prop · H40377 · 2017-01-20 00:00:00 — För de ekonomiadministrativa tjänsterna ökade SSC:s totala arbetsproduktivitet i leverantörsfakturahanteringen med cirka 8 procent.30 3.1.4 Produktiviteten i tjänsterna som helhet har inte förbättrats Även om SSC har ökat produktiviteten för enskilda övertagna myndigheter kan myndigheten inte påvisa att produktiviteten i de lönerelaterade tjänsterna som helhet har förbättras sedan 2013.31 sjönk tvärtom produktiviteten i de lönerelaterade tjänsterna något. Tabell 4 Produktivitet för lönerelaterade tjänster, antal hanterade lönespecifikationer per årsabetare Källa: SSC, Årsredovisning 2015. SSC skriver i sin årsredovisning (2016a, s 31-32) att minskningen kan förklaras av att myndigheten omfördelade resurser och koncentrerade sig på överföringar av anslutna myndigheter till det nya lönesystemet. Dessutom påverkas nyckeltalet negativt av att små myndigheter har anslutit sig och att ny personal har anställts. För ekonomirelaterade tjänster som helhet går det inte att jämföra nyckeltal mellan åren på samma sätt som för lönerelaterade tjänster på grund av att SSC har ändrat beräkningsgrunden, men produktiviteten har ökat sett till att volymökning av 50 000 leverantörsfakturor har kunnat hanteras av befintlig personal. 31SSC redovisade dock inga produktivitetsmått för det första verksamhetsåret, vilket omfattade . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S E R V I C E C E N T E R – H A R A D M I N I S T R A T I O N E N B L I V I T E F F E K T I V A R E ? 3.1.5 SSC strävar mot högre grad av standardisering SSC har arbetat med att standardisera sina tjänster och processer för att kunna uppnå stordriftsfördelar och öka produktiviteten. Standardiseringsarbetet sker på olika sätt beroende på vilken tjänst som avses. För lönerelaterade tjänster har det bl.a. inneburit att SSC:s basutbud ska inkludera de delar som är möjliga att utföra på ett likartat sätt för flera eller samtliga myndigheter.32 Förändringar av tjänsterna har i vissa fall inneburit antingen att uppgifter som SSC tidigare utfört har lyfts tillbaka till myndigheterna eller att myndigheterna får köpa tjänsten mot särskild avgift.33 SSC menar att det är svårare att standardisera de ekonomirelaterade tjänsterna. Ex- empelvis är löpande redovisning och bokslut inte lika transaktionsintensiva som leverantörsfakturahantering och betalningar vilket begränsar möjligheterna till standardisering. SSC menar dock att det finns möjlighet att harmonisera vissa förutsättningar för de ekonomirelaterade tjänsterna, åtminstone för kluster av myndigheter med liknande krav och behov.34 Den ökade standardiseringen av tjänster har också inneburit att SSC förutsätter att myndigheter som ska anslutas har standardiserat verksamheten så att servicecentrets rutiner kan tillämpas efter en kort övergångstid. Enligt SSC har dock många myndigheter ett relativt stort arbete kvar för att nå den grad av standardisering som underlättar en anslutning till SSC.35 3.1.6 SSC:s kundundersökningar indikerar missnöje Åren 2013–2015 genomförde SSC årliga kundundersökningar för att mäta hur myndigheterna uppfattade kvaliteten i tjänsterna. Mätningen tyder på en försämring jämfört med föregående års resultat.36 Företrädare för anser dock att kritiken de möter från myndigheterna är allmän och oprecis.37 I SSC:s årsredovisning utvecklades kvalitetsundersökningen till ett s.k. nöjd kund-index (NKI). Undersökningen visade att användare vid myndigheter med fler än 2 000 anställda var mer nöjda än användare vid mindre myndigheter. An- slutna myndigheters kontaktpersoner var påtagligt mindre nöjda än övriga medarbetare vid myndigheterna vad gällde SSC:s förmåga att svara på frågor via servicedesk.38 32Intervjuer, och . 36Statens servicecenter, 2013a och 2014a. 38Statens servicecenter, 2016a, s 34-35. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2En majoritet är nöjda men få myndigheter upplever effektivitetsvinster Få anslutna anser enligt enkäten att deras kostnader för den anslutna verksamheten minskat, men en majoritet är ändå nöjd med kvaliteten i tjänsterna. Vissa myndigheter framför även en oro för att SSC:s ambition att öka standardiseringen av tjänsterna kan leda till att kostnader återgår till myndigheter. Icke anslutna myndigheters viktigaste krav är att SSC:s leveranssäkerhet måste vara hög.39 Totalt 189 av 235 myndigheter svarade på enkäten, varav 124 för enkäten köpte en eller flera tjänster av SSC. Av dem som svarade på enkäten valdes 10 myndigheter ut för djupintervjuer. Av dessa köpte sju tjänster av SSC medan tre inte köpte några tjänster. Vid dessa tio myndigheter intervjuades dels företrädare för strategiska positioner, t.ex. ekonomi- och HR-chefer, dels företrädare som har erfarenhet som användare. Urvalet gjordes med hänsyn till myndighetsstorlek och myndighetens tjänsteköp. Tabell 5 Underlag för enkät och intervjuer (antal myndigheter) Källa: enkät till 235 myndigheter om SSC. I enkäten och intervjuerna har myndigheterna ombetts att svara på frågor om både hur man ser på nuläget för olika aspekter av tjänsterna och hur man ser på utvecklingen sedan anslutningen. Frågorna var uppdelade utifrån SSC:s tidigare indelning av sina tjänster, dvs. löneadministrativa tjänster, ekonomiadministrativa tjänster och e-handelstjänster. I bedömningen av svaren från myndigheterna utgår vi från att myndigheterna anser att olika aspekter av SSC:s tjänster har en godtagbar nivå när de valt något av de positiva svarsalternativen, t.ex. ”mycket bra”, ”ganska bra” och ”instämmer”. Då kan antalet extra kontroller vid den anslutna myndigheten minimeras och ett gott förtroende för utförandet av tjänsten uppnås. För en mer detaljerad beskrivning av enkäten och intervjuerna samt vår tolkning av svaren, se bilaga 3. 39 Se fotnot 12. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S E R V I C E C E N T E R – H A R A D M I N I S T R A T I O N E N B L I V I T E F F E K T I V A R E ? 3.2.1Få myndigheter anser att de fått lägre kostnader efter anslutningen På direkta frågor om kostnadsutvecklingen efter anslutning är den generella bilden att myndigheternas löpande kostnader för administrativ stödverksamhet i huvudsak är oförändrade medan omställningskostnaderna har varit högre än förväntat. SSC:s avgifter för tjänsterna är också högre än förväntat. Vanligare med ökade än minskade kostnader De flesta myndigheter som svarat på frågan om hur kostnaden för lönerelaterade tjänster är efter anslutning till SSC uppger att kostnaderna är oförändrade. Om de förändrats är det vanligaste att de har ökat. Några av de orsaker till ökade kostnader som nämns är dyrare avtal med SSC, omställningskostnader och dubbel tidredovisning. Mönstret är i stort sett detsamma för ekonomirelaterade tjänster, med oförändrade kostnader som det vanligaste svaret. Myndigheterna uppger dock att dyrare avtal, konsult- och redovisningstjänster och övergång till nytt e-handelssystem har lett till kostnadsökningar. I genomsnitt anger att tjänsteköpet har inneburit en viss eller betydande minskning av personalkostnaderna medan anger att personalkostnaden är oförändrad och att tjänsteköpet har inneburit en viss eller betydande kostnadsökning för personalen. Ett vanligt skäl till att kostnadsminskningar för personal inte har kunnat realiseras är att dubbelarbete och kontroller kvarstår samt att SSC inte utför vissa arbetsuppgifter. 40 En myndighet nämnde t.ex. att köp av e-handelstjänsten inneburit att kundmyndigheten fått förstärka med personal för att det ofta förekommer frågor om avtalet och för att processen för enklare småinköp har försvårats.41 Förändringar i SSC:s avgiftsmodell har lett till högre kostnader för vissa myndigheter Några myndighetsföreträdare påpekar att SSC:s standardisering av tjänsterna i praktiken innebär en ökad kostnad eftersom vissa tjänster som tidigare ingick i bastjänsterna nu blivit tilläggstjänster mot särskild avgift eller får utföras av egen personal.42 En annan synpunkt är att övergången från styckkostnader till timdebitering för ekonomiadministrativa tjänster innebär att det blivit dyrare. Samma myndighet menar att SSC uppskattar tidsåtgången för löpande redovisning till högre 40Riksrevisionen har inom ramen för granskningen inte haft möjlighet att följa upp i vilken omfattning eventuella fel i tjänsterna förekommer och i vilken grad det faktiskt erfordrar de efterhandskontroller vissa anslutna myndigheter utför. 41Intervju 2, . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N än myndigheten själv och att tidsåtgången är i nivå med som gäller för en myndighet med fem gånger fler anställda.43 Några företrädare för myndigheter ifrågasätter dessutom timkostnaden för vissa av SSC:s tjänster och påpekar att den ligger långt över vad man kan avropa från befintliga ramavtal.44 3.2.2Myndigheterna är i varierande grad nöjda med kvaliteten i tjänsterna Myndigheternas bild av kvaliteten i SSC:s tjänster är splittrad. Många myndigheter är i stort nöjda med olika aspekter av kvaliteten i tjänsteleveransen medan andra förhåller sig betydligt mer kritiska på vissa punkter. Generellt sett är myndigheterna minst nöjda med kvaliteten i e-handelsdelen av de ekonomirelaterade tjänsterna. är nöjda med kvaliteten i de lönerelaterade tjänsterna av myndigheterna anger att kvaliteten i de löneadministrationen är ”ganska bra” eller ”mycket bra”. anger att kvaliteten är ”varken bra eller dålig” och anger att kvaliteten är ”ganska dålig”. Kundservice och support får lägre betyg; av myndigheterna anser att service och support har ”mycket bra” eller ”ganska bra” kvalitet, anger ”varken bra eller dåligt” medan anger ”ganska dåligt” eller ”mycket dåligt”. Tabell 6 Kvaliteten i löneadministrativa tjänster (antal svar) Källa: enkätfråga 8. Orsakerna till att en del myndigheter inte är helt nöjda med kvaliteten i de lönerelaterade tjänsterna varierar. Av fritextkommentarerna framgår att underlagen från SSC kräver kontroll och merarbete på grund av fel och att ansvarsfördelningen mellan SSC och myndigheten upplevs som oklar. 43Intervju 1, . 44Intervju 1, . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S E R V I C E C E N T E R – H A R A D M I N I S T R A T I O N E N B L I V I T E F F E K T I V A R E ? anser att kvaliteten i de ekonomiadministrativa tjänsterna är bra För ekonomiadministrativa tjänster anger av myndigheterna att kvaliteten på redovisning och bokslut är ”ganska bra” eller ”mycket bra”. En mindre andel, , anser att kvaliteten i kundservice och support är ”mycket bra” eller ”ganska bra”. Tabell 7 Kvalitet i ekonomirelaterade tjänster (antal svar) Källa: enkätfråga 19. Bland orsakerna till lågt omdöme anger myndigheter felkonteringar och vissa svårigheter att få svar på frågor. Myndigheterna är minst nöjda med kvaliteten i e-handelstjänsterna Myndigheterna är minst nöjda med e-handelstjänsten, som är en del av de ekonomirelaterade tjänsterna, och de är minst nöjda med e-beställningstjänsten, som också är den minst utnyttjade tjänsten. av myndigheterna anger att leverantörsfakturahanteringen är ”ganska bra” eller ”mycket bra”, anger att den fungerar ”varken bra eller dåligt” och att den fungerar ”ganska dåligt”. Tabell 8 Kvalitet i e-handelstjänster (antal svar) Källa: enkätfråga 30. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Huvudskälet till missnöjet är SSC:s hantering av leverantörsanslutningen i systemet. Återkommande i enkätkommentarerna är också att myndigheterna menar att de har en begränsad nytta av tjänsten, exempelvis på grund av att få leverantörer är inlagda i e-beställningstjänstens register. En myndighet nämner att de har begränsad nytta av systemet eftersom de till stor del använder sig av små lokala leverantörer som inte har tillgång till e-beställningsmöjligheter.45 3.2.3 Leveranssäkerheten är viktigast för icke anslutna myndigheter Enkätundersökningen skickades också till myndigheter som inte är anslutna till SSC och 65 icke anslutna myndigheter besvarade enkäten. Det som i genomsnitt bedöms som allra viktigast inför en eventuell anslutning är att leveranssäkerheten måste vara hög. Det är också viktigt för många att ansvarsfördelningen och omställningskostnaderna är rimliga samt att SSC kan möta myndighetens krav på informationssäkerhet och sekretess. Även kostnadsbesparingar och tidpunkt för anslutning är viktiga aspekter för flera myndigheter. Vissa anser att anslutning förutsätter kompletterande system I intervjuundersökning har det framkommit att vissa myndigheter har en verksamhetsmodell som gör att en anslutning till SSC kan försämra effektiviteten för myndighetens del. En myndighet uppger att den kommer att vara tvungen att behålla sina lokalt upphandlade system även om den ansluter sig till SSC:s lönerelaterade tjänst, eftersom SSC inte kan tillgodose myndighetens krav på koppling mellan tidredovisning och avgiftssättning till de egna kunderna. Samma myndighet menar också att den e-fakturahantering som SSC erbjuder inte tillåter att myndigheten skickar bilagor till sina fakturor. Lösningen skulle innebära att myndigheten bygger om sitt egna system eller skapar separata utskick med varje faktura.46 Liknande problem återkommer hos en annan myndighet som får behålla dubbla system för att tillgodose sina behov av att kunna fakturera sina kunder utifrån arbetad tid.47 Behovet av egna kompletterande system innebär att myndigheterna kan tvingas höja sina avgifter till de egna kunderna. Myndigheter är oroliga för att den interna styrningen kan bli sämre till följd av anslutning Några myndigheter har påpekat att de är beroende av att det redovisningsunderlag som tas fram löpande hinner processas vid månadsskiften så att sammanställningar av sådant underlag kan användas i den interna styrningen. En av myndigheterna upprättar bokslut som ett led i sin interna styrning och kontroll, vilket 46Intervju 3, . 47Intervju 2, . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S E R V I C E C E N T E R – H A R A D M I N I S T R A T I O N E N B L I V I T E F F E K T I V A R E ? den menar inte är möjligt om den ansluter sig till SSC.48 Med nuvarande rutiner inom SSC måste vidare underlag från medarbetare skickas in tidigare till SSC än när löneadministration sker i egen regi. Följden blir att det kan uppstå problem för medarbetare som reser mycket och som får vänta på reseersättning när tiden för rapportering av reseutlägg kortas.49 •Anslutningsmålen har nåtts men anslutningen gick inledningsvis långsammare än vad som förutsågs. Som en följd av detta gick SSC med underskott och den ansträngda ekonomin har tvingat SSC att skjuta på många förbättringsåtgärder. •SSC har kunnat öka produktiviteten i kärnverksamheten men kan inte påvisa att produktiviteten i tjänsterna som helhet har förbättrats. •Relativt få myndigheter anser att övergången till SSC har inneburit en effektivisering av den administrativa verksamheten. •Myndigheterna är i varierande grad nöjda med kvaliteten på tjänsterna. Kvaliteten anses vara bäst i de ekonomirelaterade tjänsterna, medan de lönerelaterade tjänsterna får något lägre betyg. Kvaliteten och användbarheten i SSC:s e-handelstjänst får lägst betyg. De myndigheter som inte är anslutna ställer höga krav på kvaliteten i utförda tjänster. Bland dessa myndigheter finns en variation av speciella förutsättningar som enligt dem gör att köp av tjänst kan innebära effektivitetsförluster. 49Intervju 2, . 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4Vilka förklaringar finns till de resultat som Statens servicecenter uppnått? I detta kapitel analyseras de orsaker som har funnit till den bild som redovisats i föregående kapitel. Kapitlet besvarar därmed revisionsfråga 2: Vilka förklaringar finns till de resultat som Statens servicecenter uppnått ? 4.1 Många hinder för storskalig drift Av granskning framgår att Statens servicecenter (SSC) inte fullt ut har lyckats i arbetet med att utveckla rutiner och funktioner som ger förutsättningar för en storskalig och effektiv hantering av löne- och ekonomiadministration. SSC:s möjligheter att bidra till effektiviseringar och kostnadsbesparingar har i sin tur påverkats av de förutsättningar som gällde när SSC inrättades. 4.1.1 Utdragna systemanskaffningar och komplicerade systemlösningar utgick från att SSC skulle behöva avropa eller upphandla långsiktiga produktionssystem för ekonomiadministrativa och lönerelaterade tjänster. Utredningen förutsåg dock att SSC skulle driva sin verksamhet genom fjärranslutning till anslutna myndigheters system. Utredningen analyserade däremot inte närmare SSC:s förutsättningar att skaffa egna systemstöd och föra över myndigheter till dessa. Stordrift av lönehantering har dröjt och dröjer till Utredningen konstaterade att över 200 myndigheter var anslutna till de vanligaste systemen för löne- och ekonomiadministration men den gick inte igenom avtalsläget för dessa system och analyserade inte heller vilken resurs- och tidsinsats som skulle krävas både hos SSC och hos myndigheterna för att överföra dessa till SSC:s egna systemstöd. Utredningen bedömde i sin riskanalys (2012b) att risken var hög för att det arbete som () bedrev med att ta fram nya statliga ramavtal skulle dra ut . ESV publicerade förfrågningsunderlag för statligt ramavtal för ekonomisystem och motsvarande för personalsystem . (ESV 2011 och ESV 2013). Den senare publiceringen lockade få anbudsgivare och publicerade ESV förfrågningsunderlaget på nytt efter vissa förändringar.50 I förfrågningsunderlaget för personalsystem nämns att de befintliga ramavtalen tecknades 2003 och myndigheterna inte har kunnat avropa personalsystem i enlighet med de standardvillkor som gäller för denna typ av avtal. 50 ESV, e-post . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S E R V I C E C E N T E R – H A R A D M I N I S T R A T I O N E N B L I V I T E F F E K T I V A R E ? befintliga avropsavtal för personalsystem var således giltiga längst t.o.m. och kunde inte förlängas ytterligare. ESV:s nya ramavtal för lönesystem tecknades i december 2013.51 När SSC därefter avropade en systemlösning ansåg SSC det nödvändigt att förhandla med leverantören för att systemlösningen skulle passa de specifika förutsättningarna som gäller för SSC:s verksamhet. SSC ansåg att dessa förutsättningar bara delvis hade kunnat tillgodoses i samband med ESV:s upphandling.52 SSC:s avropsförhandlingar med leverantören genomfördes och avsåg även avgifterna enligt ramavtalet som SSC ansåg var för höga bl.a. vad gällde avgifter för migrering av myndigheter och löpande avgifter. Förhandlingarna ledde enligt SSC till besparingar på för migrering av myndigheter med mindre än 1 000 anställda. hade SSC en systeminstallation med den egna myndighet som första kund. Nytt avtal ger viss respit för anslutningsarbetet I samband med att det nya ramavtalet var klart valde leverantören av det dittills dominerande personalsystemet Palasso oväntat, men avtalsenligt, att säga upp avropsavtalen för ett stort antal myndigheter till , än vad som gällde enligt det gamla ramavtalet. ESV hade redan innan uppsägningen gjordes framhållit att tiden var knapp för avrop från det nya ramavtalet innan det gamla skulle upphöra att gälla 2016.53 Efter förhandlingar träffade SSC och leverantören en överenskommelse om att Palasso skulle kunna användas till utgången av 2018.54 Tiden för SSC:s och ej anslutna myndigheters övergång till det nya lönesystemet förlängdes därmed i förhållande till vad som gällde enligt ESV:s ramavtal . 55 För SSC innebär det man före utgången av 2018 ska överföra både anslutna och nya myndigheter från Palasso till det nya lönesystemet eftersom överföringen måste vara klar när avtalet med leverantör upphör. SSC framhåller i årsredovisningen att det finns en risk att regeringens anslutningsplaner för nya myndigheter inte kan hållas som redan anslutna myndigheter ska överföras till och har föreslagit (2015b) att tiden för anslutning förlängs . 51ESV, e-post . 53ESV:s webbplats, pressmeddelande kan myndigheterna avropa personalsystem och pressmeddelande CGI säger upp avropsavtal för löne- och personalsystem. 54SSC :s webbplats, pressmeddelande , Statens servicecenter säkrar de statliga lönerna,. 55Många myndigheter som tidigare tecknat egna avropsavtal fick rätt att teckna hängavtal till SSC:s nya avtal (intervju, ). 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Komplicerad systemlösning för ekonomirelaterade tjänster Effektiviteten inom det ekonomirelaterade området begränsas av att det krävs två system för att klara hela processen från en myndighets beställning av en vara eller tjänst elektroniskt till SSC:s bokföring av en leverantörsfaktura. SSC har ett eget e-handelssystem där myndigheter beställer och fakturor hanteras inför betalning och bokföring, men den faktiska bokföringen av fakturor görs av SSC i myndigheternas egna ekonomisystem. Det har inneburit att man har fått utveckla en separat integrationsplattform mellan SSC:s e-handelssystem och myndigheternas ekonomisystem. Den komplicerade systemstrukturen har lett till fel och problem på många ställen i det elektroniska flödet för leverantörsfakturorna.56 SSC menar att det vore önskvärt med en systemlösning där e-handel och fakturaflöden är bättre integrerade med ekonomiadministration än . SSC samarbetar därför med ESV om att upphandla ramavtal för ekonomisystem och e-handelstjänster med ambitionen att de 120 myndigheter som är anslutna till SSC:s e-handelsystem ska migreras efter att ramavtalet är klart. SSC:s nuvarande avtal för e-handel upphör . Även för den renodlade ekonomiadministrationen är förutsättningarna för en effektiv systemlösning ogynnsamma för . ESV:s upphandling av ett nytt ramavtal för ekonomisystem genomfördes och ett stort antal myndigheter har avropat från det nya ramavtalet. Den komplicerade systemlösningen med integrationsplattform hos SSC kommer att behövas så länge dessa myndigheter har egna ekonomisystem. Förlängningsoptioner i avtalen ger myndigheterna möjlighet att använda det avropade systemet , men om systembytena dröjer så länge kan det leda till samma pressade situation för SSC vad gäller överföring av myndigheter till ett nytt system som är aktuell för de lönerelaterade tjänsterna.57 4.1.2 Avtalsuppsägning och ny prismodell ledde till höjda kostnader Systemkostnaderna för de löneadministrativa tjänsterna har ökat i samband med att SSC och leverantören av Palasso kom överens om att förlänga utnyttjandetiden till slutet av 2018.58. Några myndigheter förhandlade själva med leverantören och avgifterna för dem som förhandlade på egen hand blev enligt SSC omkring 50–högre än med tidigare avtal.59 SSC:s överenskommelse har inneburit lägre avgiftshöjningar , , för de myndigheter man förhandlade för. Till följd av det nya avtalet tvingades SSC höja avgifterna för anslutna myndigheter med en mindre höjning 2015 och en större höjning 2016.60 Genom att SSC ändrade sin avgiftsmodell ändrades anslutna myndigheters avgifter även av 58Statens servicecenter, 2016b, s 8. 59Intervjuer, och . 60Båda höjningarna var annonserade av SSC när enkät skickades ut. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S E R V I C E C E N T E R – H A R A D M I N I S T R A T I O N E N B L I V I T E F F E K T I V A R E ? det skälet, dock olika beroende på vilken systemleverantör de har och vilka deltjänster de är anslutna till. Ovanstående torde enligt bedömning vara en förklaring till en del av myndigheternas uppfattning att kostnaderna stigit efter anslutning till SSC. 4.2 Storskalig drift begränsad med små myndigheter Anslutning till SSC:s tjänster har varit frivillig för både de löne- och de ekonomirelaterade tjänsterna. Regeringens mål för anslutning har nåtts och är myndigheter med av de statligt anställda anslutna.