prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Godsvolymerna har dock ökat , , med och . Regeringen har uppdragit åt att utarbeta en finansiell modell med syftet att uppnå en ekonomi i balans senast den 31 decem- ber 2017 (N2015/5048/SUBT). redovisade sina slutslutsatser . Genom införandet av en ny avgiftsmodell och därtill hörande interna förbättringsarbeten för att minska kostnaderna och öka intäkterna var det uppfattning att verket skulle nå en ekonomi i balans till . konstaterar nu att på grund av högre pensionskostnader än beräknat kommer inte ekonomin att vara i balans . Orsaken är främst den nya omräk- ningen av pensionsskulden. inriktning är att börja tillämpa den nya avgifts- modellen fr.o.m. . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 totala intäkter upp- gick till varav utgörs av intäkter från anslag. Mot- svarande belopp uppgick till varav avsåg intäkter från anslag. Tabell 3.72 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden 1 Beloppet avser resultat efter avsättningar till resultatutjämningsfonden. Källa: årsredovisning . Intäkterna från sjöfartsavgifter ökade 2016 med totalt jämfört med före- gående år. Intäkterna från farledsavgifter ökade med och intäkterna från lotsavgifterna ökade med jämfört med föregående år. Lotsavgiftens höj- ning på i genomsnitt som genom- fördes från beräknas ha påverkat intäkten med ca . Med hjälp av ökningen av antalet öppensjö- lotsningar översteg lotsintäkterna totalt sett den förväntade nivån. Resultatet efter finansiella poster uppgick till . upp- gick motsvarande belopp till . Resultatförsämringen beror i huvudsak på ökade kostnader på grund av ändrade beräkningsgrunder för pensionsskulden. Resul- tatet har i sin helhet avsatts till resultatutjäm- ningsfonden för att återställa det egna kapitalet. Vid utgången av 2012 och 2013 var det egna kapitalet negativt. Vid utgången av uppgick det egna kapitalet till . var motsvarande belopp 252 mil- joner kronor respektive . ekonomiska mål var att resultatet efter skattemotsvarighet ska uppgå till av justerat eget kapital under en konjunkturcykel, samt att soliditeten långsiktigt ska uppgå till . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.73 Översikt av de ekonomiska målen Källa: årsredovisning . har inte uppfyllt sina ekonomiska mål . Huvudorsaken är omvärderingar av pensionsskulden som följd av låga marknadsräntor och att intäkterna varit för låga vilket bidragit till att den ekonomiska ställningen urholkats. Regeringen avser att även fortsatt noggrant följa den ekonomiska utvecklingen hos Sjöfarts- verket för att säkerställa att olika verksamheter kan bedrivas i ekonomisk balans. investeringar uppgick till . var mot- svarande belopp . Bland större investeringsposter kan nämnas investe- ringar i farledsförbättringar, isbrytningsfartyg och lotsbåtar. investeringsplan för perioden –2021 omfattar totalt . De största investering- arna är i isbrytningsverksamheten samt farleds- och kanalförbättringar. Jämfört med planen i föregående års treårsplan har det framför allt till- kommit investeringar avseende farledsprojekt finansierade via nationella planen eftersom tidigare inte redovisade dessa som en anläggningstillgång. investeringar har till över- vägande del finansierats med egna medel. Bemyndigande finns att inom en ram om ta upp lån i och utanför för finansiering av investe- ringar, varav har utnyttjats. Prognosticerat utfall mot regeringens uppställda ekonomiska mål Regeringen bedömer att nuvarande räntabili- tetskrav på eget kapital om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en kon- junkturcykel är motiverat som ett långsiktigt mål. Soliditeten vid det senaste bokslutet uppgick till , vilket är en förbättring men långt ifrån målet på . Bedömningen är att det mot bakgrund av de stora ökningarna av pensionsskulden kommer att ta innan soliditetsmålet är uppfyllt. Regeringen anser dock att soliditetsmålet är motiverat mot bak- grund av den verksamhet som bedrivs i , och att verket på lång sikt bör nå upp till detta mål. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet föreslås även fortsättningsvis beslutas av regeringen i samband med bokslutet. Nedanstående tabell redovisar prognosen över resultat så som det framställts i treårsplanen –2020. Tabell 3.74 Prognos för resultat Miljoner kronor där inte annat anges Räntabilitet på eget kapital efter skattemotsvarighet (%) Soliditet (%) Källa: treårsplan –2020. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på ränte- bärande konto i och utanför . Skälen för regeringens förslag: Regeringens inriktning är att ska finansiera investeringar med egna likvida medel samt med lån. Med anledning av detta är regeringens förslag att låneram fastställs till . Vidare föreslår regeringen att , i enlighet med nu gällande ordning, ges möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i Riksgälds- kontoret eller affärsbank. Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2020 godkänns som riktlinje för investeringar. Skälen för regeringens förslag: Sjöfartsverk- ets investeringsplan för perioden –2020 uppgår till totalt , se tabell 3.75. Anskaffning och utveckling av nya investe- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ringar utgör och vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . Investeringarna avser främst investeringar i och kring såsom nya slussportar i , dammsäkerhetshöjande åtgär- der i och slussar samt olika in- satser för att förnya isbrytarresurserna. Investe- ringar ska också ske i lotsbåtar, arbetsfartyg, sjötrafikinformationscentraler, utrustning till räddningshelikoptrar och it-system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för godkänns. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.75 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya investeringar Sjötrafikinformation (VTS) Summa utgifter för anskaffning och utveckling varav investeringar i anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom Maskiner, inventarier och installationer Summa varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar Sjötrafikinformation (VTS) Summa utgifter för vidmakthållande varav investeringar i anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom Maskiner, inventarier och installationer Summa varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av vidmakthållande Totala utgifter för nyanskaffning, utveckling och Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: treårsplan –2020. Regeringens förslag: ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet, ha en räntabilitet om lägst över en konjunkturcykel. ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: Luftfarts- verkets huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. verkar inom de mål för flyg- trafiktjänst och förutsättningar för uttag av avgifter som sätts i det gemensamma europeiska regelverket, bl.a. och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 av om inrättande av ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster, med bl.a. prestationsplaner för säkerhet, kostnadseffektivitet, kapacitet och miljö. Intäkterna från en - routeverksamheten, vilka svarar för den större delen av Luftfarts- verkets intäkter, regleras inom ramen för EU:s prestationsplaner. Den nuvarande nivån förut- sätter fortsatt genomförande av kostnads- effektiviseringar. bedriver följande tjänster: civil och militär flygtrafikledningstjänst en route och för flygplats, luftrumstjänster, tekniska tjänster och informationstjänster nationellt och inter- nationellt. En route-avgiften och terminalavgift- erna på , som utgör av intäkterna, omfattas av den europeiska kostnadskontrollen inom ramen för prestationsplanen. Intäkterna är alltså i denna del reglerade, med viss möjlighet till korrigering i efterhand av vissa ingående parametrar. Presta- tionsplanen, som gäller , innebär att en route-kostnader ska minska med i genomsnitt i fast pris, 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 som målen för flygsäkerhet, kapacitet och miljö infrias och volymökningen av flygtrafiken omhändertas. Trafikprognosen för luftrumsrörelser och antal s.k. service units, som utgör basen för debitering av avgift, innebär en tillväxt fram om i genomsnitt . utför den lokala flygtrafik- ledningstjänsten med ensamrätt på Swedavia AB:s och Försvarsmaktens flygplatser. I övrigt bedrivs lokal flygtrafiktjänst på en konkurrens- utsatt marknad. Den lokala flygtrafiktjänsten omfattar i ca 50 flygplatser med någon form av flygtrafikledningstjänst, antingen flygkontrolltjänst eller flyginformationstjänst. Av dessa ägs nio av och sju av Försvarsmakten. Av de övriga är flertalet kommunala och tre privata. Utvecklingen av tjänsten fjärrstyrda torn utgör en väsentlig förändring av marknads- förutsättningarna och möjlig- heter. har till- sammans med bildat ett bolag för digital flygtrafiktjänst. Regeringen bedömer att det nya bolaget bidrar till möjligheter att utveckla den digitala flygtrafik- tjänsten och att uppfylla avkastningskravet. Det låga ränteläget utgör fortsatt en belastning för resultat och soliditet. Utfall mot regeringens uppställda ekonomiska mål Tabell 3.76 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden Källa: årsredovisning . Det ekonomiska målet var att ge en avkastning på på eget kapital över en konjunkturcykel samt att uppnå en soliditet på . resultat efter skatte- motsvarighet uppgick till , vilket motsvarar på eget kapital. Utfallet för det enskilda var alltså lägre än målet över en konjunkturcykel, men ligger fortfarande sett inom ramen 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Soliditeten uppgick per den 31 decem- ber . Målet för soliditet nåddes alltså inte fullt ut. Orsaken till att målet för soliditet inte nåddes är fortsatt den stora och växande pensionsskulden, vilken påverkas negativt av låga räntenivåer. Det nuvarande systemet ger alltså kända jämförelsestörande effekter för styrningen. Regeringen följer ut- vecklingen noga i avvaktan på att genomföra en omläggning som inte medför onödiga kostnader för staten. Tabell 3.77 Översikt av de ekonomiska målen Miljoner kronor där inte annat anges motsvarighet (%) Soliditet (%) Källa: årsredovisning . investeringsplan uppgick till . Utfallet blev 112 miljo- ner kronor. Årets största investering var fortsatt utveckling, uppgradering och anpassning inom flygledningssystemet COOPANS. Andra stora investeringsprojekt var utrustning för inspelning av data och tal vid flygtrafikled- ningsenheter, slutförande av projekt för nytt kommunikationsnätverk och ny teknik för att förbättra övervakningen i svenskt luftrum avseende täckning, noggrannhet och upp- dateringsfrekvens. Prognosticerat utfall mot regeringens uppställda ekonomiska mål För perioden –2021 prognostiserar Luft- fartsverket att resultatet före skattemotsvarighet är positivt bara . Under såväl 2017 som väntas negativa resultat, där förlusten 2017 väntas uppgå till och förlusten 2020 väntas uppgå till . Soliditeten förväntas fortsätta sjunka till . Resultatutvecklingen beror dels på fortsatta reduktioner av undervägsavgiften, dels det fortsatt låga ränteläget som påverkar såväl resultat som soliditet. Vad gäller kostnads- reduktioner efter 2019 finns inga fattade beslut, vilket innebär att den nuvarande prognosen kommer att justeras efter att en prestationsplan för åren efter 2019 beslutats. Regeringen anser att ett räntabilitetskrav om av eget kapital (som beräknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Regeringen anser vidare att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . Enligt den prognos som redovisats uppnås inte målen avseende resultat och soliditet . Regeringen anser inte att det är rimligt att minska målen för räntabilitet och soliditeten, även om det innebär att målen enligt nuvarande prognoser inte nås 2020. Beträffande utdelnings- kravet anser regeringen att detta normalt bör vara av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet, med möjlighet att balansera vinsten i affärsverket i syfte att öka soliditeten och därmed komma närmare soliditetsmålet. Utdelning och skattemotsvarig- het som ska inbetalas till inkomsttitel bör fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Tabell 3.78 Prognos för resultat Miljoner kronor där inte annat anges Räntabilitet på eget kapital efter skattemotsvarighet (%) Soliditet (%) Källa: treårsplan –2020. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 3 . Regeringen bemyndigas att låta Luft- fartsverket placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Regeringen bemyndigas att låta Luftfarts- verket placera överskottslikviditet i statsgarante- rade skuldebrev och i certifikat hos motpart som är helägd av staten eller med kreditvärdighet med kreditvärdighet hos motparten enligt regeringens beslut. Regeringen bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst . Regeringen bemyndigas att låta Luftfarts- verket teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst . Regeringen bemyndigas att låta Luftfarts- verket förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag samt sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten. Regeringen bemyndigas att låta Luftfarts- verket överlåta viss lös egendom avseende koppar- och fiberförbindelser i delad kabel till . Skälen för regeringens förslag: Luftfarts- verkets investeringar har finansierats med internt tillförda medel. Verket har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . Denna ram föreslår regeringen bör öka med . Ökningen avser behovet av ökat bemyn- digandet för att teckna borgens- förbindelser för . I Luftfartsverkskoncernen ingår som bildades för att samordna och förvalta bolagsverksamhet. har även ett bemyndigande att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på , liksom att teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram på 150 mil- joner kronor. Regeringen föreslår att bemyn- digandet avseende att teckna aktier eller ge aktieägartillskott kvarstår på samma nivå , medan bemyndigandet att teckna borgens- förbindelser för föreslås öka till för att möta ökade behov i verksamheten. verksamhet utomlands bedrivs huvudsakligen i samarbete med annan partner. I syfte att åstadkomma effektiva former för samarbetet samt att dela risk och begränsa risken för del är det önskvärt att för sådana samarbeten kunna bedriva verksam- heten inom ett gemensamägt företag. För att bl.a. få tillräcklig flexibilitet i bildande eller avveckling av sådana samarbeten bör regeringen bemyndigas att låta förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag respektive 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten i den utsträckning det bedöms behövas för effektivt genomförande av uppdraget och i syfte att begränsa affärsrisken. har tidigare (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81) bemyndigat regeringen att besluta om bildande av bolag inom ramen för Luftfartsverkskoncernen och genom beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86) anpassat formu- leringen till 8 kap. 3 och 4 §§ budgetlagen (2011:203). Den nya formuleringen förtydligar att bemyndigandet för omfattar även andra former av företag än aktiebolag och undanröjer en oklarhet som tidigare funnits. behöver inom ramen för sin affärsverksamhet teckna ansvarsförsäkringar hos enskilt försäkringsbolag. Regeringen har tidigare gett tillstånd att försäkra sig hos enskilt försäkringsbolag för att täcka ansvars- risker i verksamheten. Regeringen gör bedöm- ningen att båda dessa åtgärder är lämpliga för att begränsa risken i den berörda verksamheten. väntas 2017 fortsatt ha ett betydande likviditetsöverskott som föranleds av att pensionsskulden som reserveras i balans- räkningen är betydligt större än behovet av kapital för att finansiera verksamheten inklusive anläggningstillgångar. I likhet finns därför ett behov av att kunna placera likviditetsöverskott i syfte att få avkastning på detta. Liksom övriga affärsverk har möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller i affärsbank. Medlen ska placeras räntebärande och förbehållas placeringar med låg risk, vilket inkluderar statsgaranterade skuldebrev och certifikat samt obligationer med vissa förbehåll avseende bl.a. kreditvärdighet hos motparten enligt regeringens beslut. har hemställt om regeringens medgivande att till överlåta sina koppar- och fiberförbindelser i s.k. delad kabel (N2017/01654/SUBT). Överlåtelsen avser kablage som vid bolagiseringen av flygplats- verksamheten i och överföringen av denna verksamhet till bestämdes att staten med stöd av lagen (1992:1461) om verkan av vissa förbehåll vid överlåtelse av fastighet som tillhör staten m.m. skulle förbe- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 hållas äganderätten till föremål som historiskt använts för flygtrafiktjänsten och som även framöver skulle komma att användas för att flygtrafiktjänsten i myndighetsform. Det som avsågs var huvudsakligen kablage som förbinder och/eller försörjer olika system för flygtrafik- tjänst. Ett omfattande arbete har gjorts för att identifiera kablage som ska höra till respektive . I detta arbete har det även visat sig finnas delade kablar, dvs. kablar där båda har behov av fiber- eller kopparförbindelserna. har fort- satt behov av att använda dessa, men anser att det av förvaltningsskäl inte är rimligt med delat ägande. Eftersom innehar den större delen och bedöms ha de bästa förutsättningarna för fortsatt förvaltning föreslås, med avsteg från krav i 8 kap. 6 § budget- lagen (2011:203) att regeringen får besluta om att överlåta annan lös egendom än sådan som anges i 4 och 5 §§ förordning (1996:1191) om överlåtelse av statens lösa egendom, om egendomen inte längre behövs för statens verk- samhet. Regeringen delar bedömning att överföringen av förvaltningsskäl är lämplig och är det alternativ som ger samlade bästa förutsättningar för resursförsörjningen för den statliga verksamheten. Regeringens förslag: Investeringsplanen för flygtrafikledning –2020 godkänns som riktlinje för investeringar. Skälen för regeringens förslag: Luftfarts- verkets investeringsplan för perioden –2020 uppgår till totalt . ning och utveckling av nya investeringar svarar för den större delen, . Vidmakt- hållande av befintliga investeringar utgör . Prioriteringarna styrs i hög grad av de krav på systemutveckling som ställs genom lagkrav på EU-nivå samt behovet av att successivt utveckla och förnya infrastrukturen i syfte att säkerställa kapacitet och kontinuitet. Investeringarna fördelas på kategorierna flyg- trafikledningsutrustning (ATM-utrustning), radarutrustning, kommunikationsutrustning, radioutrustning, byggnader, it och kommersiella investeringar. Projekt inom flygtrafiklednings- utrustning avser främst det pågående inter- nationella samarbetet avseende kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet (COOPANS, COOPeration between ANS- providers) mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör, . I övrigt vidtas åtgärder för förbättrad säkerhet och kontinuitet. Investeringar avseende s.k. fjärrstyrda torn, som ingår i kategorin kommersiella investeringar, avser fortsatt utveckling av systemet. Inom såväl radio- som radarutrustning pågår byte av ålder- stigna stationer i syfte att tillföra operativ funktionalitet, bättre täckning och noggrannhet samt långsiktigt lägre kostnader. Investeringar i byggnader sker huvudsakligen i form av ersättningsinvesteringar för att vidmakthålla befintliga anläggningar inklusive utbyte av system såsom kraftmatning, ventilation, mindre rivning samt investeringar på grund av lagkrav. Regeringen delar bedömning avseende de prioriteringar som bör göras för att möta investeringsbehov . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringsplanen godkänns som riktlinje för investeringar. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.79 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya investeringar Summa utgifter för anskaffning och utveckling varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar Summa utgifter för vidmakthållande varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av vidmakthållande Källa: treårsplan –2020. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4 Politiken för informationssamhället Politiken för informationssamhället omfattar områdena allmänna frågor om digitalisering och användningen av informationsteknik (digitali- seringspolitik), elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. Frågor om digitalisering inom offentlig förvaltning har flyttat från utgiftsområde 22 Kommunikationer till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och för- valtning. () är sektors- och tillsynsmyndighet inom områdena elektronisk kommunikation och post. Inom politiken för informationssamhället finns även Bredbandsforum (N2015/07486/ITP) och (N2017/01899/D). Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Politiken för informationssamhället 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer 2:4 Informationsteknik och telekommunikation 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk Summa Politiken för informationssamhället 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Från och med redovisas anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse under utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anslaget 1:18 . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 uppgick de totala utgifterna inom poli- tiken för informationssamhället till . Prognosen avseende de totala utgifterna uppgår till . Ytter- ligare satsning på genomförande av bredbands- satsningar och grundläggande betaltjänster är inlagda. Anslaget 2:6 Gemensamma e-förvalt- ningsprojekt av strategisk betydelse flyttas till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Regeringens förslag till anslag 2018 för poli- tiken för informationssamhället uppgår till sam- manlagt . beräknas anslagen till sammanlagt respektive . Målet för digitaliseringspolitiken (tidigare be- nämnt it-politik) är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjlig- heter (prop. 2011/12:1, utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Under detta mål finns två delmål om följande: –Elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. Elektroniska kom- munikationer ska i första hand tillhanda- hållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). –ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhälls- tjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045) (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86).