prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — Inbetalda räntor från låntagarna förs till kontot till dess CSN betalar fakturerade ränteutgifter till . Den ränta som låntagarna betalar är lägre än den ränta som fakturerar. Denna subvention finansieras från anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor i statens budget och förs till servicekontot. De räntor som inte betalas in av låntagarna kapitaliseras. Årets kapitaliserade räntor fastställs av CSN och upplåningen sker i januari året därpå. Den sammantagna påverkan för studielånen, kreditreserven och servicekontot uppgår till , vilket är lägre än vad som beräknades i budgeten. lånar ut medel till myndig- heter för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Den samman- lagda summan för sådana investeringslån ökade med . I statens budget beräknades investeringslånen öka med 1 000 mil- joner kronor. Det innebär att skillnaden mellan utfall och budget blev . Kärnavfallsfonden minskade sina placeringar i Kärnavfallsfonden tar emot, förvaltar och betalar ut de avgiftsmedel som kärnkraftsbolagen m.fl. är skyldiga att betala. Avgifterna ska finansiera bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall samt kostnader för en säker avveckling och rivning av kärnkraftverk. Fonden placerar sina tillgångar i obligationer, statsskuldväxlar och på konto i . minskade fonden sina placeringar i med , vilket därmed ökade årets nettoutlåning. överfördes från Stabilitetsfonden till den nya Resolutionsreserven Stabilitetsfonden inrättades 2008 för att finansiera stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut. Från gäller nya EU-gemensamma regler för hantering av banker i kris. Stabilitetsavgiften ersattes då med en resolutionsavgift. Stabilitetsfonden kommer dock att vara kvar som nationellt reglerad fond för banstödsåtgärder. Resolutionsavgiften beta- las in till ett konto i , resolutionsreserven, som ska täcka statens eventuella utgifter för krisåtgärder. var resolutionsavgiften halverad då den sista stabili- tetsavgiften betalades in (avseende 2015). Resolutionsavgifterna uppgick till och stabilitetsavgifterna uppgick till . I tabell 2.122 och 2.123 redovisas in- och utgående behållning för de två fonderna samt de poster som påverkat förändringen . överfördes från stabilitetsfonden till den nya resolutionsreserven enligt ändringsbeslut av regleringsbrev (Fi2016/02461/RS). Eftersom både insättningen och uttaget påverkar netto- utlåningen blev det ingen nettoeffekt av över- föringen. Överföringsbeloppet utgjordes av hit- tills inbetalade stabilitetsavgifter (18 743 milj- oner kronor), överskott från Carnegie-affären () samt ränta (). minskade Stabilitetsfondens kontobehållning med till , medan den nya resolut- ionsreservens konto uppgick till . Tillsammans ökade behållningarna med , vilket minskade nettoutlåningen. I statens budget beräknades stabilitetsfondens konto öka med , vilket betyder att netto- utlåningen minskade mindre än beräknat. Stabilitetsfonden har finansierats framför allt genom att banker och andra kreditinstitut betalade en årlig stabilitetsavgift . Avgiften betalades in i efterskott så den sista inbetalningen avsåg 2015. Inkomsterna från avgiften uppgick till , vilket är lägre än 2015. De institut som deltog i bankgaranti- programmet betalade bankgarantiavgifter som fördes till Stabilitetsfonden. Avgifterna uppgick till 2015. Möjligheten att få garantier upphörde och det sista garanterade lånet förföll . I samband med finanskrisen tog över banken . Åtgär- den vidtogs för att värna den finansiella stabiliteten. har rätt till en del av de återvinningar som gör från två problemdrabbade kreditportföljer. betalades , netto, in på stabilitetsfondens konto avseende . har gett ett överskott på till staten. har fondens konto belastats med ränteutgifter på till följd av att räntan på kontot har varit negativ. Även 2015 var räntan negativ och kontot belastades då med ränteutgifter på . Resolutionsreservens konto belastades med ränteutgifter på 2016. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.122 Stabilitetsfondens konto i Ingående balans på kontot Ränteinkomster(-) /ränteutgifter (+) m.m. Utgående balans på kontot1 1 Beloppen skiljer sig från redovisat belopp i avsnitt 3 not 42. Det beror på att redovisningen i denna tabell är kassamässig medan redovisningen i not 42 är periodiserad. Tabell 2.123 Resolutionsreservens konton i Ingående balans på kontot Ränteinkomster(-) /ränteutgifter (+) m.m. Utgående balans på kontot infrastrukturlån minskade med . Det innebär att nettout- låningen minskade. I statens budget beräknades infrastrukturlånen vara oförändrade. () placerar över- skottet i sin verksamhet på konto i Riksgälds- kontoret. Kontobehållningen minskade 2016 med , vilket ökade årets nettoutlåning. Bakgrunden till detta är ökade skadeutbetalningarna avseende några stora affärer, att en del av medlen växlats till utländska valutor samt att en inleverans till staten gjorts. Statliga bolag m.m. ökade sina lån I posten Övriga statliga bolag m.m. ingår bl.a. inlåning från Radiotjänst i . Denna inlåning minskade med till . Utlåningen till ökade med till . Även utlåning till ingår i posten. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 utlåning minskade med och uppgick till vid utgången av 2016. minskade lånen i med 2016. minskade lånen med . Det beror på att de har kunnat finansiera sina investeringar med internt tillförda medel och kapacitetsavgifter. Affärs- verkets totala lån i uppgick till . Det är som sätter ramarna för Svenska kraftnäts investeringar. Stamnätet för el har övergått från en fas av förvaltning med låga investeringsvolymer till en fas av omfattande om- och nybyggnad, bl.a. för att utbyggnaden av stamnätet ska följa samhällsutvecklingen med förändrade energi och klimatkrav. Högre dollar- och eurokurs ökade lån har lånat i Riksgälds- kontoret för att förstärka valutareserven med anledning av den finansiella krisen. De sammanlagda lånen från till har belastat netto- utlåningen med . Lånen är tillfälliga men det är inte klart när de kommer att återbetalas. Eftersom lånen är upptagna i dollar och euro påverkas nettoutlåningen av ändrade valutakurser då enskilda lån refinansie- ras. ökade lånen med 14 173 mil- joner kronor med anledning av högre dollar och eurokurser. Lånevolymen i dollar minskade med , vilket bidrog till att reducerade den totala ökningen med . har beslutat att stödja med lån för att motverka finanskrisens effekter. är lånet oförändrat och påverkar därmed inte nettoutlåning. förberedde ett lån till . Något låneavtal undertecknades inte , vilket förklarar skillnaden mot beräkningen i statens budget. Posten kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan nettot av vad som redovisats mot budgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statens centralkonto i . Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodise- ringsskillnader, dels till följd av att det före- kommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men den kan delvis specificeras. blev utfallet för kassamässig korrige- ring . I statens budget beräknades den kassamässiga korrigeringen bli noll. Tabell 2.124 Kassamässig korrigering Kommissionens konto i skapar kassamässig korrigering Betalningen av avgift till EU medför alltid en kassamässig korrigering, eftersom inte betalar avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto i som disponeras av Europeiska kommissionen. sker redovisning mot anslaget för EU-avgiften. Kommissionen rekvirerar sedan via medel från kontot. Eftersom tidpunkten för redovisning mot anslag och rekvisition från EU skiljer sig åt, uppstår kassamässiga korrigeringar vid såväl redovisningen mot anslag som vid rekvisitionen. Anslagsbelastning och rekvisition kan också ske under olika budgetår. Betalningen av avgift till EU medförde 2016 en kassamässig korrigering på , eftersom kommissionen rekvirerade ett högre belopp än de avgifter som redovisades mot anslaget 2016. medförde betalningen av EU-avgiften en kassamässig korrigering på -. –2016 är det främst de två händelserna förskott på EU-avgiften och retroaktiv rabatt som innebär att EU-avgiften orsakar kassamässiga korrigeringar. Tabell 2.125 Kassamässiga korrigeringar till följd av EU- avgiften Regeringen beslutade att betala in av EU-avgift i förskott till kontot i . Förskottsbetalningen belastade anslaget men budgetsaldot påverkades inte eftersom de insatta medlen fanns kvar på kommissionens konto i trots att medlen inte längre tillhör staten. Anslagsutgiften balanserades därför av en negativ kassamässig korrigering. rekvirerade kommissionen de medel som anslagsavräknades 2015 och en kassamässig korrigering i motsatt riktning uppstod. ska enligt EU:s långtidsbudget 2014– 2020 betala en rabatterad avgift. Rabatten trädde ikraft först när budgeten fastställdes och rabatterna avseende 2014–2016 återfördes retro- aktivt till anslaget för EU-avgiften . Kassamässigt har dock ca återförts genom att kommissionen då minskade sina uttag från kontot för EU- avgiften. Detta resulterade i en negativ kassa- mässig korrigering på 2016 och en lika stor positiv korrigering 2017 (se även avsnitt 2.4.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen). Skillnader mellan anslagsavräkning och betalningar i räntebärande flöde och Försvarsmakten disponerar omfattande anslagsmedel i det räntebärande S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Myndigheterna har även en omfattande investeringsverksamhet och annan anskaffning som innebär att betalningarna kortsiktigt kan avvika från redovisningen mot anslag. En sådan avvikelse ger upphov till en redovisat ett lägre belopp mot anslag än vad som tillförts i anslagsmedel till myndighetens räntekonto. Den kassamässiga korrigeringen för Försvarsmaktens räntebärande till -338 miljoner Försvarsmakten redovisat ett högre belopp mot anslag än vad som tillförts myndighetens ränte- konto i form av anslagsmedel. Den kassamässiga korrigeringen för räntebärande betalningsflöde uppgick till . Det betyder att redovisat ett lägre belopp mot anslag, än vad som tillförts i anslagsmedel till räntekonto. infördes en ny finansieringsmodell för (). disponerade CSN förutom anslags- medel även intäkter av expeditionsavgifter, påminnelseavgifter, övriga administrativa avgifter och uppläggningsavgifter. redovisas i stället avgifterna på inkomsttitel CSN-avgifter. Inkomsterna som är redovisade mot inkomsttitel är högre än de avgifter som är inbetalda. Skillnaden beror på att avgifterna periodiseras till den period de är hänförliga till (intäktsmässig redovisning) i stället för den period då de inbetalas (kassamässig redovisning). Det innebär att avgifter som inbetalas i efterhand periodiseras till en tidigare period. Denna periodiserings- effekt orsakar en tillfällig kassamässig korrige- ring eftersom redovisning mot inkomsttitel sker före påverkan på budgetsaldot. Korrigerings- posten består dels av en övergångs- effekt då övergången till den nya intäktsmässiga redovisningen periodiserar kommande inbetal- ningar till en period där inbetalningar redan redovisats kassamässigt, dels av en årlig effekt. Huvuddelen 2016 är övergångseffekt. Redovisningen mot anslaget för statsskulds- räntor är inte helt kassamässig. En kassamässig korrigering uppstår dels till följd av att inkomst- räntor på studielån periodiseras till det kvartal de S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 avser, dels till följd av att redovisningen baseras på affärsdag vilket skiljer sig något från likviddag. Den sammanlagda korrigeringen för statsskuldsräntorna blev -. Av detta avser -periodiseringsskillnaden för studielånen och skillnaden mellan affärsdag och likviddag. Enskilda månader kan det uppstå stora korrigeringsposter med anledning av detta. Posten Övrigt, som uppgick till -, är en restpost. Den innehåller bl.a. nettoskillnader mellan tidpunkten för redo- visning mot anslag i förhållande till tidpunkten för tillförsel av anslagsmedel hos andra myndig- heter med räntekonton än , och . När det gäller icke-räntebärande flöden så uppstår den kassamässiga korrigeringen som skillnaden mellan redovisningen mot anslag eller inkomst- titlar och betalningen. Jämförelse med föregående år Den kassamässiga korrigeringen blev 1 792 mil- joner kronor 2016 att jämföra med utfallet på -, vilket innebär en skillnad på . Huvuddelen av denna skillnad avsåg EU-avgiften. 2.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget består av premiepensionssystemet (premiepensionen) och fördelningssystemet (inkomstpensionen och tilläggspensionen). I den allmänna ålderspensionen ingår även garanti- pensionen för dem som saknar eller har låg inkomstgrundande pension. Utgifterna för garantipension belastar statens budget och redovisas under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Premiepensionssystemet ingår inte under utgiftstaket Premiepensionssystemet är ett helt fonderat pensionssystem, vilket betyder att kapitalet i premiepensionssystemet är avsatt för specifika personers räkning att använda till kommande pensioner. har beslutat att pensionssystem av den typen inte får räknas till den offentliga sektorn i national- Det medför att utbetalningarna av premiepension inte ingår i utgifterna under utgiftstaket för staten. Inkomst- och tilläggspension ingår under utgiftstaket, men inte i budgeten Fördelningssystemet, som omfattar inkomst- pensionen och tilläggspensionen, är ett auto- nomt system vilket innebär att det ligger helt utanför statens budget. Utgifterna för inkomst- och tilläggspensionen omfattas dock av utgifts- taket för staten. Pensionssystemets skulder och tillgångar balanseras per automatik För att inkomstpensionssystemet ska vara hållbart krävs att avgifterna som betalas in till systemet tillsammans med tillgångarna i den s.k. buffertfonden långsiktigt kan finansiera pensionsutbetalningarna, så att inga varaktiga underskott uppstår. Balansen mellan tillgångar och skulder i systemet upprätthålls genom en automatisk balanseringsmekanism. Mekanismen aktiveras om tillgångarna i systemet är lägre än skulderna. Fördelningssystemets finansiella ställning mäts med balanstalet, vilket enkelt uttryckt är den kvot man får när man delar systemets tillgångar med dess skulder. Om balanstalet är större än 1,0000 är tillgångarna större än skulderna och systemet är i balans. Om balans- talet är mindre än 1,0000 har systemet en skuld som är större än tillgångarna och det leder till att balanseringsmekanismen blir aktiv. En balanse- ringsperiod inleds därmed av att balanstalet understiger 1,0000 och då minskas omräkningen av pensioner och förräntningen av skulden. Detta skedde första gången . Pensionssystemet befinner sig i en balanseringsperiod Omräkningen av pensioner följer inkomstindex när balanseringsmekanismen är inaktiverad. Inkomstindex är ett index som mäter den allmänna löneutvecklingen. När balanserings- mekanismen är aktiverad följer pensionerna balansindex i stället för inkomstindex. kommer balanstalet både att höja och sänka de årliga pensionsomräkningarna. När balansindex når inkomstindex, upphör balanseringen. Det är regeringen som fastställer balans- och inkomstindex enligt de regler som anges i socialförsäkringsbalken. Balanstalet som användes för omräkning av pensionerna var 1,0375 . var balanstalet 1,0040. Trots att balanstalet översteg 1 befinner sig pensionssystemet i en balanseringsperiod eftersom balansindex inte nådde upp till nivån för inkomstindex. Utbetalning av inkomstpension och tilläggspension från AP-fonderna till pensionärerna Den inkomstgrundade ålderspensionen (inkomstpensionen, tilläggspensionen och premiepensionen) finansieras genom en allmän pensionsavgift, en ålderspensionsavgift som ingår i arbetsgivaravgiften och egenavgiften, och en statlig ålderspensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften förs i sin helhet till AP- fonderna. Ålderspensionsavgiften däremot fördelas mellan AP-fonderna, premiepensions- systemet och statens budget. Pensionsmyndig- heten fördelar de statliga ålderspensionsav- gifterna mellan AP-fonderna och premie- pensionssystemet. När inkomstpension och tilläggspension betalas ut till pensionärerna hämtas medlen från AP-fonderna. administrerar hela den allmänna pensionen Inkomstpensionssystemet består av inkomst- pension och tilläggspension och belastar fördel- ningssystemet (AP-fonderna). En ålderspens- ionär som är född eller tidigare får tilläggspension som bl.a. baseras på intjänade pensionspoäng i det tidigare ATP-systemet. En ålderspensionär som är född – 1953 får såväl inkomstpension som tilläggs- pension. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad också inom premie- pensionssystemet. ansva- rar för hela den allmänna ålderspensionen, vilket innebär att myndigheten även administrerar premiepensionssystemet. AP-fonderna finansieras via ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget AP-fondernas administrationskostnader ingår i utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De kan delas upp i tre typer av utgifter: rörelsens kostnader, provisions- kostnader och prestationsbaserade avgifter. I rörelsens kostnader för första till fjärde AP- fonderna ingår samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depåbanks-arvoden. AP fonderna redovisar provisionskostnader som en avdragspost under S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Prestationsbaserade avgifter reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. Tabell 2.126 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -0,1 -0,1 -0,1 Förvaltararvoden ingår inte i administrations- kostnaderna i tabell 2.126. Det beror på att förvaltararvodena blir en del av köpesumman när AP-fonderna köper onoterade aktier och andelar, om det är sannolikt att man kan få tillbaka förvaltningsarvodena före vinstdelning. I övriga fall redovisas förvaltararvoden som provisionskostnader. Sjätte gemen- samma kostnader och förvaltningskostnader redovisas under posten rörelsens kostnader. Pensionsutbetalningarna blev något lägre än beräknat I budgetpropositionen beräknade regeringen att utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget skulle uppgå till . Utfallet uppgick till och är därmed lägre än beräknat. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till , vilket är lägre än beräknat. Pensions- utbetalningarna består av inkomstpension med och tilläggspension med . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 utbetalningar överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänstepensions- system för de tjänstemän inom EU som har begärt det. Denna överföring ingår också i pensionsutbetalningarna från AP-fonderna. Administrationskostnaderna för inkomst- pensionen blev , vilket är lägre än beräknat. Pensions- myndigheten, och Kronofogde- myndigheten fick tillsammans i ersättning för administration från AP- fonderna (enligt regeringsbeslut om Ersättning från Första-Fjärde AP-fonderna och premie- pensionssystemet för administration av inkomstgrundad ålderspension 2016 (S2015/03537/SF)). har de genomsnittliga pensionerna räknats upp . Huvudorsaken till den positiva utvecklingen är att balanseringen, den s.k. bromsen, lägger tillbaka en stor del av den minskning av indexeringen som skett . Jämfört med 2015 blev utfallet för Ålders- (6,) högre. ökade med (6,7 pro- cent). På grund av indexeringsreglerna räknades pensionsutgifterna ökar mer beror framför allt på att antalet pensionärer med inkomstgrundad ålderspension ökar. hade 2 100 553 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, en ökning med 42 986 personer jämfört med . 2.5Underliggande saldo och engångseffekter Underliggande saldo 1990–2016 Det faktiska utfallet på statens budget påverkas av tillfälliga eller engångsvisa händelser, dvs. transaktioner av extraordinär karaktär, vilka försvårar analysen . Genom att exkludera engångseffekterna får man ett bättre mått på saldots underliggande utveckling, det s.k. under- liggande saldot. Större poster av engångskaraktär redovisas i tabell 2.128. De största posterna kommenteras. I diagrammet visas budgetens faktiska saldo och det underliggande saldot för perioden – 2016. I början av perioden har justeringar även gjorts för vissa ändrade redovisningsprinciper för ökad jämförbarhet mellan åren. Diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo åren 1990–2016 uppgick det faktiska överskottet i budgeten till medan det underliggande överskottet var . Positiva engångseffekter bidrog alltså till att förbättra saldot kraftigt. Framför allt ökade överskottet till följd av engångsvisa och tidigarelagda skatteinbetalningar samt kapital- placeringar på skattekontot. Det vanligaste är att engångseffekterna är positiva, men vissa år dominerar negativa effekter. –uppgick engångseffekterna i genomsnitt till . De var som störst 2009 med -. Förklaringen var då att – liksom 2013 – lånade ca S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 i för att stärka valutareserven. Engångseffekterna 2016 förbättrade saldot med . Större poster kommenteras i detta avsnitt. De kommenteras även under respektive inkomst- och utgiftsområde. Anslaget för EU-avgiften påverkades 2016 av tre stora engångseffekter, varav en negativ och två positiva. De medförde sammanlagt att avgiften blev lägre. Den första engångseffekten avser en försenad rabatt på EU-avgiften. Förseningen innebar negativa effekter för saldot 2014–2016 på 3–. En positiv effekt på uppstår 2017 när rabatterna återförs till anslaget. Kassamässigt har emellertid återförts genom att kommissionen då minskade sina uttag från kontot för EU-avgiften, vilket resulterade i kassamässiga korrigeringsposter 2016 och 2017. Den andra engångseffekten beror på att den årliga revideringen av tidigare års avgiftsbaser var ovanligt stor 2014. En korrigering av BNI- avgiften medförde en högre avgift 2014 men också återbetalningar 2015 och 2016 på 1,2 respektive . Den tredje engångseffekten, på , beror på regeringens beslut om ett förskott av en del av avgift. Detta beslut innebar en tidigareläggning av belastningen av anslaget och av de takbegränsade utgifterna . Budgetsaldot belastades dock först när kommissionen tog ut medlen från EU- kontot , vilket medförde kassamässiga korrigeringsposter 2015 och 2016. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.127 Budgetens faktiska saldo, engångseffekter m.m. och underliggande saldo åren 2012–2016 1 Engångseffekterna 2015 har reviderats, se avsnittet Inkomsttitlar. Tabell 2.128 Vissa större engångsposters påverkan på budgetens saldo 2016 och 2015 EU-avgift, försenad rabatt EU-avgift, periodisering av retroaktiv BNI- Tillfälligt stöd till kommuner för Kapitaltillskott AIIB, Asiatiska banken för Assistansersättning, införande av Engångsvisa skatteinbetalningar från två Kapitalplaceringar på skattekonto, bolag1 Akademiska Hus, extrautdelning Specialfastigheter, återföring av kapital EU-avgift, kassamässig effekt av Övrig förvaltning av premiepensionsmedel i 1 Engångseffekterna 2015 har reviderats, se avsnittet Inkomsttitlar. Dessutom utbetalades som ett tillfälligt stöd till kommuner med anledning av flykting- situationen. Stödet användes i huvudsak och ses därför som en negativ engångs- effekt och en positiv . medverkar vid inrättandet av Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) med ett kapitaltillskott på ca 2016–2020. övergick till efterskottsbetalning av statlig assistans- ersättning, för en stor del av utbetalningarna. Detta reducerade tillfälligt utgifterna med ca 2016. De största engångseffekterna avser budgetens inkomstsida och utgörs av in- betalningar till skattekontot och bedöms uppgå till . De avser engångsvisa skatteinbetalningar avseende 2015 från två bolag i en koncern (), kapital- placeringar på skattekontot från bolag (30 milj- arder kronor) och kapitalplaceringar och tidigarelagda fyllnadsinbetalningar av skatt från hushåll (). De två sistnämnda posterna antas bero på en förhållandevis fördelaktig ränta på skattekontona.