prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — har därtill bidragit till FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet, exempelvis forskningsstöd för doktrinutveckling samt utbildning av FN-personal vid Försvarsmaktens internationella centrum (). Arbetet för inkluderande och hållbara fredsprocesser har stärkts jämfört med föregående år. har bidragit till dialogprojekt i bland annat , , , , , , , , och Koreahalvön. Exempelvis har stöd till interreligiös dialog i bidragit till lokal förankring av fredsprocessen, vilket bedöms stärka förutsättningarna för att ett eventuellt fredsavtal blir hållbart. Inom ramen för en feministisk utrikespolitik och den nationella handlingsplanen , har kvinnors deltagande i fredsprocesser särskilt prioriterats. har bland annat aktivt bidragit till att stärka kvinnors meningsfulla deltagande i de FN-ledda samtalen om , vilket positivt inverkat på samtalens kapacitet att hantera lokala förutsättningar. Därtill har det svenska kvinnliga medlingsnätverket, som lanserades 2015, bidragit till fredsansträngningar i , och samt deltagit i en rad internationella konferenser. har också bidragit med råd och erfarenhetsutbyte när andra länder, som , , och , har utvecklat nationella handlingsplaner för kvinnor, fred och säkerhet eller sett över genomförandet av sitt arbete. , som grundades av bland annat och har sitt säte i , har fortsatt varit engagerat i dialog- och medlingsprojekt i främst . Institutet har därmed bidragit till och kompletterat EU:s globala arbete för fred. Med hjälp av bidrag från bland annat har fredsinstitutets dialogprojekt i exempelvis och norra bidragit till lokala försoningsprocesser i syfte att minska väpnat våld. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 har även sekonderat och ställt personal till förfogande för freds-, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet, främst inom FN, EU och . Bland annat sekonderades en senior rådgivare till FN:s särskilda sändebud för att bistå dennes arbete med de syriska fredssamtalen. har därtill fortsatt sekonderat personal till EU:s fredsbyggande engagemang i , samt en civil rådgivare till EU:s styrka i . (FBA) har fortsatt genomfört säkerhetssektorreform (SSR), avväpning, demobilisering och återanpassning av före detta kombattanter (), bland annat genom jämställdhetsintegrerade kurser, samordning och utveckling av det internationella samarbetet inom for the Challenges of Peace Operations (), och stöd till internationella forskararbetsgrupper för fredsbevarande operationer. Sanktioner har fortsatt varit ett viktigt komplement till andra freds- och säkerhetsfrämjande åtgärder. har aktivt stött en rättssäker och effektiv användning av sanktionsinstrumentet. Liksom har genom bland annat sekunderingar aktivt bidragit till utvecklingen av en global cyberpolitik, inkluderande ett fritt och säkert internet. Internationell krishantering och fredsfrämjande insatser deltagande i internationell krishantering och fredsfrämjande insatser Målet med deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser är att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter, och i förlängningen att bygga hållbar fred. Verksamheten finansieras inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt samt utgiftsområde 7 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, den del som enligt OECD- DAC räknas som bistånd. I det följande redogörs för resultaten av det svenska deltagandet i internationella fredsfrämjande insatser, finansierade under alla tre utgiftsområden. bidrag till internationell krishantering och fredsfrämjande insatser har koncentrerats till regioner och konflikter som är prioriterade ur ett utrikes-, säkerhets- och biståndspolitiskt perspektiv. Även det försvars- och rättspolitiska perspektivet har beaktats. Erfarenheter och lärdomar av deltagande i internationell krishantering analyseras mer utförligt i regeringens skrivelse samlade politik för internationell civil och militär krishantering (skr. 2015/16:196). har verkat för att mandat och mål för de insatser som vi bidrar till blir så tydliga som möjligt med hänsyn tagen till den ofta komplexa, föränderliga och utmanande miljö som de verkar i, men det bör påpekas att påverkansmöjligheter har varit begränsade. De myndigheter som deltog med personal i internationella insatser är Försvarsmakten, , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Kriminalvården, och . fortsatte de myndigheter som bidrar till freds- och säkerhetsfrämjande insatser sitt samverkansarbete inom ramen för det myndighetsråd som inrättades på regeringens uppdrag . Kvinnor, fred och säkerhet i internationell krishantering Genom en feministisk utrikespolitik vill stärka kvinnors inflytande och aktiva deltagande i fredsprocesser samt i freds- och statsbyggande, vilket också är en förutsättning för att skapa hållbar fred. Regeringen verkar för att andelen kvinnor i internationella krishanterings- och fredsfrämjande insatser ska öka. Regeringen driver konsekvent jämställdhetsintegrering, vilket illustreras av att samtliga sändande myndigheter arbetar aktivt med detta. Det totala antalet utsända från redovisas i tabell 2.2. var 553 utsända, varav 114 kvinnor och 439 män. För civila insatser utgjordes bidrag av 132 män och 89 kvinnor, vilket motsvarar kvinnor och män. Det innebär en ökning av det totala antalet utsända kvinnor i förhållande till 2015 men en minskning av andelen kvinnor med en procentenhet. För de militära bidragen var motsvarande siffror 25 kvinnor och 307 män, vilket motsvarar kvinnor och män. Tabell 2.5 Det totala antalet utsända samt antal kvinnor och män i svenska bidrag till civila och militära krishanterings- och fredsfrämjande insatser Insats och totalt antal personer 2015 resp. 2016. Årsberättelse för Försvarsmakten, 2015 och 2016. bidrog med personal till närmare 40 civila och militära krishanterings- och fredsfrämjande insatser under ledning av EU, FN, och Nato. De svenska bidragen i civila och militära krishanteringsinsatser redovisas i tTabell 2.6. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 slutet av 2016 var omkring 540 personer utsända. Kostnaden för samlade engagemang var 2016 , varav för civila insatser. Tabell 2.6 Svenska bidrag i civila och militära krishanterings- och fredsfrämjande insatser 2015 och 2016 illustrerar den samlade bilden för de svenska bidragen där svensk personal sänts ut. Därefter följer ett urval av EU-, FN-, Nato- och OSSE-insatser som beskrivs mer ingående. Tabell 2.6 Svenska bidrag i civila och militära krishanterings- och fredsfrämjande insatser säkerhetssektorreform (SSR) Utbildning och rådgivning till och för skydd av humanitära Rättstatsstöd, främst polis Resolve(OIR) 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 och verka för avspänning Främst stöd till polis Stabilisering, säkerhet och , insatsstatistik för respektive2016. Årsberättelse för Försvarsmakten, 2015 och 2016. Årsberättelse över GSFP-insatser, , 2016. Nedan beskrivs ett urval av insatser som illustreras mer ingående för att ge en bild av insatsernas olika resultat och förutsättningar. Säkerhetsläget i och den bredare Sahelregionen är fortsatt allvarligt. Genomförandet av fredsavtalet i har gått mycket långsamt. Parterna lider av interna splittringar och islamistiskt våldsbejakande grupper utgör ett ökat hot. Det internationella samfundet har därför fortsatt sitt stöd till . har också arbetat för att processen ska bli mer inkluderande så att kvinnor får möjlighet att påverka fredsarbetet. FN-insatsen Minusma spelar en ytterst viktig roll, och verkar på bred front för att stabilisera landet. bidrog med ett underrättelseförband om cirka 250 personer med bas i Timbuktu. Dessutom bidrog med cirka tio stabsofficerare och nio poliser. för svenskt deltagande är att bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i samt understödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen. Det svenska förbandet har bidragit specifikt med bl.a. att leverera efterfrågade underrättelseprodukter till Minusmas ledning. har också bidragit till EU:s rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt, EUTM , och EU:s civila mission EUCAP . Försvarsmakten har bidragit till EUTM med en stabsofficer och ett utbildnings- och träningsteam om sju till tio personer. Insatsen ingår i en långsiktig EU-strategi för hela regionen och i uppgifterna har ingått att bistå med rådgivning till försvarsledning samt att tillhandahålla utbildning av försvarsmakt. Regeringens bedömning är att det svenska bidraget till EUTM bidragit till de maliska säkerhetsstyrkornas förmåga att självständigt bedriva militär verksamhet. har ett brett engagemang i . För att bidra till en utveckling mot hållbar fred deltog även 2016 i den internationella koalitionen mot ISIL/Daesh, Operation Inherent Resolve, OIR, där bidrog till den militära utbildningsinsats som bedrivs i koalitionens regi i . Målet med insatsen har varit att bistå de irakiska säkerhetsstyrkorna i att stå emot och slutligen besegra Daesh. har cirka 35 svenskar varit aktiva i norra med utbildning inom bl.a. sjukvård, vapenhantering, försvarsstrid, strid i bebyggelse, detektering av improviserade sprängladdningar samt folkrättsliga regler i samband med väpnad konflikt. Insatserna har varit uppskattade av såväl centralregeringen i som det kurdiska självstyret i norra . De irakiska säkerhetsstyrkorna har återtagit territorium från Daesh. 1325 om kvinnor, fred och säkerhet genomsyrar planeringen och genomförandet. engagemang för har varit, och är, brett och långsiktigt. , genom FBA, bidrog även till FN:s politiska insats i , Unami, för stöd till fredsbyggande, 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 politisk dialog och nationell försoning. FBA utbildade sammanlagt 60 personer vid Unami i kapacitetsutveckling liksom Unamis lokala personal i dialog och medling. I ljuset av den illegala annekteringen av och konflikten i östra har fortsatt stött krisinsatser i landet. EU:s civila rådgivande insats i , EUAM, stödjer arbetet med reform av civila säkerhetssektorn, inkl. polisen och rättsväsendet. ökade engagemanget i regionerna och fältnärvaro upprättades i Lviv och Charkiv. Insatsen utbildade även ukrainsk polis. EUAM organiserade 62 utbildningar för 2 149 personer. bidrog med cirka tio personer. Ett tjugotal svenskar deltog i särskilda observatörsmission, SMM, i . Missionen gör oberoende observationer av konflikten och säkerhetssituationen och verkar konfliktförebyggande genom att underlätta dialog mellan konfliktens parter. I verkade EU:s civila observatörsinsats, EUMM, fortsatt för stabilisering i landet genom att övervaka avtalet om eldupphör mellan och . EUMM genomförde 3 880 patrulleringar. personalbidrag till EUMM utgjorde det tredje största. har konsekvent arbetat för inkluderande fredsprocesser och mot våld mot kvinnor och flickor, bl.a. i . arbetade 243 anställda i EU:s polisuppdrag EUPOL , varav 10 utsända från . Insatsen bistod den afghanska regeringens reformarbete. Insatsens arbete har bl.a. lett till att ett standardförfarande för samarbete mellan polis och åklagarmyndighet inrättats, en viktig grund för samarbetet med att utreda och bekämpa kriminalitet på ett rättssäkert vis samt anordnande av ett mentorprogram för seniora medlemmar av inrikesministeriet och polisen, varav 45 kvinnor. bidrog också till Natos utbildnings- och rådgivningsinsats i , Resolute Support Mission (RSM) med cirka 25 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 rådgivare till de afghanska säkerhetsstyrkorna. Säkerhetssituationen var utmanande och behovet av militär internationell närvaro fortfarandet stort. RSM har bidragit till att stärka de afghanska säkerhetsstyrkornas förmåga att kunna stå emot talibanerna. I Kashmir har FN-insatsen till uppgift att övervaka vapenvilan mellan och . leds av en svensk generalmajor och bidrog därutöver med ytterligare sex militärobservatörer . kunde avvärja ett större antal mindre skärmytslingar vid gränsen, och kunde därmed undvika att de eskalerade till våldsamma konflikter. Klagomålen i fråga om gränskonflikterna har också rapporterats till FN:s generalsekreterare för vidare åtgärd. FN:s Colombia-mission tillkom och har i uppdrag att övervaka eldupphör mellan och regeringsarmén samt avväpning av . Insatsen var den FN-mission som hade högst andel kvinnor 2016. Sju svenska poliser, varav fem män och två kvinnor, ingår i missionen. De svenska observatörerna har bidragit till att missionen successivt uppnått full operativ förmåga. och början på 2017 samlades närmare 7 000 FARC-soldater i 26 särskilda uppsamlingszoner. Avväpningsprocessen har inletts. Omkring 1 000 vapen av de totalt drygt 7 000 som uppskattas finnas i zonerna har lämnats in. har konsekvent stött kvinnors deltagande i den colombianska fredsprocessen vilket har bidragit till att fredsavtal genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och kan stå som modell för andra fredsavtal. har fortsatt varit en stark röst för nedrustning och icke-spridning, i FN, EU och bilateralt. verkade även för jämställt deltagande av kvinnor och män i nedrustningsarbetet. En nedrustnings- ambassadör tillsattes . har fortsatt verkat för kärnvapennedrustning genom förberedelser för deltagande i förhandlingarna om ett kärnvapenförbud, genom att bidra till insatser för förtroendeskapande och riskreducering och genom att vara en aktiv partner för verifikation av kärnvapennedrustning. har även verkat för att värna det internationella atomenergiorganet viktiga uppdrag att förhindra spridning av kärnvapen, liksom dess roll för nukleär säkerhet. har bidragit till insatser för att eliminera och förhindra spridning av biologiska och kemiska vapen, liksom för att föra diskussionen om autonoma vapensystem framåt. har också verkat för genomförandet av FN:s handlingsprogram om små och lätta vapen och , bl.a. genom att uppmärksamma kopplingarna till könsbaserat våld. Därtill har bidragit aktivt till arbetet att uppdatera mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen. Insatser för nedrustning och icke-spridning (i form av stöd till exempelvis studier, seminarier och publikationer liksom till konkreta projekt) har finansierats under anslagen 1:2 och 1:6 och delvis även under utgiftsområde7 för insatser som utgör internationellt bistånd enligt kriterier (Official Development Assistance, ). obligatoriska bidrag till de internationella konventionerna på området finansieras under anslaget 1:1. Forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning har (), internationella fredsforskningsinstitut () och () bedrivit forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning med finansiering från anslagen 1:6, 1:7 och 1:8. har FOI haft rollen som ordförande i en teknisk arbetsgrupp under det internationella partnerskapet för verifikation av kärnvapennedrustning, och försett regeringen med tekniskt underlag för förhandlingar m.m. på nedrustnings- och icke-spridningsområdet. Som ett mått på genomslagskraften av SIPRI:s forskning kan det noteras att institutet förekom i mer än 20 000 mediereportage , vilket är 2 000 fler än 2015. UI:s uppdrag är att främja intresset för och fördjupa kunskapen om utrikespolitiska frågor. I forskningen ingår även policyrelaterad analys och deltagande i internationella nätverk. skapades fem program för att fokusera institutets kapacitet: Europaprogrammet, Rysslands- och Eurasienprogrammet, Mellanöstern- och Nordafrikaprogrammet, Asienprogrammet och programmet för global politik och säkerhet. I diagram 2.1 redovisas utvecklingen avseende UI:s totala antal publicerade artiklar. blev ett starkt år för UI i svenska medier, då institutets forskare och redaktörer medverkade i drygt 3 400 artiklar, vilket är 624 artiklar fler än året innan och nästan en fördubbling jämfört med . Diagram 2.1 Utrikespolitiska institutets publicerade artiklar i medier Källa: Utrikespolitiska institutets årsredovisningar () och () är de centrala myndigheterna på exportkontrollområdet. Verksamheten vid ISP finansieras under anslag 1:5. Regeringen redovisar grunderna för den svenska exportkontrollpolitiken, arbetet och dess resultat, samt utvecklingen på området i en skrivelse till . Den senaste utgörs av regeringens skrivelse Strategisk exportkontroll – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (skr. 2016/17:114). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Skrivelsen innehåller också en redovisning av tillståndsprövningen samt av exporten av krigsmateriel och av produkter med dubbla användningsområden (PDA). ISP har hanterat en fortsatt stor inströmning av ärenden. Handläggningstiderna för vissa ärendetyper har dock ökat på grund av hög belastning och ökad komplexitet. ISP har arbetat aktivt med förbättrat it-stöd för att förenkla rutiner för sökanden. När det gäller ansökningar om förhandsbesked på krigsmaterielområdet, vilket tillhör de mest komplexa ärendena, har dessa ökat med 20–jämfört med de föregående två åren och är dubbelt så många som . avgjordes av dessa ärenden på mindre än vilket kan jämföras 2014. har dock tiderna för handläggning av utförseltillstånd ökat. färdigbehandlades av ansökningarna , jämfört under föregående år. föredrogs 10 ärenden för (). har genomfört en granskning av ISP:s tillståndsprövning på krigsmaterielområdet (RiR 2017:2). konstaterar bl.a. att ISP har i stort ett fungerande arbetssätt, men att det finns ett visst utrymme för förbättringar. ISP har lagt ned betydande resurser för att bistå i dess granskning. Inom området kontroll av PDA har antalet utförselärenden fortsatt att öka. inkom 1 664 sådana ansökningar, vilket innebär en ökning jämfört jämfört med . Ökningen är sammantaget . En konsekvens är att handläggningstiderna för förhandsbeskeden har ökat. kunde av ärendena avslutas inom en månad, jämfört . En viktig faktor är att antalet ärenden som är kopplade till sanktioner har ökat kraftigt. Det har delvis att göra med lättnaderna gentemot , som bl.a. sanktionerna mot fortsatt har inneburit en ökad och mer komplicerad prövning. Tillsynsverksamheten har fortsatt att öka i omfattning och detaljgrad. De 27 tillsynsbesök som genomfördes utgjorde ett viktigt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 led i att säkerställa att företagen efterlever gällande regelverk och för att följa upp tidigare identifierade brister. ISP bedriver god samverkan med andra relevanta myndigheter och har bistått med värdefull expertkompetens i internationella förhandlingar, bl.a. i EU-arbetet för översyn av PDA- förordningen. Det övergripande målet för anslaget 1:11 Samarbete inom är förbättrade relationer och samarbeten i regionen. I förhållande till är det övergripande målet att bidra till en ökad demokratisk utveckling i det ryska samhället samt till ökad respekt för mänskliga rättigheter, inklusive jämställdhet och minskad miljöpåverkan. Regeringen beslutade att anta en strategi för Svenska institutets (SI) verksamhet inom Östersjösamarbetet , som utarbetats av UD i samverkan med SI. SI har påbörjat genomförandet av strategin , vilket bl.a. inneburit ett ökat fokus på media- och yttrandefrihetsfrågor samt på regional samverkan och utbyte på olika nivåer och inom olika sektorer, exempelvis kring hållbart och jämställt företagande. SI har bedrivit ett brett demokratifrämjande och relationsskapande arbete i regionen bl.a. genom utbyten, plattformar för dialog och främjande av nätverk. Jämställdhet är en integrerad prioritering i samtliga insatser och inte minst unga kvinnliga förändringsaktörer har stärkts genom ledarskapsprogram m.m. Förstärkta satsningar har gjorts för att främja positiva relationer och integrering i regionen, med särskilt fokus på ryskspråkiga grupper. Detta har skett bl.a. genom ett utökat arbete med kommunikationsplattformen sweden.ru, vilken nått en bred publik och fått stor spridning och positiv uppmärksamhet i framför allt , samt genom det särskilda stödprogram för ambassaderna i de baltiska länderna som initierades 2015 och som i första hand vänder sig till den rysktalande befolkningen. SI har bistått i genomförandet av för bl.a. i anordnandet av det årliga strategiforumet för , i , där över 1 300 deltagare från hela regionen diskuterade framtidsfrågor i ett post 2020-perspektiv. Genom denna och andra insatser, såsom stöd till projektinitiering och stärkt alumnverksamhet, har SI även bidragit till värdefulla regionala nätverk och ökad kännedom och intresse bland svenska aktörer för att delta i EU:s Östersjösamarbete. Utvecklingen på området demokrati och mänskliga rättigheter i har fortsatt att gå i en negativ riktning . Det fortsatta svenska stödet till dessa sektorer har varit viktigt och representanter för det ryska civilsamhället har bekräftat att det är av stor betydelse för deras verksamhet. Sida gav 2016 stöd till fleråriga samarbeten med ryska organisationer, lärosäten, kommuner och journalister som har bidragit till stärkt kapacitet och förmåga hos civilsamhällets aktörer att verka för mänskliga rättigheter och medborgarinflytande, och mot diskriminering. Organisationer har bl.a. kunnat utveckla sin kapacitet att driva fall av diskriminering i rysk domstol. Detta har bl.a. lett till att s.k. papperslösa har kunnat få gratis rättshjälp i administrativa ärenden och mål inför domstol. Organisationer som arbetar med hbtq-frågor har fått stöd för att kunna bedriva sin verksamhet. har samarbetet mellan fackföreningar fortsatt. har detta lett till att 300 fackligt anslutna personer har genomgått kurser och utbildningar, vilket lett till en ökad grad av professionalisering i deras verksamhet, och i sin tur har lett till att fler arbetare vänder sig till fackföreningarna. Valobservatörer har utbildats och fått ökad kapacitet att verka i . Det har stärkt deras möjligheter att uppmärksamma oegentligheter, bl.a. i samband med lokalval. Genom att samarbeta med har ryska organisationer stärkt sin förmåga att väcka större intresse hos män att verka för minskat våld i Det anses i sin tur ha lett till att det har blivit lättare att diskutera frågorna med lokala myndigheter, och fler har anslutit sig till det nationella nätverk av kvinnoorganisationer och familjecenter som arbetar för mäns deltagande i jämställdhetsarbetet. Samarbetet mellan svenska och ryska kommuner har befästs och bl.a. inneburit att sju konkreta samarbetsprojekt har inletts inom områden som energieffektivisering och funktionsnedsattas rättigheter. I dessa samarbeten finns bl.a. jämställt deltagande och transparens som villkor. Samarbetet mellan naturskyddsföreningar har lett till att rysk lagstiftning ändrats på viktiga punkter och att miljöhot kartlagts, vilket har väckt såväl rysk som internationell uppmärksamhet. Eftersom större infrastrukturinvesteringar inte är möjliga på grund av den ekonomiska situationen i och EU:s sanktioner mot har miljösamarbetet inriktats på att genomföra redan beslutade projekt. SI har fortsatt att bevilja 30-35 stipendier till studenter och forskare från , varav cirka två tredjedelar är kvinnor. SI har genom 26 evenemangs- och samarbetsprojekt i medverkat till ökad förståelse i för inkluderande barnpedagogik, oberoende journalistik, ökad jämställdhet, sexuellt likaberättigande och funktionshindrades rättigheter. SI:s nya digitala, ryskspråkiga kommunikationsplattform dubblerade antalet besökare i förhållande till prognos 2016 (88 000 mot 48 000). Inom Östersjöstaternas råd () bidrog aktivt till arbetet med att förbättra samarbetet och samordningen av aktiviteter inom organisationen och motsvarande verksamhet inom ramen för för . har bidragit till att frågor som gäller jämställdhet, trafficking och motverkan av våld mot barn har getts en starkare framtoning. var även pådrivande i arbetet i expertgruppen för hållbar utveckling i inom som bl.a. fick sitt mandat utvidgat till att ta fram en handlingsplan för genomförandet av hela Agenda 2030 i ett regionalt perspektiv. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5