prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Den natio- nella planen kommer att fokusera på att värna kvaliteten i den befintliga infrastrukturen och på att möta framtidens behov av ett modernt och hållbart transportsystem som leder till att upp- satta mål nås. Samhällsekonomisk effektivitet och långsiktigt hållbara transporter ska vara centrala faktorer för vilka investeringar som ska göras. Regeringens mål är att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att och respektive bättre knyts samman med moderna och hållbara kom- munikationer. ska säkerställa att utbyggnaden sker på ett kostnadseffektivt sätt. Utbyggnaden ska ske i en takt som ekonomin tillåter. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Den s.k. Sverigeförhandlingen har bl.a. i uppdrag att ta fram förslag till utbyggnads- strategi för nya stambanor för höghastighetståg mellan och /(dir. 2014:106). Sverigeförhandlingen har också i upp- drag att ingå överenskommelser med berörda kommuner, landsting och andra berörda aktörer i , och län om åtgärder som förbättrar tillgängligheten och kapaciteten i transportsystemet och leder till ett ökat bostadsbyggande i storstadsregionerna i dessa län. Sverigeförhandlingen ska även bl.a. pröva förutsättningarna för en fortsatt utbygg- nad av järnvägen i norra och analysera vissa frågor för att främja cykling. Sverigeför- handlingen ska slutredovisa sitt uppdrag . Resultatet av Sverigeför- handlingens arbete kommer att beaktas inom ramen för arbetet med att ta fram den nya natio- nella planen. har tillkännagett för regeringen som att den bör se till att skynd- samt bygger upp kompetens så att verket själv- ständigt kan inspektera både järnvägsanläggning- ens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade an- svaret för järnvägsunderhållet på statens järn- vägsinfrastruktur i takt med att underhålls- kontrakten löper ut (bet. 2013/14:TU19, punkt- en 3, rskr. 2013/14:372). upp- drog regeringen åt att genomföra en fördjupad utredning avseende järnvägsunder- hållets organisering och presentera möjliga åtgär- der för ett genomförande av järnvägsunderhåll i egen regi. har redovisat uppdraget till () i en delrapport vilken om- fattade besiktningsfrågor. I slut- redovisningen lämnar förslag till möjliga åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva underhåll av det statliga järnvägsnätet samt vilken maskinell underhållsutrustning som bör ägas och förvaltas av . uppdrog regeringen åt Trafik- verket att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leverans- uppföljning och underhållsbesiktning avseende järnvägsunderhåll. Som har redovisats i regeringens skrivelse 2016/17:75 pågår arbetet med tillkännagivandet alltjämt. Staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. 3.6.2Hela landet ska växa hålls ihop genom åtgärder som förbättrar förutsättningar för jobb, regional utveckling, till- gänglighet, delaktighet och hållbar tillväxt i hela landet. Fungerande transportinfrastruktur på landsbygden är en viktig förutsättning för detta. Drift och underhåll av vägar i landsbygd För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygden har regeringen tidigare genomfört satsningar på förbättrat väg- underhåll i landsbygd om –2019. Regeringen avser att utöka och förlänga satsningen på underhåll av vägar i landsbygd med –2020. Exempel på åtgär- der som kan omfattas är beläggningsunderhåll och åtgärder för bärighet och tjälsäkring vilket är viktigt för vägnätet på landsbygden. Främjande av kollektivtrafik i landsbygd För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygden har regeringen tidigare genomfört satsningar på kollektivtrafik i landsbygd som uppgår till –2019. För att ytterligare främja den regionala tillväxten och goda levnads- villkor på landsbygd föreslår regeringen en utökning och förlängning av den satsning på kollektivtrafik i landsbygd som aviserades i budgetpropositionen . Utökningen föreslås uppgå till totalt –2020. ska samråda med regionalt utvecklingsansvariga aktörer om vad som kan uppnås i respektive län och därefter lämna förslag till regeringen om hur medlen bäst kan användas. Ett exempel på åtgärd kan vara för- bättringsåtgärder på järnvägar i landsbygd som är viktiga för kollektivtrafiken. Det kan även omfatta investeringar som främjar ökat kollektivtrafikresande med buss. Regeringen avser att avsätta 2018 för att öka framkomligheten och förbättra trafikmiljön på vägnät. ansvarar för att genomföra dessa förbättrings- åtgärder. Åtgärderna kan bestå dels av förbätt- ringsåtgärder på det statliga vägnätet (länsvägar) samt dels av statlig medfinansiering till åtgärder på det kommunala väg- och gatunätet. Åtgärd- erna ska planeras i samråd med kom- mun. Regeringen anser att det är viktigt att det finns grundläggande tillgänglighet med nattåg även under de perioder då det inte bedrivs regelbund- en nattågstrafik till . Brister i tillgäng- lighet riskerar att pendlare och turistresenärer inte når sina målpunkter. En god tillgänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva, och verka i alla delar av landet, samt för att få ett som håller ihop. En väl fungerande nattågstrafik har betydelse för både sysselsättningen och besöksnäringen i berörda regioner. Satsningen på en utökad nattågstrafik till föreslås uppgå till totalt – 2020. Framtida förutsättningar för luftfarten och flygplatserna Regeringen har beslutat om en svensk flygstrategi för flygets roll i framtidens transportsystem. Regeringens flygstrategi har tagits fram i bred samverkan och i dialog med myndigheter och övriga berörda aktörer. Flyg- strategin ska omfatta framtida utmaningar som flyget står inför. Strategin fastställer att förut- sättningarna för flyget i ska förbättras som dess miljö- och klimatpåverkan ska minska. Utsläppen från utrikes flyg ökar i snabb takt och regeringen avser att vidta flera olika åtgärder för att vända utvecklingen. En sådan åtgärd är att införa en skatt på flygresor som säkerställer att flyget i högre grad bär sina klimatkostnader. En skatt på flygresor införs för att bidra till att ska bli en av världens första fossilfria välfärdsnationer. Flyget beläggs , till skillnad från andra trafikslag, inte med bränsleskatt eller andra miljöskatter. Flyg som startar eller landar utanför EES omfattas inte heller av EU:s system för handel med utsläpps- rätter, EU ETS. För att säkerställa att skatten inte innebär ökade driftunderskott vid icke- statliga flygplatser i tillförs ytterligare medel för detta ändamål. Ansvaret för driften och finansieringen av de tio statliga flygplatserna i det nationella basutbudet, bl.a. , ligger inom ramen för Swedavia AB:s uppdrag. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen vill uppmuntra användandet av biobränslen inom flyget. Därför tillsätter rege- ringen en utredning för att analysera om det behövs styrmedel för att öka andelen förnybara bränslen, se vidare i denna proposition under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Som ett led i genomförandet av regeringens flygstrategi har regeringen inrättat ett Arlandaråd. är ett råd- givande organ för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för myndigheter, statligt ägda bolag och offentlig sektor, närings- livet, intresseorganisationer, forskning och aka- demi m.fl. En viktig uppgift för är att i dialog och samverkan bidra till att ta fram förslag, en ”färdplan ”, i syfte att utveck- la utifrån ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt an- slutande transporter och infrastruktur på mark- en men också tillgången till andra flygplatser i . har tillkännagett för regeringen att den i sin kommande flygstrategi bör värna de regionala flygplatserna (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Som nämnts ovan beslutade rege- ringen om en nationell flyg- strategi. I flygstrategin understryker regeringen de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god till- gänglighet i hela landet. De statliga bidragen till de icke-statliga flygplatserna är därför betydelse- fulla för finansieringen av driften av dessa flyg- platser, men bör ses ur ett trafikslagsövergrip- ande perspektiv vilket innebär att stöd ska kunna lämnas till en flygplats om det saknas tillfreds- ställande kollektiva transportalternativ. Stödet ska ses som ett komplement till flygplatsernas egen finansiering genom rörelseintäkter. Lång- siktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivi- sering och användande av ny teknik bör kunna minska behoven av offentliga stöd till flygplatser. Europeiska kommissionen har inom ramen för det allmänna grupp- undantaget (GBER – general block exemption regulation) antagit reviderade regler för stöd till flygplatser. De nya reglerna är i linje med det förslag som har lämnat till kommission- en och innebär exempelvis att driftstöd kan ges till flygplatser med färre än 200 000 resenärer . De nya reglerna ska genomföras i för att på så sätt skapa ökad förutsägbarhet och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 stabilitet avseende möjligheterna till offentligt ekonomiskt stöd till små regionala flygplatser. avsätts –2020 under utgifts- Regeringen anser med detta att tillkännagivandet område 24 Näringsliv för en satsning på forsk- ning och utveckling av biobränsle för flyg. har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av och 3.6.3 Krisberedskap och det civila har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:TU14, rskr. 2015/16:226). För att samhällets viktiga funktioner ska fungera (S2014/08973/PBB) om uppdrag till en statlig vid allvarliga störningar och kriser behövs funge- samordnare för , beslutade rande transporter och transportinfrastruktur. viktig förutsättning för det fortsatta arbetet är narens uppdrag skulle begränsas till att pröva att det för samhällsviktiga verksamheter inom förutsättningarna för att utveckla flygkapacitet transportområdet tydliggörs vilken myndighet och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i som ansvarar för samlad övergripande planering (N2015/09059/PUB). för krisberedskap och det civila försvaret. Övriga delar av uppdraget upphörde. ringen har därför beslutat om en ändring av instruktion (förord- rapporten ”Mer flyg och bostäder”. ning 2010:185 med instruktion för ) har remissbehandlats och bereds i som innebär att fr.o.m. den 1 augu- sti 2017 fått i uppgift att samverka med andra Regeringen kommer att fortsätta vara pådriv- aktörer och vidta åtgärder i syfte att utveckla och ande i arbetet med att genomföra International samordna krisberedskap och planering inför och () beslut att vid höjd beredskap inom transportområdet. införa ett globalt klimatstyrmedel för det inter- ska även bedriva omvärldsbevak- nationella flyget (Corsia). Ett antal viktiga beslut ning och analys samt stödja andra myndigheter kommer att behöva fattas och med expertkompetens inom området. för att systemet ska kunna träda i kraft som verket har fått denna nya uppgift eftersom myn- Tillkännagivandet bereds för närvar- digheten har ett trafikslagsövergripande perspek- tiv och en operativ roll inom transportområdet. har tillkännagett för regeringen att den bör ta fram en nationell strategi och styrelsens behåller dock ansvaret för krisbered- moderniserad lagstiftning för drönare som både skap och civilt försvar inom sina respektive an- bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar Mot bakgrund av den säkerhets- 2016/17:TU10, politiska utvecklingen i närområdet och händel- 2016/17:185). ser som visat på samhällets sårbarhet, ser rege- sen remitterat ett förslag till revidering av Trans- ringen ett behov av att förstärka totalförsvaret portstyrelsens föreskrifter (TSFS 2009:88) om obemannade luftfartyg (UAS). ändringar föranleds bl.a. av ett ökat behov av att föreslår regeringen en satsning på 40 miljoner främja teknikutvecklingen, för att hantera ökade risker med allt fler obemannade luftfartyg i bereder regeringen vidare frågan om fördelning luften samt en tydligare synkronisering med av medlen till respektive myndighet. regeringens målsättning och strategier så att Trafikledningen av statens vägar och järnvägar kan upprätthålla sin position som en utgör en samhällskritisk funktion. stark och innovativ flygindustrination. sabotage, spioneri och terrorism riktad mot 2017 publicerade Europeiska byrån för luftfarts- denna verksamhet behöver stärkas. säkerhet () ett förslag till regler för kunna möta både den nuvarande och en framtida användning av drönare inom EU. ökad hotbild i samhället och omvärlden samt för gemensamma regler förväntas träda i kraft tidi- att reducera risken för störningar i väg- och järn- Tillkännagivandet bereds för närvar- vägstrafiken anser regeringen att byggnaderna där trafikledning sker bör ha ett högre säker- Regeringen bedömer att förutsätt- ningarna för att driva och förvalta byggnader med särskilda behov av säkerhetsskydd bäst till- godoses genom att de aktuella fastigheterna överlåts till och att efter om- och tillbyggnad av loka- lerna hyr dessa av bolaget. Specialfastigheter Sve- rige AB är ett statligt helägt bolag med särskild komptetens för att driva och förvalta byggnader med särskilda behov av säkerhetsskydd. Rege- ringen föreslår i denna proposition att Trafik- verket genom försäljning ska över- låta vissa fastigheter för trafikledning till Special- fastigheter (volym 1, avsnitt 7.4 Förslag som ligger till grund för beräkning av statens övriga inkomster). För att nå klimatmålen bedömer regeringen att gång, cykling och kollektivtrafik behöver främ- jas. Effektivisering, elektrifiering och användning av förnybara bränslen är viktiga verktyg för att nå sektorsmål för transporternas klimatpåverkan. Regeringen vidtar en rad åtgärd- er för hållbara persontransporter. Bränslebytet är ett reduktionspliktssystem som införs från . Det tvingar driv- medelsleverantörer att minska utsläpp från bensin och dieselbränslen genom ökad inbland- ning av biodrivmedel, se vidare Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.15. Bonus–malus för lätta fordon införs från och ger en bonus till lätta fordon med låga utsläpp av växthusgaser som skatt- en höjs (malus) för fordon med höga utsläpp. Regeringen har för avsikt att ge kommuner möjlighet att införa miljözoner med specifika utsläppts- och eller bullerkrav för lätta fordon. Vidare avser regeringen att införa ett särskilt ladda hemma-stöd för elbilar. Genom medlemskap i en bilpool kan flera dela på sitt bilägande. Det ger oftast lägre kostnader för den enskilde och mer plats till annat än parkeringar. Regeringen är angelägen om att underlätta för bilpooler, bl.a. genom att göra det lättare att avsätta parkeringsmark. Utredningen om cirkulär ekonomi har lämnat ett antal förslag om bilpooler som bereds i . Ytterligare information om ovanstående sats- ningar finns i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen vill stärka förutsättningarna för att städerna ska utvecklas till levande, gröna, hälso- samma och trygga platser där människor möts och innovationer skapas. För att stödja denna utveckling har regeringen inrättat flera verktyg, bl.a. stadsmiljöavtalen. Befolkningen i svenska storstäder växer kraf- tigt. För att fler ska kunna leva hållbart behövs täta städer där en större andel av persontrans- porterna sker med gång, cykel och kollektiv- trafik. Regeringen vill genom stadsmiljöavtalen fortsätta främja innovativa, kapacitetsstarka och resurseffektiva lösningar för cykeltrafik och kollektivtrafik. Genom en förlängning av stads- miljöavtalen ökar möjligheterna för mer genom- arbetade förslag som det ges mer tid till att genomföra åtgärder och motprestationer. Stadsmiljöavtalen är en del av den ekonomiska ramen för utvecklingen av trans- portsystemet och beräknas omfatta 2018–2029. Effektiva, hållbara och kapacitetsstarka gods- transporter är en prioriterad fråga för regeringen. Det ger förutsättningar att nå flera av regering- ens mål och strategier såsom målet om att uppnå EU:s lägsta arbetslöshet 2020, det övergripande transportpolitiska målet och transportsektorns klimatmål, liksom för möjligheterna att genom- föra exportstrategin och nyindustrialiserings- strategin Smart industri. Regeringen har påbörjat ett arbete med att ta fram en nationell godstransport- strategi, som ska ge en sammanfattande bild av nuläget och tydliggöra övergripande inriktningar för gods- och logistikområdet. Syftet är att bidra till att de transportpolitiska målen nås, stärka näringslivets konkurrenskraft, samt främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen avser att presen- tera strategin . Regeringen har även avsatt resurser för att införa en miljökompensation för godstransport på järnväg. har tillkännagett för regeringen att regeringen bör ta fram en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik för att minska sårbarheten i transportsystemet (bet. 2016/17:TU4, punkten 4, rskr. 2016/17:101). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen beslutade om direktiv till åtgärdsplanering och beräknar att fastställa en ny nationell trafik- slagsövergripande plan för utveckling av trans- portsystemet för perioden –2029. Sårbarhet och gränsöverskridande transporter är frågor som regeringen tar upp i propositionen Infra- struktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) och som därmed även är aktuella i arbetet med fastställandet av den natio- nella planen. Vissa frågor rörande gränsöver- skridande transporter bereds i arbetet med rege- ringens aviserade godsstrategi som även den planeras . Ärendet bereds vidare med inriktningen att tillkännagivandet ska kunna avslutas i samband med att den nationella trafik- slagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2029 fastställs och godsstrategin beslutas. Ordning och reda på vägarna Schyssta villkor inom transportbranschen är en prioriterad fråga för regeringen. Flera initiativ har redan tagits och flera är på gång. Det gäller t.ex. förtydligade regler så att det blir enklare att utfärda sanktionsavgifter vid cabotageöverträdel- ser, fortsatt arbete med att se över utstationering i förhållande till vägtransporter, skärpt beställar- ansvar samt förbättrad tillsyn och regelefter- levnad inom vägtransportområdet, inklusive höjda sanktionsavgifter för överträdelser av kör- och vilotider. har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från kör- och vilotidsreglerna för yrkesmässig trafik (bet. 2014/15:TU12, rskr. 2014/15:206). uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från reglerna om kör- och vilotider. lämnade Trans- portstyrelsen en delredovisning av uppdraget (N2016/02111/MRT). Uppdraget har slutredo- visats till (Näringsdeparte- mentet) . Uppdraget har seder- mera remitterats med sista svarsdag den 31 augu- sti 2017. Som har redovisats i regering- ens skrivelse 2016/17:75 pågår arbetet med till- kännagivandet alltjämt. föreslog Transportstyrelsen, efter ett uppdrag från regeringen, en skärpning av regler- na om beställaransvar. Förslaget innebär att be- ställaren får ett större ansvar jämfört med dagens regler. För det första genom att den beställare som sluter avtal med trafikutövaren, alltså den som faktiskt utför transporten, inom ramen för en uttrycklig undersökningsplikt ska kontrollera att transporten sker med stöd av rätt tillstånd. För det andra utvidgas kretsen av beställare som kan bli straffrättsligt ansvariga för en otillåten transport till att omfatta fler beställare än den som ingått avtal med trafikutövaren. Transport- styrelsen föreslår att kretsen av beställare som kan hållas straffrättsligt ansvariga för en otillåten transport utvidgas till varje yrkesmässig beställ- are i avtalskedjan. Det innebär att om avtal om transport slutits i flera led, i en kedja, så kan fler än den sista beställaren i transportkedjan hållas straffrättsligt ansvarig. Förslaget har remitterats och bereds inom . beslutade Europeiska kommis- sionen om ett stort antal förslag inom ramen för sitt s.k. mobilitetspaket. Bland annat gäller för- slagen villkor för tillträdet till den inre marknad- en för vägtransporter, t.ex. genom vilka regler som ska gälla för cabotagetransporter, dvs. in- rikestransporter i ett annat land än det där väg- transportföretaget är etablerat. Vidare innehåller paketet förslag på särskilda regler för utstatione- ring av förare i tung yrkesmässig trafik, ändrade regler för kör- och vilotider samt vägavgifter (det s.k. Eurovinjettdirektivet). Förhandlingarna kommer troligen att pågå och den kommer att ge flera av mobilitetspaketets olika delar hög prioritet. Det är som har i uppgift att fast- ställa både farleds- och lotsavgifterna. Regering- en anser att det är viktigt att farledsavgifterna bidrar till en miljöstyrning. avser att införa en ny modell för sjöfartsavgifter från . avser att mot bakgrund av Trafikanalys PM 2017:9 – Miljö- konsekvenser av nya farledsavgifter – vidta ytter- ligare åtgärder för att farledsavgifternas miljö- styrande effekt ska stärkas och då särskilt vad gäller kväveoxidutsläppen. Hamnavgifternas ut- formning är en del i sjöfartens incitamentsstruk- tur. Regeringen avser återkomma till frågan om hur miljö- och klimatbelastningen från hamn- verksamhet kan minska. För att ytterligare främja utvecklingen av kust- och inlandssjöfart föreslår regeringen att ett tillfälligt s.k. Eko-bonussystem införs. Syftet med ett Eko-bonussystem är att stimulera till en överflyttning av gods från väg till sjöfart och därmed minskade utsläpp av luftföroreningar genom att stödja nya intermodala transport- lösningar. Eko-bonusen kompenserar för de merkostnader som kan vara förenade med att etablera sjötransportlösningar som en del av transportkedjan. Regeringen föreslår att 50 mil- joner kronor avsätts under utgiftsom- råde 20 Allmän miljö- och naturvård till ett Eko- bonussystem –2020. Där- efter kommer systemet att utvärderas. I syfte att utveckla inlands- och kustsjöfarten avser regeringen låta Transportstyrelsen under- söka om fler vattenområden skulle kunna klassas som s.k. inre vattenvägar. Regeringen fortsätter att delta aktivt i IMO:s () arbete med att utarbeta en strategi för att minska den internationella sjöfartens klimatpåverkan. En initial strategi ska antas 2018 och en slutlig strategi 2023. Förberedelsen inför ikraftträdande av NECA (Nitrogen Oxide Emission Control Area) i och samt efterlevnaden av den ikraftträdda Barlastvattenkonven- tionen kommer att kräva extra arbete av ansva- riga myndigheter . beslutade regeringen proposition- en Regelförenkling för sjöfarten (prop. 2016/17:205). I propositionen föreslås vissa lag- ändringar i syfte att underlätta för sjöfartsnäring- en såsom t.ex. att registreringen av mindre skepp förenklas. Regeringen avser att fortsätta arbetet med förenklingsåtgärder för sjöfarten . Den maritima strategin är central för uppfyllande av sin del av åtaganden inom FN:s hållbarhetsmål 14 och som en del av uppfyll- naden inom flera andra av FN:s hållbarhetsmål t.ex. 9, , Innovationer och Infra- struktur. Regeringen avser att fortsätta driva den maritima strategin, bl.a. via de som tidigare avsatts för arbetet, med avsikt att nå visionen för både strategin och FN:s hållbarhetsmål för haven (mål 14). kommer regeringsuppdraget (N2017/02641/MRT) angående integrerande 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 hållbarhetsindikatorer av strategins utveckling redovisas. har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över utformningen av sanktionssystemet för efterlev- nad av svaveldirektivet och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:TU17, punk- ten 3, rskr. 2015/16:296). Arbete pågår med att ta fram en promemoria med författningsförslag som ska remitteras.