prop · H50368 · 2017-12-15 00:00:00 — toratet (norska ), norska och den samiska högskolan i i . Projektgruppen har också fortlöpande haft kontakt med revisorer inom årliga revision under granskningens gång. Granskningen har analyserat en rad styrdokument såsom lagar, förordningar, regleringsbrev och regeringsuppdrag som berör samisk utbildning och de myndigheter som varit föremål för granskning. har också gått igenom ett stort antal utredningar, forskningsrapporter och annan litteratur på området. När det gäller Sameskolstyrelsen har studerat ett flertal årsredovisningar, budgetunderlag, verksamhetsplaner och för verksamheten andra centrala dokument. har vidare, i enlighet med lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk haft samrådsträffar med olika samiska organisationer, såväl i en inledningsfas som i granskningens slutskede. De metoder som används i granskningen beskrivs närmare i bilaga 1. 1.7 Översiktlig historik för svensk utbildning av samer21 Statens första systematiska insatser för att kristna och undervisa samerna genomfördes då kyrkans missionsintresse samverkade med svensk strävan att införliva samerna och delar av Sápmi22 i den svenska staten. byggdes en rad kyrkor i samiska områden till vilka samerna ålades att komma, för att undervisas och förhöras i den kristna läran. inrättades Skytteanska skolan, vars syfte var att utbilda samer till präster. Under de efterföljande århundrandena kom och gick olika typer av system för att utbilda samer; fasta så kallade lappskolor infördes men bedömdes vara ineffektiva, och i stället satsades på ambulerande kateketer (missionslärare). fanns lappfolkskolor, kateketskolor, vinterkurser, allmänna folkskolor och missionsskolor. reformerades den samiska utbildningen och de så kallade nomadskolorna, som var såväl vandrande som fasta skolor, infördes. Nomadskolorna var främst avsedda för renskötarnas barn, det vill säga de samer som i det officiella ansågs vara de ”riktiga” samerna. var synen på samer i präglad av socialdarwinistiska och rasbiologiska idéer. Dessa tankar präglade utredningen som föregick reformerna, i vilken det bland annat framgick att staten inte borde ge de samiska barnen smak för livet 21Den historiska genomgången baseras på uppgifter från: SOU 1975:99. Stöd åt språk och kultur. Betänkande av sameutredningen; (1992) Scriptum nr 36, Samernas skolgång: nomadskoleutredning; (1992) Scriptum nr 35, Samernas skolgång till 1956. 22Samerna bor i fyra länder, , , och . Detta landområde kallas Sápmi. Sápmi webbplats, hämtad , . 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Samerna antogs vara mest lämpade för en tillvaro som nomader och skulle inte konfronteras med det moderna samhället. Av den anledningen fann man det rimligt att begränsa samernas utbildning, som inte skulle vara likvärdig med den som andra elever i fick. Detta syntes bland annat i den tidens läromedel. , ledamot i vissa utredningar som berörde samerna, menade att nomadskolans läsebok främst borde behandla samernas egna förhållanden, och endast innehålla få utblickar till den övriga världen: ”Lyckligast bliva de om de kunna just så mycket som fodras för att de skola kunna utnyttja de livets förhållanden under vilka de leva och då bliva de också till den största nytta för andra.”23 Kritiken mot nomadskolan växte dock alltmer, inte minst bland samerna själva. På det samiska landsmötet kritiserades bland annat den bristande kvaliteten på lärare som arbetade i nomadskolorna och att nomadskolan hade en kortare omfattning jämfört med den svenska småskolan. beslutade att samerna skulle ha tillgång till två likvärdiga skolalternativ, nomadskolan (som 1977 bytte namn till sameskolan) och , så länge samerna själva önskade det. Skolplikten utökades till även för elever vid sameskolan, och barn till de renskötande samerna som levde i fjällområden, som varit tvungna att gå i nomadskolan, fick nu rätt att gå i grundskola. Efter beslut instiftades Sameskolstyrelsen 1981. har Sameskolstyrelsens uppgifter blivit fler, myndigheten ska bland annat arbeta med att främja framtagandet av samiska läromedel och undervisning med samiska inslag hos andra huvudmän. ska myndigheten också bedriva fjärrundervisning i samiska. I skolmyndighetsutredningen föreslogs att Sameskolstyrelsen skulle läggas ner och uppgå i , bland annat för att öka sameskolans effektivitet och kvalitet.24 Förslaget fanns dock inte med i propositionen som följde på utredningen. I kontakterna som har haft med framgår att dåvarande inledde en utredning om att överföra Sameskolstyrelsens uppgifter till . Enligt mynnade utredningen dock inte ut i något slutdokument.25 plenum har i ett utbildningspolitiskt handlingsprogram tagit ställning för att ska överta Sameskolstyrelsens verksamhet.26 Betänkande angivet av nomadskoleutredning. Tre nya skolmyndigheter. Utredningen konstaterade att ansvarsuppdelningen på två myndigheter var onödig. Utredningen menade att samernas utbildningsfrågor naturligt kunde inordnas med kultur- och språkfrågorna inom ansvarsområde. 25E-post från , . 26Sametinget (2012). Samisk utbildningspolitik – Handlingsprogram. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Frågan om Sameskolstyrelsens övergripande styrning har återigen aktualiserats i och med kommittédirektivet ”Organisationsöversyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet”. En särskild utredare ska bland annat analysera och föreslå lämpligt huvudmannaskap för Sameskolstyrelsen eller dess verksamheter.27 Organisationsöversyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Mål, uppgifter och resurser Kapitel 2 behandlar Sameskolstyrelsens uppgifter och mål. Kapitlet innehåller också en beskrivning av Sameskolstyrelsens verksamhet, hur resurser fördelas på olika uppgifter och myndighetens prioriteringar. 2.1 Sameskolstyrelsens mål och uppgifter Sameskolstyrelsen bildades med uppdraget att fullgöra statens huvudmannaskap för sameskolan. Sameskolstyrelsen berörs numera av övergripande mål på flera politikområden: utbildningspolitiken, politiken för de nationella minoriteterna och samepolitiken. Sameskolstyrelsen har också mål som gäller för myndighetens egen verksamhet. Mål för utbildningspolitiken, nationella minoriteter och samepolitiken28 Förskolans och övergripande mål är att utbildningen ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt oberoende av kön. Till dessa mål finns en rad resultatindikatorer, bland annat andelen elever som når kunskapskraven i samtliga ämnen och genomsnittligt meritvärde. Målet för politiken avseende nationella minoriteter är att ge skydd åt dessa, stärka deras möjligheter till inflytande och stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Målet följs upp genom delområdena diskriminering och utsatthet, inflytande och delaktighet samt språk och kulturell identitet. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologisk hållbar rennäring och andra samiska näringar. Sameskolstyrelsens verksamhet berör främst den del av målet som rör samisk kultur. Regeringen använder som resultatindikatorer utvecklingen av samiskt inflytande och delaktighet, utvecklingen av det samiska språkets användning och ställning samt utvecklingen av ett starkt och mångfaldigt samiskt kulturliv. Mål för Sameskolstyrelsens verksamhet enligt instruktion, skollag och andra förordningar I Sameskolstyrelsens instruktion finns en skrivning som går att tolka som ett mål, nämligen att myndigheten genom sin verksamhet ska främja att alla barn till samer 2016/17:1. Budgetpropositionen , bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105 och bet. 2016/17:KU1, rskr 2016/17:77. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T får tillgång till en likvärdig utbildning med samiska undervisningsinslag av god kvalitet i en god miljö. I skollagen och läroplanen för sameskolan29 finns följande mål utskrivna: •Utbildningen som Sameskolstyrelsen bedriver ska förbereda eleverna för aktiva livsval och ligga till grund för fortsatt utbildning. •Eleverna ska kunna tala, läsa och skriva samiska samt vara funktionellt tvåspråkiga när de slutar sameskolan. •Eleverna ska ha kunskaper om urfolket samernas kultur, språk, religion och historia när de slutar sameskolan. Sameskolstyrelsens uppgifter enligt instruktion, skollag och andra förordningar Sameskolstyrelsen ska bedriva utbildning i sameskolans årskurser 1–6, samt i tillhörande förskoleklass och fritidshem.30 Undervisningen i sameskolan följer läroplanen för sameskolan, men den stora majoriteten samiska barn går i kommunala och fristående skolor vars undervisning utgår från läroplanen för grundskolan.31 Eftersom Sameskolstyrelsens mål är att främja utbildning för barn till alla samer har myndigheten en rad utåtriktade uppgifter som framgår av instruktionen och skolförordningen; myndigheten ska bistå kommuner när det gäller uppsökande verksamhet bland samer, informera om sameskolan och om samiska undervisningsinslag i skolväsendet, bedriva fjärrundervisning och ingå avtal med andra skolhuvudmän som vill bedriva undervisning i med samiska inslag (integrerad undervisning).32 Sameskolstyrelsen kan också ingå avtal med kommuner om att anordna förskola som huvudsakligen bedrivs på samiska. Sameskolstyrelsen ska utöver detta även främja utveckling och produktion av läromedel för samisk undervisning. 2.2 Sameskolstyrelsens ledning och verksamhet Sameskolstyrelsen är en nämndmyndighet vilket innebär att nämnden kollektivt utgör myndighetens ledning och ansvarar för verksamheten inför regeringen.33 Sameskolstyrelsen har därmed ingen myndighetschef, och därför har nämnden både de uppgifter som åligger en myndighetschef och en styrelse i en styrelsemyndighet. består av fem personer, inklusive ordföranden. 29Skolverket (2016). Läroplan för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (reviderad 2016). 30Förordning (2011:131) med instruktion för Sameskolstyrelsen och Förordning (2010:251) om läroplan för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. 31Förordning (2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. 32Förordning (2011:131) med instruktion för Sameskolstyrelsen. 33I myndighetsförordningen (2007:515) anges tre ledningsformer. En myndighet leds antingen av en myndighetschef (enrådsmyndighet), en styrelse (styrelsemyndighet) eller en nämnd (nämndmyndighet). 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Nämnden har ett kansli som leds av en skolchef, som ska biträda nämnden i dess verksamhet och särskilt verka för att utbildningen utvecklas.34 Enligt myndighetsförordningen utser regeringen ledamöter i nämndmyndigheter. Som ett led i att öka det samiska inflytandet i utbildningsfrågor är det som utser ledamöterna i sträcker sig (). anställde också skolchefen, men denne anställs nu av Sameskolstyrelsen, sedan myndighetens instruktion ändrats. Under nuvarande mandatperiod (2014 till 2017) har vid plenum avsatt Sameskolstyrelsens ordförande, för att vid efterkommande plenum åter utse samma person till ordförande. Flera ledamöter i Sameskolstyrelsen har avsagt sig sina uppdrag och ersatts med nya ledamöter. Ingen av de fem ledamöterna ingår i plenum men representerar partier i . leds av en tillförordnad skolchef. På kansliet arbetar en assistent, två ekonomihandläggare, och två personalhandläggare på . De fem sameskolorna leds av fem rektorer (för tillfället leds sameskolorna i och av samma rektor). På en av skolorna uppgår rektorstjänsten till av en heltid. gick cirka 180 elever i sameskolan, fördelade på fem skolor i och . Den största skolan finns i och hade för granskningen 66 elever, medan den minsta i hade 9 elever. omfattade den integrerade undervisningen drygt 168 elever i tio kommuner. Förskoleverksamheten finns i de fem skolor där myndighetens sameskolor är belägna. deltog sammanlagt cirka 130 barn. 34Förordning (2011:131) med instruktion för Sameskolstyrelsen. 1992/93:32. Om samerna och samisk kultur m.m., bet. 1992/93:KU17, rskr. 1992/93:114. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Diagram 1 Antal barn och elever i sameskolan. Antal barn/elever 250 Källa: Sameskolstyrelsen årsredovisningar 2007–2016. Det finns ingen statistik över antalet samiska elever i . Statistiken över modersmålsberättigade elever ger dock en viss uppfattning om elevantalet. Av diagram 1 och 2 framgår att majoriteten av de samiska eleverna befinner sig i andra skolformer än sameskolan. Av de 700 elever som är berättigade till modersmålsundervisning i samiska går 180 i sameskola. Statistiken bygger på huvudmännens inrapportering till . Om en huvudman av någon anledning inte har uppmärksammat att en elev är berättigad till modersmålsundervisning finns den således inte med i statistiken. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 2 Antal elever i som är berättigade till, respektive deltar i, modersmålsundervisning i samiska. Sameskolans elever inkluderade. 2.3 Sameskolstyrelsens kostnader, mål och prioriteringar redovisar sameskolans kostnader från statistik över kostnader per elev.36 Eftersom de redovisade kostnaderna varierar väldigt mycket bör dessa dock tolkas med försiktighet. Som framgår av diagram 3 och tabell 1 varierar såväl den totala kostnaden som de enskilda posterna; bland annat fördubblades kostnaderna mellan för att sedan sjunka betydligt igen. 36Sameskolstyrelsen redovisar kostnader för sina skolverksamheter i sin årsredovisning, men dessa inkluderar även förskoleklass och fritidshem, vilket omöjliggör jämförelser med andra skolverksamheter. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Diagram 3 Kostnad per elev. Sameskolans kostnad per elev är, som framgår av diagram 3, hög jämfört med andra skolhuvudmän, och skillnaderna har ökat . I intervjuer uttrycker ledning och skolchef för att skillnaderna beror på sameskolornas höga lärartäthet, som bland annat är en konsekvens av de små skolorna och det faktum att flera skolor behöver lärare i flera samiska varieteter.37 Sameskolstyrelsen uppger att en annan anledning till skillnaderna är sameskolornas höga lokalkostnader. redovisningar av kostnader bekräftar bilden av sameskolans relativt höga lokalkostnader, men det är först som sameskolans kostnader för undervisning (där lärarlöner ingår) ligger över genomsnittet för riket. Den absolut största kostnaden som vissa år skiljer sameskolan från andra skolhuvudmän ligger i posten ”Övrigt”, se tabell 1 och 2. 37Undervisning i samiska kan ske på lulesamiska, nordsamiska eller sydsamiska. Intervjuer vid Sameskolstyrelsen, skolchef, , och myndighetsledning, . 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Kostnader per elev i sameskolan. Källa: (2011–2015) och Sameskolstyrelsen (2016). Tabell 2 Kostnader per elev andra skolhuvudmän. Sameskolstyrelsen redovisning av kostnader är bristfällig Sameskolstyrelsen kan inte ge en helt säker eller heltäckande förklaring till kostnadsutvecklingen, men har i samband med faktagranskningen av rapporten angett potentiella förklaringar till några av kostnaderna. Sameskolstyrelsen menar att en möjlig förklaring till variationerna är att myndigheten har ändrat sitt sätt att redovisa kostnader mellan åren, vilket bland annat kan bero på att det går att tolka inrapporteringsformulär på olika sätt. Myndigheten uppger också att de relativt höga övrigt-kostnaderna skulle kunna förklaras med att Sameskolstyrelsen som statlig myndighet har utgifter som inte andra huvudmän har, eller att kommuner fördelar kostnader på ett annat sätt än Sameskolstyrelsen. En mer rättvisande jämförelse mellan sameskolan och andra huvudmän, menar , är att göra jämförelser mellan kostnaderna utan att inkludera sameskolans övrigt-kostnader. Vidare menar myndigheten att den hade kostnader för personalärenden som tog stora resurser i anspråk (se vidare avsnitt 5.3). R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Fördelning av kostnader mellan olika verksamheter Sameskolstyrelsen redovisar i årsredovisningarna kostnader fördelade på några av sina uppgifter. Den första delen består av samisk förskola, förskoleklass, sameskola och fritidshem, den andra av läromedel och den tredje av integrerad undervisning och fjärrundervisning. Åren redovisas kostnaderna på ett annat sätt och därför är det svårt att göra jämförelser. Uppskattningsvis har av myndighetens kostnader funnits inom förskola, sameskola, förskoleklass och fritidshem . Uppgifter som myndigheten gör för elever utanför sameskolorna har således stått för av myndighetens kostnader. Enligt myndighetsledningen är regleringsbrevet Sameskolstyrelsens centrala styrdokument. Sameskolstyrelsens myndighetsledning och skolchef uppger att myndigheten prioriterar verksamheten i sameskolorna och förskolorna.38 Fjärrundervisning (som är ett relativt nytt uppdrag för Sameskolstyrelsen), integrerad undervisning och främjandet av läromedelsproduktionen, är andra uppdrag som i intervjuerna uttrycks vara viktiga. Myndighetsledningen menar dock att Sameskolstyrelsen främst ser sig som en skolhuvudman.39 Sameskolstyrelsens planering, styrning, uppföljning och utveckling De interna målen för verksamheten finns i myndighetens utbildningspolitiska strategi, och i verksamhetsplanen för åren 2015/2016. har efterfrågat en aktuell verksamhetsplan men någon sådan är, , enligt Sameskolstyrelsen ännu inte upprättad. Den utbildningspolitiska strategin slår fast att ”Sameskolstyrelsens uppdrag är att bedriva sameskolor” och den innehåller endast mål som relateras till myndighetens skolor.40 I strategin beskrivs Sameskolstyrelsens ”ansvar” i fyra punkter, vilket bland annat är att ansvara för uppföljningen och utvärderingen utifrån myndighetens regleringsbrev. Målen är främst en sammanställning av mål som finns uttryckta i skollagen och andra författningar på skolområdet, till exempel att eleverna ska vara funktionellt tvåspråkiga när de lämnar sameskolan. Det finns inga aktiviteter eller nyckeltal kopplade till målen, varken för de enskilda skolorna eller huvudmannen, och dokumentet ger liten konkret vägledning till hur arbetet på myndigheten ska ske. Verksamhetsplanen /2016 innehåller också ”mål” som dock är att betrakta som aktiviteter, för de delar av Sameskolstyrelsens verksamhet som tas upp i myndighetens regleringsbrev: förskolan och sameskolan, läromedelsproduktionen, 38Intervjuer vid Sameskolstyrelsen, skolchef och myndighetsledning . 39Intervju vid Sameskolstyrelsen, myndighetsledning . 40Sameskolstyrelsen (2016). Utbildningspolitisk strategi för Sameskolstyrelsen. Antagen av nämnd . 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N samisk integrering och fjärrundervisningen. I verksamhetsplanen finns även aktiviteter för hur ledningen för myndigheten, lärare, rektorer och skolchefen ska arbeta.41 Uppgifterna är tidsatta, men det framgår inte tydligt hur de ska följas upp. Det är inte heller tydligt hur årsredovisningen, verksamhetsplan och den utbildningspolitiska strategin hänger samman. 41 Sameskolstyrelsen (2015). Verksamhetsplan för Sameskolstyrelsen 2015/2016. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T 3Sameskolstyrelsens huvudmannaskap för sameskolan Detta kapitel behandlar Sameskolstyrelsen skolhuvudmannaskap för sameskolorna. har undersökt elevernas generella kunskapsresultat men även fokuserat på de uppdrag som är specifika för sameskolan, nämligen att eleverna ska lära sig tala, läsa och skriva samiska samt få kunskaper om samernas kultur och historia. Kapitlet avslutas med en genomgång av om Sameskolstyrelsen skapar goda förutsättningar för sameskolornas verksamhet. ska förbereda eleverna för att göra aktiva livsval och ligga till grund för fortsatt utbildning. För att nå mål anser att de elever som har gått i en sameskola (beaktat faktorer som generellt antas påverka skolresultat) ska nå minst lika goda kunskapsresultat i årskurs 6 och 9 som andra elever i de kommuner som sameskolorna finns. Elever i sameskolan får bättre eller jämförbara kunskapsresultat Genom datainsamling på Sameskolstyrelsen och bearbetning av registerdata hos () har gjort en jämförelse mellan kunskapsresultaten för elever som gått på sameskolor och elever som inte haft sin skolgång i sameskola. Jämförelsegruppen består av elever i samma kommuner som sameskolorna finns i, det vill säga , , och , men som inte har gått i sameskola. efterfrågade elevuppgifter från och med /2001 men Sameskolstyrelsen kunde, med några undantag, inte få fram uppgifter äldre än för /2005.42 På grund av det låga antalet elever (antalet elever per årskull som gått i sameskola varierar mellan 19 och 31) är de resultatmått som redovisas i tabell 3 och 4 genomsnittliga värden för respektive elevgrupp över den studerade perioden. Alla tolkningar av skillnader mellan de olika elevgrupperna ska göras med försiktighet, då inga av de skillnader som redovisas är statistiskt säkerställda. 42E-post från skolchef, . Från läsåren 00/01 och 01/02 saknas klasslistor från alla sameskolor utom en. Från läsåren 02/03 och 03/04 finns uppgifter för en skola och enstaka årskurser vid vissa skolor. Det kan även noteras att 2016 förelade Sameskolstyrelsen att åtgärda en rad brister i myndighetens arkivvård. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 3 Kunskapsresultat och resultat från nationella prov, årskurs 9. Elever som avslutat årskurs 9 åren 2006–2016. Elever som gått i Elever i , , som inte gått i sameskola Andel elever som uppnått kunskaps- krav i alla ämnen (%) Andel elever behöriga till gymnasie- skolan (%) (16 ämnen) Anm. Gruppen elever som gått i sameskola utgör som mest 270, jämförelsegruppen 6 740. Källa: bearbetningar av data från Sameskolstyrelsen och SCB. Skillnaderna mellan elevgrupperna i årkurs 9 pekar på att barn som gått på sameskolorna i genomsnitt har något högre kunskapsresultat än jämförelsegruppen (som består av de elever som gått ut årskurs 9 i någon av kommunerna men som inte i gått i sameskola). De något högre resultaten avser såväl andelen elever med godkänt i samtliga ämnen som genomsnittligt meritvärde och behörighet till gymnasieskolan. har även kontrollerat för olika bakgrundsvariabler som enligt forskningen har betydelse för elevers resultat, såsom föräldrarnas utbildningsbakgrund. Resultatbilden påverkas inte av att dessa faktorer inkluderas i analysen. visar resultat från de nationella proven i årskurs 9 på en motsatt bild. Jämförelsegruppens elever har något högre resultat på de nationella ämnesproven i engelska, matematik och svenska än eleverna som har gått i sameskola. Skillnaderna är dock små och inte heller statistiskt signifikanta. I årskurs 6 har de elever som gått i sameskola ett något högre resultat på de nationella proven i matematik och svenska, medan resultatet på det nationella provet i engelska är på samma nivå som för jämförelsegruppen. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T På grund av att eleverna läser olika ämnen och får betyg i olika antal ämnen i årskurs 6 är kunskapsresultat inte direkt jämförbara mellan elevgrupper. Av den anledningen har tagit fram ett medelbetyg i ämnena engelska, matematik och svenska. Som framgår av tabell 4 är detta något högre för eleverna i sameskolan.