prop · H403158 · 2017-03-21 00:00:00 — Paragrafen innehåller en s.k. upplysningsbestämmelse om att regeringen med stöd av restkompetensen kan meddela föreskrifter om studiestartsstöd under sjukdom och ledighet. Första och andra stycket motsvarar 3 kap. 24 § studiestödslagen, med några redaktionella ändringar. Av tredje stycket framgår att regeringen kan meddela föreskrifter om att studiestartsstöd som lämnas under sjukdom och sådan annan ledighet som anges i andra stycket, till skillnad mot vad som gäller för studiemedel enligt studiestödslagen, får räknas med i det antal veckor som studiestartsstöd högst får lämnas för. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.3 och 8.8. 25 § Om en person som har studiestartsstöd därefter beviljas studiemedel enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395) får studiestartsstöd inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas studiemedel. Vidare får studiestartsstöd heller inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken studiemedel enligt 3 kap. 25 § första stycket 1–7 och andra och fjärde styckena studiestödslagen inte får lämnas. Om tilläggsbidrag lämnas enligt 18 § denna lag och tilläggsbidrag kan lämnas för samma barn och enligt studiestödslagen ska bidragen samordnas så att sammanlagt högst ett tilläggsbidrag lämnas enligt båda lagarna . Paragrafen innehåller bestämmelser om samordning med studiemedel och andra förmåner m.m. Med samordning av förmåner menas att olika förmåner inte ska kunna lämnas till en studerande för samma aktivitet. I första stycket första meningen anges att om en person som har studiestartsstöd därefter beviljas studiemedel enligt 3 kap. studiestödslagen får studiestartsstöd inte lämnas eller tas emot för den tid som den studerande har studiemedel. Bestämmelsen tillåter exempelvis att en studerande som studerar på deltid med studiestartsstöd om därefter kan beviljas studiemedel om under förutsättning att studieomfattningen utökas till heltidsstudier. Enligt andra meningen får studiestartsstöd inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken studiemedel enligt 3 kap. 25 § första stycket 1–7 och andra och fjärde styckena studiestödslagen inte får lämnas. Studiestartsstödet ska därmed samordnas med andra ersättningar och förmåner m.m. på i stort sett samma sätt som gäller för studiemedel enligt studiestödslagen. I andra stycket finns en samordningsbestämmelse för tilläggsbidrag som lämnas för samma barn och enligt denna lag och studiestödslagen. Bestämmelsen innebär att inte dubbla tilläggsbidrag kan lämnas. Samordningen innebär att om en förälder studerar med studiestartsstöd och en förälder med studiestöd enligt studiestödslagen så kan sammanlagt högst ett tilläggsbidrag enligt båda lagarna lämnas för samma barn och . Samma sak gäller också en förälder som studerar och har ersättning från båda stöden . Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.1 och 8.7. 26 § En kommun som väljer att använda studiestartsstödet ska, i enlighet med de riktlinjer för rekryteringsarbetet som kommunen har antagit enligt 2 § andra stycket, uppmana personer i hemkommunen, som kommunen anser kan antas höra till målgruppen för stödet och som kommunen bedömer är prioriterade, att ansöka om stöd. En sådan ansökan ska den sökande lämna in till kommunen. Paragrafen innehåller en bestämmelse om kommunens rekryteringsarbete och om att studiestartsstöd kan sökas av den enskilde först efter en upp- maning om detta från kommunen. Enligt bestämmelserna i 2 § är det kommunen som rekryterar personer till studier med studiestartsstöd. Den kommun som väljer att använda sig av studiestartsstödet i detta arbete ska därför uppmana personer som finns i hemkommunen och som kommunen bedömer hör till den kategori som skulle kunna komma ifråga för stödet att ansöka om studiestartsstöd. När kommunen väl har rekryterat någon till studier och uppmanat denna person att ansöka om stödet måste därefter den som vill beviljas studie- startsstöd formellt ansöka om stödet hos hemkommunen, vilket också regleras i bestämmelsen. Av 27 § framgår att om en enskild ansöker om stödet utan att kommunen har uppmuntrat den enskilde att göra detta ska kommunen avslå ansökan. Detta skiljer sig från vad som gäller vid ansökan enligt studiestödslagen, där den enskilde har rätt att ansöka på Förslaget behandlas närmare i avsnitt 9.1. 27 § Kommunen ska vid prövningen av en ansökan enligt 26 § bedöma om den sökande tillhör målgruppen för studiestartsstödet enligt 4 § första meningen och Om kommunen vid sin prövning bedömer att den sökande inte uppfyller dessa villkor, eller om en ansökan kommit in till kommunen utan att den enskilde uppmanats att ansöka enligt 26 §, ska kommunen avslå ansökan. Om kommunen vid sin prövning enligt första stycket bedömer att den sökande uppfyller villkoren, ska kommunen överlämna sitt beslut tillsammans med den sökandes ansökan till . Paragrafen innehåller en bestämmelse om kommunens prövning och Kommunen ska enligt första stycket första meningen pröva om den sökande uppfyller de villkor som anges i 4 § första meningen och 5 §, de villkor som rör utbildningsbakgrund, utbildningsbehov och ålder, för att den sökande ska kunna tillhöra målgruppen för studiestartsstödet. Kommunen fattar således beslut om målgruppstillhörigheten i dessa Att denna prövning läggs på kommunen hör samman med att stödet är ett verktyg för kommunerna som de kan använda för att rekrytera personer till studier, inom ramen för det ansvar de redan har enligt 20 kap. 10 och 17 §§ skollagen. Övriga förutsättningar för att stödet ska kunna beviljas prövas enligt 28 § av CSN. Av första stycket andra meningen framgår att kommunen, om den vid sin prövning bedömer att den sökande inte tillhör målgruppen för stödet, utifrån de villkor som kommunen ska pröva, ska avslå ansökan. vidare bara sådana ansökningar som ges in på kommunens uppmaning enligt 26 § som kommunen behöver pröva i sak. En ansökan som lämnas till kommunen utan att kommunen har uppmanat den enskilde att ansöka om stödet ska avslås. För att den sökande ska kunna få en god uppfattning om sin möjlighet att beviljas studiestartsstöd bör kommunen under handläggningen av ärendet beakta att resursramen inte överskrids. Av andra stycket framgår att om kommunen vid sin prövning enligt första stycket bedömer att den sökande uppfyller de villkor som kommunen har att pröva ska kommunen lämna över sitt beslut och den sökandes ansökan till CSN, som då enligt 28 § har att pröva om övriga förutsättningar för att bevilja stödet är uppfyllda. Kommunen ska även underrätta den sökande om resultatet av sin prövning, vilket följer av 21 § förvaltningslagen (1986:223). Förslaget behandlas närmare i avsnitt 9.1. 28 § Om en kommun har beslutat att en sökande uppfyller villkoren enligt 4 § första meningen och 5 §, ska pröva övriga förutsättningar för att studiestartsstöd ska kunna beviljas enligt denna lag eller föreskrifter som meddelats i anslutning till lagen. Paragrafen innehåller en bestämmelse om CSN:s prövning och beslutsfattande. Av bestämmelsen framgår att CSN ska pröva om alla andra förutsättningar än de som anges i 4 § första meningen och 5 § är uppfyllda för att studiestartsstöd ska kunna beviljas. Av bestämmelsen framgår att CSN endast behöver pröva en ansökan om studiestartsstöd om kommunen vid sin prövning enligt 27 § har beslutat att den sökande tillhör målgruppen för stödet enligt 4 § första meningen och 5 §. CSN får bara betala ut stödet om det finns tillgång på medel (se 1 §). Detta innebär att en ansökan kan komma att avslås på den grunden att medlen är förbrukade, även om kriterierna för att få stödet i övrigt är uppfyllda. CSN har det yttersta ansvaret för att resursramen inte överskrids. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 9.2. 29 § får betala ut studiestartsstöd endast om det är styrkt att den studerande bedriver de studier som stödet har beviljats för. Studiestartsstödet är förverkat, om den studerande inte inom en månad från starten av den tidsperiod som studiestartsstödet avser har styrkt att han eller hon bedriver studier. Styrks detta senare, får studiestartsstödet ändå betalas ut, om det finns särskilda skäl. Studiestartsstödet är förverkat om den studerande avlider innan studiestartsstödet har betalats ut. Paragrafen innehåller bestämmelser om förutsättningar för utbetalning av studiestartsstöd och att stödet kan förverkas under vissa förutsättningar. Bestämmelserna motsvarar i huvudsak 3 kap. 30 § första, tredje och fjärde styckena studiestödslagen. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 9.3. 30 § I fråga om överklagande av en kommuns beslut enligt 27 § finns bestämmelser i 10 kap. kommunallagen (1991:900) om laglighetsprövning. Centrala beslut i ärenden om studiestartsstöd får överklagas till . beslut ska gälla , om inte bestämmer Prop. 2016/17:158 något annat. Om ett beslut överklagas, kan överklagandenämnden besluta att det tills vidare inte ska gälla. beslut med anledning av ett överklagande dit får inte överklagas. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande. Av bestämmelsen framgår att kommunens och CSN:s beslut kan överklagas till olika instanser. Andra och tredje styckena motsvarar i huvudsak 6 kap. 11 § första stycket studiestödslagen. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 10. 31 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att andra myndigheter ska vara skyldiga att lämna eller de uppgifter som har betydelse för tillämpningen av denna lag och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Paragrafen innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om att vissa myndigheter ska vara skyldiga att lämna CSN och ÖKS vissa uppgifter som har betydelse för studiestartsstödet. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 9.4 32 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om en läroanstalts skyldighet att till lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av denna lag och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Regeringen får meddela föreskrifter om en lärosanstalts skyldighet att till lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av denna lag och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Paragrafen innehåller bestämmelser om en läroanstalts uppgiftsskyldighet till CSN. I första stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om en läroanstalts skyldighet att till CSN lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av lagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. En läroanstalt kan vara både en myndighet och t.ex. en folkhögskola, som inte är någon myndighet. Enligt andra stycket får regeringen meddela föreskrifter om att en läroanstalts uppgiftsskyldighet också gäller i förhållande till ÖKS. Bestämmelsen motsvarar 6 kap. 6 § studiestödslagen. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 9.4. 33 § En studerande som har beviljats studiestartsstöd ska till anmäla en sådan ändring av sina förhållanden som har betydelse för rätten till studiestartsstöd eller stödets storlek. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om en studerandes skyldighet att till lämna de uppgifter som är av betydelse för 2016/17:158 tillämpningen av denna lag och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Paragrafen innehåller bestämmelser om den studerandes uppgiftsskyldighet till CSN. Första stycket innehåller en grundläggande bestämmelse om att en studerande har skyldighet att till CSN anmäla alla sådana ändringar av sina förhållanden som kan påverka rätten till studiestartsstödet eller stödets storlek. Stycket motsvarar 3 kap. 27 § studiestödslagen. I andra stycket finns en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om en studerandes skyldighet att till CSN lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av denna lag och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Detaljregleringen kring vilka uppgifter den studerande är skyldig att lämna finns således inte i lagen utan på förordningsnivå eller i myndighetsföreskrifter. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 9.4. 34 § Studiestartsstöd som betalats ut felaktigt eller med för högt belopp ska kunna återkrävas. Bestämmelserna om återkrav, ränta, avgifter och avskrivning i 5 kap. 1, 2, 4–6 §§ studiestödslagen (1999:1395), bestämmelsen om återbetalning av inte utnyttjat studiestöd i 6 kap. 2 § samma lag och föreskrifter som meddelats i anslutning till de bestämmelserna ska också tillämpas när det gäller studiestartsstöd. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att studiestartsstöd kan återkrävas. Enligt bestämmelsen ska vissa bestämmelser i studiestödslagen och föreskrifter som meddelats i anslutning till bestämmelserna tillämpas på motsvarande sätt också när det gäller studiestartsstöd. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.9. 35 § ska följa upp och utvärdera kommunens rekryteringsarbete enligt denna lag. En kommun som väljer att använda studiestartsstödet ska dokumentera sitt rekryteringsarbete enligt denna lag och lämna sådana uppgifter om rekryteringsarbetet till som behövs för uppföljningen och utvärderingen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om den dokumentation som ska göras och om vilka uppgifter som ska lämnas enligt andra stycket. Paragrafen innehåller en bestämmelse om uppföljning och utvärdering. Av paragrafens första stycke framgår att CSN ska följa upp och utvär- dera kommunens rekryteringsarbete. För att en sådan uppföljning och utvärdering ska kunna ske finns det i andra stycket en bestämmelse om att kommunen är skyldig att dokumentera sitt rekryteringsarbete. Därutöver ska kommunen lämna sådana uppgifter om rekryteringsarbetet till CSN som behövs för uppföljningen och utvärderingen. Sådana uppgifter kan t.ex. handla om de rekryterade personernas utbildningsbakgrund och på vilket sätt kommunen har I tredje stycket finns en upplysning om att regeringen eller den Prop. 2016/17:158 myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om vilken dokumentation som är nödvändig och om vilka uppgifter som ska lämnas för att kommunen ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt andra stycket. Sådana föreskrifter kan meddelas med stöd av den s.k. restkompetensen. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 12. 36 § Följande bestämmelser om studiestöd i studiestödslagen (1999:1395) ska också tillämpas när det gäller studiestartsstöd: –5 kap. 6 a § om skyldighet att lämna uppgift om adress, –6 kap. 1 § om tillämpningen av lagen (1969:93) om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt, –6 kap. 3 § om att fordran på studiestöd inte kan överlåtas och inte får tas i anspråk genom utmätning, –6 kap. 3 a § om att under vissa förutsättningar får besluta att studiestödet ska hållas inne eller lämnas med lägre belopp till dess ett slutligt beslut om rätt till studiestöd har fattats, –6 kap. 5 § om avrundning av belopp, och –6 kap 12 § om preskription av fordran som avser återkrav av studiestöd. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att vissa övriga bestämmelser i studiestödslagen ska tillämpas på motsvarande sätt också på studiestartsstöd. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.1, 8.7, 8.9, 9.2 och 9.4. 37 § Regeringen får meddela föreskrifter om att får ta ut avgifter för sina administrativa kostnader i samband med återkrav av studiestartsstöd. I paragrafen finns en bestämmelse om att regeringen får meddela föreskrifter om att CSN får ta ut avgifter för administrativa kostnader i samband med återkrav av studiestartsstöd. Bestämmelsen motsvarar bestämmelsen i 6 kap. 4 § studiestödslagen, i den del den avser avgifter för administrativa kostnader i samband med återkrav av studiestöd. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.9. 38 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om tillämningen av denna lag. Paragrafen innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om tillämpningen av denna lag med stöd av den s.k. restkompetensen. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.1. 2016/17:158 16.2 Förslaget till lag om ändring i social- 15 § Till beloppen enligt 11–14 §§ ska läggas studiemedel i form av studiebidrag enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395) och studiestartsstöd enligt lagen (2017:000) om studiestartsstöd, utom de delar som avser tilläggsbidrag. Paragrafen innehåller en bestämmelse om beräkning av inkomstunderlag för underhållsstöd. Ändringen är en följdändring med anledning av förslaget om en ny lag om studiestartsstöd. Sådant stöd är en form av studiestöd, varför även sådant studiestöd ska beaktas vid beräkningen av inkomstunderlaget. Därutöver görs också en redaktionell ändring. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.7. 6 § Sjukpenning i särskilda fall lämnas inte när den försäkrade 1.bedriver studier, för vilka han eller hon uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) eller studiestartsstöd enligt lagen (2017:000) om studiestartsstöd, eller 2.deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd. Sjukpenning i särskilda fall lämnas inte heller när den försäkrade deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program men är avstängd från rätt till aktivitetsstöd. Paragrafen innehåller en bestämmelse om rätten till sjukpenning i särskilda fall i samband med studier och deltagande i arbetsmarknadspolitiska program. Ändringen i första stycket första punkten är en följdändring med anledning av det nya studiestartsstödet. Sådant stöd är en form av studiestöd, varför motsvarande bestämmelser som gäller för annat studiestöd också ska gälla för detta stöd. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.7. 12 § Rehabiliteringspenningen ska minskas med det belopp den försäkrade får som 3.sjukpenning eller livränta vid arbetsskada eller annan skada som avses i 40– 44 kap. eller motsvarande ersättning enligt någon annan författning, dock endast till den del ersättningen avser samma inkomstbortfall som rehabiliteringspenningen är avsedd att täcka, eller 4.studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395), studiestartsstöd enligt lagen (2017:000) om studiestartsstöd eller ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), dock inte till den del studiestödet är återbetalningspliktigt. Det som föreskrivs i första stycket gäller även för motsvarande förmån som lämnas till den försäkrade på grundval av utländsk lagstiftning. Paragrafen innehåller en bestämmelse om samordning mellan rehabiliteringspenning och andra förmåner. Ändringen i första stycket fjärde punkten är en följdändring med Prop. 2016/17:158 anledning av det nya studiestartsstödet. Sådant stöd är en form av studie- stöd, varför motsvarande bestämmelser som gäller för annat studiestöd också ska gälla för detta stöd. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.7. 6 § Vid tillämpning av 4 och 5 §§ ska med en person som förvärvsarbetar likställas 1.en studerande som får studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) eller studiestartsstöd enligt lagen (2017:000) om studiestartsstöd, eller som endast på grund av bestämmelser om behovsprövning inte får studiestöd eller studiestartsstöd, och 2.en studerande som deltar i kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå och får utbildningsbidrag för den utbildningen. Paragrafen innehåller en bestämmelse om rätten till handikappersättning för studerande. Ändringen i första punkten är en följdändring med anledning av det nya studiestartsstödet. Ändringen innebär att vid tillämpningen av 4 och 5 §§ ska med en person som förvärvsarbetar likställas en studerande som får studiestöd enligt studiestödslagen eller studiestartsstöd enligt lagen om studiestartsstöd, eller som endast på grund av bestämmelser om behovsprövning inte får studiestöd eller studiestartsstöd. Med bestämmelser om behovsprövning avses i detta sammanhang bestämmelserna om inkomstprövning och fribelopp i de båda lagarna. Studiestartsstöd är en form av studiestöd, varför motsvarande bestämmelser som gäller för annat studiestöd också ska gälla för detta stöd. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.7. 13 § Med vissa andra inkomster enligt 2 § 6 avses följande: 1.inkomst som på grund av 3 kap. 9–13 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller skatteavtal inte ska tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet, tjänst eller kapital, 2.studiemedel i form av studiebidrag enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395) och studiestartsstöd enligt lagen (2017:000) om studiestartsstöd, utom de delar som avser tilläggsbidrag, 4.skattepliktiga inkomster enligt 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, och 5.etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Inkomster som avses i första stycket 2 och 3 och som i slutet av betalas ut iförskott som hänförliga till nästföljande år ska beaktas för det senare året. Paragrafen innehåller en bestämmelse om vad som avses med vissa andra inkomster när det gäller bidragsgrundande inkomst för bostadsbidrag. Ändringen i första stycket andra punkten är en följdändring med anledning av det nya studiestartsstödet. Sådant stöd är en form av studiestöd, varför motsvarande bestämmelser som gäller för annat studiestöd också ska gälla för detta stöd. Därutöver görs också en redaktionell ändring. 2016/17:158 Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.7. 9 § Om den försäkrades beslut om slutlig skatt, beslut om studiemedel i form av studiebidrag eller beslut om studiestartsstöd ändras efter det att slutligt bostadsbidrag bestämts och ändringen innebär att bostadsbidraget skulle ha varit högre eller lägre, ska ett nytt bostadsbidrag bestämmas, om den försäkrade begär det eller om självmant tar upp frågan. En fråga om nytt slutligt bostadsbidrag enligt denna paragraf får inte tas upp efter utgången av sjätte året beslutet om slutlig skatt avser eller sjätte året efter det att studiebidraget lämnades. Paragrafen innehåller en bestämmelse om omprövning av slutligt bostadsbidrag vid ändrade förhållanden. Ändringen i första stycket är en följdändring med anledning av det nya studiestartsstödet. Sådant stöd är en form av studiestöd, varför motsvarande bestämmelser som gäller för annat studiestöd också ska gälla för detta stöd. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.7. 16.3Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 34 § Följande ersättningar i samband med studier ska tas upp: 1.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 2.utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) ska inte tas upp. 1.statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för – kortare studier om funktionsnedsättning, – kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionsnedsättning, och – studier inom särskild utbildning för vuxna, 2.statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfabetisering i samiska, 3.kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning som betalas ut av , eller 4.studiestartsstöd som betalas ut av . I paragrafen anges vilka ersättningar i samband med studier som ska tas upp respektive inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst. Paragrafens andra stycke kompletteras med en ny fjärde punkt i vilken det anges att studiestartsstöd som betalas ut av CSN inte ska tas upp. innebär att också studiestartsstöd i form av tilläggsbidrag till studerande