prop · H403158 · 2017-03-21 00:00:00 — för den som har ett, två eller tre barn. Per månad motsvarar det 637, 1 044 respektive . För den som studerar på deltid anpassas beloppen enligt de nuvarande bestämmelserna till omfattningen på studierna (3 kap. 11 b och 11 c §§ studiestödsförordningen). Utöver vad som föreslogs i promemorian anser regeringen att tilläggs- bidraget också bör fördelas på motsvarande sätt som gäller för studie- medel om båda vårdnadshavarna studerar. I 3 kap. 13 b § studiestöds- lagen anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer får meddela föreskrifter om fördelningen av tilläggsbidraget om båda vårdnadshavarna studerar samt de förutsättningar som i övrigt ska gälla för tilläggsbidraget. Detaljerna kring fördelningen av tilläggs- bidraget regleras således på förordningsnivå. bör därför hänvisa till att vid fördelningen av tilläggsbidrag bör före- skrifter som medelats med stöd av den angivna bestämmelsen i studie- stödslagen också tillämpas när det gäller studiestartsstöd i form av Om tilläggsbidrag kan lämnas enligt både den föreslagna lagen om studiestartsstöd och enligt studiestödslagen bör viss samordning av bidragen ske, se vidare avsnitt 8.7. Beloppen för studiestartsstödet och tilläggsbidraget bör, i enlighet med vad som gäller för studiemedel, avrundas nedåt till närmast lägre krontal (jfr 6 kap. 5 § studiestödslagen). Stödet ska inte vara pensionsgrundande CSN anser att det kan övervägas om studiestartsstödet bör vara pensions- grundande enligt samma principer som inom studiemedelssystemet. grundläggande princip för pensionssystemet är att det finns en tydlig koppling mellan förvärvsarbete och pension. bättre möjligheter på arbetsmarknaden efter att utbildningen har slutförts 2016/17:158 liksom högre inkomster för den som studerat. Det är dessa inkomster som bör ge pensionsrätt, inte utbildningen som sådan. Den utbildning som kommer att bedrivas med studiestartsstöd är inte heller att jämställa med förvärvsarbete. Studierna med studiestartsstöd är vidare, till skillnad mot studier med studiemedel, tänkta att vara kortvariga och avsedda att ge personer möjlighet att pröva studier på lägre utbildningsnivå utan någon större ekonomisk risk, för att sedan antingen kunna söka sig till arbetsmarknaden eller vidare till andra studier som då kan bedrivas med studiemedel. Nivån på studiestartsstödet är också förmånlig. Mot bakgrund av ovanstående bör stödet därför enligt regeringens mening inte vara pensionsgrundande, vilket även tillstyrker. Studiernas omfattning ska uppgå till minst Regeringens förslag: Studiestartsstöd får lämnas för heltidsstudier och deltidsstudier som omfattar av heltid. Studierna måste dock pågå om minst Studiestartsstöd får lämnas bara för sådan del av studietiden som omfattas av den kursplan eller motsvarande som gäller för utbild- Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. Centrala (), tillstyrker eller har inget att invända mot , Arbetsförmedlingen och Handikappförbunden förespråkar en större flexibilitet än vad förslaget medger för att öka möjligheterna för arbetslösa med funktionsnedsättning att studera. Skälen för regeringens förslag: Utbildning som riktar sig till vuxna bör vara flexibel. Det är viktigt att utbildningen anpassas till individernas behov och förutsättningar. Detsamma gäller studiestartsstödet, vilket bör vara följsamt mot utbildningarnas upplägg. Studerande bör inte heller tvingas att studera på heltid för att ha rätt till studiestartsstöd, bl.a. med hänsyn till att det rör sig om en studieovan grupp där det inte kan ute- slutas att vissa personer behöver studera i ett lugnare tempo. stöd bör därför, på samma sätt som anges för studiemedel i 3 kap. 5 § studiestödslagen, kunna ges för såväl heltidssom för deltidsstudier som omfattar av heltid. tidigare rekryteringsbidraget har visat på en låg efterfrågan på studiestöd för studier som bedrivs med lägre takt än halvtid. för, till skillnad mot vad bl.a. och Handikappför- bunden anför, att två deltidsnivåer ger tillräckligt utrymme för den flexi- bilitet som regeringen eftersträvar. När det gäller studiernas omfattning anser regeringen att studiestarts- stöd, i likhet med vad som gäller för studiemedel enligt 3 kap. 5 § studie- stödslagen, ska beräknas och att även den kortaste tiden som studiestartsstöd kan beviljas för bör ansluta till denna bestämmelse. innebär att studierna måste pågå om minst Prop. 2016/17:158 för att stödet ska kunna beviljas. Enligt samma bestämmelse i studiestödslagen får studiemedel vidare bara lämnas för sådan del av studietiden som omfattas av den kursplan eller motsvarande som gäller för utbildningen. Motsvarande bör gälla för studiestartsstödet. Det innebär att studiestartsstöd inte kommer att kunna lämnas för självstudier som den enskilde bedriver utöver den studietid som anges i kursplanen. Tiden med stöd ska vara begränsad Regeringens förslag: Studiestartsstöd får lämnas vid studier på heltid. Vid studier på deltid får studiestartsstöd lämnas En upplysningsbestämmelse ska tas in i lagen om att regeringen kan meddela föreskrifter om att studiestartsstöd som lämnas vid sjukdom eller viss ledighet får ingå i det antal veckor som studiestartsstöd högst får lämnas för. Regeringens bedömning: Längsta tiden med studiemedel bör inte påverkas av tid som den studerande har studerat med studiestartsstöd. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- Promemorian innehåller inget förslag om att den längsta tiden med studiestartsstöd ska anpassas efter om studierna bedrivs på hel- eller Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. och anser att innebär en lämplig tids- gräns för studiestartsstödet. Arbetsförmedlingen och i (LO) anser förvisso att är en lämplig tidsgräns, men framför att den som studerar deltid ska kunna få studiestartsstöd . att det är tveksamt om den som studerar på deltid kan anses vara tillräck- ligt rekryterad till studier . Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) avstyrker förslaget. Studerande med funktionsnedsättning, som har behov av en långsammare studietakt, får enligt SPSM inte samma möjligheter som andra studerande med stora utbildningsbehov att studera . SPSM föreslår därför att det införs en möjlighet till mer flexibel tidsgräns för studerande med funktionsnedsättning. Skälen för regeringens förslag och bedömning Stödet ska kunna lämnas vid heltidsstudier… Studiestartsstödets syfte är att bidra till att rekrytera personer som annars inte hade valt att studera. Under studierna med studiestartsstöd får den studerande möjlighet att känna sig för, vilket kommer att leda både till ett ökat intresse för studier och till ett förbättrat självför- Efter en begränsad tid med det förmånliga studiestartsstödet bör studerande antingen kunna söka sig ut i arbetslivet eller övergå till stud- ier med ersättning inom ramen för det ordinarie studiemedelssystemet. Många av dem som fortsätter att studera kommer också att vara berättigade till den högre bidragsnivån inom studiemedlen, vilket kan underlätta övergången. Studiestartsstödet bör vid studier på heltid begränsas till studier . Det motsvarar studier under lite än ett normallångt läsår. Detta bör enligt regeringens mening vara en väl avvägd tidsram, som både ger möjlighet att läsa in kortare utbildningar och att inleda studier som sedan kan fullföljas med studiemedel. … men den längsta tiden ska anpassas efter studieomfattningen Några remissinstanser, bl.a. Arbetsförmedlingen, LO och SPSM, har framfört önskemål om att de som studerar på deltid ska kunna få stödet . Regeringen delar denna synpunkt och anser att den längsta tiden med studiestartsstöd bör justeras efter studieomfattningen på samma sätt som gäller för studiemedel (se 3 kap. 10 § studiestödslagen). På så sätt får studerande som har behov av en lägre studietakt, t.ex. vissa personer med funktionsnedsättning, bättre möjligheter till att studera . Vid studier på deltid bör därför studiestartsstöd få lämnas . Eftersom studieomfattningen för studier med studiestartsstöd som lägst kommer att kunna uppgå till av heltid, dvs. halvfart, bör den tid som en studerande kan bedriva studier på deltid kunna uppgå , dvs. den totala studietiden ska motsvara högst 50 veckors heltidsstudier. Den som får studiestartsstöd kan under vissa förutsättningar behålla detta om han eller hon blir sjuk, vårdar barn eller anhörig eller i samband med att ett barn har avlidit (se avsnitt 8.8). Mot bakgrund av att det rör sig om ett förmånligt stöd för den enskilde bör enligt regeringens bedömning, till skillnad från vad som gäller för studiemedel, även veckor då en studerande uppbär studiestartsstöd under sjukdom och sådan annan ledighet som nämns ovan kunna räknas in i antalet veckor med studiestartsstöd vid prövningen av hur länge stödet kan beviljas. På så sätt finns det heller ingen risk för att stödet i enskilda kommuner blir upplåst av studerande som exempelvis blir sjukskrivna. En upplysningsbestämmelse bör därför finnas i lagen om studiestartsstöd om att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan föreskriva att studiestartsstöd som lämnas vid sjukdom eller viss ledighet också får ingå i det antal veckor som studiestartsstöd högst får lämnas för. Längsta tiden med studiemedel bör inte påverkas av tid som studier har bedrivits med studiestartsstöd I 3 kap. 8 och 9 §§ studiestödslagen finns bestämmelser om den tid, angett i antal veckor, som studiemedel får lämnas för. Regeringen anser att det antal veckor den studerande har haft med studiestartsstöd inte bör påverka den maximala tid som studiemedel kan lämnas för enligt studiestödslagen. Det innebär att den som beviljas studiestartsstöd har möjlighet att fullfölja studierna med studiemedel i enlighet med det maximala veckoantalet för studiemedel på respektive nivå som gäller enligt studiestödslagen. Detta ger goda möjligheter även för studerande med mycket kort tidigare utbildning och mycket bristfälliga förkunskaper att kunna Prop. 2016/17:158 fullfölja sina studier med bibehållet statligt studiestöd. 8.4I vissa fall ska det göras en studieresultatsprövning Regeringens förslag: Någon prövning av tidigare studieresultat ska inte göras för den som ansöker om studiestartsstöd. En prövning av studieresultat ska dock göras för den som antingen återkommer med en ansökan om studiestartsstöd för en ny studieperiod eller övergår från studier med studiestartsstöd till studier med studiemedel. Studierna ska då ha bedrivits i normal takt. Undantag får dock göras om det är fråga om studieresultat från perioder med studiestartsstöd som är äldre än eller om det finns särskilda skäl. En upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om vad som ska anses vara studier i normal takt ska tas in i lagen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. Centrala (), och kommun, tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget att det inte ska ske någon prövning av tidigare studieresultat för den som första gången ansöker om studiestartsstöd. CSN anser också att det är rimligt att studerande som vill fortsätta sina studier med studiemedel först bör kunna redovisa tillräckliga studieresultat från tiden med studiestartsstöd. I promemorian föreslås att rätt till studiemedel ska förutsätta att även tidigare studier med studiestartsstöd har bedrivits i normal takt. Myndigheten bedömer att en sådan ordning förutsätter en ändring i studiestödslagen, så att det där framgår att det är studieresultat från tidigare studier som har finansierats med studiemedel eller studiestartsstöd som ska prövas. CSN avstyrker förslaget om att en prövning av studieresultaten ska göras för den som återkommer med en ny ansökan om studiestartsstöd för en ny studieperiod. Myndigheten framför vidare att det i promemorian anges att studieresultat ska prövas för den som övergår från studier med studiestartsstöd till studier med studiemedel. Myndigheten ifrågasätter hur det ska gå till om en studerande vid bytet befinner sig mitt i en eller flera kurser. CSN anser att denna problematik måste lösas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Skälen för regeringens förslag Ingen prövning av studieresultat ska göras vid studiestarten… Syftet med studiestartsstödet är att rekrytera personer till studier som annars inte hade sett studier och utbildning som ett närliggande handlingsalternativ. Det handlar alltså om personer med kort tidigare utbild- ning som inte har studerat på . Många kan ha negativa erfarenheter av tidigare studier och en del kan ha studiemisslyckanden bakom sig. Dessa personer bör genom studiestartsstödet ges en ny chans till utbildning. Regeringen anser därför, i likhet med bl.a. och , att det inte bör göras någon prövning av tidigare studieresultat vid starten av studierna med studiestartsstöd. En sådan ordning överensstämmer också med studiemedelssystemet, där studiemedel enligt 3 kap. 6 § studiestödslagen som regel får lämnas utan föregående prövning av den studerandes tidigare studieresultat om den studerande inte har varit inskriven vid någon läroanstalt eller utbildning som avses i 2 § (vilket bl.a. avser studier på grundläggande och gymnasial nivå). Att initialt avstå från studieresultatprövning ger studerande med negativa erfarenheter från tidigare studier och med dåligt självförtroende tid att finna en fungerande studieteknik m.m. … men därefter ska studierna bedrivas i normal takt Det är dock viktigt att det ställs rimliga krav på de studerande, särskilt med tanke på stödets förmånliga utformning. Därför bör studieresultaten prövas för den som ansöker om studiestartsstöd för en ny studieperiod. Detta kommer ibland att ske efter , men oftast studier. Eftersom stödet föreslås kunna lämnas också för deltidsstudier kommer vissa personer således att kunna studera med studiestartsstöd . bör det ha varit möjligt för den studerande att komma in i studierna och att redovisa studieresultat. Prövningen av studieresultat syftar bl.a. till att uppmuntra välplanerade och effektiva studier men syftar också till att förhindra missbruk av studiestartsstöd. CSN ifrågasätter en ordning där utfallet för två studerande med likvärdiga resultat kan bli olika beroende på om de har valt att ansöka om studiestartsstöd för hela den tid som de kan få stöd eller om de har valt att ansöka om studiestartsstöd för och avstyrker förslaget i denna del. Regeringen är medveten om att så kan bli fallet, men anser att den huvudprincip som gäller för studiemedelssystemet när det gäller studieresultatsprövning bör gälla även för studiestartsstödet. Enligt 3 kap. 7 § studiestödslagen ska det, i andra fall än som avses i 6 § (se ovan), göras en prövning av den studerandes tidigare studieresultat. Studiemedel får lämnas till en studerande som har bedrivit sina studier i normal takt. Studiemedel får lämnas även om en studerande inte har bedrivit sina studier i normal takt, om det finns särskilda skäl för det eller om det är fråga om äldre studieresultat. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar enligt samma bestämmelse föreskrifter om vad som ska anses vara studier i normal takt och äldre studieresultat. Om samma principer tillämpas på studiestartsstödet innebär det att studieresultaten från tidigare studier med studiestartsstöd ska prövas vid varje ny ansökan om studiestartsstöd. Detsamma bör även gälla för den som övergår från studiestartsstöd till studier med studiemedel, vilket även CSN anser vara rimligt. I dessa fall bör det, precis som inom studiemedelssystemet, ställas krav på att den studerande har bedrivit studierna i normal takt. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör därför, på motsvarande sätt som inom studiemedelssystemet, med stöd av den s.k. restkompetensen kunna meddela föreskrifter om vad som är studier i normal takt. Regeringen anser också att undantag från studie- Prop. 2016/17:158 resultatsprövningen, på motsvarande sätt som inom studiemedelssys- temet, bör kunna göras om det är fråga om äldre studieresultat. Med äldre studieresultat bör avses resultat från perioder med studiestartsstöd som har avslutats . Motsvarande undantag som gäller inom studiemedelssystemet bör därutöver också kunna göras om det finns särskilda skäl. Närmare om prövning av studieresultat vid övergång till studier med studiemedel CSN, som avstyrker förslaget om prövning av studieresultat, anför att myndigheten anser att en justering bör göras i studiestödslagen, för att en prövning av studieresultaten ska kunna göras för den som övergår från studier med studiestartsstöd till studier med studiemedel. Regeringen instämmer i att vissa justeringar i regelverket behövs för att säkerställa att en prövning av studieresultaten ska kunna ske vid en sådan övergång. Förslag till sådana justeringar saknas i den remitterade promemorian. De aktuella ändringarna bör dock enligt regeringens bedömning kunna göras på förordningsnivå. I 3 kap. 6 och 7 §§ studiestödslagen finns som nämnts bestämmelser om när en prövning av tidigare studieresultat ska ske. Dessa bestämmelser är inte begränsade till att enbart avse studier med tidigare studiemedel, utan det avgörande är om den studerande har varit inskriven vid en viss läroanstalt eller utbildning. CSN kommer att ha kännedom om vilka studerande som har studerat med studiestartsstöd, eftersom det är CSN som ska administrera stödet. Enligt 3 kap. 7 § tredje stycket studiestödslagen meddelar vidare regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskrifter om vad som ska anses vara studier i normal takt och äldre studieresultat. Sådana föreskrifter finns i 3 kap. 5 och 5 a §§ studiestödsförordningen. I 3 kap. 5 a § studiestödsförordningen anges att med äldre studieresultat enligt 3 kap. 7 § andra stycket 2 studiestödslagen avses resultat från perioder med studiemedel som har avslutats . Endast där finns således en hänvisning till tidigare studier med just studiemedel. Någon ändring i lagen bör därför inte vara nödvändig, utan justeringar kan i stället hanteras inom ramen för det fortsatta förordningsarbetet, för att säkerställa att tidigare studier i detta avseende också kan avse studier med studiestartsstöd. CSN har vidare ifrågasatt hur studieresultat ska kunna prövas för den som övergår från studier med studiestartsstöd till studier med studiemedel om en studerande vid bytet befinner sig mitt i en eller flera kurser. Myndigheten påpekar att utgångspunkten enligt 3 kap. 6 och 7 §§ studiestödslagen är att den studerandes studieresultat ska prövas vid varje ny ansökan. Myndigheten har svårt att se hur ett undantag skulle kunna formuleras, som täcker situationen då en studerande mitt (termin) ska byta studiestartsstöd mot studiemedel då prövningen av studieresultat, enligt praxis från , endast kan bygga på poäng och liknande från kurser som har slutförts med godkända resultat. CSN anser att denna problematik måste lösas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Enligt 3 kap. 7 § studiestödslagen med- delar regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer före- 2016/17:158 skrifter om vad som ska anses vara studier i normal takt och äldre studieresultat. Regeringen anser därför att detaljerna kring vad som är studier i normal takt, som skulle kunna inbegripa frågan om hur prövningen bör utformas så att systemet blir följsamt i förhållande till utbildningarnas upplägg, bör kunna regleras på förordningsnivå eller, efter bemyndigande i förordning, av CSN. Någon ytterligare ändring på lagnivå, som CSN efterfrågar, bedömer därför regeringen inte är nödvändig. Regeringens förslag: Studiestartsstöd får lämnas med fullt belopp bara om den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår inte är högre än ett visst belopp (fribeloppet). Som den studerandes inkomst ska den studerandes överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital räknas. Vid studier under ett kalenderhalvår ska fribeloppet svara mot av prisbasbeloppet vid studier på heltid (2017), av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid (2017), och av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid (2017). För den som studerar med studiestartsstöd under längre eller ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre än . Fribeloppet ska då ökas eller minskas vid studier på heltid, vid studier på men av heltid och vid studier på men av heltid. Om den studerandes inkomst är högre än fribeloppet, ska det belopp som får lämnas minskas av den överskjutande inkomsten. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget. Endast ett fåtal remissinstanser kommenterar förslaget. () tillstyrker förslaget. Myndigheten noterar att förslaget innebär att fribeloppet för den som uppbär studiestartsstöd och studiemedel under ett och samma kalenderhalvår blir betydligt högre, än för den som enbart uppbär ett av stöden . Skälen för regeringens förslag En behovsprövning motsvarande den inom studiemedelssystemet ska göras Studiestartsstödet är avsett att kunna täcka studerandes levnadsomkostnader . Inriktningen bör dock vara att stödet ska behovsprövas och att det därför enbart bör lämnas till dem som är i behov av stödet för att kunna studera. Regeringen anser därför att rätten till studie- Prop. 2016/17:158 startsstöd bör prövas i förhållande till den studerandes inkomst. Konstruktionen av inkomstprövningen bör utformas på samma sätt som inom studiemedelssystemet. I 3 kap. 17–21 §§ studiestödslagen finns bestämmelser om inkomstprövning. Där anges bl.a. att studiemedel med ett fullt belopp bara får lämnas om den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår inte är högre än ett visst belopp (fribeloppet). Vidare anges i bestämmelserna att fribeloppet beräknas dels utifrån hur många veckor som studierna bedrivs, dels utifrån studietakten, dvs. om studierna bedrivs på heltid eller deltid. Där anges också bl.a. hur den studerandes inkomst ska beräknas. Motsvarande behovsprövning för studiestartsstödet innebär att inkomsten prövas halvårsvis med utgångspunkt i hur många veckor med studiestartsstöd som har beviljats, dvs. ju fler veckor, desto lägre fribelopp. På så sätt anpassas fribeloppsnivån till den studerandes möjligheter att arbeta vid sidan av studierna. Även inkomstbegreppet bör vara detsamma som gäller för studiemedel, nämligen den studerandes överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital. Fribeloppet ska dock vara på en lägre nivå Studiestartsstödet är ett förmånligt studiestöd. Till skillnad från studiemedlen består det enbart av bidrag och innehåller inte någon lånedel. Av detta skäl bör det vara motiverat att ha ett lägre fribelopp inom studiestartsstödet än inom studiemedelssystemet. Att fribeloppet för den som uppbär studiestartsstöd och studiemedel under ett och samma kalenderhalvår blir betydligt högre än för den som endast uppbär studiemedel, vilket CSN påtalar, bör enligt regeringen inte ha någon reell betydelse. Målgruppen för stödet är personer som inte är etablerade på arbetsmarknaden och som, åtminstone när de påbörjar studierna, inte har något arbete. Det finns därför inget behov av en samordnad fribeloppsberäkning, och en sådan samordning bedöms även av CSN vara ett orealistiskt alternativ. Fribeloppsgränsen för den som studerar på heltid med studiestartsstöd blir med förslaget . Även med den föreslagna fribeloppsgränsen har studerande med studiestartsstöd därmed möjlighet att arbeta vid sidan av sina studier och under eventuella lov. Det är rimligt att ge en sådan möjlighet eftersom sådant arbete tillsammans med studierna kan innebära ökade möjligheter för personerna att etablera sig på arbetsmarknaden.