prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringens bedömning är att Fortes arbete med att främja den behovsstyrda forskningen inom hälsa, arbetsliv och välfärd har bidragit till måluppfyllelsen. Regeringen gör även bedömningen att Fortes arbete för att främja jämställdhet i fördelningen av forskningsstöd, och som perspektiv i den forskning som beviljas bidrag, bidrar till att uppnå målet. När forskningen som Forte finan- sierar har ett jämställdhetsperspektiv bidrar det i förlängningen till en jämställd hälsa och omsorg och ett mer hållbart arbetsliv. Detta kan i sin tur påverka sjukskrivningarna positivt för både kvinnor och män. Resultaten bidrar därmed till att uppnå de jämställdhetspolitiska delmålen om en jämställd hälsa och omsorg samt om en eko- nomisk jämställdhet. Regeringen ser positivt på Fortes utvecklade samverkan med andra aktörer inom sitt ansvars- område både nationellt och internationellt. Politikens inriktning för forskning redovisas under utgiftsområde 16, avsnitt 9.9 Forskning för att möta samhällets utmaningar. I forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) presenteras inriktningen för forskningspolitiken för de kommande tio åren. Inom utgiftsområde 9 ryms bl.a. satsningar på tillämpad välfärdsforskning, forskning om välfärdens kva- litet, organisering och processer samt forskning om arbetsliv. Forte har en central roll i förverk- ligandet av forskningspolitiken inom hälsa, ar- betsliv och välfärd. ligger myndig- hetens fokus på att genomföra sin del av sats- ningarna inom området. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Den offentligt finansierade är en viktig del av det svenska välfärdssystemet. Satsningen på tillämpad välfärdsforskning syftar bl.a. till att förbättra kunskapsläget inom om- rådet. Som en del i satsningen ska forskarskolor inrättas för att stärka kunskapsbasen och samverkan mellan forskning och praktik samt delaktigheten från brukare och anhöriga. Forskarskolorna ska stärka praktiknära forsk- ning, forskningsanknytning och öka samverkan mellan högskola och socialtjänst. Att främja kunskapsutvecklingen i är en prioriterad fråga för regeringen, då det kan ge förbättrade insatser till förmån för de kvinnor och män, flickor och pojkar som verksamheten är till för. Satsningen på forskning om välfärdens kvali- tet, organisering och processer ska ge grund för en kunskapsbaserad och innovativ utveckling av hälso- och sjukvård och socialtjänst. Satsningen ska avse bland annat verksamhetsnära forskning och forskning om hur kunskap omsätts i prak- tiken, t.ex. implementeringsforskning. Forsk- ningssatsningen ska främja ett större utrymme för bl.a. medarbetarnas och patienters/brukares kompetens och erfarenheter. Forskningssatsningen inom arbetslivsområdet ska bl.a. bidra till att stärka kunskapen på om- rådet och skapa förutsättningar för ett mer håll- bart arbetsliv. Arbetslivets utveckling har stor betydelse för samhällsutvecklingen och är grunden för tillväxt, hälsa och välfärd. Rege- ringen har därför inrättat ett tioårigt nationellt forskningsprogram om arbetslivsforskning. Forskningssatsningen är bred och ska stärka alla aspekter av arbetslivsforskningen. Forsknings- baserad kunskap bidrar till en ökad förståelse för förutsättningarna för en väl fungerande arbets- marknad, en effektiv arbetsorganisation och ett hållbart arbetsliv som kan främja hälsa och bidra till inkludering och etablering på arbetsmark- naden. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 8.6.17:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning Tabell 8.2 Anslagsutveckling 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 34 576 tkr prisnivå. 3Motsvarar 34 576 tkr prisnivå. 2019 och 2020 beräknas anslaget till respektive . 8.6.27:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Tabell 8.4 Anslagsutveckling 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för för hälsa, arbetsliv och välfärds förvaltningsutgifter. Anslaget har för perioden –2020 beräknats enligt följande. Tabell 8.3 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU1 0). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd - ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris - och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning . Anslaget får användas för utgifter för att finansiera forskning om arbetsliv, socialveten- skap och folkhälsovetenskap samt kostnader för utvärderingar, beredningsarbete, kommunika- tionsinsatser, konferenser, vissa resor och seminarier som är kopplade till forsknings- stödet. Anslaget har för perioden –2020 beräknats enligt följande. Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019–2021. 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget minskas med 2018, och sedan för att frigöra medel för inrättandet av Myndigheten för arbetsmiljökunskap, se vidare anslaget 2:6 om och utvärdering av arbetsmiljö under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 4.6 Budgetförslag. Skälen för regeringens förslag: Den forsk- ning som för hälsa, arbetsliv och välfärd finansierar ges vanligen i form av flerårigt stöd. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019–2021. Tabell 8.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Erhållet/föreslaget bemyndigande Ekonomisk trygghet 10 vid sjukdom och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken............................... Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön .................... Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ................................ Mål för utgiftsområdet............................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Analys och slutsatser .................................................................. Den årliga revisionens iakttagaleser .......................................................... Behov av utökad service i landet ................................................ Internationellt samarbete inom socialförsäkringen .................. Förslag om sjukpenning i avvaktan på slutgiltigt beslut.......................... Ärendet och dess beredning....................................................... Förslag om sjukpenning i avvaktan på slutligt beslut............... Förstärkt skydd för sjukpenninggrundande inkomst .............. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ........................... Konsekvenser av förslagen ......................................................... Förslag om förstärkt rehabilitering för återgång i arbete ........................ P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Ärendet och dess beredning ....................................................... Regeringens överväganden och förslag ...................................... Höjt inkomsttak i sjukförsäkringen .......................................................... Konsekvenser för jämställdheten ............................................... 3.10Stärkt ekonomisk trygghet för personer med sjukersättning och 3.10.1 Höjd garantinivå i sjukersättning och aktivitetsersättning....... 3.11.1 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ................................... 3.11.2 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. ................................. 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m............................................... 3.11.5 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet............... 3.11.6 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ..................................... 3.11.7 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader................................ 3.11.9 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen .................................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning .......................................................... Härledning av ramnivån 2018–2020. trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ..................................... Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ..................................... Anslagsutveckling 1.1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. .................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Sjukpenning och Anslagsutveckling1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. ................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Aktivitets- och Anslagsutveckling 1:3 Handikappersättning............................................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Handikappersättning.... Anslagsutveckling 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. ............................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning inom det statliga Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Ersättning inom det Anslagsutveckling 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen..................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag för Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Bidrag för Anslagsutveckling 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader............... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Ersättning för höga Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 ......... Anslagsutveckling 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen ................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:2 Inspektionen för P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Ohälsotalet uppdelat på sjuk- och rehabiliteringspenning (Sjp-delen) respektive sjuk- och aktivitetsersättning (SA-delen), januari 2000-dec Ohälsotalet 2016 efter ålder och kön ........................................................ Sjukpenningtalet för kvinnor och män .................................. Antal påbörjade sjukfall som blivit minst långa......................... Andelen sjukfall som blivit eller längre som kvarstår vid olika fallängder upp till dag 240. psykiatriska- resp. övriga diagnoser........................................................... Andelen sjukfall som blivit eller längre som kvarstår vid olika fallängder upp till dag 240. resp. övriga diagnoser. Antalet pågående sjukfall 2017 uppdelat på fallängd och Genomsnittligt antal nettodagar sjukpenning per person och län, Genomsnittligt antal nettodagar sjukpenning per person och län, män Genomsnittlig relativ avvikelse per län mellan observerad och standardiserad sjukfrånvaro 2006-2015 ..................................................... Andel sjukfrånvarande per sektor kvartal 4 2016 ..................................... Andel av anställda som varit frånvarande under hela veckan på grund av sjukdom eller skada. och EU 15 ......... Andel av pågående sjukfall med psykiatrisk diagnos ............. Antal nybeviljanden samt totalt antal sjukersättningar 2003-2016 ......... Antal med aktivitetsersättning 2003-2016 samt antal nybeviljade per 1 000 försäkrade .......................................................................................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 5. för anvisar ramanslagen socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1, 3.7 och 3.9), 2.antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.2 och 3.8), 3.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön (avsnitt 2.3 och 3.9), 4.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder (avsnitt 3.11.8), under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning enligt tabell 1.1, 6.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 10 kap. 10 och 11 §§, 12 kap. 25, 27 och 30 §§, 13 kap. 33 §, 25 kap. 5 §, 26 kap. 17, 27 och 31 §§, 27 kap. 26 § och 108 kap. 10 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 110 kap. 13 a § och 112 kap. 2 a §, och närmast före 110 kap. 13 a § en ny rubrik av följande lydelse. Graviditetspenning beräknas enligt bestämmelserna om sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst i 25–28 kap., med de undantag som anges i 11 §. För hel graviditetspenning mot- svarar ersättningsnivån beräknings- underlaget för sjukpenning på normal- nivån enligt 28 kap. 7 § 1. Det som i denna balk i övrigt eller i annan författning föreskrivs om sjuk- penning enligt 25–28 kap. gäller i tillämpliga delar även i fråga om graviditets- penning, med undantag av bestämmelserna i – 25 kap. 5 § om bortseende från inkomst av anställning och annat för- 1Ändringen innebär att andra stycket tas bort. 2Senaste lydelse 2012:932. – 25 kap. 5 § om bortseende från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete överstigande 8,0 pris- basbelopp, P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 värvsarbete överstigande 8,0 prisbas- belopp, –27 kap. 5 § om ersättning för merutgifter, –27 kap. 27 § och 28 b § första stycket om karensdagar, –27 kap. 29–33 a §§ om karenstid, och –28 kap. 7 § 2 om beräkningsunderlag för sjukpenning på fortsättnings- nivån. Vid beräkning av graviditets- penning ska det vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten bortses från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete till den del summan av dessa inkomster överstiger 7,5 prisbasbelopp. Det ska vid denna beräkning i första hand bortses från inkomst av annat förvärvsarbete. För hel graviditetspenning mot- svarar ersättningsnivån beräknings- underlaget för sjukpenning på normal- nivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en sjukpenninggrundande inkomst beräknad enligt första och andra styckena. När föräldrapenning ska lämnas på sjukpenningnivån ska ersättningen be- räknas enligt bestämmelserna om sjukpenning på normalnivån och sjuk- penninggrundande inkomst i 25, 26 och 28 kap., med undantag av bestäm- melserna i – 25 kap. 5 § om bortseende från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete överstigande 7,5 pris- basbelopp, –26 kap. 19–22 §§ om beräkning i vissa fall, –28 kap. 7 § 2 om beräkningsunderlaget för sjukpenning på fortsättnings- nivån, och –28 kap. 12–18 §§ om arbetstidsberäknad sjukpenning. Om en förälders sjukpenninggrundande inkomst har sänkts sedan den tid som avses i 26 kap. 15 § (SGI-skyddad tid för föräldraledighet) har gått ut, ska föräldrapenningen till dess att barnet fyller beräknas lägst på grundval av 1.den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänkningen skedde, eller 2.den högre inkomst som löneavtal därefter föranleder. Första stycket gäller all föräldrapenning som lämnas till föräldern, när han eller hon avstår från förvärvsarbete för vård av barn som anges inkomsten som gällde innan sänk- inkomsten som gällde innan sänk- ningen skedde ha överstigit 7,5 pris- ningen skedde ha överstigit basbelopp, om inkomsten alltjämt basbelopp, om inkomsten P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 hade beräknats utan begränsningen i hade beräknats utan begränsningen i 25 kap. 5 § andra stycket första 25 kap. 5 § andra stycket första meningen, tillämpas det beräknings- meningen, tillämpas det beräknings- sätt som anges 26 §. sätt som anges 26 §. Har efter tid som avses i 26 kap. Har efter tid som avses i 26 kap. 15 § (SGI-skyddad tid för föräldra- 15 § (SGI-skyddad tid för föräldra- ledighet) sänkning inte skett av den ledighet) sänkning inte skett av den avses i 25 kap. på grund av att den avses i 25 kap. på grund av att den årliga inkomsten överstiger 7,5 pris- årliga inkomsten överstiger 8,0 pris- basbelopp, gäller i tillämpliga delar basbelopp, gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 25–29 §§. bestämmelserna i 25–29 §§. Tillfällig föräldrapenning beräknas enligt bestämmelserna om sjukpenning på normalnivån och sjukpenninggrundande inkomst i 25–28 kap. samt 34– 38 §§ i detta kapitel, dock med undantag av bestämmelserna i – 25 kap. 5 § om bortseende från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete överstigande 8,0 pris- basbelopp, –27 kap. 27 § och 28 b § första stycket om karensdagar, –27 kap. 29–33 a §§ om karenstid, och –28 kap. 7 § 2 om beräkningsunderlag för sjukpenning på fortsättnings- nivån. För hel tillfällig föräldrapenning motsvarar ersättningsnivån för- älderns beräkningsunderlag för sjuk- penning på normalnivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en sjukpen- ninggrundande inkomst beräknad enligt första stycket (beräknings- underlaget). Vid beräkning av tillfällig föräldra- penning ska det vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten bortses från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete till den del summan av dessa inkomster överstiger 7,5 prisbasbelopp. Det ska vid denna beräkning i första hand bortses från inkomst av annat förvärvsarbete. För hel tillfällig föräldrapenning motsvarar ersättningsnivån för- älderns beräkningsunderlag för sjuk- penning på normalnivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en sjukpen- ninggrundande inkomst beräknad enligt första och andra styckena (be- räkningsunderlaget). 3 Senaste lydelse 2012:932. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 När sjukpenninggrundande inkomst beräknas ska inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete var för sig beräknas och avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Vid beräkningen ska det bortses Vid beräkningen ska det bortses från inkomst av anställning och in- från inkomst av anställning och in- komst av annat förvärvsarbete till komst av annat förvärvsarbete till den del summan av dessa överstiger den del summan av dessa överstiger Det ska därvid i Det ska därvid i första hand bortses från inkomst av första hand bortses från inkomst av SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade inte förvärvsarbetar av någon anledning som ger rätt till ersättning i form av 2.ersättning för arbetsresor i stället för sjukpenning, 4.ersättning från arbetsskadeförsäkringen enligt 38–42 kap. som motsvarar ersättning enligt 1–3 eller någon annan jämförbar ekonomisk förmån. Första stycket gäller endast för tid . Om det inte finns skäl som talar emot det gäller SGI-skydd också under tid då den försäkrade har ansökt om sådan ersättning som anges i första stycket 1 och väntar på ett slutligt beslut av i ärendet. Första och andra styckena gäller endast för tid . För en försäkrad som avses i 26 § För en försäkrad som avses i 26 § ska den sjukpenninggrundande in- ska den sjukpenninggrundande in- komsten beräknas på grundval av komsten beräknas på grundval av lönen närmast före pensionsav- lönen närmast före pensionsav- Om den försäkrade inte har Om den försäkrade inte har för avsikt att förvärvsarbeta i samma för avsikt att förvärvsarbeta i samma omfattning som tidigare, ska den omfattning som tidigare, ska den beräknas på grundval av den inkomst beräknas på grundval av den inkomst han eller hon kan antas få av arbete han eller hon kan antas få av arbete som svarar mot arbetsutbudet. som svarar mot arbetsutbudet. beräkningen ska det iakttas att den beräkningen ska det iakttas att den inte får överstiga 7,5 prisbasbelopp. inte får överstiga 8,0 prisbasbelopp. Vid beräkningen ska den försäkrades inkomst minskas med tjänste- pensionen. Minskningen får dock inte leda till att en försäkrad som är endast 4 Senaste lydelse 2010:1307. Den sjukpenninggrundande in- komsten får aldrig fastställas till ett belopp som överstiger 8,0 prisbas- belopp. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 delvis arbetslös får lägre sjukpenninggrundande inkomst än om beräkningen skulle ha gjorts enligt 25 §. Omräkningen ska göras med den procentuella förändringen i det allmänna prisläget räknad från det senast fastställda talet för konsumentprisindex jämfört med motsvarande tal . En omräkning som innebär en sänkning av den sjukpenninggrundande inkomsten ska inte beaktas. Den sjukpenninggrundande in- komsten får aldrig fastställas till ett belopp som överstiger 7,5 prisbas- belopp. Som sjukperiod anses tid då en försäkrad 1. i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 2 §, 2. har rätt till sjukpenning enligt 2. har rätt till sjukpenning enligt 6 §, eller 3. har rätt till rehabiliteringsersätt- 3. har rätt till rehabiliteringsersätt- ning enligt 31 kap. 2 och 3 §§. ning enligt 31 kap. 2 och 3 §§, eller 4. får sjukpenning eller sjukpenning i särskilda fall enligt 112 kap. 2 a §. Om rätt till sjukpenning för den försäkrade uppkommer i omedelbar an- slutning till en period med lön enligt 34 § sjömanslagen (1973:282), en sjuk- löneperiod enligt lagen (1991:1047) om sjuklön eller en period när en arbets- givare för sjömän som avses i sjömanslagen har betalat ut lön vid sjukdom med stöd av sådant kollektivavtal som avses i 56 §, ska sjukperioden enligt denna lag anses omfatta också sådana perioder. Om ett sådant interimistiskt be- Om ett sådant interimistiskt be- slut som avses i 112 kap. 2 § har slut som avses i 112 kap. 2 eller 2 a §§ fattats och det senare bestäms att er- har fattats och det senare bestäms att sättning inte ska lämnas eller ska ersättning inte ska lämnas eller ska lämnas med lägre belopp föreligger lämnas med lägre belopp föreligger inte skyldighet att betala tillbaka ut- inte skyldighet att betala tillbaka ut- betalad ersättning i andra fall än som betalad ersättning i andra fall än som anges i 2 §. anges i 2 §. När det gäller assistansersättning föreligger dock, utöver det som anges i 2 §, återbetalningsskyldighet för ersättning som inte har använts för köp av personlig assistans eller för kostnader för personliga assistenter. 5 Senaste lydelse 2010:343. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0