prop · H50374 · 2017-12-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:74 Förändrad trängselskatt i för Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ett antal förändringar av trängselskatten i och på . Det införs ytterligare en tidsperiod , –6.29, för vilken skatt ska tas ut och skattebeloppen för vissa tidsperioder höjs. Det föreslås att trängselskatten differentieras på högsäsong och lågsäsong och att det införs höjda skattebelopp för högsäsong. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil kan högst uppgå till under högsäsong. Vidare föreslås att skatt ska tas ut utom lördag samt för dagar före vissa helgdagar. Syftet med förändringarna är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till en utbyggnad av kollektivtrafiken i som delfinansieras av medel motsvarande de ökade intäkterna från trängselskatten efter avdrag för system- och administrationskostnader. Ändringarna i lagen (2004:629) om trängselskatt föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 2Förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om Ärendet och dess beredning............................................................ 5Höjd trängselskatt för och Essingeleden samt trängselskatt och dag före vissa Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Användning av de ökade intäkterna från trängselskatten................ Effekter för den enskilde, företagen och miljön............... 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:629) om Lagförslaget i remissen .................................................... Förteckning över remissinstanserna................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt. 2017/18:74 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt Härigenom föreskrivs att bilaga 1 till lagen (2004:629) om trängselskatt ska ha följande lydelse. Kartor av vilka det framgår var de skattebelagda betalstationerna ska placeras. 1 Senaste lydelse 2014:248. Trängselskatt ska betalas under vardagar utom under följande tider och med följande belopp vid passage av en sådan betalstation som är markerad på kartorna. I fråga om kartan som benämns Essingeleden gäller detta för passage på över den streckade linjen på kartan, dock inte för trafik till och från öster om eller till och från . Dag före helgdag och ska ingen skatt tas ut. Tidpunkten för passagen ska bestämmas av timmen och den påbörjade minuten. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil ska högst uppgå till . Kartor av vilka det framgår var de skattebelagda betalstationerna ska placeras. Trängselskatt ska betalas under vardagar utom under följande tider och med följande belopp vid passage av en sådan betalstation som är markerad på kartorna. I fråga om kartan som benämns Essingeleden gäller detta för passage på över den streckade linjen på kartan, dock inte för trafik till och från öster om eller till och från . Dag före helgdag ska, om inget annat framgår av tredje eller fjärde stycket, ingen skatt tas ut. Skatt ska tas ut för –dag före , –dag före himmelsfärdsdag, och –dag före . Skatt ska även tas ut för, om de infaller på en vardag utom lördag, –dag före första maj och –dag före nationaldagen. ska ingen skatt tas ut förutom utom lördag i den månaden. Tidpunkten för passagen ska bestämmas av timmen och den påbörjade minuten. Med högsäsong avses –dagen före midsommarafton och –. Med lågsäsong avses övrig tid. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil ska högst uppgå till under lågsäsong och under högsäsong. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för passager av betalstationer som sker före ikraftträdandet. 2017/18:74 3 Ärendet och dess beredning Regeringen tillsatte en särskild utredare, som ska fungera som förhandlingsperson, och som bl.a. ska ingå överenskommelser med berörda kommuner, landsting och andra berörda aktörer i kring åtgärder som förbättrar tillgängligheten och kapaciteten i transportsystemet och leder till ett ökat bostadsbyggande (dir. 2014:106). Regeringen beslutade om vissa tilläggsdirektiv till nämnda direktiv (dir. 2014:113). En framställan från regeringens förhandlingsperson inkom till regeringen . I framställan lämnas förslag om vissa förändringar gällande trängselskatt i . Till framställan har bilagts två underlagsrapporter från : Konsekvensanalys av en kombination av trängselskatteåtgärder och Hur kan trängselskatten förändras i ?. Framställan har remissbehandlats tillsammans med ett förslag till lagtext och tillhörande författningskommentar. Lagförslaget i remissen finns i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Fi2017/03387/S2). Förhandlingspersonen har på regeringens uppdrag ingått ett ramavtal med , kommun, kommun, , , kommun och daterat om finansiering och medfinansiering avseende ökad tillgänglighet i storstäderna samt ökat bostadsbyggande. Förhandlingspersonen betecknar sig Sverigeförhandlingen i avtalet. Avtalet finns tillgängligt i . Avtalet träder i kraft när det har undertecknats av samtliga parter och under förutsättning att bl.a. regeringen och i förekommande fall godkänner det. Medfinansiering från staten inkluderar även medel från förändrade och breddade intäkter från trängselskatt i . Propositionens lagförslag är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Med stöd av lagen (2004:629) om trängselskatt kan tids- och platsrelaterade skatter tas ut i och . I bilaga 1 till lagen framgår var de skattebelagda betalstationerna i är Passage vid en sådan betalstation under vissa tidpunkter på vardagar utom föranleder skattskyldighet med de belopp som anges i bilagan, dock inte dag före helgdag eller . Huvudsyftet med trängselskatten är att öka framkomligheten för Trängselskatten bidrar även till minskat buller och minskade utsläpp av föroreningar från vägtrafiken, samt ger betydande intäkter som ska användas för att finansiera investeringar i infrastrukturen i Prop. I tas trängselskatt ut vid passage av en tas ut –6.59, 9.00–9.29, 15.00–15.29 och 18.00– –7.29, 8.30–8.59, 15.30–15.59 och –8.29 och 16.00–17.29 tas trängselskatt ut med . På gäller detsamma med den skillnaden att ett belopp om tas ut vid de tider då tas ut i och att tas ut vid de tider då tas ut i . Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil uppgår till högst . I regeringens direktiv till Sverigeförhandlingen anges att förhandlingspersonen ska ingå överenskommelser med berörda kring åtgärder som förbättrar tillgängligheten och kapaciteten i transportsystemet och leder till ett ökat bostadsbyggande i storstadsregionerna i berörda län. Det anges även att behovet av justeringar i trängselskatten med hänsyn till överenskomna åtgärder ska analyseras och, om ett sådant behov finns, ska sådana justeringar ingå i överenskommelserna. har bistått förhandlingspersonen och tagit fram en rapport. Rapporten har använts som underlag för förslaget i framställan. Förhandlingspersonen anför i framställan att de föreslagna åtgärderna förväntas minska trängseln och förbättra framkomligheten i vägnätet. Förhandlingspersonen anför även att de ökade intäkterna från trängselskatten kan användas för finansieringen av de investeringar i ny transportinfrastruktur för kollektivtrafik som Sverigeförhandlingen på regeringens uppdrag har slutit avtal om med , kommun, kommun, , , kommun och . 5Höjd trängselskatt för och Essingeleden samt trängselskatt och dag före vissa helgdagar Regeringens förslag: Det –6.29, för skatt ska tas ut och skattebeloppen för tidsperioderna –6.59 respektive –7.29 höjs till respektive i Trängselskatten differentieras på högsäsong och För högsäsong införs höjda skattebelopp. ska för respektive nivå under högsäsong , , och i och , , , och på . Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil ska högst uppgå till under högsäsong. Skatt ska tas ut utom lördag . Skatt ska tas ut för dag före , dag före himmelsfärdsdag och dag före . Skatt ska även tas ut för, om de infaller på en vardag utom lördag, dag före första maj och dag före nationaldagen. Förslaget i framställan: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Bland de remissinstanser som är parter i ramavtalet tillstyrker kommun, , kommun, och förslaget. kommun och , som också är parter i ramavtalet, har inget att invända mot förslaget som sådant. , , , , i , Svensk Kollektivtrafik och Kommuner och Landsting tillstyrker eller tillstyrker i allt väsentligt förslaget. Kammarrätten i , i , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, BIL och har inget att invända mot förslaget om förändringar av trängselskatten. Förvaltningsrätten i , Transportstyrelsen och kommun har synpunkter på eller invänder mot vissa delar av förslaget om förändringar av trängselskatten. , kommun, kommun, , kommun, , , , , och avstyrker eller har en negativ inställning till förslaget om förändringar av trängselskatten. Förvaltningsrätten i , i , , , kommun, , , BIL , , i och pekar på vikten av att huvudsyftet med skatten bör vara trafikstyrning och inte finansiering av ny infrastruktur. bedömer att de föreslagna höjningarna inte är tillräckliga. i anser att höjningarna är otillräckliga mot bakgrund av att det i prognoserna inte har beaktats hur trafikflödena kommer att påverkas av att kostnaden per kilometer för att köra bil är på väg nedåt. Det diskuteras inte heller hur förslaget kan komma att samverka med andra justeringar av systemet, t.ex. förslaget till ändring av reglerna gällande förmån av betald trängselskatt och översynen av reglerna för reseavdrag. Även saknar en analys av hur förslaget till ändring av reglerna gällande förmån av betald trängselskatt förväntas påverka den totala trafikmängden. för fram att det inte finns någon analys av hur befintliga eller i närtid genomförbara styrmedel, kopplat till vägtrafik, påverkar behoven av att förändra trängselskatten. anser att införandet av trängselskatt på bör inkluderas i förslaget. Även vill särskilt framhålla förslaget att införa trängselskatt i . Trafikanalys ifrågasätter att andra av utredda förslag har valts bort, t.ex. en anpassning av skattenivåerna på . kommun ifrågasätter om trängselsituationen i är av sådan art att det motiverar att trängselskatt tas ut . kommun godtar inte förslaget att ta ut skatt . Förvaltningsrätten i , , , , i och har synpunkter på systemets komplexitet och att åtgärder som gör det mer komplicerat ska undvikas. och Transportstyrelsen menar att utgångspunkten är att åtgärder som inför nya skillnader mellan systemet i och inte bör införas. Förvaltningsrätten i för fram att bestämmelsen bör hänvisa till helgdagen första maj i stället för till datumet . Förvaltningsrätten för även fram att det bör övervägas om inte tidsintervallerna 7.00–7.29 och 7.30–8.29 i respektive tabell kan skrivas ihop till ett intervall. Transportstyrelsen anför att en tänkbar förenkling t.ex. skulle kunna vara att låta skattenivån under de dagar före helgdagar som blir skattepliktiga följa hög- och lågtrafikperioderna. kommun anser att öppnandet av Förbifart skulle kunna vara ett tillfälle att genomföra en översyn av systemet. föreslår att trängselskattesystemet bör lämnas oförändrat till Förbifart och en östlig förbindelse är klar och att systemets utformning därefter bör utredas i sin helhet. anser att systemet bör utvärderas innan ändringar genomförs och att en helhetsbedömning måste inkludera en konsekvensanalys av det totala skatte- och avgiftsuttaget och därav följande kostnadsläge och konkurrensförmåga för berörda trafikslag och branscher. föreslår att trängselskattesystemet utvärderas innan förslag lämnas om styrmedlets framtid. BIL saknar en konsekvensanalys mot bakgrund av att det belopp som bilister tvingas betala i marginalskatter enligt forskning är dubbelt så högt som de skador biltrafiken åstadkommer samhället. kommun och ifrågasätter om fördelningseffekten av förslaget är rimlig. förtydligar att den årliga angivna intäkten om endast är beräknad och att det råder osäkerhet för tid därefter. Kammarrätten i noterar att eventuella konsekvenser för domstolarnas arbetsbelastning inte har beaktats. finner att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. finner att redovisningen av förslagets överensstämmelse med är bristfällig. finner även att redovisningen av berörda företag utifrån antal, storlek och bransch och redovisningen av förslagets administrativa kostnader är bristfällig. Det finns ingen redovisning av de totala kostnaderna som kommer att belasta företagen, vilket är en brist. Därutöver finner att redovisningen av förslagets andra kostnader och påverkan på företagens verksamhet, redovisningen av påverkan på konkurrensförhållandena för berörda företag, redovisningen av regleringens påverkan på företagen i andra avseenden och redovisningen av särskilda hänsyn till små företag vid reglernas utformning är bristfällig. föreslår att trängselskatt tas ut . att det införs ytterligare en tidsperiod –6.29, för vilken skatt ska tas ut med och att –7.29 höjs till respektive i Förhandlingspersonen föreslår även högre skattenivåer under Skattebeloppen föreslås för högtrafikmånaderna i uppgå till per passage – 14.59, per passage –6.29, per passage –9.29, 15.00–15.29 och 18.00–18.29, per passage 8.30–8.59, 16.00–17.29. Essingeleden föreslås skattebeloppen för högtrafikmånaderna uppgå till per passage –9.29, 15.29 och 18.00–18.29, per passage –6.59, 8.30– 8.59, 15.30–15.59 och 17.30–17.59 samt –8.29 och 16.00–17.29. per fordon och dag . förändringarna finns i avsnitt 8. att trängselskatt tas ut och dagar före vissa helgdagar. Vad gäller förslaget om trängselskatt dag före vissa heldagar föreslås att skattenivån ska motsvara lågtrafikmånadernas nivåer även om dagarna Förslagen grundar sig på den underlagsrapport som tagits fram av . medfinansiering avseende ökad tillgänglighet i storstäderna samt ökat bostadsbyggande finns förändrade och breddade trängselskatter som alla parter står bakom som en förutsättning för finansieringen av projektet. Det anges i avtalet att intäkterna från trängselskatter baseras på beräkningar och utgår från att en första justering av trängselskatt i genomförs 2020 och successivt till 2045. Vidare framgår att beräkningen utgår från dagens penningvärde 2016 och att intäkterna, upplysningsvis, är beräknade utifrån förutsättningarna halvtimme , högre avgiftsnivå under högtrafikmånaderna, och dag före helgdag. enligt avtalet bidra med intäkter från trängselskatten med ett belopp om Regeringens förhandlingsperson för fram att i ett internationellt perspektiv är trafiksystem relativt väl fungerande och andelen resor som görs med kollektivtrafik är hög. dock för att minska trycket på regionens ansträngda trafiksystem och stödja den förtätning och tillväxt som både planeras och är nödvändig. anger i sin underlagsrapport att trängselskatt är ett styrmedel som syftar till att minska trängseln och förbättra framkomligheten i En väl utformad trängselskatt gör att vissa resenärer väljer att resa på ett annat sätt, någon annanstans eller vid någon annan tidpunkt, vilket ger bättre framkomlighet för de kvarvarande trafikanterna. De trafikanter som inte ändrar sitt beteende och därmed betalar trängselskatt, blir (helt eller delvis) kompenserade genom kortare restider. Ett trängselskattesystem medför dock i de flesta fall att bilisters tillgänglighet minskar då kostnaden för trängselskatt inte fullt ut kompenseras av de förbättrade restiderna. I ett väl utformat system är nettoförsämringen för bilisterna lägre än intäkterna som tillfaller staten, vilket sammanvägt ger en samhällsekonomisk nytta. Regeringen anser att såväl de synpunkter som framförs av förhandlingspersonen som de synpunkter som framförs av är väl avvägda. Beträffande förslaget att ta ut trängselskatt anger i sin underlagsrapport att i befintligt system tas trängselskatt ut , dock börjar köuppbyggnaden på delar av vägnätet. Enligt underlagsrapporten påverkar köuppbyggnad innan även trafiken senare , vilket gör att det skulle kunna vara motiverat att införa trängselskatt för att fördröja köuppbyggnaden och öka framkomligheten . Det anges att breddning av trängselskatteperioden innebär att trängselskatt tas ut i stället för . För att det ska bli en jämnare ökning av trängselskattenivåerna ökas även nivåerna –07.30, dvs. perioden med högsta trängselskattenivån blir längre. Eftersom det råder hög trängsel, främst i norrgående riktning på och i , bedömer att åtgärden har mycket goda trafikstyrande effekter och leder till förbättrad framkomlighet genom minskade köer och fördröjd köuppbyggnad. Effekten bedöms alltså påverka under hela förmiddagens högtrafikperiod. Regeringen instämmer i dessa bedömningar och anser att den av förhandlingspersonen föreslagna skattenivån för den nya tidsperioden –6.29 är väl avvägd. Även de föreslagna höjningarna av skattenivåerna för tidsperioderna –6.59 respektive –7.29 är väl avvägda. Förvaltningsrätten i har föreslagit att tidsintervallerna –7.29 och –8.29 i tabellerna slås ihop till ett tidsintervall vilket regeringen väljer att följa. När det gäller förslaget om högre skattenivåer anges i underlagsrapporten att det är trängsel i innerstaden och på , vilket skulle kunna motivera en höjning av trängselskatten. Nivån på trängseln varierar dock . , sommaren och hösten är trafikflödena och trängseln i vägnätet generellt större än . Det är även fler trafikantgrupper som delar på utrymmet av året vilket leder till ökad trängsel i trafiksystemet. Därför skulle det enligt kunna vara motiverat att säsongsanpassa trängselskattenivån. Av miljöskäl finns det också motiv till att höja nivån () då partikelhalterna ökar till följd av dubbdäck i kombination med torra vägbanor. Att variera trängselskatten bedöms av ge goda trafikstyrande effekter. Trafikvolymerna bedöms minska i stora delar av , framför allt på men även på infarter till innerstaden såsom , och . vägnätet avlastas och trängseln minskar. Regeringen anser därför att det är motiverat att föreslå höjda skattenivåer för de perioder då bedömer att det föreligger högtrafik och att de föreslagna skattenivåerna är väl avvägda. Baserat på kunskap om framkomlighet i befintligt trafiksystem bedömer att perioderna från vecka 10 till midsommar och från till är högtrafikperioder. Undantag är dag före helgdag. Regeringen föreslår att begreppet högsäsong används i stället för högtrafikperiod och att begreppet, för att underlätta tillämpningen av bestämmelsen, definieras som perioden –dagen före midsommarafton och –. Trängselskatt tas inte ut med det befintliga Det är inte heller möjligt att ta ut trängselskatt under hela juli eftersom en del av perioden behövs för att underhålla anger dock i sin underlagsrapport att ur ett underhållsperspektiv skulle perioden kunna kortas med någon vecka samt att trafikvolymerna och trängseln i systemet under delar av juli bedöms vara på samma nivåer som under andra tider då trängselskatt tas ut. I underlagsrapporten anges vidare att det kan ge vissa positiva trafikstyrande effekter att införa trängselskatt under första Det får enligt regeringens mening således anses motiverat att införa trängselskatt även . att bestämmelsen, för att underlätta tillämpningen, bör utformas på så sätt att skatt tas ut utom lördag . första vardagarna utom lördag räknas, räknas inte lördag med. fredag, måndag, . I det befintliga trängselskattesystemet tas trängselskatt inte ut på helg- dagar och dagar före helgdagar. trafikvolymerna och trängseln innan helgdagar ungefär lika hög som under vanliga vardagar. Därför skulle det kunna vara motiverat att införa trängselskatt även under några av . dagar före helgdagar som det anses motiverat att ta ut trängselskatt för är skärtorsdagen, , dagen före himmelsfärdsdag, dagen före nationaldagen och dagen före . bedöms av ha goda trafikstyrande effekter om den införs för de som beskrivits under förutsättning att dessa infaller på en Regeringen instämmer i bedömning och föreslår att skatt ska tas ut för dag före , dag före himmelsfärdsdag, och dag före . Skatt ska även tas ut för, om de infaller på en vardag utom lördag, dag före första maj och dag före Förhandlingspersonen föreslår att skattenivån för dessa dagar före vissa heldagar ska motsvara lågtrafikperiodens nivåer även om Regeringen anser, i likhet med Transportstyrelsen, att en sådan konstruktion skulle göra systemet svårbedömt för de skattskyldiga och att det således inte är motiverat att göra undantag från de för perioden i övrigt gällande skattenivåerna. I framställan föreslås att en kontrollstation för trängselskatten införs samt att i samband med detta bör redogöra för vilka konsekvenser de nivåer som då föreslår skulle få för trafikflöden och trängselskattens intäkter och hur förändringarna i trängselskatt påverkar behovet av andra åtgärder och investeringar i transportsystem. har yttrat sig över förslaget om kontrollstation är i grunden positiva till Regeringen följer emellertid löpande utvecklingen på trängselskatteområdet bl.a. genom sina myndigheter. Det finns inga skäl för att ändra detta tillvägagångssätt. De synpunkter som förs fram av Kammarrätten i , , , kommun, BIL , , , i , , och och som avser förslagets konsekvenser, behandlas i avsnitt 8. Förslaget föranleder ändringar i bilaga 1 till lagen om trängselskatt. Regeringens förslag: Ändringarna i lagen om trängselskatt ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla i fråga om passager av betalstationer som sker före ikraftträdandet. Förslaget i framställan: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har synpunkter på ikraftträdandet eller övergångsbestämmelsen. Skälen för regeringens förslag: I ramavtalet om finansiering och medfinansiering avseende ökad tillgänglighet i storstäderna samt ökat bostadsbyggande anges att intäkterna från trängselskatter utgår från att en första justering av trängselskatt i genomförs 2020. Regeringen föreslår därför att ändringarna ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla i fråga om passager av betalstationer som sker före ikraftträdandet. 7Användning av de ökade intäkterna från trängselskatten Regeringens bedömning: Medel motsvarande de ökade intäkterna från trängselskatten, efter avdrag för system- och administrationskostnader, bör delfinansiera utbyggnaden av kollektivtrafiken i . Bedömningen i framställan: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: kommun, kommun, kommun och kommun lyfter fram att det är viktigt att de ökade intäkterna blir till nytta för medborgarna i hela regionen. , kommun, kommun, Handelskammare anser att intäkterna inte ska ses som en del av den statliga finansieringen utan behandlas som regional medfinansiering. kommun, , BIL , Biltrafikens Bussföretag ifrågasätter valet av de infrastruktursatsningar som intäkterna ska användas till eller anser att de ökade intäkterna ska användas till andra infrastruktursatsningar. anser att finansieringsmodellens tidsperiod bör tillåtas förlängas och inte vara låst till eftersom det är svårt att i förväg veta hur trafikmängd och resmönster förändras . Skälen för regeringens bedömning: I det kommittédirektiv genom (dir. 2014:106) effektiva och hållbara trafiksystem och förtätning som ger attraktiva städer och dynamiska arbetsmarknadsregioner för människor och företag. Enligt ramavtalet om finansiering och medfinansiering avseende ökad tillgänglighet i storstäderna samt ökat bostadsbyggande omfattas följande åtaganden för att bygga ut kollektivtrafiken i av avtalet: tunnelbanan – , till city, syd och tunnelbanestation Berörda kommuner åtar sig att själva eller genom någon annan markägare eller exploatör uppföra bostäder samt att tillhandahålla