prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — individer som är utrikes födda eller inrikes födda med två utrikes födda föräldrar, bor kvar längre i föräldrahemmet än unga med svensk bakgrund. Med svensk bakgrund åsyftas individer som antingen är inrikes födda med en inrikes och en utrikes född förälder eller inrikes födda med två inrikes födda föräldrar. Åren 2014–2015 bodde av unga 20–med utländsk bakgrund kvar i föräldrahemmet jämfört av unga med svensk bakgrund () Indikator: Andel unga (16–) som skattar sitt allmänna hälsotillstånd som bra De flesta unga, 2015 (), skattar sitt allmänna hälsotillstånd som bra. Det finns skillnader i upplevt välbefinnande och psykisk hälsa mellan unga kvinnor och unga män. var andelen unga män (13,9 av 100 000 individer) som begick självmord nästan dubbelt så stor som andelen unga kvinnor (7,7 av 100 000 individer). Andelen unga kvinnor med psykosomatiska symptom är betydligt högre än andelen unga män, även om andelen ökar för båda könen (bland unga kvinnor och bland unga män 2015). Öppen fritidsverksamhet når grupper som annars är svåra att nå En kartläggning som MUCF gjort av den öppna fritidsverksamheten (U2016/04702/UF) visade att antalet fritidsgårdar har minskat sedan 1990- talet, medan antalet och all- aktivitetshus har ökat. Kommunernas kostnader för öppna fritidsverksamheter har inte minskat, men utformningen av fritidsverksamheten har i många fall förändrats till andra former än de traditionella fritidsgårdarna. Deltagandet i den öppna fritidsverksamheten är generellt sett lågt, av de tillfrågade unga uppgav att de besöker fritidsgårdar eller eller . Däremot når den öppna fritidsverksamheten grupper av unga som är underrepresenterade i andra typer av fritidsverksamheter, såsom unga i områden med låg socioekonomisk status, utrikes födda unga och unga med en eller båda föräldrarna födda utrikes samt pojkar. Av kartläggningen framgår att en vanlig anledning till att flickor, unga hbtq- personer och unga med funktionsnedsättning avstår från att delta är rädsla för dåligt bemötande. Ungas politiska aktiviteter förändras och förtroendet för riksdag och regering har sjunkit bland unga Ett sätt att vara delaktig i samhällslivet är att ägna sig åt olika politiska aktiviteter. De mer traditionella utomparlamentariska politiska aktiviteterna som att bära symboler, delta i demonstrationer, skriva insändare och skriva på en namninsamling minskar i stor utsträckning bland unga. I stället speglas de ungas digitala omgivning i deras politiska aktiviteter. Andelen som chattat, debatterat eller kommenterat politik på internet har ökat från . Unga som stöttar en åsikt i en samhällsfråga på nätet har ökat från (MUCF: Ung 2016 – En beskrivning av ungdomars villkor). Andelen unga i åldern 16–som upplever att de har möjlighet att påverka beslut i har ökat stadigt . svarade av de unga att de hade mycket eller ganska goda möjligheter att påverka. När det gäller möjligheterna att påverka beslut på den kommunala nivån upplever av de unga att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka. Andelen som upplever att de har möjlighet att påverka beslut i EU uppgår till . Förtroendet för regeringen har minskat bland unga 16–. hade mycket eller ganska stort förtroende för regeringen, vilket kan jämföras 2010. En liknande utveckling gäller förtroendet för , som 2016 låg på bland unga. Andelen unga som är medlemmar i föreningar har minskat till 2016 (, Svenska demokratitrender 2016, Ku2017/01432/D). 15.4.3 Insatser inom politikområdet I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17, bet. 2015/16:KrU1, rskr. 2015/16:83) angav regeringen tre prioriteringar inom ramen för det övergripande ungdoms- politiska målet. Dessa har syftat till att fokusera regeringens insatser för att uppnå det övergripande målet. De tre prioriteringarna är ungas etablering i arbets- och samhällslivet (främst arbete, utbildning och bostad), ungas makt och delaktighet samt ungas fritid, organisering och välmående. Resultatuppfölj- ningen nedan utgår från dessa tre prioriterade områden. Etablering i arbets- och samhällslivet En prioriterad fråga inom ungdomspolitiken och området etablering i arbets- och samhällslivet har varit insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Regeringens övriga insatser för ungas försörjning och etablering i arbets- och samhällslivet återfinns bl.a. inom utgifts- områdena 14, 16 och 18. Unga som varken arbetar eller studerar Regeringens nuvarande satsning på unga som varken arbetar eller studerar utgår från den strategi som regeringen beslutade , Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar (U2015/05478/UF). Strategin innehåller åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta –2018 inom tre områden: åtgärder för ökad samverkan, ökad kunskap samt insatser direkt till målgruppen. Syftet med åtgärderna är att förbättra möjlig- heten för unga som varken arbetar eller studerar (Uvas) att etablera sig i arbets- och samhällslivet. Insatserna som genomförs ligger i linje med Agenda 2030 och delmål 8.6 om att till 2020 väsentligt minska den andel ungdomar som varken arbetar eller studerar. Regeringen gav 2016 Statskontoret i uppdrag att utvärdera strategin Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar. Uppdraget ska delredovisas och slut- redovisas . Åtgärder för ökad samverkan kring unga som varken arbetar eller studerar utsåg regeringen en samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2015:70). har kommunerna en skyldighet enligt lag att kontakta unga som inte går i gymnasieskolan. har kommunerna ett förtydligat P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 ansvar, det kommunala aktivitetsansvaret. beslutade regeringen om tilläggs- direktiv till samordnaren (dir. 2016:82). Bak- grunden till tilläggsdirektiven var bl.a. att har identifierat brister i kommunernas arbete med det kommunala aktivitetsansvaret och att det stöd som erbjuds de unga skiljer sig åt mellan kommunerna. Alla som omfattas av kommunernas aktivitetsansvar ska få tillgång till ett gott och likvärdigt stöd oavsett geografisk hemvist. Samordnaren lämnade ett delbetänkande (SOU 2017:9). Samordnaren har i sitt delbetänkande identifierat ett antal områden där det finns behov av åtgärder eller förändrat arbetssätt för att öka kvaliteten i insatser, bidra till samverkan och åstadkomma ett samordnat stöd för unga som varken arbetar eller studerar. Bland annat lyfts behovet av ett verksamhetsnära stöd till kommuner och landsting och att ansvaret för stöd och insatser till unga som varken arbetar eller studerar i åldern 20–bör tydliggöras. beslutade regeringen om tilläggs- direktiv till samordnaren (dir. 2017:81). Samord- naren fick ett mer preciserat uppdrag att lämna förslag till hur ett samordnat stöd för unga som varken arbetar eller studerar bör vara utformat. För att få fler ungdomar i arbete tillsatte regeringen Delegationen för unga till arbete (Dua) (dir. 2014:157). fick Dua tilläggs- direktiv (dir. 2017:20) som innebär ett ökat fokus på nyanländas, företrädesvis unga nyanländas, etablering i samhällslivet (se vidare utgiftsområde 14). MUCF fick regleringsbrev i uppdrag att genomföra kunskapsspridning avseende unga med psykisk ohälsa. En del- rapport lämnades (U2017/00873/UF). MUCF har kartlagt vilket behov av stöd och kunskap som finns hos de aktörer som möter de unga som varken arbetar eller studerar och som lider av psykisk ohälsa. Myndigheten har som ett led i detta arbete tagit fram ett spridningskoncept om ungas psykiska ohälsa. Aktörerna efterfrågar ökad kunskap om ungas självskattade ohälsa och om unga med diagnostiserad ohälsa. Det finns också behov av exempel på framgångsrika arbetssätt, samverkansformer, arenor för kunskapsutbyte samt fördjupad kunskap om genus och hbtq-perspektiv. Vikten av före- byggande arbete lyfts också. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Åtgärder för ökad kunskap om unga som varken grund- respektive gymnasieskolan hade haft ett arbete som varat var lägst MUCF har regeringens uppdrag att genomföra bland ungdomar som inte påbörjat gymnasie- en fördjupad analys av ungas övergång från skola skolan (drygt hälften), och högst bland ung- En delrapport överlämnades i domar som slutfört gymnasieskolan med slut- (U2017/00908/UF). betyg (7 av 10). visar att bakgrundsvariabler såsom födelseland och vistelsetid i påverkar Insatser riktade direkt till Uvas sannolikheten både för att få ett arbete och för MUCF ska i enlighet med strategin för unga att ingå i Uvas. Andelen unga som varken som varken arbetar eller studerar fördela arbetar eller studerar är relativt stabil . statsbidrag för en-väg-in-verksamhet och upp- undersökningen har MUCF tittat på ungas sökande verksamhet för unga som varken arbetar eller studerar. gymnasieskola, folkhögskola, yrkeshögskola och beviljats bidrag, varav bidrag för 17 projekt Bland unga som gått ut gymnasie- lämnats till kommuner och bidrag för 6 projekt särskolan är andelen Uvas i majoritet vid 27 års lämnats till samordningsförbund. Andelen som arbetar i samma projekten arbetar med Uvas i åldern 15–. De flesta projekt pågår t.o.m. . () har under Regeringen har, inom ramen för strategin, gett 2016 validerat träffsäkerheten i arbetskrafts- i uppdrag att fördela medel undersökningarna () och genomfört en till matchningsinsatser för nya vägar i yrkeslivet Analysen visar att det finns risk (U2016/01099/UF). Syftet är att ge dem som för att andelen unga som varken arbetar eller saknar en fullständig gymnasieutbildning extra studerar underskattas något i den officiella stöd för att kunna etablera sig i yrkeslivet. statistiken och att det kan röra sig om fler 2016 fattade beslut om medel personer som ingår i gruppen än statistiken visar till nio projekt (två studieförbund och sju (U2016/05281/UF). Regeringen gav SCB i handlar bl.a. om matchningsmetoder, t.ex. uppdrag att genomföra en uppföljning av utveckling av studie- och yrkesvägledning, etableringsprocessen bland ungdomar som inte övergångsmetoder mellan folkhögskola/studie- har påbörjat eller har avbrutit en gymnasie- förbund och arbete/studier samt metoder för 2017 (U2017/02111/UF). metoder har utvecklats för matchning och andelen som inte påbörjat gymnasieskolan inom studie- och yrkesvägledning samt att tydligare från det att de slutade var strukturer har skapats för nätverk och och att andelen var högre bland ny- invandrade ungdomar (1,). rad innebär enligt SCB:s definition att en person folkbokförts för högst 4 år Skillnaderna mellan kvinnor och män var För de unga som påbörjade ett gymnasieprogram 2007–2010 var Ungas etablering på bostadsmarknaden har som gick ut med slutbetyg . Gruppen utan slutbetyg från gymnasieskolan var enkät uppger 250 av landets kommuner att heterogen i sina resultat. de har ett underskott av bostäder till unga. några poäng till slutbetyg medan andra inte hade bakgrund av den försvårade situationen för unga påbörjat ett nationellt program. på bostadsmarknaden fick MUCF i reglerings- påverkar resultaten i gymnasieskolan är resultat i brevet i uppdrag att i samarbete med ta fram förslag på hur ungas möjlighet vistelsetid i samt föräldrarnas utbild- att ordna egen bostad kan förbättras, särskilt i de Utländsk bakgrund enligt SCB:s områden där unga har svårt att etablera ett eget definition är utrikes födda och inrikes födda med Uppdraget ska redovisas senast den 28 två utrikes födda föräldrar. Fritid, organisering och välmående Regeringen beslutade att avsätta till stöd för sommarlovsaktiviteter i landets kommuner (S2016/00439/FST). Stödet utbetalas av MUCF. Syftet med stödet är att kommunerna ska kunna erbjuda kostnadsfria aktiviteter som ger stimulans och personlig utveckling för barn och unga i åldern 6–. Aktiviteterna ska stimulera både flickors och pojkars deltagande, främja integration och skapa kontaktytor mellan barn med olika social bakgrund. Satsningen ska pågå . Insatsen beskrivs närmare under utgiftsområde 9. MUCF genomförde 2016 en kartläggning av den öppna fritidsverksamheten. Mot bakgrund av resultatet av kartläggningen har regeringen i regleringsbrevet gett MUCF i uppdrag att fungera som stöd för den öppna fritids- verksamheten och erbjuda fortbildning och kunskapshöjande insatser. har MUCF på uppdrag av regeringen även samlat och spridit åtta goda exempel på organisationer som har skapat mötesplatser mellan unga nyanlända och unga som har vuxit upp i . MUCF rapporterar att det finns en stor efterfrågan på mötesplatser, främst bland unga nyanlända men också bland unga som är uppvuxna i . Uppdraget ska slutredovisas . Statsbidraget till barn- och ungdomsorganisa- tioner styrs av förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisa- tioner. Det övergripande syftet med stats- bidraget är att stödja barns och ungdomars själv- ständiga organisering och inflytande i samhället. Bidrag kan lämnas i form av organisationsbidrag och i form av projektbidrag. Organisations- bidraget kan lämnas till barn- och ungdoms- organisationer i allmänhet och till de barn- och ungdomsorganisationer som specifikt företräder nationella minoriteter i respektive personer med funktionsnedsättning. Organisa- tionsbidraget kan även, under högst , lämnas till barn- och ungdomsorganisationer som inte uppfyller villkoren om antal medlemmar och geografisk spridning i den nämnda bidragsförordningen. disponerade MUCF ca att fördela som organisationsbidrag till barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet samt ca P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 att fördela som organisa- tions- och projektbidrag. ansökte 114 barn- och ungdoms- organisationer om organisationsbidrag, varav 111 beviljades bidrag. Det går att jämföra med 2015 då 115 sökte och 106 beviljades och 2014 då 109 sökte och 102 organisationer beviljades bidrag. Antalet bidragsgrundande medlemmar i åldern 6–som rapporterades har ökat till 676 469 (593 018 medlemmar 2015 och 629 067 medlemmar 2014). Bidraget tycks framför allt ha betydelse för organisationernas medlemmar och intressegrupper. MUCF har i uppdrag att 2014‒2017 genom- föra insatser för att fler unga kvinnor och unga män ska ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda och för att motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag . Arbetet har riktats mot fem pilotkommuner som initierat insatser för att fler unga ska engagera sig i kommunpolitiken. MUCF har också samverkat med bl.a. de politiska ungdomsförbunden och de politiska partierna i frågan om ungas representativitet i parti- politiken. Både unga politiker och unga från lokala projekt har medverkat i de möten som har arrangerats och berättat om hur de arbetar med en rad olika verktyg och modeller för att öka ungas representativitet i politiken. Verksamheten har till stor del handlat om att fånga upp vilka typer av insatser som de kommunala politikerna samt de partipolitiska ungdomsförbunden och deras medlemmar tror är verkningsfulla för att få fler unga kvinnor och unga män att ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda respek- tive motverka unga politikers avhopp. Uppdraget har delrapporterats (U2017/00890/UF). Inom ramen för uppdraget om ett stärkt barnrätts- och ungdomsperspektiv har MUCF tillsammans med fortsatt sprida kunskap om ett barnrätts- och ungdoms- perspektiv bland beslutsfattare och yrkesverk- samma på kommun- och landstingsnivå. Se vidare utgiftsområde 9 avsnittet Barnrättspolitik. Målet är att kommunerna ska utveckla sitt arbete för att stärka barnrätts- och ungdomsper- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 förväntar sig MUCF att kommuner och landsting bedriver ett utvecklat och strategiskt arbete för att stärka barnrätts- och ungdomsperspektivet i sina verksamheter och att det finns ett sammanhållet regionalt arbete för detta. Uppdraget har delrapporterats (U2017/01260/UF). Statsrådet med ansvar för ungdomspolitiken har ett s.k. ungdomspolitiskt råd. Syftet med rådet är att ge regeringen bidrag till omvärlds- analysen på det ungdomspolitiska området och förankra förslag inom ungdomspolitiken med representanter för politikens målgrupp. Rådet består av representanter för ungdomsorganisa- tioner, nätverk och verksamheter som på olika sätt arbetar med ungdomar samt representanter för myndigheter och forskarsamhället. Rådet sammanträdde två gånger och har sammanträtt en gång . Rådet har diskuterat bl.a. ungas in- flytande och delaktighet samt ungas fritid. Vid mötena lämnade rådets medlemmar syn- punkter och förslag inom ramen för aktuella teman. Internationellt samarbete på ungdomsområdet deltar i internationellt ungdomspolitiskt samarbete inom EU, FN, , och . Det europeiska samarbetet på ungdomsområdet Vid rådsmötet antog EU:s ungdomsministrar rådsslutsatser om främjande av nya strategier inom ungdomsarbete för att upptäcka och utveckla ungas potential. Vid rådsmötet antogs rådsslutsatser om ungdomsarbetets roll i att stödja ungdomars utveckling av s.k. grundläggande livskunskaper (life skills) i syfte att underlätta en lyckad övergång till arbets- och samhällslivet. Erasmus+ når unga med begränsade möjligheter var det tredje året med EU:s nya utbildnings- och ungdomsprogram (2014–2020). Programmet omfattar de aktivitet- er som fanns inom ramen för två tidigare program; det livslånga lärandet samt Ung och aktiv i . Forskningsstudier har visat att det sistnämnda är ett bra instrument för att främja ungas återinträde i utbildning och inträde på arbetsmarknaden. kontor för ungdomsdelen av Erasmus+ och ansvarar för att programmet genomförs i . hade programmet totalt 5 296 deltagare, varav vid ansök- ningstillfället bedömdes ha särskilda behov eller tillhöra gruppen med begränsade möjligheter. Detta är en ökning jämfört med då det totala antalet deltagare var 5 107 och andelen som bedömdes ha särskilda behov eller tillhöra gruppen med begränsade möjligheter var . MUCF har i enlighet med program- mets prioriteringar prioriterat gruppen med begränsade möjligheter och därför arbetat aktivt med att nå denna grupp med programmets insatser. Arbetet har gett goda resultat och kommer att fortsätta . Det ungdomspolitiska samarbetet består av en styrkommitté för mellanstatligt samarbete, en operativ verksamhet med en särskild ung- domsfond och ungdomscentra i respektive samt ungdomsorganisa- tionernas egna organ för att diskutera ung- domspolitik, . och arbetar enligt principen om delat beslutsfattande och har gemensamma möten . Inom ramen för ungdoms- politiska samarbete har fortsatt att arbeta aktivt med frågor som rör bl.a. ungas delaktighet och inflytande, ungas möjlig- het att åtnjuta sina rättigheter och icke- diskriminering. Barn och unga är en prioriterad målgrupp i och ett viktigt politik- område i de nordiska länderna och de själv- styrande områdena. fördelade NORDBUK i projektmedel till barn- och ungdomsorganisationer i . Målet med NORDBUK:s stödprogram är att främja barns och ungas egen organisering, deras inflytande och delaktighet i demokratiska processer samt att förstärka en nordisk identitet bland barn och unga. antogs en ny tvärsektoriell strategi för barn och unga 2016–2022. Övriga insatser inom ungdomspolitiken Inom ramen för regeringens uppdrag om jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) har MUCF fortsatt arbetet med jämställdhets- integrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Bland annat har myndigheten genomfört aktiviteter såsom erfarenhetsutbyte med Brottsförebygg- ande rådet och Myndigheten för delaktighet samt haft ett erfarenhetsutbyte med Social- styrelsen med särskilt fokus på bidragsgivning. Myndigheten har även arbetat med uppdrag som rör jämställdhet, såsom uppdrag att främja användandet av effektiva våldsförebyggande program. MUCF har även arbetat med information om hälsa och jämställdhet till asylsökande och nyanlända barn och unga i åldrarna 13–. Detta har skett i samverkan med den nationella webbaserade ungdoms- mottagningen UMO som kopplats till den nya målgruppsanpassade hemsidan . Syftet med det ungdomspolitiska uppföljnings- systemet är att följa utvecklingen av ungas levnadsvillkor och därigenom bedöma graden av måluppfyllelse. Systemet administreras av MUCF och består av en kontinuerlig upp- följning av 55 indikatorer som belyser ungas levnadsvillkor och som redovisas på hemsidan . Därutöver publiceras även årliga tematiska analyser som ger en fördjupad bild av utvecklingen av ungas levnadsvillkor (s.k. Fokusrapporter). Fokusrapporten handlade om unga nyanlända kvinnors och mäns etablering i arbets- och samhällslivet. Slutligen består det ungdomspolitiska uppföljnings- systemet även av återkommande attityd- och värderingsstudier. för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) har samordningsansvaret för svensk barn- och ungdomsforskning. Stöd lämnas som programstöd, anställningar och projektstöd. Forte gav en forskargrupp i uppdrag att kartlägga den forskning om unga som bedrivits 2008–2016 med fokus på ojämlika uppväxtvillkor (U2015/05946/UF). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Ungdomspolitiska insatser för nyanlända En stor del av de nyanlända som kommit till är barn och unga, och ungefär hälften av de asylsökande barnen var ensamkommande. har MUCF spridit goda exempel på mötesplatser för unga nyanlända och andra unga. MUCF har också på uppdrag av regeringen tagit fram den webbaserade ungdomsmottagningen , som innehåller information om hälsa och jämställdhet, med fokus på sexuell och reproduktiv hälsa, riktad till unga nyanlända (S2016/02759/JÄM). MUCF har på uppdrag av regeringen genomfört en kartläggning och tematisk analys av unga nyanlända kvinnors och mäns etablering i arbets- och samhällslivet. MUCF delredovisade uppdraget 2016 (U2016/05178/UF). Resultatet visar att det är stora skillnader mellan vilka insatser som unga män och unga kvinnor i åldern 20–deltar i inom ramen för etablerings- uppdraget. Unga kvinnor tar i lägre grad del av insatser inom etableringsuppdraget. Det gäller studier i svenska, samhällsorientering, arbets- förberedande insatser och arbetsmarknads- politiska program. Unga nyanlända har också en låg utbildningsnivå. Av de unga nyanlända har en utbildning som är kortare än och saknar en utbildning som skulle kunna motsvara gymnasieutbildning. ungdomsorganisationer (LSU) har haft ett uppdrag att arbeta sam- ordnande för inkludering av nyanlända. Upp- draget rapporterades . Projektet resulterade bl.a. i en kartläggning av medlems- organisationernas arbete med nyanlända och bildandet av fyra lokala nätverk med geografisk spridning i landet. 15.4.4 Analys och slutsatser Unga i har i många avseenden goda levnadsvillkor. Ungas hälsa är generellt god, särskilt i jämförelse med andra länder. Ett antal utmaningar som påverkar goda levnadsvillkor, makt och inflytande kvarstår dock. Ungdoms- arbetslösheten minskar kraftigt, men de som står längst ifrån arbetsmarknaden, gruppen unga som varken arbetar eller studerar, minskar inte tillnärmelsevis i samma omfattning. Att ha avbrutit eller aldrig ha påbörjat en gymnasie- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 utbildning är den faktor som tydligast påverkar risken att återfinnas i gruppen unga som varken arbetar eller studerar. Störst risk för långtids- arbetslöshet löper unga som saknar fullföljd gymnasieutbildning, är utrikes födda eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen har ett starkt fokus på att stärka ungas etablering i arbets- och samhällslivet och en särskilt prioriterad fråga är unga som varken arbetar eller studerar. Regeringen har därför genomfört flera viktiga insatser på området. har regeringen beslutat att ge den nationella samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar ett utökat uppdrag med fokus på det kommunala aktivitetsansvaret. Det är av vikt att alla som ska omfattas av kommun- ernas aktivitetsansvar får tillgång till ett gott och likvärdigt stöd oavsett var de bor. När unga själva får berätta vad som är viktigt i livet kommer fritid högt upp på listan.