prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Diagram 3.22 Översiktlig fördelning av anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur 2014-2016 Mindre kostnadsområden innefattar flera mindre kostnadsområden Natura 2000, Fastighetsutredningar, Nationalparksprojekt, KOMET, Storstadsprogrammet och övrigt. Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar. behöver såväl regeringen som andra aktörer vidta ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen i miljön är positiv eller negativ. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till att effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på miljökvalitetsmålet. Regeringens satsningar på skydd och skötsel av värdefull natur (anslag 1:3 och 1:14) har gett positivt resultat . har t.ex. fattat beslut om att skydda ca produktiv skogsmark som naturreservat med medel från anslag 1:14. Därtill har skyddat som biotopskydd och genom naturvårdsavtal. Det är en ökning jämfört . Takten i arbetet med att skydda värdefulla skogar har ökat vilket inneburit att fler naturreservat har skyddats och att arealen formellt skyddad produktiv skogsmark har ökat jämfört . Dessa insatser bidrar till att nå miljökvalitetsmålet. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Såväl staten och kommunerna som skogsbruket bör göra stora ansträngningar för att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. Skogsbruket har stor betydelse för att nå miljömålen genom bevarande och hållbart nyttjande av skogen. Regeringen anser att det är viktigt att de frivilliga avsättningarna är transparenta så att deras geografiska läge, varaktighet och kvalitet är möjliga att redovisa. Dubbelräkning av exempelvis formellt skydd och frivilliga avsättningar ska undvikas Enligt redovisning har arealen frivilliga avsättningar ökat kraftigt . skattar arealen frivilliga avsättningar till vilket är den samma som vid uppföljningen . Betydande arealer frivilliga avsättningar har nyskapats som stora arealer av dessa, främst på statlig mark, övergått till att bli formella områdesskydd vilket redovisningsmässigt lett till att den totala arealen frivilliga avsättningar 2016 är den samma som . Regeringen konstaterar att ambitionen i etappmålet, om ytterligare frivilliga avsättningar , inte kommer att nås med nuvarande takt. Arbetet med grön infrastruktur inom skogsbruket är viktigt. Det är även viktigt att olika myndigheters kunskapsunderlag görs tillgängliga för berörda aktörer. Det är verksamhetsutövarens ansvar att ha kunskap som säkerställer god miljöhänsyn vid skogsbruksåtgärder. Regeringen bedömer att det behövs ytterligare åtgärder för att främja ett variationsrikt skogsbruk och att kunskapen om hyggesfria metoder med syfte att främja ett hållbart skogsbruk, biologisk mångfald och ekosystemtjänster därför behöver öka. Regeringen anser att riktlinjerna för handläggning av artskyddsärenden i skogsbruket, som och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 beslutat om, är ett viktigt steg i arbetet för att skydda fridlysta arter i skogen. Skogsbrukets arbete med att genomföra målbilderna för god miljöhänsyn pågår. Regeringen förväntar sig att projektet ger tydliga resultat i praktiken och att skogsbrukets arbete med skydd av forn- och kulturlämningar får ett positivt trendbrott. Regeringen kommer att följa skogsbrukets miljöarbete för att nå miljökvalitetsmålen. Många skogslevande arter påverkas negativt av trakthyggesbruk, och förlusten av biologisk mångfald har inte bromsats upp. Skadenivåerna på forn- och kulturlämningar är fortsatt höga, dock pekar trenden på en svag förbättring. Hänsynskrävande biotoper och vattendrag skadas i hög utsträckning (se diagram 3.20 och 3.19 ovan). Behovet av naturvårdande skötselåtgärder är fortsatt stort i hela landet. Mängden hård död ved behöver fortsätta att öka. Regeringen bedömer att skogens sociala värden har stor betydelse för hela samhället. Regeringen bedömer att det behövs fortsatta insatser på rådgivning och information för att tillvarata skogens sociala värden. Skogslandskapet är en av de viktigaste arenorna för olika former av friluftsliv, rekreation och upplevelseturism. Skogens sociala värden är också viktiga för markägare. Regeringen bedömer att uppdrag att analysera och vid behov utveckla styrmedel, exempelvis föreskrifter och allmänna råd för hänsyn till skogens sociala värden kommer att bidra till att skogens sociala värden tillvaratas på ett bättre sätt. Uppdraget ska redovisas . Regeringen bedömer att medverkan i frågor om samhällsplanering och samråd med kommuner i frågor av särskild vikt med hänsyn till de lokala förhållandena är viktiga. och samarbete tillsammans med länsstyrelserna om skador på fornlämningar och kulturmiljöer i samband med skogsbruk behöver fortsätta att utvecklas och erfarenheterna tas om hand så att skadorna upphör. Regeringen bedömer att restaurering av skogslandskap behöver utvecklas för att gynna fler ekosystemtjänster, bl.a. vid föryngrings- åtgärder. uppdrag att vid behov revidera föreskrifter för anläggning av skog så att de understödjer skogspolitikens jämställda mål P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 och att se över uppföljningarnas kvalitet så att ett hållbart brukande av skogar kan uppnås bedöms komma att bidra till restaurering av skogsekosystem. Förekomsten av främmande arter i skogslandskapet kan påverka förutsättningar för bl.a. biologisk mångfald och rennäring på ett negativt sätt. Regeringen bedömer att det behövs en utvecklad analys av främmande arters påverkan på bl.a. skyddade områden. Utredningen om en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (dir 2015:121) och arbetet med att ta fram ett nationellt skogsprogram har betydelse för skogspolitikens jämställda mål och miljökvalitetsmålen. Skogen i har på många sätt betydelse för ett hållbart samhälle. Miljökvalitetsmålet Levande skogar kopplar till mål 15 – Ekosystem och biologisk mångfald. 3.5.14 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –åkermarkens egenskaper och processer, –halter av föroreningar i jordbruksmarken, –odlingslandskapets ekosystemtjänster, –odlingslandskapets livsmiljöer och spridningsvägar som en del i en grön infrastruktur, –gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet, –bevarande av husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser, –hotade arter och naturmiljöer, –främmande arter, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, –odlingslandskapet biologiska värden och kulturmiljövärden, –odlingslandskapet kultur- och bebyggelsemiljöer och –odlingslandskapets värden för friluftslivet. Åkermarkens egenskaper och processer bedömer i den årliga uppföljningen att tillståndet för åkermarken är tillfredställande. Uppföljningen visar en fortsatt ökande trend för den genomsnittliga avkastningen per hektar i landet av höstvete och vårkorn som ett mått på markens goda produktionsförmåga. Inom projektet näringen har rådgivningsinsatser gjorts för att stärka brukarnas kunskaper om att förebygga markpackning. Halter av föroreningar i jordbruksmarken I den årliga uppföljningen bedömer att halten av föroreningar i jordbruksmarken är godtagbar. Tillförsel av kadmium som förorening i fosforgödselmedel, som minskat över en längre tidsperiod, har ökat något . Användningen av kalkningsmedel medför en något högre tillförsel av kadmium till jordbruksmarken än motsvarande tillförsel som kommer från fosforgödsel. bedömer i den årliga uppföljningen av miljömålen att tillståndet för odlingslandskapets ekosystemtjänster är tillfredsställande men att fortsatta insatser behövs för ett långsiktigt säkerställande. Informationsinsatser om ekosystemtjänster i slättbygd har gjorts inom projekt på slätten. Inom ramen för , som är en samverkan mellan flera myndigheter och organisationer, har man genomfört insatser för att öka kunskapen om ekosystemtjänster i odlingslandskapet . Ett forskningsprojekt om värdering av , och presenterades . redovisade regeringsuppdraget att lämna förslag på miljöåtgärder inom ramen för landsbygdsprogrammet i syfte att förbättra måluppfyllelsen för miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Ett rikt växt- och djurliv samt Myllrande våtmarker. Odlingslandskapets livsmiljöer och spridningsvägar som en del i en grön infrastruktur bedömer odlingslandskapet som variationsrikt på nationell nivå men rapporterar i den årliga uppföljningen av miljömålen om stora regionala skillnader. Den specialiserade produktionen på stora arealer ökar vilket gör att variationen i landskapet minskar. Länsstyrelserna har bedrivit rådgivning om odlingslandskapets natur och kulturvärden. –2016 minskade åkerarealen med vilket påverkar det öppna landskapet lokalt. Arealen för ängs- och betesmarkerna ökade – 2016 med , vilket dels beror på att viss areal har restaurerats och börjat hävdas igen, dels att definitionen av vad som är betesmark ändrades . redovisar i sin återrapportering av åtgärder för biologisk mångfald under perioden 2014‒2016 att odlad mark, ängsmark och betesmark har ingått vid bildandet av naturreservat i landet. Gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet I den årliga uppföljningen av miljömålen bedömer bevarandestatusen för betesmarker i skyddade områden som generellt bättre än för de marker som inte omfattas av formellt skydd. bedömer också att markägarnas intresse för att restaurera betesmarker har ökat . visar en enkätstudie att kunskapen bland lantbrukarna om möjligheten att söka medel från landsbygdsprogrammet för engångsröjning av betesmarker är lägre än förväntat. anger i sin årliga uppföljning av miljömålen att trots att antalet nötkreatur inte minskat i så har hävden av betesmarkerna försämrats P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Bristen på betesdjur är störst i östra och sydöstra delarna av landet. Studier genomförda av visar att antalet individer av flera fågelarter som är knutna till odlingslandskapet fortsätter att minska. bedriver miljöövervakning av förekomsten av fjärilar i odlingslandskapet. I sin årliga uppföljning av miljömålen anger att antalet gräsmarksfjärilar i odlingslandskapet tenderar att minska men att längre tidsserier behövs innan den långsiktiga utvecklingen säkert går att bedöma. Många av gräsmarkernas naturtyper saknar gynnsam bevarandestatus. anger också att kunskapen om den genetiska variationen hos vilda arter knutna till odlingslandskapet är bristfällig. Bevarande av husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser I den årliga uppföljningen bedömer tillståndet för husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska mångfald som gott med pågående insatser. invigdes den nationella genbanken för vegetativt förökade växter, dvs. växter som förökas med växtdelar och inte med frö. Flera växter som beskrivs som kulturarvs- sorter har introducerats på marknaden. Många ägare av husdjurens lantraser är äldre och det har varit svårt att rekrytera nya djurägare för vissa djurslag. Hotade arter och naturmiljöer Många av odlingslandskapets arter är fortfarande hotade och har inte uppnått gynnsam bevarandestatus. utvärdering av våtmarker i odlingslandskapet som anlagts med stöd från landsbygdsprogrammet visar på flera positiva effekter för många arter. Hotet från främmande invasiva arter för den biologiska mångfalden i odlingslandskapet är stor även om i sin årliga uppföljning av miljömålen anger att omfattningen av hotet är svårbedömd. I rapporteringen nämner särskilt problemet med den rikliga förekomsten av blomsterlupin och att den hotar arter som är knutna till odlingslandskapet och har en del av sin utbredning längs vägkanter. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade Genetiskt modifierade växter odlades enbart i begränsad omfattning för forsknings- och försöksändamål och anger inte i sin årliga uppföljning att verksamheten skulle utgöra ett hot mot den biologiska mångfalden. Odlingslandskapets biologiska värden och kultur- miljövärden samt kultur- och bebyggelsemiljöer Utvecklingen för tillståndet för odlings- landskapets kulturmiljövärden och bebyggelse- miljöer är svår att följa upp eftersom ingen rikstäckande övervakning pågår. I den årliga uppföljningen anger dock att odlingslandskapets äldre byggnader ofta förfaller då de saknar användningsområden i det moderna jordbruket. utvärderade den tidigare miljöersättningen för skötsel av natur- och kulturmiljöer. Ersättningsformen finns inte i det pågående landsbygdsprogrammet. och länsstyrelserna har inlett ett arbete med att utveckla en indikator för småbiotoper som även ska kunna användas för att följa tillståndet för vissa landskapselement. Odlingslandskapets värden för friluftslivet I sin årliga uppföljning av miljömålen bedömer att tillgänglighet för friluftslivet i odlingslandskapet är sämre i slättbygd. Hög brukningsintensitet, stora åkrar och få stigar vid sidan av de trafikerade vägarna är begränsande. Anläggning av nya vandrings-, cykel- och vattenleder kan finansieras via landsbygdsprogrammet och lokala naturvårdssatsningar () bidrar till att öka odlingslandskapets tillgänglighet. Flera länsstyrelser arbetar aktivt med att göra odlingslandskapet mer tillgängligt för friluftslivet. Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Trots detta är regeringens bedömning att utvecklingen i miljön mot miljökvalitetsmålet är negativ och att såväl regeringen som andra aktörer behöver vidta ytterligare insatser för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på miljökvalitetsmålet. Ett rikt odlingslandskap bedöms bidra till Agenda 2030-mål 2 – Ingen Hunger och mål 15 – Ekosystem och biologisk mångfald. Trots att regeringen bedömer att miljökvalitetsmålet inte kan nås utan ytterligare och anpassade insatser så är utvecklingen som rör miljökvalitén för vissa preciseringar mer positiv. För flera djur- och växtarter som är knutna till odlingslandskapet är dock utvecklingstrenden negativ och många natur- och kulturmiljövärden är fortsatt hotade. Pågående myndighetsarbete med att identifiera miljöeffekter av den gemensamma jordbrukspolitiken är fortsatt viktigt för möjligheten att identifiera behov och för att anpassa åtgärder. Rådgivningsinsatser för att stärka kunskaperna om odlingslandskapets ekosystem- tjänster kan öka lantbrukarnas intresse för att genomföra åtgärder som stärker ekosystem- tjänsterna. Kunskapen om odlingslandskapets ekosystemtjänster och hur dessa kan stärkas är en viktig förutsättning för att olika miljöåtgärder ska kunna genomföras på ett effektivt sätt. Miljöåtgärderna i landsbygdsprogrammet är viktiga för att nå miljökvalitetsmålet. Även om mycket arbete redan görs bedömer regeringen att effekten av åtgärderna kan förbättras ytterligare med ökad rådgivning om hur varje enskild åtgärd bör genomföras. Regeringen bedömer att myndigheternas samverkan i med att utveckla det strategiska arbetet för odlingslandskapets biologiska mångfald ökar förutsättningarna för att vända den negativa utvecklingstrenden för flera arter och naturtyper. Bristen på betande djur i vissa delar av landet är oroväckande eftersom det kan leda till att naturbetesmarker inte hävdas långsiktigt. Prisutvecklingen för nötkött har varit positiv för producenterna . Den ökade lönsamheten kan medföra att antalet nötdjur inte minskar. Utvecklingen ger dock inga garantier för naturbetesmarkernas fortsatta hävd eftersom produktionen kan bedrivas utan bete på naturbetesmarker. I handlingsplanen för Livsmedelsstrategin identifierar regeringen behov av åtgärder för ökad produktion av betesbaserat nötkött. Sådana åtgärder kommer bl.a. förbättra förutsättningarna för en fortsatt hävd av naturbetesmarkerna. I handlingsplanen finns även mål för ekologisk produktion och offentlig konsumtion av ekologiska produkter. Regeringen bedömer att detta kan bidra till en ökad variationsrikedom i odlingslandskapet, särskilt när den ekologiska produktionen sker i slättbygd. Den begränsade användningen av växtskyddsmedel i ekologisk produktion kan även vara gynnsam för många insektsarter som är knutna till odlingslandskapet. Även pågående verksamhet som bidrar till måluppfyllelsen av miljökvalitetsmålet har betydelse för att nå det övergripande målet i Livsmedelsstrategin. Som ett exempel kan nämnas verksamheten under Programmet för odlad mångfald. Programmet ökar möjligheten för odlare och en intresserad allmänhet att få kunskap om och tillgång till traditionella och lokala växtsorter. Ett ökat intresse för ett brett växtsortiment erbjuder möjligheter för en ökad efterfrågan på unika produkter av god kvalitet. Detta förbättrar den enskilde odlarens valmöjligheter till en specialiserad produktion. Situationen för innehavare av små besättningar med lantraser av husdjur har blivit sämre, särskilt eftersom det inte har funnits möjligheter att ansluta sig till landsbygdsprogrammets stöd för hotade husdjursraser . Miljökvalitetsmålet är att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och mot andra störningar. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –fjällens miljötillstånd, P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation, –hotade arter och återställda livsmiljöer, –främmande arter och genotyper, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, –bevarade natur- och kulturmiljövärden och –friluftsliv och buller. Flera faktorer bidrar till att träd- och skogs- gränsen flyttas uppåt enligt årliga uppföljning (Rapport 6749). Det handlar i första hand om klimatuppvärmning men även fjälljordbruk som läggs ner och en mer extensiv rennäring på grund av minskad tillgång till sammanhängande marker, bidrar till igenväxning av fjällen. Se diagram 3.23 nedan som visar att vegetationens täckningsgrad ökat . Terrängkörning är ett ökande problem som orsakar skador på mark och vegetation. Positiva faktorer som motverkar den negativa utvecklingen är betande tamboskap och ökad smågnagartäthet. Diagram 3.23 Täckningsgrad av vegetation på kalfjället Diagrammet visar procentuell täckningsgrad i procent (5-års glidande medelvärden). Trådskiktets och fältskiktet ökar kraftigt på kalfjället. Risväxter ökar mest men även stråväxterna ökar medan örterna ligger ungefär oförändrat. Skadorna från terrängkörning i skog och mark ökar. Enligt data från miljöövervakningen har mängden spår av fordon ökat signifikant i P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 fjällområdet mellan de två femårsperioderna 2003–2007 och 2008–2012. har tagit fram en kommunikationsplan med informationsinsatser för att minska olovlig terrängkörning. Generellt är arbetet med ekosystemtjänster fortfarande i ett tidigt utvecklingsskede. Det är enligt bedömning ännu inte möjligt att avgöra om fjällens ekosystemtjänster har förändrats. har finansierat ett forskningsprojekt som syftar till att utveckla kunskapen om kulturella ekosystemtjänster i fjällvärlden. Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade Den inventering som i gjort av fjällfåglar visar inga signifikanta trender i fågelfaunan. Det är enligt inte möjligt att bedöma om utvecklingen går i rätt riktning och i rätt takt. Hotade arter och återställda livsmiljöer Fjällrävstammen hade 2016 ett mycket dåligt år vilket beror på att tillgången på smågnagare varit svag. Fjällrävspopulationen är normalt fluktuerande beroende på tillgång på föda och kan föryngras kraftigt vid s.k. gnagarår. Främmande arter och genotyper Den första gemensamma EU-listan med invasiva arter av betydelse trädde i kraft . I listan återfinns bl.a. Tromsölokan som inte längre uppträder invasivt till skillnad . Inga tydliga trender för främmande arters utveckling har noterats. Genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, Enligt bedömning har genetiskt modifierade organismer inte satts ut i fjällmiljön. Bevarande natur- och kulturmiljövärden har ett antal samebyar börjat arbeta med kulturmiljöplaner. Man använder sig av traditionell kunskap och historiska dokument som underlag för planeringen. Det pågår ett omfattande arbete med att rusta upp det statliga ledsystemet i fjällen, vilket finansieras från anslag 1:3 Åtgärder av värdefull natur. har arbetet fortsatt med till exempel att 45 broar bytts ut mot nya och 38 stycken har renoverats. Totalt har leder röjts, leder har fått en förbättrad markering och spång har anlagts. I har närmare 300 nya vägvisningsskyltar beställts och börjat bytas ut längs fjällederna. Fyra rastskydd har renoverats och insatser har gjorts för att förbättra sommar- och vinterledsmarkeringen. I har elva rastskydd bytts ut mot nya och tre har renoverats. Vidare har fyra nya broar byggts samt flertalet broar reparerats. Sammanlagt har närmare sommar- och/eller vinterleder fått ny ledmarkering i . I har två nya hängbroar färdigställts och ett 40-tal mindre broar har renoverats eller ersatts. Därtill har led röjts, slitage på våtmarker förebyggts och vandring underlättats genom omfattande spångning. I har fjällsäkerheten förbättrats genom renovering av 5 rastskydd, utbyte av 7 säsongsbroar mot fasta broar och röjning av led. Vidare har arbetet med att säkra den västra leden mot sydtopp påbörjats. har börjat med dagliga lavinprognoser för tre svenska fjäll- områden på hemsidan . Webbplatsen har haft tiotusentals unika besökare . Turistnäringen leder till en del negativa effekter på miljön och på bullernivån, inte minst genom terrängkörning i och utom spårat område. Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljömålet. Trots detta är regeringens bedömning att utvecklingen i miljön mot miljökvalitetsmålet är negativ och att såväl regeringen som andra aktörer behöver vidta ytterligare insatser för att vända trenden så att miljökvalitetsmålets kan nås. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på miljökvalitetsmålet. Det finns en risk att till synes små negativa beslut, som t.ex. nedläggning av fjälljordbruk eller minskat bete, sammantaget leder till en mycket negativ utveckling i fjällmiljön. Regeringen ser fram emot redovisning om förslag till ny terrängkörningslagstiftning. Den kan när den är genomförd innebära minskade skador på skog och mark. kan det innebära att miljökvalitetsmålet nås.