prop · H403158 · 2017-03-21 00:00:00 — Om en kommun anser att en person inte uppfyller dessa kriterier bör alltså frågan om stödet sannolikt inte ens initieras. Om kommunen ändå finner att en sökande inte uppfyller de förutsättningar kommunen har att pröva, efter att kommunen har uppmanat någon att ansöka om stödet, ska kommunen avslå ansökan. Ett sådant beslut kan överklagas enligt bestämmelserna om laglighetsprövning i 10 kap. kommunallagen. Med laglighetsprövning menas rätten för varje medlem av en kommun att få lagligheten av vissa av kommunens beslut prövad genom att överklaga besluten till förvaltningsrätten (jfr 10 kap. 1 och 2 §§ kommunallagen). Om kommunen i sin prövning bedömer att den sökande inte uppfyller de villkor som kommunen har att pröva ska ansökan och beslutet därmed inte heller lämnas över till CSN. CSN anser att det blir svårt för en allmän förvaltningsdomstol att pröva beslut som bygger på lokala riktlinjer. Varken Kammarrätten i eller har dock invänt mot förslaget. Regeringen delar därför inte CSN:s oro över detta. 2016/17:158 Om kommunen i sin prövning bedömer att den sökande uppfyller kraven avseende utbildningsbakgrund, utbildningsbehov och ålder ska kommunen överlämna sitt beslut tillsammans med den sökandes ansökan till CSN. CSN prövar då ärendet utifrån de övriga villkor för att någon ska anses tillhöra målgruppen för stödet och de övriga förutsättningar som behöver vara uppfyllda för att stödet ska kunna beviljas. Myndigheten kan i vissa fall då komma att avslå en ansökan av andra skäl, t.ex. om den studerande haft studiemedel eller har sådana obetalda årsbelopp eller återkrav som ska leda till avslag. CSN:s beslut ska kunna överklagas till ÖKS CSN:s beslut om studiestartsstöd kan få stora konsekvenser för en enskild. CSN:s beslut om stödet bör därför kunna överklagas. () har till uppgift att pröva överklaganden av CSN:s beslut om beviljande av studiestöd och återkrav av studiestöd. ÖKS bör därför vara den instans som även prövar överklaganden av CSN:s beslut om studiestartsstöd. ÖKS:s beslut med anledning av ett överklagande dit bör, på samma sätt som gäller för beslut enligt studiestödslagen, inte få överklagas. Den föreslagna ordningen innebär således att ett avslagsbeslut från kommunen och ett avslagsbeslut från CSN kommer att prövas i olika instanser. I promemorian föreslogs att en ansökan om studiestartsstöd skulle ge ges in av den sökande till den sökandes hemkommun inom den tid som kommunen bestämmer. CSN framför att det kan bli svårt för ÖKS att pröva CSN:s beslut om att en ansökan har kommit in i rätt tid med sådana kommunalt fastställda tidsgränser. Regeringen har i avsnitt 9.1 gjort bedömningen att det, till skillnad från promemorians förslag, inte finns något behov av att ha kommunalt fastställda tidsgränser för när en ansökan till kommunen senast ska ha kommit in. I avsnitt 9.4 redogörs för att läroanstalter och vissa myndigheter bör vara skyldiga att lämna vissa uppgifter till CSN. I ärenden om studiestöd enligt studiestödslagen har läroanstalter och vissa myndigheter skyldighet att lämna uppgifter till ÖKS (6 kap. 6 och 7 §§ studiestödslagen och 6 kap. 13 och 13 a § studiestödsförordningen). Läroanstalter och sådana myndigheter som har uppgiftsskyldighet till CSN, bör därför enligt regeringens mening även ha motsvarande uppgiftsskyldighet i förhållande till ÖKS. 11 Kommunen bör få en årlig resursram Regeringens bedömning: Varje kommun som önskar använda sig av studiestartsstödet i det rekryterande arbetet bör anmäla detta till CSN. CSN bör få meddela ytterligare föreskrifter om anmälan. För varje kommun som har anmält att de önskar använda sig av studiestartsstödet bör CSN beräkna en särskild resursram. Omfördelningar mellan kommuner bör vara möjliga. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Prop. 2016/17:158 förslag och bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Detta gäller bland annat () och kommun. tillstyrker i princip förslaget men tror att det initialt kommer att innebära en hel del förändringar för kommunerna. Arbetsförmedlingen är positiv till att den kommunala resursramen fördelas utifrån det lokala behovet, definierat som andel av samtliga arbetslösa som saknar gymnasieutbildning. Arbetsförmedlingen och anser dock att det är oklart exakt vilka grupper som ska räknas med i underlaget. anför att förslaget om att studiestartsstödet ska lämnas i den mån det finns tillgång på medel och att CSN ska beräkna en särskild resursram för varje kommun skapar en osäkerhet om hur stora medel det handlar om totalt. undrar om det blir tillgängligt för flertalet eller för bara en lite grupp. ser en risk i att medlen faktiskt tar slut i vissa kommuner, särskilt som arbetsmarknaden och möjligheterna för lågutbildade att få jobb ser olika ut i olika kommuner. Några kommuner, t.ex. och kommun, påpekar också att medlen kan ta slut och framför att det blir svårt att planera verksamheten med en årlig resursram. anför att den årliga resursramen för en kommun enbart är avsedd för just den kommunen och kommer inte att kunna fördelas mellan kommuner inom ett samverkansområde. Kommunen anser att det bör finnas lösningar som är applicerbara på kommuner som ingår i samarbetsområden och som möjliggör samverkan och fördelning av resurser även i fråga om studiestartsstödet. Skälen för regeringens bedömning För varje intresserad kommun bör CSN beräkna en särskild resursram Studiestartsstöd är som tidigare nämnts inte ett generellt stöd som individer initialt ansöker om, utan det ska kunna användas inom ramen för kommunernas uppdrag att verka för att vuxna deltar i utbildning. Eftersom studiestartsstödet vidare inte är ett rättighetsbaserat stöd bör stödet, som tidigare angetts, endast få lämnas i den mån det finns tillgängliga medel. De medel som avsätts för studiestartsstödet bör fördelas till kommunerna enligt en särskild fördelningsnyckel som bör beslutas av regeringen i det fortsatta förordningsarbetet. Eftersom stödet är frivilligt för kommunen bör varje kommun som önskar använda sig av studiestartsstödet i det rekryterande arbetet anmäla detta till CSN. CSN bör få meddela ytterligare föreskrifter om anmälan, exempelvis om hur och när en sådan anmälan bör ske. Med hänsyn till administrationen kring stödet kan det t.ex. också finnas skäl att en anmälan endast behöver ske en gång, dvs. att en kommun som en gång har anmält sådant intresse därefter inte behöver anmäla sådant intresse på nytt. som har anmält att de önskar använda sig av studiestartsstödet i sitt rekryterande arbete bör CSN därefter beräkna en särskild resursram. har efterfrågat en lösning som möjliggör fördelning av resurser när kommuner ingår i samverkansområden. Av bl.a. administrativa skäl och med hänsyn till att stödet är frivilligt för varje kommun att använda är det dock enligt regeringens mening inte lämpligt att fördelningen sker på något annat sätt än till enskilda kommuner. Att medlen fördelas ut per kommun bör emellertid inte innebära några problem för samverkan, eftersom själva stödet är kopplat till individen utifrån dennes hemkommun oavsett vilken kommun denne därefter studerar i. Det finns således inget som hindrar att en person som beviljas stödet därefter bedriver sina studier i en annan kommun inom samverkansområdet. Enligt den fördelningsprincip som regeringen föreslår bör också resurser kunna omfördelas mellan kommuner. Resurser bör kunna omfördelas till andra kommuner I det fall en kommun inte vill använda sig av stödet bör medel kunna omfördelas till andra kommuner. På så sätt säkerställs att resurser inte binds upp utan endast fördelas ut till intresserade kommuner. Detsamma bör även gälla om en kommun inte kan rekrytera tillräckligt många personer för att de avsatta medlen ska komma till användning. Därför bör även resurser för stödet inom ramen för budgetåret kunna omfördelas till andra kommuner. Möjligheten till sådan omfördelning är nödvändig för att medlen ska kunna användas effektivt. Omfördelningen bör kunna gå till kommuner som kan rekrytera fler till studier än vad deras ursprungliga anslag medger. Omfördelningen, liksom den övriga budgethanteringen, bör administreras av CSN. Hur resursfördelningen bör regleras avser regeringen att återkomma till i det fortsatta förordningsarbetet. De ekonomiska ramarna bör ingå i CSN:s informations- och uppföljningssystem Det kommer att bli en viktig uppgift för kommunerna att utveckla metoder för att använda sina resurser så att de kan användas på ett effektivt sätt och . För att kommunen ska kunna lämna ett säkert besked till den enskilde om studiefinansieringen krävs ett uppföljningssystem som löpande redovisar den ekonomiska ramen och hur mycket som har intecknats genom tidigare beslut. Ett sådant uppföljningssystem blir också ett bra verktyg för kommunerna i planeringen av sin rekryterande verksamhet och vid planeringen av utbildningsverksamheten. I likhet med vad som gällde för det tidigare rekryteringsbidraget bör CSN tillhandahålla ett informationssystem där kommunerna får en god översikt över beviljat och utbetalt studiestartsstöd samt kvarvarande medel. Med ett sådant webbaserat informationssystem får kommunen tillgång till nödvändig information om budgetläget. Med hjälp av denna information och med en god planering från kommunernas sida bör det i praktiken inte bli nödvändigt för CSN att avslå några ansökningar om studiestartsstöd p.g.a. att medlen tagit slut i en kommun. Ovanstående beskrivna uppföljningssystem bör, med anledning av vad bl.a. och kommun anför, avsevärt förbättra planeringsförutsättningarna för kommunerna. Uppföljning av reformen behövs Regeringens förslag: CSN ska följa upp och utvärdera kommunernas rekryteringsarbete enligt lagen om studiestartsstöd. dokumentera sitt rekryteringsarbete och lämna sådana uppgifter om rekryteringsarbetet till CSN som behövs för CSN:s uppföljning. Det ska i lagen om studiestartsstöd tas in en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om den dokumentation som ska göras och om vilka uppgifter som ska lämnas. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian görs bedömningen att det ska ut- redas om kommunerna bör åläggas att hålla ett uppföljningssamtal med alla som beviljas studiestartsstöd och uppbär stödet i mer än sex Remissinstanserna: Flera remissinstanser berör frågan om uppfölj- ning av reformen och ställer sig positiva till att uppföljning görs. annat , Arbetsförmedlingen, kommun och påtalar vikten av sådan uppföljning. () tillstyrker förslaget att myndig- heten ska redovisa statistik samt följa upp och utvärdera kommunernas utvärdering (IFAU) och () lämnar synpunkter på hur uppföljningen av reformen ska göras och vad som ska ingå i en sådan uppföljning. Kommuner och Landsting (SKL) anför att det i ett relativt tidigt stadium behöver planeras för insatser som en grund för uppföljning av reformen och studiestödsformen. En viktig del är att uppmärksamma kommunernas egen uppföljning av denna verksamhet. Flera remissinstanser berör frågan om uppföljningssamtal hos kom- De allra flesta är positiva till ett sådant uppföljningssamtal, bl.a. i , i , Mitt- , , kommun, Handikapp- förbunden, i och TCO. anser att uppföljningssamtal kan fylla flera funktioner, både som kontrollfunktion och som motivation och stöd till den enskilde. i och Handikappförbunden anser att ett uppföljningssamtal kan hållas ännu tidigare än som föreslagits. , som också är positiva till förslaget, anser att det även är önskvärt att de som avbryter utbildning med studiestartsstöd innan sexmånadersgränsen bör följas upp. Detta för att ta del av vilka skäl som ligger till grund för att avbryta studierna trots förmånliga villkor. ställer sig mycket tveksam till att kommunen ska sköta uppföljningssamtalen och menar att detta borde vara ett uppdrag för varje utbildningsanordnare. kommun är av en annan uppfattning än ovanstående remiss- instanser och påtalar att alla elever inom komvux ska ha en individuell studieplan som anpassas efter varje persons behov och förutsättningar. Kommunen anser inte att någon annan hantering ska ske för elever med studiestartsstöd. Skälen för regeringens förslag Effekterna av studiestartsstödet bör noga följas upp Studiestartsstödet är en stor satsning på att rekrytera individer med stora utbildningsbehov till studier. Det bör därför noggrant följas hur satsningen fortlöper och om stödet får avsedda effekter. Det innebär bl.a. att CSN bör följa upp kommunernas rekryteringsarbete, vilket CSN tillstyrker. Eftersom denna uppföljning kräver att CSN hämtar in uppgifter från kommunerna bör det regleras i lagen om studiestartsstöd att CSN ska följa upp och utvärdera kommunens rekryteringsarbete och att en kommun som väljer att använda studiestartsstödet ska dokumentera sitt rekryteringsarbete och lämna sådana uppgifter om rekryteringsarbetet till CSN som behövs för uppföljningen och utvärderingen. Detaljerna kring dokumentationen och de uppgifter som ska lämnas bör dock regleras på förordningsnivå, med stöd av den s.k. restkomptensen. Det bör därför i lagen om studiestartsstöd finnas en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om den dokumentation som ska göras och om vilka uppgifter som ska lämnas till CSN. Skälet till att det räcker med en upplysningsbestämmelse är att stödet föreslås vara frivilligt för kommunerna att använda i sitt rekryterande arbete (se avsnitt 6.1). Enbart de kommuner som väljer att använda sig av stödet behöver därmed lämna de uppgifter som behövs för uppföljningen. Det rör sig därför enligt regeringens mening inte om något åliggande för kommunen. De kommuner som väljer att använda studiestartsstödet i sitt rekryterande arbete måste dokumentera vissa uppgifter i samband med rekryteringen. Lämpligen kan såväl dokumentationen som överlämnandet av uppgifterna till CSN ske i samband med att ansökan och kommunens beslut lämnas till CSN. Uppgifterna bedöms inte vara integritetskänsliga i förhållande till CSN och kommunernas hantering av uppgifterna och överlämnandet till CSN bör därför kunna ske med stöd av PUL-bestäm- melserna. Regeringen gör även bedömningen att det finns behov av annan uppföljning. Särskilda uppföljningsuppdrag bör därför ges till lämpliga myndigheter. Uppföljningen bör, särskilt i de delar som gäller studiernas betydelse för etableringen på arbetsmarknaden, även kunna ligga till grund för eventuella justeringar av studiestartsstödets inriktning, regelverk och eventuellt även för tilldelningen av medel till kommunerna. , IFAU och TCO lämnar synpunkter på hur uppföljningen kan utformas. Regeringen avser att återkomma med sådana uppföljningsuppdrag och i det arbetet kommer de lämnade synpunkterna att analyseras ytterligare. Uppföljningssamtal bör hållas med den studerande De individer som rekryteras till studier med hjälp av studiestartsstödet kommer att vara personer som har kort utbildning och är studieovana. Det är därför viktigt att de studerande får extra stöd i sina studier. sådant stöd kan vara att kommunen håller ett uppföljningssamtal med de studerande. I promemorian görs bedömningen att det ska utredas om kommunerna bör åläggas att hålla ett uppföljningssamtal med alla som beviljas studiestartsstöd och uppbär stödet . Ett flertal kommuner, bl.a. och kommun, framför att ett uppföljningssamtal kan vara positivt för de studerande. Regeringen delar denna uppfattning. Ett visst uppföljningsansvar redan finns för kommunen som utbildningsanordnare. Enligt 20 kap. 8 § skollagen ansvarar hemkommunen för att det upprättas en individuell studieplan för varje elev. Enligt 2 kap. 16 § förordningen om vuxenutbildning ansvarar rektorn för att planen revideras och att hemkommunen informeras om revideringen. Regeringen avser att skyndsamt utreda om nuvarande reglering av den individuella studieplanen innehåller tillräckliga moment av uppföljning av studierna eller om obligatoriska uppföljningssamtal därutöver bör hållas med de studerande. Regeringen föreslår i denna proposition inte något krav för de kommuner som väljer att använda studiestartsstödet i sitt rekryteranade arbete att hålla uppföljningssamtal. I väntan på ett eventuellt förslag om ett sådant uppföljningssamtal som anges ovan, anser dock regeringen, mot bakgrund av den positiva remissopinionen, att starka skäl talar för att kommunerna bör hålla sådana samtal med den studerande. Detta eftersom målgruppen för stödet utgörs av personer som i många fall är studieovana. Syftet med ett sådant uppföljningssamtal kan vara att ge den studerande extra vägledning och stöd i sina studier, vilket skulle kunna uppfattas som positivt och stöttande, och därmed även bidra till att förbättra studieresultaten och genomströmningen. Ett uppföljningssamtal kan även utgöra en avstämning av om den studerande faktiskt bedriver aktiva studier i enlighet med vad som planerats. Ett sådant samtal skulle exempelvis genomföras antingen av kommunen inom ramen för sitt ansvar att rekrytera personer till studier, eller, i de fall kommunen också är utbildningsanordnare, i samband med sådana revideringar av den individuella studieplanen som kommunen är ansvarig för. Som bl.a. Handikappförbunden påpekar kan det finnas skäl att hålla uppföljningssamtal inte bara när någon uppburit stödet utan även tidigare, eftersom samtalet bl.a. syftar till att ge extra vägledning och stöd. Ett sådant tidigare samtal skulle därför kunna uppfattas som positivt för den studerande. Att hålla uppföljningssamtal är alltså inte något krav för kommunerna men däremot bör CSN i sin uppföljning särskilt undersöka om kommunerna har hållit uppföljningssamtal med den studerande, liksom innehållet i och utfallet av sådana samtal. Att kommunerna ska dokumentera och lämna sådana uppgifter till CSN bör därför regleras i det fortsatta förordningsarbetet. Att CSN får möjlighet att göra en sådan uppföljning är viktigt för uppföljningen av effekterna av denna studiestödsreform. framför att ett eventuellt uppföljningssamtal bör genomföras av utbildningsanordnaren. Som anges i avsnitt 6.2 kan regeringen föreskriva om vid vilka läroanstalter och utbildningar studerande kan få studiestartsstöd. Om utbildningsanordnaren är någon annan än kommunen, t.ex. en folkhögskola, kan det inför kommunens uppföljningssamtal även vara lämpligt att kommunen har kontakt med utbildningsanordnaren. Det finns heller ingenting som hindrar att en sådan 2016/17:158 utbildningsanordnare har uppföljningssamtal med den studerande. Formerna för ett sådant uppföljningssamtal skulle då exempelvis kunna tas fram i samråd med kommunen. 13Möjligheten till avskrivning av studielån tagna vid behörighetsgivande studier avskaffas Studielån inom studiemedelssystemet som tas i samband med behörighetsgivande studier inom t.ex. komvux eller inom folkbildningen kan till viss del skrivas av om den studerande går vidare till högskolestudier. Möjligheten till avskrivning av studielån omfattar även låntagare som studerar på högskolornas basår, dvs. enligt förordningen (2007:432) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor. Förutsättningarna för att få avskrivning av studielån för tidigare studier regleras i 4 kap. 22 § studiestödslagen. Avskrivning får göras med en sjättedel av det först lånade beloppet för varje 60 högskolepoäng som kan ingå i en högskoleexamen och som låntagaren har genomfört med godkänt resultat. Den sammanlagda avskrivningen får dock omfatta högst hälften av det först lånade beloppet. Högst 180 högskolepoäng, motsvarande heltidsstudier, ger grund för avskrivning. Möjligheten till avskrivning av lån gäller endast studiemedelstagare som har studiemedel med den generella bidragsnivån och som även tar lån. För dem som har studiemedlens högre bidragsnivå ges därför ingen möjlighet till avskrivning. Det främsta syftet med att möjliggöra avskrivning av studielån för tidigare studier är att minska skuldsättningen för dem som har studerat med studielån på både grundskolenivå eller gymnasieskolenivå och därefter på eftergymnasial nivå. Ett annat skäl är att främja rekryteringen av studerande till framför allt naturvetenskapliga och tekniska studier (prop. 1999/2000:10 s. 121). Möjligheten till avskrivning avskaffas till förmån för det nya studiestartsstödet Regeringens förslag: Möjligheten att skriva av studielån tagna i sam- band med behörighetsgivande studier för studerande som går vidare till högskolestudier ska avskaffas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. Kommuner och Landsting (SKL), (), Arbetsförmedlingen och , tillstyrker eller har inget att Prop. 2016/17:158 invända emot förslaget. CSN delar promemorians bedömning att direkta subventioner, t.ex. i form av generösare bidrag, är mer träffsäkra och har en större effekt än indirekta subventioner i form av senare låneavskrivningar. Flera av de remissinstanser som särskilt har kommenterat förslaget avstyrker dock eller har invändningar mot förslaget. (), Universitets- och högskolerådet (UHR), , , , , , kommun, , Handikappförbunden, Vuxenutbildning i samverkan (ViS), , och (). UHR, och i lyfter fram att det behövs mer utvärdering av avskrivningens effekt på rekryteringen till högskolestudier innan möjligheten tas bort. Många remissinstanser, bl.a. , , , kommun, , Handikappförbunden, ViS, , och , ifrågasätter borttagandet av avskrivningen utifrån aspekten att rekryteringen till högskolestudier riskerar att försämras. UHR framhåller att möjligheten till avskrivning delvis avser andra grupper än det föreslagna studiestartsstödet. Möjligheten till avskrivning gäller alla personer som tar studielån i samband med behörighetsgivande studier till högskolan däribland studerande på basårsutbildning. Lärosätena understryker enligt UHR vikten av basåret för breddad rekrytering. UHR anser att det finns en risk att ett avskaffande av möjligheten till avskrivning av studielån kan ha negativa effekter avseende rekrytering av underrepresenterade grupper till högskolan. Enligt UHR bör därför konsekvenserna av förslaget utredas ytterligare. Tekniska högskolan och i (LO) anser att ytterligare information om möjligheten att få lån avskrivna för behörighetsgivande studier kan öka rekryteringen till högskolstudier. KFM, Specialpedagogiska skolmyndigheten och LO lyfter fram förslagets betydelse för studerandes skuldsättning. Vidare menar KFM att den aktuella regelförändringen riskerar att leda till att fler människor blir överskuldsatta och uppskattar att förslaget skulle innebära ett ytterligare inflöde på åtminstone 800 gäldenärer . Skälen för regeringens förslag Direkta subventioner bedöms ha en större effekt för rekrytering till studier Studier visar att individer agerar efter en kortsiktig ekonomiskt rationalitet när det gäller studieval. Ekonomiska faktorer påverkar studieval men individer gör en relativt kortsiktig bedömning av det ekonomiska utfallet av studierna. Det är därför sannolikt att direkta ekonomiska subventioner, t.ex. ett bidrag, har större effekt på individers val än framtida förmåner, t.ex. en kommande låneavskrivning, något även CSN för fram. terande inslag som finns i studiemedelssystemet bygger på denna princip, som till exempel den högre bidragsnivån. Regeringen har därför infört bestämmelser i studiestödsförordningen som t.ex. gör det möjligt för vissa lärarstuderande att, inom ramen för anvisade medel, få det högre bidraget för sina studier (3 kap. 10 § studiestödsförordningen, jfr också prop. 2014/15:1 och prop. 2014/15:99). Regeringen anser mot bakgrund av ovanstående att studiemedlens rekryterande inslag i huvudsak bör koncentreras till direkta subventioner, som t.ex. studiestartsstöd och det högre bidraget inom studiemedlen. Avskrivningens betydelse för rekryteringen till högre studier kan ifrågasättas