prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — När det gäller resurs- fördelning till förvaltning krävs därför en helhetssyn som säkerställer balans mellan de olika intressena som har att hantera. har kulturmiljöarbetet breddats och angelägna ändamål har lagts till, såsom kulturreservat, kunskapsunderlag, det moderna samhällets kulturarv samt ett breddat perspektiv på tillgängliggörande av kultur- miljöer. Utvecklingen har medfört att endast de mest angelägna åtgärderna får medel. Det innebär begränsade möjligheter att uppfylla målet om en mångfald av kulturmiljöer. Med ökad intensitet i arbetet för bostäder och miljöfrågor har också trycket på kulturmiljö- arbetets medverkan ökat. Särskilt behov finns också för att möjliggöra goda avvägningar och miljöanpassningar till kulturmiljön i arbetet med vattenvårdande åtgärder. Det gäller såväl i tillsynsarbetet av vattenverksamhet som i arbetet med att genomföra EU:s vattendirektiv. Regeringen bedömer att det är fortsatt viktigt att de statliga insatserna är ändamålsenligt ut- formade och kostnadseffektiva för att kunna möta den samlade utvecklingen där kraven på kulturmiljöarbetet ökar. Tabell 10.3 Anslagsutveckling 7:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 270 200 tkr prisnivå. 3Motsvarar 270 199 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Riksantikvarie- ämbetets förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organisationer inom kulturmiljöområdet, till utgifter för statsbidrag till löner för arbetsledare inom ramen för Kulturarvs-IT samt för det svenska bidraget till Europeana. Vidare får anslaget användas för utgifter vid avvecklingen av Riksutställningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Budget för avgiftsbelagd verksamhet avgiftsintäkter uppgick till ca . Intäkterna omfattar avgiftsintäkter avseende samt intäkter av försäljning vid besöksmålen. Tabell 10.4 Avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 7:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget, som en administrativ effektivisering, ökas med för att finansiera Kungl. medverkan i samordningssekretariatet för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Därmed minskas anslag 3:7 Kungl. under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning med motsvarande belopp. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 minskas anslaget med med anledning av att övertar det samtidskonstuppdrag som tidigare innehafts av Riksutställningar. beslutade och aviserade anslagsför- ändringar innebär att anslaget ökas med ca . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:1 . beräknas anslaget till respektive . 10.5.2 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Tabell 10.6 Anslagsutveckling 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kulturmiljövård. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till hembygdsmuseer och ideella kulturarvsverksamheter. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Skälen för regeringens förslag: Projekt inom kulturmiljövårdsområdet sträcker sig ofta över flera kalenderår. Regeringen bör därför bemyn- digas att för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Tabell 10.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Erhållet/föreslaget bemyndigande P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 10.5.3 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning Tabell 10.8 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Tabell 10.9 Anslagsutveckling 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning Förändring till följd av: Förstärkning av bidrag till 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Överföring till/från andra Anslaget får användas för utgifter för kyrko- (1988:950) i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. Förslag/beräknat anslag kvariska ersättningen får användas till kyrko- 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). kyrkotomter, kyrkliga inventarier Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. och begravningsplatser, och ska fördelas av föreslagna och aviserade anslagsförändringar efter samråd med myndigheter innebär att anslaget ökas med för en ambitionshöjning i kultur- kronor för att skapa ett nytt anslag avseende statsbidrag till arbetslivsmuseer. Tabell 10.10 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 7:2 Bidrag till kultur- Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 10.5.4 7:4 Bidrag till arbetslivsmuseer Tabell 10.11 Anslagsutveckling 8:4 Bidrag till arbetslivsmuseer Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till arbetslivsmuseer. Tabell 10.12 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 7:4 Bidrag till arbetslivsmuseer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:4 Bidrag till arbetslivsmuseer . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 11 Museer och utställningar Avsnittet omfattar statens stöd till museer och utställningsverksamhet. De myndigheter som är verksamma inom detta område är Livrust- kammaren och med Stiftelsen , (se även avsnitt 7), (se även avsnitt 7), , Statens centrum för arkitektur och design (se även avsnitt 7), , (se även avsnitt 10), Statens maritima museer och Statens museer för världskultur. I avsnittet behandlas även Forum för levande historia och Riksutställningar (som avvecklades och upphörde som myndighet ) samt delar av verksamheten inom Statens musik- verk (se även avsnitt 5). Utöver detta ingår statlig bidragsgivning till följande institutioner och föreningar: Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen för , Stiftelsen och , Stiftelsen , Stiftelsen vård i , Stiftelsen , Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum, Nobel- museet , Stiftelsen i , , , , , Svensk form (se även avsnitt 7), , Rörelsernas museum, Form/Design Center och . Statliga utställningsgarantier och stödet till inköp av vissa kulturföremål omfattas också av detta avsnitt. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom Museer och utställningar, utgiftsområde 17 8:1 Centrala museer: Myndigheter 8:2 Centrala museer: Stiftelser 8:3 Bidrag till vissa museer 8:4 Forum för levande historia 8:5 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa Summa Museer och utställningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som har beslutat. Bedömningen av resultatet avseende museer och utställningar utgår bl.a. från arbetet med –att förvalta samlingar, –forskning och kunskapsuppbyggnad, –att tillgängliggöra kunskap genom publik verksamhet, t.ex. utställningar, digital kommunikation, samt skol- och program- aktiviteter, –att främja allas möjlighet att delta i kulturlivet och allas lika tillgång till det gemensamma kulturarvet, och –att främja samverkan inom sektorn och med övriga samhället. Bedömningen görs vidare utifrån resultat rela- terade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.5.1). Ny kulturarvspolitik för ett stärkt museiväsende Regeringen överlämnade propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281) till . Propositionen inne- håller bl.a. förslag om en särskild museilag med syfte att skapa ett långsiktigt ramverk för museerna som självständiga kunskaps- institutioner. Lagen omfattar det allmänna museiväsendet och utgår från att det över- gripande ändamålet för museerna i det allmänna museiväsendet är att bidra till samhället och dess utveckling genom att främja kunskap, kultur- upplevelser och fri åsiktsbildning. Vidare anges allmänna utgångspunkter för museernas arbete med samlingsförvaltning, kunskapsuppbyggnad och publik verksamhet. En särskild bestämmelse reglerar museernas självständiga ställning i förhållande till den politiska beslutsnivån. Propositionen innehåller också förslag till förstärkning av roll som breddad kulturarvsmyndighet med utpekat samordningsansvar även för museifrågor. Regeringen beslutade om att ge myndigheten med i uppdrag att förbereda ett avskiljande av stiftelsen . Enligt uppdraget skulle myn- digheten i samverkan med stiftelsen göra nödvändiga åtgärder för att avskiljandet skulle kunna genomföras . Verksam- heten vid drivs nu självständigt av stiftelsen. Fri entré ger mer välbesökta museer infördes fri entré vid 18 statliga museer. Av Myndigheten för kultur- analys rapport för de centrala museerna 2016 framgår att vid de museer som införde fri entré i samband med reformen ökade anläggnings- och verksamhetsbesöken i jämförelse med 2015. Exempelvis ökade anläggnings- besöken vid Livrustkammaren och verksamhetsbesöken vid Flygvapenmuseum . Rapporten visar således att fri entré har haft en positiv effekt på besöksantalet. Museisektorn har länge saknat gemensamma definitioner och metoder för att mäta besök, vilket lett till att besökssiffror inte har varit helt jämförbara mellan museer och . Sedan Myndigheten för kulturanalys tog över upp- draget att ansvara för museistatistiken 2012 har myndigheten därför bedrivit ett arbete till- sammans med museerna för att ta fram en gemensam metod och definition av museibesök för att höja statistikens kvalitet. Den nya definitionen skiljer mellan två centrala begrepp: anläggningsbesök och verksamhetsbesök. An- läggningsbesök är alla besök i ett museums anläggning/-ar, oavsett vad syftet med besöket är. Verksamhetsbesök är de besök som görs i de delar av museets verksamhet som är avgifts- belagda för vuxna besökare, eller som var det innan införandet av fri entré. Verksamhetsbesök är att betrakta som en delmängd av det vidare begreppet anläggningsbesök. I samband med denna omläggning har statistiken över musei- besök reviderats utifrån denna nya definition så att besöken kan jämföras . Myndigheten för kulturanalys har även undersökt varifrån museibesökarna kommer. särskiljer sig då de har haft en väldigt stor andel av besökare från det egna länet, . Motsvarande procentsats för , och är . De två senare museerna är också de museer som har störst andel besökare från den egna kommunen, P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Det museum som i undersökningen haft lägst andel besökare från det egna länet är , mycket beroende på att en stor andel av deras besökare är utländska turister. Diagram 11.1 Besöksutveckling vid de centrala museerna*, Forum för levande historia och Riksantikvarieämbetes besöksmål –20161 Källa: Besöksutveckling för de centrala museerna 2016, Myndigheten för kulturanalys, 2017 * I totalt antal besök har Statens centrum för arkitektur och design och Moderna Museets saknade anläggningsbesöksuppgift ersatts av värdet . 1 Könsuppdelad statistik saknas för individbaserad statistik på denna aggregerade och jämförbara nivå. Årets individbaserade könsuppdelade statistik redogörs för under rubriken . Museerna utvecklar sin samlingsförvaltning En stor del av museernas arbete med förvaltning av samlingarna består av löpande insatser. Så långt som möjligt genomförs förebyggande arbete såsom avskärmning av skadligt ljus och klimatisering av lokaler, där det sistnämnda ofta är av avgörande betydelse för föremålens bevarande. Samtliga centrala museer redogör i sina årsredovisningar och verksamhetsberättelser för att man fortsatt att arbeta enligt långsiktiga vårdplaner, alternativt tagit fram nya. redovisar att man får ta emot en allt större mängd föremål från omfattande utgrävningar, vilket ställer allt större krav på en effektiv och säker fyndförvaltning. För att klara detta arbetar myndigheten aktivt med att utveckla samlingsförvaltningen vilket P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 lett till att accessionseftersläpningen minskat med fler ärenden än föregående år. Stiftelsen bedriver utöver vård av samlingar även en omfattande bygg- nadsvård, underhåll och utveckling av historiska parker och landskap. har stiftelsen initierat nya utgrävningar av cisterciensklostret på . har hos enstaka museer identifierat brister i hanteringen av före- mål/samlingar gällande bl.a. löpande inventering- ar. I dessa fall har planer för att åtgärda bristerna tagits fram. Museerna arbetar med kunskapsuppbyggnad och forskning Kunskapsuppbyggnad och forskning är en central del av museernas arbete och påverkar både samlingsarbetet och den publika verksam- heten. När det gäller forskning varierar omfatt- ning och inriktning mellan de olika museerna. Vid t.ex. bedrevs forskning i samverkan med universi- tet och högskolor relaterat till museets olika utställningsprojekt. Resultaten presenterades i publikationer, symposier och föreläsningar. har inom sin verksamhet framstående forskning inom flera områden. En stor del rör kartläggning av den biologiska mångfalden inom landet och internationellt. Museet och dess forskare har fortsatt bidragit till den kompetens som krävs för att kartlägga världens biologiska mångfald och att uppfylla åtaganden i FN:s konvention om biologisk mångfald. Museerna tillgängliggör kunskap om och perspektiv på historia och samtid Museer är kunskapsinstitutioner som är öppna för allmänheten. Institutionerna tillgängliggör kunskap och perspektiv på historia och samtid genom utställningsmediet digital kommunika- tion och olika typer av lärande upplevelser riktade mot en mångfald av målgrupper. Som exempel på utställningsproduktioner kan nämnas Statens centrum för arkitektur och designs utställning Bo.Nu.Då. Utställningen belyste bostadsfrågor ur både ett historiskt och framåtblickande perspektiv och lockade en stor publik, inte minst ur målgruppen äldre, och användes även i hög- och gymnasie- skolors undervisning. är en del av Statens museer för världskulturs satsning på att bygga upp ett basutbud på . Utställningen öppnar i etapper –2018 och den första delen, om hållbarhet, fokuserar utifrån föremål ur samlingarna på vatten som en sammanlänkande och åtskiljande kraft i mänsklighetens existens. öppnade Scenkonstmuseet för allmänheten i de lokaler där Musik- och teater- museet stängde . Utgångspunkten för det nya museet är samlingar från , , Arkivet för folklig dans samt . Som exempel på ett gott resultat när det gäller digitalt tillgängliggörande av verksamheten kan lansering av ny myndighetswebbplats lyftas. Målet har varit att ta fram en bildbaserad och mer användar- vänlig sida med responsiv design för olika digitala format. Statens maritima museer redovisar att myn- digheten noterat att kontextualiseringen av de digitalt tillgängligjorda samlingarna måste öka, och har börjat arbeta med detta som ett utvecklingsområde. har statliga utställningsgarantier beviljats 39 utställningar, vilket är i ungefärlig nivå med . Museerna arbetar för allas lika tillgång till det gemensamma kulturarvet I samband med införandet av fri entré gjorde en stor satsning på avgiftsfria visningar öppna för alla på ett antal olika språk: svenska, engelska, finska, spanska, persiska och arabiska. Samtliga museer som omfattas av avsnittet arbetar mot målgruppen barn och unga på olika sätt, från skaparverkstäder till specifika tema- utställningar, eller särskilda spår i mer generellt framtagna produktioner. är det museum som haft flest verksamhetsbesök av barn och unga med ungefär 400 000 besök. Ser man till andel besök av barn och unga ligger dock Forum för levande historia i topp då av deras verksamhetsbesök utgjorts av besökare under . Även besökare under och där denna besökargrupp utgjorde sticker ut. Könsuppdelad statistik för barn och unga saknas. Skolan är för många museer i hela landet en prioriterad målgrupp och museerna erbjuder resurser och tjänster till lärare och elever genom pedagogiska visningar samt kompetens- utveckling och pedagogiskt material som lärare kan använda i sin egen undervisning. Majoriteten av centralmuseerna redovisar arbete med att relatera museernas verksamhet till läroplaner. Besök genom skolgrupp uppgick totalt till ca 450 000 , vilket innebär ungefär samma nivå som 2015. Flertalet museer har dock förmedlat till Myndigheten för kulturanalys och i årsredovisningar att betydligt fler skolgrupper än vad som registrerats har besökt museerna till följd av fri entré, men att dessa p.g.a. samma reform inte längre bokar in sina besök och därmed blir svårare att redovisa. Kvinnor var även i majoritet bland vuxna museibesökare, enligt statistik från Myndigheten för kulturanalys. Andelen var totalt , men varierade stort mellan olika museer. I särklass störst andel manliga besökare hade . Museerna arbetar på olika sätt för jämställdhet mellan kvinnor och män, flickor och pojkar – från val av utställningstematik till kommunika- tion, rekrytering och en aktiv samlingsför- valtning. har fortsatt sitt arbete med att belysa hur kvinnor i traditionellt manliga miljöer banat väg för nytänkande och innovation i teknikutvecklingen. Kvinnors teknikanvändning är underrepresenterad i museets samlingar. I nya insamlingar och dokumentationer anläggs ett genusperspektiv och föremål som berör kvinnors teknik- användning samlas in. Undanröjande av hinder för att öka tillgänglighet för funktionshindrade Trots att många museer arbetar aktivt med att undanröja hinder för tillgänglighet vid funk- tionsnedsättning framgår det av Myndigheten för delaktighets öppna jämförelser 2016 att arbete kvarstår för flera av de centrala museerna. Vid större om- och nybyggnationer har åtskilliga museer dock P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 visat en god medvetenhet och höga ambitioner vad gäller fullständig tillgänglighet. Scenkonst- museets nya huvudutställning har löpande stämts av med olika referensgrupper. Organisationen har involverats i utform- ningen av utställningen för att säkra att museet fungerar för en så bred målgrupp som möjligt oavsett funktionsförutsättningar. Museerna samverkar för att utveckla sin verksamhet De centrala museerna samverkar genom Central- museernas samarbetsråd. Dock sker verksam- hetsanknuten samverkan även på en rad olika sätt. driver exempelvis Konst- , ett specialbibliotek för konst, foto- grafi och design, som omfattar både National- museums och Moderna museets boksamlingar. Myndigheterna har utarbetat ett nytt avtal för verksamheten. är en samlande kraft för museisektorn och har bl.a. i samverkan med Svensk Scenkonst och med stöd av , och Riksut- ställningar, lanserat den s.k. som syftar till att öka kunskapen kring förutsätt- ningar och möjligheter att, med hjälp av EU:s struktur- och investeringsfonder, skapa projekt som kan bidra till såväl kulturell som regional utveckling. Riksutställningar arbetade bl.a. med att utveckla samverkansmetoderna mellan museivärlden och utbildningsområdet, t.ex. gällande frågor om teknik inom utställnings- området. Stiftelsen redovisar att man organiserat sin verksamhet på ett sådant sätt att samarbete och samverkan är museets främsta arbetsmetod och att alla för året redovisade prestationer ska ses som samverkansresultat. Bland museets samverkanspartners finns såväl gymnasieskolor och näringslivsaktörer som fotbollsklubbar. Bidragsgivningen med statliga medel inom kultursamverkansmodellen möjliggör ökad samverkan mellan museer och andra kulturv- erksamheter i länen. fördelades inom modellen till regional museiverksamhet i hela landet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 11.4.3 Analys och slutsatser Efter införandet av fri entré har fler besökare tagit del av det gemensamma kulturarvet vid museerna. Fri entré är ett viktigt steg för att göra kulturarvet till en angelägenhet för alla. Regeringen bedömer att museernas arbete med att förvalta sina samlingar bedrivs ansvars- fullt och i god överensstämmelse med interna- tionell praxis. I museilagen (2017:563) anges att regeringen får meddela föreskrifter om att de statliga museerna får överlåta föremål ur sina samlingar till andra museer inom det allmänna museiväsendet, samt föreskrifter om förfogan- den över sådana föremål i de statliga museernas samlingar som har ett begränsat kulturhistoriskt värde. Regeringen bedömer att bestämmelserna kommer att ge museerna bättre förutsättningar med det fortsatta arbetet med att förvalta det gemensamma kulturarvet. Museerna i det allmänna museiväsendet spelar en viktig roll för tillkomsten av ny kunskap i samhället, inom såväl humanistiska och sam- hällsvetenskapliga som naturvetenskapliga om- råden. Det gäller särskilt sådan kunskap som är beroende av den infrastruktur som museernas samlingar utgör. Kunskapsuppbyggnad inom museiverksamhet kan förstås både som en egen verksamhetsgren och som en förutsättning för all verksamhet inom museet. I den senare meningen handlar det om att upprätthålla nödvändig kompetens för att utföra ett kvalitativt arbete. Den redovisning museerna ger av sitt arbete med kunskapsuppbyggnad och forskning visar att en imponerande bredd. På så sätt produceras ny kunskap av betydelse för såväl det globala forskarsamhället som för enskilda individer. Regeringen bedömer att museernas tillgäng- liggörande av kunskap genom publik verksamhet varit mycket framgångsrik, inte minst som en följd av fri entré-reformen. Museernas redovisningar vittnar om en ökad mångfald av förmedlingsmetoder, däribland ett ökat fokus på att digitalt tillgängliggöra material, vilket leder till att fler människor i hela landet har möjlighet att tillgodogöra sig vad det allmänna museiväsendet erbjuder. Museernas arbete för allas möjlighet att delta i kulturlivet och allas lika tillgång till det gemen- samma kulturarvet har kunnat uppvisa goda resultat även . att kultursamverkansmodellen bidrar till en god spridning av museiverksamheter i hela landet. De museer som investerat i ny- och ombygg- nationer visar en hög medvetenhet kring till- gänglighet oavsett funktionsförutsättningar. Regeringen anser emellertid att det fortfarande finns brister vid museerna vad gäller myndig- heternas arbete med att undanröja hinder för tillgänglighet. Regeringen bedömer att samverkan inom museisektorn har fungerat väl . Samverkan leder till både oväntade och intressanta kunskaps- och kulturproduktioner. har den också legat till grund för en tydligare formulerad mål- och behovsbild att utgå ifrån, när nu en ny stödjande funktion för museisektorn ska utformas på nationell nivå vid . 11.5Den årliga revisionens iakttagelser har avgivit en revisionsberättelse med upplysning av särskild betydelse för .