prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som syftar till att stärka och utveckla individens möjligheter att delta i och påverka offentliga beslutsprocesser som utformar samhället och berör den egna vardagen. 8.6.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med att stärka möjligheterna till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen bedöms utifrån: –omfattningen av medborgerligt engage- mang i demokratiska processer och intresset för att engagera sig i och påverka samhällets utveckling, och –tillämpningen av formella inflytandeformer, såsom medborgarförslag, folkinitiativ och medborgardialog. Medborgarnas engagemang, delaktighet och deltagande i demokratin och i demokratiska processer påverkas av olika faktorer och händelser i omvärlden. Deltagande och engage- mang är t.ex. högre under valår än i perioderna mellan valen. Tydliga partipolitiska mot- sättningar och särskilda sakfrågor som får stor uppmärksamhet bidrar till att mobilisera del- tagande och politisk aktivitet. Vid sidan av regeringens insatser på området utförs ett viktigt arbete av organisationer i det civila samhället och av myndigheter på olika nivåer. Regeringens insatser är betydelsefulla men behöver ses i ett större sammanhang och utgör endast en av flera faktorer som påverkar medborgarnas deltagande och delaktighet i demokratin. I detta avsnitt redovisas endast resultatet av statliga insatser. Befolkningens deltagande och delaktighet i demokratin följs upp För att öka kunskapen och förbättra upp- följningen av demokratipolitiken har haft i uppdrag att ta fram indikatorer om befolkningens deltagande och delaktighet i demokratin mellan valen (dnr Ku2015/02716/D, Ku2016/02626/LS). Upp- draget genomförs av vid och indikatorerna grundar sig på frågor som institutet har ställt i intervjuundersökningar till svenska folket. Uppdraget redovisades (dnr Ku2017/01432/D). I rapporten redovisas uppgifter som visar att av den vuxna befolkningen är P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 mycket eller ganska intresserade av politik. Det politiska intresset i ligger således kvar på samma höga nivå som , de högsta nivåerna sedan mätningarna påbörjades . En större andel män än kvinnor uppger att de är intresserad av politik, jämfört . Intresset för politik är också större i storstäderna jämfört med på lands- bygden och i mindre tätorter, jämfört . Rapporten visar att av befolk- ningen behandlade politik minst en gång . Även detta ligger på en jäm- förelsevis hög nivå, den högsta , och skillnaderna mellan kvinnor och män är små. Enligt rapporten anser av den vuxna befolkningen att de har goda eller mycket goda möjligheter att påverka beslut på nivå och på nationell nivå (tabell 8.2). Andelen som upplever att de kan påverka politiska beslut har ökat när mätningarna inleddes. Det är av befolkningen som anser att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka beslut som fattas på EU-nivå. Det råder inga betydande skillnader mellan män och kvinnor när det gäller den bedömda möjligheten att kunna påverka politiska beslut. Andelen som anser att de har möjlighet att påverka politiska beslut är större bland personer med hög utbildning jämfört med personer med låg utbildning. Lokala resurscenter stärker individers demokratiska delaktighet I många socioekonomiskt utsatta stadsdelar och bostadsområden finns problem med att delar av befolkningen inte deltar, eller känner sig delaktiga, i demokratin. Regeringen beslutade därför 2015 om en satsning på Lokala resurs- center för demokratisk delaktighet (dnr Ku2015/01964/D). har resurscenter etablerats i åtta av landets mest socioekonomiskt utsatta områden. Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor drar i en uppföljning slutsatsen att även om alla lokala resurscenter arbetar för att öka den demokratiska delaktigheten och förståelsen för demokratiska processer skiljer sig de lokala förutsättningarna åt. De projekt vars föreningar har en bred lokal förankring har P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 bättre förutsättningar att involvera boende. De lokala resurscentren fungerar i stor utsträckning som mötesplatser för boende och har ofta den språkkompetens som andra aktörer saknar (Ku2017/01404/D). Regeringens långsiktiga reformprogram för att minska segregationen 2017–2025 fokuserar särskilt på fem områden varav ett är att stärka demokratin. Satsningen på lokala resurscenter för demokratisk delaktighet är en del av detta långsiktiga arbete med att minska segregationen. Delaktighet bland personer med psykisk ohälsa Myndigheten för delaktighet fick i uppdrag att genomföra en undersökning av den demokratiska delaktigheten mellan valen bland personer med psykisk funktionsned- sättning (dnr Ku2015/02854/D). Rapporten som redovisades visar att ojäm- lika levnadsvillkor innebär sämre grundläggande förutsättningar för demokratisk delaktighet bland personer med psykisk funktionsned- sättning (dnr Ku2016/02337/D). Vidare finns ett antal hinder på såväl individ- som samhälls- nivå som försvårar för personer med psykisk funktionsnedsättning att delta på olika arenor i demokratin mellan valen. I rapporten dras slutsatsen att personer med psykisk funktionsnedsättning generellt är en utsatt grupp med svag demokratisk delaktighet. finns variationer inom gruppen där kvinnor, utrikes födda, lågutbildade och yngre tenderar att ha en särskilt svag position (dnr Ku2016/02337/D). Tabell 8.2 Möjligheter att påverka politiska beslut i EU, och i den egna kommunen, 2000–2016 Andel i befolkningen (procent), 16–, som svarar att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka beslut beslut i den egna kommunen Källa: , . Medborgare kan påverka beslut i fullmäktige har kommun- och lands- tingsfullmäktige möjlighet att besluta om att införa så kallat medborgarförslag. Medborgar- förslag innebär en rätt för den som är folk- bokförd i en kommun eller i ett landsting att väcka ärenden i fullmäktige. Över tid har det skett en successiv ökning av antalet kommuner och landsting som valt att införa medborgar- förslag. undersökning om den lokala demokratin i kommuner och landsting visar att 2015 hade av landets kommuner infört möjligheten och nästan 4 500 medborgarförslag inkom till kommunerna . Av Demokrati- utredningens betänkande framgår att av de förslag som inkommer besvaras de flesta men bifalls (SOU 2016:5). Det förstärkta folkinitiativet infördes och innebär att en rådgivande folkomröstning i en kommun eller ett landsting ska hållas i en fråga om av de röstberättigade begär det och under förutsättning att inte två tredjedelar av ledamöterna i fullmäktige mot- sätter sig det. Sedan det förstärkta folkinitiativet infördes har antalet folkomröstningar ökat. , , har ca 70 initiativ till folkomröstningar lämnats in till kommun- och . Totalt har 20 initiativ lett till att folkom- röstningar genomförts (SOU 2016:5). Andelen kommuner och landsting som genomför någon form av organiserad dialog med invånare, s.k. medborgardialog, har ökat (SOU 2016:5). Tre fjärdelar av landets kommuner uppger i undersökning om den lokala demokratin i kommuner och landsting att de genomfört någon form av medborgardialog. Medborgardialog i frågor som rör flyktingmottagande och integration Kommuner och Landsting (SKL) beviljades medel för ett projekt som syftar till att stärka kommuner i att föra medborgardialog i frågor som rör flykting- mottagande och integration (Ku2016/02241/D). SKL har under projektets inledande fas tagit fram ett grundkoncept till utbildning för kommuner, landsting och regioner. Genom workshops och seminarier har SKL utbildat förtroendevalda från 72 kommuner och 11 landsting samt tjänstemän från 89 kommuner och 11 landsting. Två nya europeiska medborgarinitiativ 2016 har EU-medborgare möjlighet att genom ett s.k. medborgarinitiativ uppmana Europeiska kommissionen att, inom ramen för dess befogenheter, lägga fram ett lagförslag. En miljon medborgare fördelade på minst sju av EU:s medlemsstater ska stödja förslaget för att det ska gå vidare. har totalt två initiativ lett till konkreta politiska åtgärder. inkom två initiativ till Val- myndigheten, som är behörig myndighet för att kontrollera och intyga stödförklaringar från personer med svenskt personnummer. Initiativen rör ambitiösare bestämmelser för plastavfall i haven respektive traditionell innebörd av äktenskap och familj i . Dessutom pågår två namninsamlingar som kan komma att lämnas in . meddelade Europeiska kommissionen att de planerar att se över förordningen om med- borgarinitiativ . Regeringen arbetar även med åtgärder för att öka kunskaperna om EU-samarbetet och dess vikt för samt för att öka delaktigheten kring beslut som fattas på EU-nivå (se vidare utg. omr 1 anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Regeringen bedömer att de genomförda in- satserna bidrar till att stärka befolkningens möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen. Övergripande visar bedömningsgrunderna för delområdet att engagemanget och intresset för politik och samhällsfrågor i befolkningen ligger kvar på en hög nivå. är det oroande att vissa grupper står utanför och varken deltar eller känner sig delaktiga i demokratin. En del av de demokratiska klyftorna har en geografisk kopp- ling. Andelen som står utanför demokratin är större i socioekonomiskt utsatta bostads- områden. Det finns också en klyfta mellan stad och land, där en lägre andel av befolkningen på landsbygden än i storstadsregionerna anser att de har möjlighet att påverka politiska beslut på nationell nivå. Satsningen på lokala resurscenter för demo- kratisk delaktighet i landets socioekonomiskt mest utsatta bostadsområden bedöms vara viktiga för att möta samhällsutmaningen med ökande demokratiska klyftor. Utifrån delområdets bedömningsgrunder är det också positivt att tillämpningen av formella inflytandeformer som medborgarförslag, folk- initiativ och medborgardialog fortsätter att öka i landets kommuner och landsting. Mot bakgrund av det låga antalet europeiska medborgarinitiativ är det positivt att den Europeiska kom- missionens påbörjat arbete med att se över för- ordningen. Sammanfattningsvis är det angeläget att alla medborgare oavsett kön, bakgrund och socio- ekonomiska eller andra förutsättningar ges goda förutsättningar att tillvarata möjligheterna till inflytande, insyn och delaktighet, oavsett beslutsnivå. 8.7Resultatredovisning för en ökad demokratisk medvetenhet I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som syftar till att stärka medvetenheten om och stödet för demokratins grundläggande principer. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 8.7.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Att öka den demokratiska medvetenheten handlar om ett arbete för att på olika arenor stärka demokratins fundament i form av befolkningens stöd för och kunskap om styrelse- skicket, de demokratiska värderingarna samt demokratins beslutsformer. Insatser för att stärka den demokratiska medvetenheten kan bidra till en ökad demokratisk delaktighet bland medborgarna, till ett stärkt demokratisk samtal, till att förebygga polarisering mellan olika grupper i samhället samt till att motverka rasism, radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism. Arbetet med ökad demokratisk medvetenhet bedöms utifrån: –befolkningens stöd för och kunskap om demokratin som styrelseskick samt dess grundläggande värderingar, –befolkningens bedömning av demokratins sätt att fungera, och –förtroendet för demokratin i allmänhet och för demokratins institutioner, såsom rege- ring, riksdag och EU:s institutioner. Demokratiska värderingar liksom kunskap om det demokratiska styrelseskicket och förtroende för demokratins institutioner påverkas av en rad faktorer och inte minst av händelser i omvärlden, såväl nationellt som internationellt. Kriser och politiska affärer av olika slag kan exempelvis minska förtroende för demokratin och dess institutioner. kan hot mot säkerheten såsom terrorism bidra till att öka uppslutningen kring demokratin och dess institutioner. Vid sidan av regeringens insatser utförs även arbete för att öka den demokratiska medvetenheten av organisationer i det civila samhället och av myndigheter på olika nivåer. Regeringens insatser på området är betydelsefulla men behöver ses i ett större sammanhang och utgör endast en av flera faktorer som påverkar den demokratiska medvetenheten i befolkningen. I detta avsnitt redovisas endast resultatet av statliga insatser. Den demokratiska medvetenheten följs upp För att öka kunskapen och förbättra upp- följningen av demokratipolitiken har regeringen gett i uppdrag att ta fram och redovisa indikatorer som belyser hur demokratins tillstånd i utvecklas . Uppdraget genomfördes av . Mer om uppdraget redovisas i avsnitt 8.6.2. En av områdets bedömningsgrunder utgörs av hur nöjd befolkningen är med demokratins sätt att fungera i . Redovisningen visar att en majoritet av befolkningen är ganska eller mycket nöjd i detta avseende. Andelen nöjda minskade dock relativt kraftigt, , . ligger andelen som är nöjda kvar på en jämförelsevis låg nivå, . Rapporten visar att lågutbildade är mindre nöjda med demokratin än högutbildade och att personer bosatta på landsbygden och i mindre tätorter är mindre nöjda än personer bosatta i andra typer av regioner. Även om andelen som är nöjda med demokratin är något mindre bland män än bland kvinnor är skillna- derna mellan könen relativt liten. En annan av bedömningsgrunderna för området avser vilket förtroende befolkningen har för demokratiska institutioner (tabell 8.3). Redovisningen från visar att förtroendet för demokratiska institu- tioner generellt minskade relativt kraftigt och att nivån är fortsatt låg . Andelen av befolkningen som har ett mycket eller ganska stort förtroende för var 2016. Motsvarande andel som har förtroende för regeringen är och för kommunstyrelserna . Förtroende för och regeringen är lägre bland personer med låg utbildning än bland personer med hög utbildning och lägre bland personer bosatta på landsbygden och i mindre tätorter än bland personer bosatta i storstäderna. Förtroendet för nationella demokratiska institutioner är något högre bland kvinnor än bland män. När det gäller synen på hur demokratin fungerar i EU visar redovisningen från universitet att andelen av befolkningen som är mycket eller ganska nöjd minskade relativt tydligt och att nivån är fortsatt jämförelsevis låg , . har andelen som svarar att de är nöjda med demokratin i EU dock P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 ökat från en nivå på . Andelen som är nöjda med hur demokratin i EU fungerar är större bland kvinnor än män. Andelen i befolkningen som har mycket eller ganska stort förtroende för Europeiska kommissionen respektive är i båda fallen . Tabell 8.3 Förtroende för demokratiska institutioner –2016 Andel i befolkningen (procent), 16–, som svarar att de har mycket eller ganska stort förtroende Källa: , , 2017. Kommentar: X = uppgift saknas Uppdrag som stärker medie- och informationskunnigheten och den demokratiska medvetenheten. Ett kritiskt och medvetet förhållningssätt till medier och information är en allt viktigare för- utsättning för individers demokratiska del- tagande och för ett fungerande demokratiskt samtal. Barn och unga är en prioriterad mål- grupp. fick 2016 ett särskilt uppdrag (utg.omr. 1 avsnitt 8.8.2) att stärka arbetet med medie- och informationskunnighet () bland barn och unga genom att utveckla, översätta och sprida det digitala utbildnings- materialet för mig, respektive delar av det material som ingår i (dnr Ku2016/01622/LS). slutredovisade upp- dragen. har myndigheten utvecklat en helt ny webbplats för för mig där materialet har ompaketerats, utvecklats och översatts. En informationskampanj genomfördes som bl.a. riktats till 8 400 skolor, och presenterats för 940 lärare och bibliotekarier. Under den nya webb- platsens 20 första dagar hade den 7 600 sid- visningar vilket motsvarar mer än en tredjedel av trafiken på den gamla webbplatsen (dnr Ku2017/01210/D). slutredovisade även arbetet med hate speech movement (se avsnitt 8.8.2). Forum för levande historia arbetar för ökad demokratisk medvetenhet Forum för levande historia (utg.omr. 17 avsnitt 11.4.2) har bl.a. genom utställningar, undervisningsmaterial och lärarfortbildningar spridit kunskaper och väckt insikter om behovet av demokrati och respekt för människors lika värde, främst utifrån kunskaper om historia av brott mot mänskligheten. 700 lärare deltog i fortbildningar på någon av myndighetens 12 utvalda orter i landet. Utställ- ningarna har nått ett stort antal besökare och ca 17 500 barn har deltagit i workshopar i anslut- ning till utställningarna. Utvecklandet och sprid- ningen av digitala undervisningsmaterial genom myndighetens webbplats är en viktig del av verksamheten. Webbplatsen hade mer än 50 000 besökare och trafiken har ökat med jämfört med (Ku2017/00494/D). Myndigheten har 2016 publicerat en kun- skapsöversikt om rasismforskning i och en tvärvetenskaplig studieserie om begreppet tolerans. har Forum för levande historia haft i uppdrag att utveckla sitt regionala arbete i syfte att nå ut till fler platser i landet och till fler samhälls- och åldersgrupper än tidigare (dnr Ku2016/01622/LS). Myndigheten har tagit fram en mobil utställning i fyra exemplar på temat alla människors lika värde. En fördjupande verk- samhet med sex olika programkoncept genom- förs på de orter där utställningen befinner sig. Den fördjupande verksamheten syftar till att öka P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 medvetenheten och motivationen hos kommuner och det lokala civilsamhället att arbeta vidare med frågorna. Utställningen har t.o.m. visats på 28 orter i och nått 7 600 besökare, varav kvinnor och män. Därutöver uppgav att de inte ville klassificera sig som man eller kvinna eller att de ansåg att köns- tillhörighet är oviktigt. Webbversionen av utställningen har nått ytterligare 7 300 besökare (Ku2017/00630/D). För att utveckla spridningen av sin verksam- het har myndigheten också samverkat med främst verksamhet. Demokratisk medvetenhet bland EU:s medborgare främjas Regeringens uppföljning visar att det är en något mindre andel män än kvinnor som är nöjda med demokratin och som har förtroende för de politiska institutionerna. Även personer med lägre utbildning och personer som är bosatta på landsbygden är i genomsnitt mindre nöjda med demokratin och har lägre förtroende för de politiska institu- tionerna än personer med högre utbildning och personer som är bosatta i andra typer av regioner. Forum för levande historias arbete för att främja demokratisk medvetenhet bedöms vara viktigt på många orter runt om i landet. EU-programmet: Ett för med- borgarna bedöms ha varit ändamålsenligt. EU-programmet: Ett för medborgarna 2014–2020 syftar till att främja demokratisk delaktighet bland EU:s medborgare. Program- met ska också stimulera till reflektion om EU:s historia och framtid, samt visa den mångfald som finns i EU. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor är svensk kontaktpunkt för programmet. Europeiska kommissionens myndighet (EACEA) beviljade medel till två projekt med svenskt huvudmannaskap: ett som gällde samarbete inom nätverk av städer och ett projekt med aktörer ur det civila samhället. beviljades fem projekt. Därutöver beviljades 15 ansökningar med svenska kommuner som medsökande , vilket är en fördubbling från föregående år (dnr Ku2016/02813/D). Förtroendet för demokratiska institutioner lik- som andelen invånare som är nöjda med demo- kratins sätt att fungera minskade relativt tydligt . Även om minskningen har bromsat upp ser regeringen allvarligt på dessa tendenser och bedömer att de insatser som genomförts för att stärka den demokratiska medvetenheten har varit viktiga. Utifrån bedömningsgrunderna för delområdet kan den övergripande slutsatsen dras att de flesta människor i ändå är nöjda med hur 8.8Resultatredovisning för arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som regeringen har vidtagit i syfte att utveckla arbetet med att värna demokratin mot vålds- bejakande extremism. Åtgärderna utgör en viktig del i det förebyggande arbetet mot terrorism. Insatserna mot terrorism omfattar utöver det förebyggande arbetet åtgärder för att förhindra och försvåra terrorism. Regeringens arbete mot terrorism beskrivs inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Åtgärderna kompletterar också regeringens brottsförebyggande arbete som redovisas inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Inom ramen för regeringens långsiktiga reformprogram för att minska segregationen 2017–2025, är åtgärder för att stärka demokratin ett av de områden som programmet särskilt fokuserar på. I detta ingår bl.a. arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism som en viktig del. 8.8.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Målsättningen med regeringens åtgärder är att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds- bejakande extremism. För att uppnå målet bedömer regeringen att samhällets beredskap och förmåga att förebygga våldsbejakande extremism måste utvecklas på lokal, regional och nationell nivå. Mer specifikt behöver insatser utvecklas inom tre nivåer; förebyggande insatser mot våldsbejakande extremism (universell prevention), motverka inträde i extremism (selektiv prevention) och underlätta utträde ur extremism (indikativ prevention). Det är utifrån denna inriktning av arbetet som resultaten redovisas utifrån följande bedömningsgrunder: –omfattningen av våldsbejakande extremism i , och –insatser för att förebygga våldsbejakande extremism, insatser för att motverka inträde i våldsbejakande extremism och insatser för att underlätta utträde ur våldsbejakande extremism. Omfattningen av våldsbejakande extremism i I finns i huvudsak tre våldsbejakande extremistiska miljöer: högerextremism, vänster- extremism och islamistisk extremism. Majo- riteten av de aktiva i dessa rörelser är män, men även kvinnor och barn kan vara involverade. De olika våldsbejakande extremistiska miljöerna är aktiva på flera platser i . Omfattningen av våldsbejakande extremism bygger på Säkerhets- polisens uppskattningar och den nationella samordnarens lägesbild av kommunernas arbete. Säkerhetspolisen bedömer att antalet individer i de våldsbejakande extremistiska miljöerna har ökat från några hundra till omkring 3 000 personer. Drygt 2 000 av dessa bedöms finnas inom den våldsbejakande islamistiska miljön. Övriga finns inom den vänsterextre- mistiska respektive högerextremistiska miljön. Det är dock enbart ett fåtal inom samtliga tre extremistiska miljöer som bedöms ha avsikt och förmåga att utföra terrorattentat. har ca 300 personer rest från till konflikt- områden i framförallt och för att ansluta sig till våldsbejakande islamistiska grupper. Bland dem som befinner sig i konflikt- området är ungefär en tredjedel kvinnor. Ca 140 individer har återvänt till . har resandet minskat. I samordnarens kartläggning över kommuners arbete mot våldsbejakande extremism som togs fram anger 81 P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 procent av kommunerna att de har våldsbejakande grupperingar eller individer i kommunen (Den nationella samordnaren ). I dessa kommuner är högerextremism mest förekommande, . Näst mest före- kommande är islamistisk våldsbejakande extremism, . Minst förekommande är vänsterextremism, . När det gäller förekomsten av återvändare i kommunen svarar av kommunerna att det har förekommit fall av återvändare i deras kommun, att det inte har förekommit några sådana fall och att de inte vet om några sådana individer finns i deras kommun. Insatser för att förebygga våldsbejakande extremism, motverka inträde i samt underlätta utträde ur våldsbejakande extremism