prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Kommunerna och andra aktörer erbjuds på så sätt en gemensam platt- form som tydliggör tolkningar och mandat kring frågor som rör målgruppen. Antalet personer med demenssjukdom ökar Antalet personer med demenssjukdom kommer till följd av den åldrande befolkningen att öka kraftigt i . beräknas antalet uppgå till ca 230 000. Demenssjukdom slår direkt mot individens självständighet och delaktighet. Kon- sekvenserna av demenssjukdom drabbar i högre grad kvinnor än män, både som direkt drabbade och som närstående som utför obetalt omsorgs- arbete. Kunskap om demenssjukdom är centralt för att kunna erbjuda en god vård och omsorg om personer med demenssjukdom. Regeringens stöd till utbildningssatsningar har gjort det möj- ligt att öka kompetensen om demenssjukdom bland personal och anhöriga. Regeringens satsning på att undvika tvång- och begränsningsåtgärder har vidare ökat förut- sättningarna för en vård och omsorg med större respekt för individens självbestämmande, vilket gör det möjligt för personer med demens- sjukdom att behålla inflytande över sin vardag. Även om det finns en positiv utveckling när det gäller kunskap om demenssjukdomar finns det fortfarande brister i vården och omsorgen om personer med demenssjukdom. Skillnaderna i landet är stora, t.ex. när det gäller vilka insatser kommunerna kan erbjuda. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 ekonomiska förhållanden, som utbildning och födelseland påverka vilka insatser som ges. Brister vad gäller bemötande, förtroende och trygghet Alltför många äldre med äldreomsorg upplever att de inte får ett gott bemötande, att de inte känner förtroende för personalen och att de inte känner sig trygga. Det är svårt att känna förtro- ende för personal som man inte känner. I genomsnitt möter en äldre person med hem- tjänst 15 personer . Att få vård och omsorg av så många personer som går ut och in ur sitt hem bidrar till att man inte känner sig trygg. Bristen på personal- kontinuitet är en faktor som kan ligga bakom de låga siffrorna när det gäller bemötande, för- troende och trygghet. Bemanning och arbetsmiljö inom äldreomsorgen Personalen är den viktigaste resursen i äldre- omsorgen. Nio av tio som arbetar inom äldre- omsorgen är kvinnor. De behöver ha rimliga förutsättningar för att göra ett bra jobb, och ge varje kvinna och man i äldreomsorgen ett gott bemötande och bygga relationer som skapar förtroende och trygghet. Regeringens satsning på bemanning har gett kommunerna bättre förutsättningar att åstad- komma kvalitet och trygghet i äldreomsorgen samt att avlasta personalen. Personalen har fått större utrymme att bidra till att de äldre får en meningsfull tillvaro. Regeringen bedömer att det är en angelägen investering för en äldreomsorg av god kvalitet. Regeringen ser dock med oro på de problem som framkommer när det gäller arbetsmiljö för personalen inom äldreomsorgen. Undersökning- ar visar att nästan hälften av personalen allvarligt övervägt att lämna yrket. Det är angeläget att bristerna i arbetsmiljö i denna kvinnodomine- rade sektor lyfts fram och åtgärdas. Det är av av- görande betydelse för kvaliteten i äldreomsorg- en, för att äldreomsorgen ska kunna rekrytera och behålla den personal som behövs samt för att personalen inte ska bli sjuka på sin arbets- plats. Samverkan vid utskrivning från slutenvård Många äldre med stora och komplexa vårdbehov bor kvar i sitt ordinarie boende. Det ställer stora krav på samordning mellan både kommuner och landsting och alla olika yrkeskategorier som den äldre kommer i kontakt med. slag på samverkan vid utskrivning från sluten- vård är ett viktigt steg i rätt riktning. Det är viktigt att lagen implementeras på ett effektivt sätt för att vården och omsorgen ska bli ännu mer trygg och säker för de med störst behov. Fallskador får ofta stora negativa konsekvenser för den enskilde, genom bestående men och ett ökat vård- och omsorgsbehov i vardagen. Förutom konsekvenserna för den enskilde genererar fallolyckor stora kostnader för samhället. beräkningar visar att kostnaderna i den specialiserade vården uppgick till för riket och kostnaderna för vård och omsorg i kommunerna beräknas till . Mot bakgrund av konsekvenserna för både den enskilde och för samhället är det angeläget att fortsätta utveckla det fallpreventiva arbetet. Den sociala barn- och ungdomsvården Tillståndet i den sociala barn- och ungdoms- vården har stabiliserats något 2016 eftersom inte lika många ensamkommande barn kom till jämfört med . Det ger bättre förutsättningar för kommunerna både i arbetet med mottagandet av ensamkommande barn och unga och i hela den sociala barn- och ungdomsvården. Svårigheter att säkra bemanningen med nöd- vändig kompetens är dock fortfarande en utma- ning i många kommuner, vilket kräver strategi- ska långsiktiga insatser. Statistiken över placerade barn och unga brister. omfattar statistiken bara personer med svenskt personnummer, vilket innebär att asylsökande ensamkommande barn inte ingår i statistiken. En fortsatt hög efterfrågan på statligt bedriven ungdomsvård har inneburit att det uppstått kö till vårdplatser inom (SiS). Platsbristen beror på ett ökat behov av att placera ensamkommande pojkar samt att barnkullar i de åldersgrupper som kan behöva beredas vård inom SiS är större. Antalet vårdplatser behöver utökas för att möta efterfrågan på vård. Det ekonomiska biståndet är det yttersta skyddsnätet för personer som saknar andra möjligheter till försörjning. Biståndstagandet har minskat något . är dock det långvariga biståndsmottagandet högt. Bland ensamstående mödrar är det betydligt vanligare med ekonomiskt bistånd jämfört med andra hushållstyper. Ensamstående föräldrar har en större försörjningsbörda jämfört med samman- boende föräldrar eller personer utan barn vilket kan bidra till en högre ekonomiskt utsatthet. Utrikes födda liksom unga vuxna är också överrepresenterade i förhållande till genom- snittet för riket. Detta hänger samman med att arbetslösheten är högre bland dem samt att de ofta inte kvalificerat sig för ersättningar från sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen. Kommunernas kostnader för arbetsmarknads- insatser har successivt ökat och uppgick till . Kun- skapen om effekterna av dessa insatser är brist- fällig. arbete med att utveckla officiell statistik över arbetsbefrämjande insatser och orsaker till avslut av dessa insatser kommer att kunna underlätta en systematisk uppföljning av kommunernas insatser till biståndsmottagare. Vårdsystemet är i förändring. Allt fler vårdas inom hälso- och sjukvården på grund av miss- bruk medan frivilliga insatser minskar. Inom missbruksvård syns även en utveckling där en större andel av klienter har en sammansatt pro- blematik med tungt missbruk och psykisk ohälsa. som frivilliga insatser minskar, sker en ökning av tvångs- ingripanden. Utvecklingen har varit ungefär den- samma för kvinnor som för män. Statens institutionsstyrelses (SiS) verksamhet präglats alltså av hög beläggning, vilket gjort det svårt för myndigheten att erbjuda plats omgå- ende, speciellt låsta platser för män. Det krav på överenskommelser om samverkan som infördes i socialtjänstlagen (SoL) och hälso- och sjukvårdslagen fr.o.m. börjar nu få genomslag i hela landet. Myndigheten för vård- och omsorgs analys visar dock att sam- verkan kring barn och unga behöver utvecklas i överenskommelserna likaså med Kriminalvården för att motverka återfall i brott och underlätta integrering i samhället efter avtjänat fängelse- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 På individnivå behöver användningen av individuella planer (SIP) att öka för att bättre samordna insatserna för kvinnor och män, flickor och pojkar med komplexa vårdbehov, från båda huvudmännen. En majoritet av verksamheterna använder standardiserade bedömningsinstrument som underlag för insatser. Det stärker möjligheten att följa upp insatserna både på individ- och verksamhetsnivå trots detta är det allt färre verksamheter som använder bedömnings- instrument för systematiska uppföljningar. Unga kvinnor och män med risk- och miss- bruk, och deras behov av en bättre samordnad vård och omsorg samt äldre kvinnor och män och deras behov, liksom barn som anhöriga är grupper som särskilt behöver synliggöras. Bostadsbristen är fortfarande omfattande och får ta ett stort ansvar för de kvin- nor och män som inte själva kan ordna sin boendesituation. kommer att publicera resultaten en ny kartläggning av omfattningen av hemlösheten och utestängning från bostadsmarknaden. Regeringens reformprogram för minskad seg- regation för perioden –2025 som syftar till att lyfta socialt utsatta områden och att bryta segregationsmekanismer berör området. Ett av de fem fokusområdena handlar om att stärka samhällsservicen och minska bostadssegrega- tionen. Brottsutsattas behov av stöd och hjälp kan variera beroende på brottets allvar och personliga faktorer. Konsekvenserna för dem som utsätts kan bli allvarliga och ta sig uttryck i både fysisk och psykisk ohälsa. Samhällets aktörer måste arbeta förebyggande och reagera tidigt när det finns tecken på att barn och vuxna är vålds- utsatta. Regeringens satsning på utvecklingsmedel för att kvalitetsutveckla arbetet på området mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer samt stödet till våldsutsatta kvinnor och barn har lagt en grund för att nå ut med kunskapsstöd till dem som arbetar med mål- gruppen. Det gäller både på regional och lokal nivå. nådde dessa medel samtliga landsting och dubbelt så många kommuner som . Fler som behöver ska få ta del av ett kvalitativt stöd inom flera verksamhetsområden. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Forskning visar att barn som upplevt våld av eller emot en nära anhörig behöver hjälp och stöd för egen del, särskilt anpassat efter barnets individuella behov. Det är viktigt att våldsutsatta barn erbjuds det stöd och skydd de behöver. En del i detta arbete är att se över barnets situation i skyddat boende. Det finns behov av att fortsätta stärka barnrätts- perspektivet inom det familjerättsliga området t.ex. genom att förstärka de förebyggande insats- erna i syfte att undvika att föräldrarna utvecklar konflikter som drabbar barnet och att ärenden om vårdnad, boende och umgänge hamnar i domstol. För att uppnå målet om att alla föräldrar ska erbjudas stöd i föräldraskapet behövs ytterligare insatser. Det behövs en sammanhållen styrkedja från nationell till regional och lokal nivå. Stödet behöver anpassas till behovet hos dagens föräld- rar och barn samt erbjudas och genomföras så att det gynnar jämlikhet och ett jämställt föräldra- skap. Att förbättra stödet till föräldrar med utländsk bakgrund är särskilt angeläget. Stöd till personer med funktionsnedsättning Lagen om stöd och service till vissa funktions- hindrade (LSS) och särskilt assistansreformen har på ett avgörande sätt förbättrat levnads- villkoren för flickor och pojkar, kvinnor och män med omfattande funktionsnedsättningar. Det finns inget som tyder på att kommuner generellt drar ner på insatser enligt LSS och SoL. Kostnaderna ökar liksom antalet som får insats- er. LSS- och SoL-insatser, assistansersättning, bilstöd, hjälpmedel m.m. är för många människor med funktionsnedsättningar avgör- ande för att kunna leva ett bra liv och vara del- aktiga i samhället. Det är angeläget att fortsatt värna dessa insatser. Totalt antal beviljade timmar med assistans- ersättning ökar inte längre, eftersom färre perso- ner beviljas ersättning. Antalet timmar per assistansberättigad har dock fortsatt att öka, men i långsammare takt. pekar på att utvecklingen kan bero på några domar från . från är praxisbildande och påverkar hur lagstiftningen kan tolkas och tillämpas. Det är regeringens ansvar att följa upp vilka konsekvenserna blir för brukarna av dessa praxisbildande domar. Regeringen har därför lämnat en rad uppdrag till och för att fördjupa kunskaperna om vilka effekter den nya rättspraxisen får för perso- ner med assistansersättning eller med personlig assistans enligt LSS, hur domarna påverkat kom- munernas beviljande av andra insatser enligt LSS och socialtjänstlagen samt i vilken utsträckning som kommuner och landsting samverkar i frågor som rör egenvård. är den vanligaste driftformen för personlig assistans. Det kan finnas risk att företag överdriver brukarens behov av personlig assistans samt att den svaga uppföljningen i assistansersättningen och de starka ekonomiska incitamenten är faktorer som kan driva fram brott och överutnyttjande. För att öka kunskapen på detta område har uppdragit åt en utredare att se över assistansersättningens utveckling och framväxt- en av marknaden för anordnare av personlig assistans (S2017/02127/FST). Många av de problem som uppmärksammats inom assistansersättningen kvarstår och nya har tillkommit. Det gäller t.ex. det delade huvudmannaskapet för personlig assistans och de konsekvenser som det fått för andra in- satser som kommunen ansvarar. Det finns också brister i de insatser som LSS rymmer. Mot bak- grund av denna utveckling har regeringen tagit initiativ till en översyn av hela LSS-lagstiftning- en. Utredaren har till uppgift att både se över lagstiftningen i syfte att skapa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling av insatsen personlig assistans och mer träffsäkra LSS-in- satser samt jämlikhets- och jämställdhetsfrågor. Det är fortsatt angeläget att bilstödet används mer effektivt och avsikten med den reform som genomförts är att bidra till en fortsatt utveckling i den riktningen. 6.5Den årliga revisionens iakttagelser lämnade i revisionsberättelsen för Myndigheten för familjerätt och föräldraskaps- stöd ett uttalande med reservation. Orsaken var att det i årsredovisningen saknas en fördelning av myndighetens totala intäkter och kostnader mellan myndighetens olika verk- samhetsområden enligt 3 kap. 2 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag (2000:605). Regeringen följer frågan. Det gemensamma samhällsbygget ska fortsätta och den generella välfärden stärkas. Det förut- sätter en väl fungerande socialtjänst präglad av människors deltagande i samhällslivet, respekt för människors självbestämmande samt rätts- säkerhet. Insatser ska bygga på kunskap och ha god kvalitet samt främja jämlikhet i levnads- villkor och jämställdhet. Dessa insatser är av betydelse för både brukare, anhöriga och professionen. Översyn av socialtjänstlagen och vissa av uppgifter Socialtjänstlagen behöver moderniseras och verksamhet måste förändras efter förändringar i omvärlden. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska göra en översyn av socialtjänstlagen (2011:453) och vissa av social- tjänstens uppgifter. Utredningen har antagit namnet Framtidens socialtjänst (S2017:03) och ska redovisa sitt uppdrag . Förbättrade förutsättningar för insatser av god kvalitet insatser baseras i allt högre grad på bästa tillgängliga kunskap. Det innebär att begreppet evidensbaserad praktik, som bygger på både vetenskap och beprövad erfarenhet får allt större genomslag i . Rådet för styrning med kunskap och Huvudmannagrupp- en är centrala i denna utveckling och regleras förordningen för rådet. Dessutom har en för- stärkt samverkan mellan nationell och regional nivå påbörjats genom en modell för partnerskap mellan , Kommuner och Landsting (SKL) och de regionala samverkans- och stödstrukturerna. Modellen kommer att för- ankras och förbättras utifrån de behov som upp- kommer. Avgiftsfria lovaktiviteter och simskola Regeringen satsar –2019 på sommarlovsaktiviteter som är kostnadsfria för barn i åldern 6–. Regeringen avser att även tillskjuta medel för P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 avgiftsfria aktiviteter under skollov motsvarande –2020. Simkunnigheten är ojämn och det är vanligare att barn med socioekonomiskt svagare bakgrund inte kan simma. Simundervisning ska ges inom ramen för skolan, men tiden där räcker inte alltid till för att alla barn ska uppnå god simkunnighet och vattenvana. Regeringen avser därför att ge stöd med för att göra det möjligt för kommunerna att erbjuda avgiftsfri simskola för barn. Arbetet med Vision e-hälsa 2025 kommer att fortsätta i enlighet med Handlingsplan för sam- verkan vid genomförandet av Vision e-hälsa 2025 (S2017/00379/FS). Handlingsplanen syftar till att säkerställa att de insatser som regeringen be- slutar om på bästa sätt tas omhand, genom ökad samverkan mellan stat, kommuner och landsting. Vidare fortsätter Myndigheten för delaktig- hets uppdrag att stödja kommunerna i att inför- andet av välfärdsteknik i kommunerna. Syftet är att fler flickor och pojkar, kvinnor och män ska få ta del av digitaliseringens möjligheter och ny teknik för ökad delaktighet och självständighet. Forskarskolor för praktiknära forskning inom områden Många utredningar har redovisat att det finns behov av mer kunskap om . För att möta dessa behov har regeringen gett Forsk- ningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) i uppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt forskningsprogram om tillämpad välfärdsforsk- ning inklusive forskarskolor. Satsningen på forskarskolor ska stärka praktiknära forskning, forskningsanknytning och öka samverkan mellan högskola och socialtjänst. Ny lag om bostadsanpassningsbidrag Regeringen har för avsikt att lägga fram en pro- position om en ny lag om bostadsanpassnings- bidrag. Propositionen utgår från förslag (S2015/04147/FST) och den kompletter- ande promemoria som arbetades fram på Social- departementet (S2016/04660/FST). Syftet är att förtydliga lagstiftningen på området och därmed öka rättsäkerheten kring ärendehanteringen av bostadsanpassningsbidrag. Förslaget har inga budgetära konsekvenser för staten eller kom- munerna. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Förbättra utrikes födda kvinnors möjlighet att studera Gruppen utrikes födda kvinnor hamnari allt för stor utsträckning utanför såväl arbetsmarknaden som utbildningssystemet. Många av dem blir därför hänvisade till för sin för- sörjning.. Regeringen anser att det bör ses över hur bestämmelserna inom studiestödssystemet och inom andra ersättningssystem samspelar och påverkar utrikes födda kvinnors ekonomiska förutsättningar att studera och arbeta. Vid behov bör generella åtgärder vidtas i syfte att minska skillnaderna i rekrytering till studier mellan gruppen utrikes födda kvinnor och andra grupper. Därmed skulle deras förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden också kunna förstärkas (UO avsnitt 15 och avsnitt 3.6.2). Utsatta EU/EES-medborgare Regeringens åtgärder syftar till att bekämpa ut- satthet som ytterst leder till att människor känner sig tvungna att tigga för att kunna klara sin försörjning. i fort- sätter sitt regeringsuppdrag att stärka samverkan och utveckla samordningen mellan de aktörer som möter utsatta EU/EES-medborgare som vistas i tillfälligt och som saknar uppe- hållsrätt. Fortsatt ökad samverkan med och Regeringen arbetar fortsatt med insatser för ökad samverkan inom EU och bilateralt genom de samförståndsavtal som ingåtts med (2015) och (2016). Avtalen fokuserar på barnrätt, jämställdhet, social välfärd, äldre- frågor och funktionshindersfrågor. Avtalen syftar till att byta erfarenheter och goda exempel samt främja och underlätta samarbete på lokal nivå mellan och respektive land. Målsätt- ningen framöver är att fortsätta att konkretisera samarbetet genom arbetsplaner. är ordförande i . Det nordiska samarbetet är präglat av en princip om nordisk nytta som vill bygga vidare på inom social- och hälsosektorn. kommer att vara ordförande i ministerrådsmötet, ämbets- mannakommittén, ett antal olika arbetsgrupper och planera samt genomföra ett antal konferen- ser. Ett temaområde för ordförandeskapet är ”äldre/en åldrande befolkning”. Ny lag om ersättning till kommuner vid evakueringar till Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag på en ny lag om ersättning till kommuner vid evakueringar till . Lagen ska gälla när evakuerade ankommer till till följd av en konsulär katastrofinsats enligt lagen (2018:813) om konsulära katastrof- insatser. Syftet med lagen är att underlätta för den kommun i dit de evakuerade an- kommer att ge stöd och hjälp i enlighet med 2 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) till de evakuerade. Enligt lagen ska en kommun ha rätt till ersättning av staten för skäliga kostnader som är direkt hänförliga till det stöd och den hjälp som de evakuerade har fått i samband med an- komsten till . Statens kostnader bör sedan i efterhand fördelas mellan alla kommuner genom att det generella statsbidraget, utgifts- område. 25 Allmänna bidrag till kommunerna, anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, justeras nästkommande år. Lagen föreslås träda i kraft . Demenssjukdomar har omfattande konsekven- ser för den enskilde, för närstående och för hela samhället. För att möta behovet hos målgruppen och de samhällsekonomiska konsekvenserna av det snabbt ökande antalet kvinnor och män som lever med demenssjukdom krävs en bred kun- skapshöjning i samhället. har på uppdrag av regeringen tagit fram ett underlag dels för en bred strategi om demenssjukdomar, dels till en plan för prio- riterade insatser . Mot bakgrund av den kraftiga ökningen av antalet personer med demenssjukdom är underlaget viktigt för att utforma åtgärder för att hantera de utmaningar som demenssjukdomar innebär, både på individ- och på samhällsnivå. Regeringen har gett Svenskt demenscentrum ekonomiskt stöd för att fort- sätta öka kunskapen om hur man kan förebygga och förhindra tvång och begränsningar i vården och omsorgen om personer med demenssjuk- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Svenskt demenscentrum bedriver ett ange- och i utgiftsområde 23 Areella näringar, lands- läget arbete med att sprida kunskap om demens- bygd och livsmedel, avsnitt 2.6.3 Vidare har regeringen gett stöd till Nya arbetssätt för hälsa, trygghet och (SveDem) för att möjliggöra uppföljning och Bemanningssatsningen bidrar till en bra grund utvärdering av vård och omsorg om kvinnor och för fortsatt stöd till utveckling av verksamheten. män med demenssjukdom. Det är angeläget att komplettera den nuvarande fortsätta dessa satsningar . satsningen med ytterliggare insatser genom att ge stöd till nya arbetssätt inom äldreomsorgen. Fortsatt satsning på bemanning i äldreomsorgen Det handlar t.ex. om att införa nya rutiner, metoder och ny teknik inom de områden som 2018 till bemanning i äldreomsorgen. tillräcklig bemanning är en grundförutsättning Det finns stor potential att främja hälsa och för god kvalitet och bra arbetsmiljö för trygghet bland äldre kvinnor och män, exempel- personalen varav 9 av 10 är kvinnor i äldre- vis genom att förebygga fallolyckor eller genom Personalen är den viktigaste resursen att främja en trygg hemkomst efter sjukhus- i vården och omsorgen om äldre. Utöver välfärdsvinster för den enskilde bedömer regeringen att bemanningssatsningen finns det även stöd för att det ger besparingar i är en angelägen investering för en äldreomsorg form av minskat behov av vård och omsorg. av god kvalitet för att exempelvis för att bryta finns även betydande välfärdsvinster att göra isolering och öka kvaliteten på måltiderna. genom en ökad användning av ny teknik, digi- Uppföljningar visar att satsningen har gett talisering och bättre användning av hjälpmedel kommunerna bättre förutsättningar att åstad- bl.a. genom att äldre kvinnor och män får möj- komma kvalitet och trygghet och att personalen lighet att bevara sin självständighet och att vara delaktiga i samhället. I samband med den fortsatta uppföljningen av satsningen vill regeringen uppmärksamma två Främja trygghet i hemmet – stöd till en samordnad områden med betydelse för kvaliteten i äldre- vård och omsorg för äldre med stora vård- och Det gäller dels arbetsmiljön för de kvinnor och män som arbetar inom äldreom- Allt mer vård kommer att utföras sorgen, dels personalkontinuiteten för personer i utanför sjukhusen och inte sällan i patientens behov av stöd och omsorg. Mot bakgrund av de