prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Tabell 2.6 Inkomna ärenden Av de ärenden som inkom till inleddes förundersökning i av fallen, vilket är samma andel som 2015. Av ärenden med inledd förundersökning var det däremot en lägre andel som redovisades till åklagare. Den andelen minskade från till . Antalet ärenden som redovisade till åklagare minskade . Det innebär att andelen redovisade ärenden av avslutade ärenden (dvs. ärenden som slutredovisats till åklagare, lagts ned eller överlämnats till annan myndighet och därmed är avslutade i diarium) minskade från till . Antalet och andelen redovisade ärenden minskade i alla brottskategorier. Ärendebalansen i form av antal öppna ärenden ökade . Till inkom ca 162 800 ärenden eller knappt 410 000 brottsmisstankar. Det är en minskning avseende ärenden och avseende brottsmisstankar jämfört med föregående år. Källa: samt årsredovisningar för och . För del redovisas endast inkomna brottsärenden, inklusive ärenden från övervakning med trafiksäkerhetskameror. Siffrorna gällande och inkluderar även andra ärenden än sådana som avser ansvar för brott. Medelgenomströmningstiden för bearbetade ärenden hos , dvs. ärenden där förundersökning eller annan slags brottsutredning bedrivits, ökade från 88 . Tiden mäts från inledd förundersökning till dess att ärendet avslutats hos polisen. Den totala genomsnittliga genomström- ningstiden från att anmälan har inkommit till till dess att beslut har fattats minskade . Även genomströmningstiden mätt från att beslutsunderlag inkommit från till dess att fattat beslut minskade med . Genomströmningstiden mätt i antal dagar från anmälan till beslut vid ökade från 181 . Det kan bero på att myndigheten hanterat fler ärenden som rör grov ekonomisk brottslighet och färre mängdbrott. När brottsbekämpande myndigheter knyter en gärningsperson till ett brott genom att åklagare fattar beslut om åtal, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse (dvs. lagföring) räknas brottet som personuppklarat i den officiella kriminal- statistiken. Antalet personuppklarade brott minskade i samma omfattning som antalet redovisade ärenden från polis till åklagare, dvs. Sammanlagt personuppklarades 194 000 brott . Personuppklarings- procenten (andelen personuppklarade brott av samtliga handlagda brott) uppgick till , vilket är en minskning i 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 förhållande till 2015. Lagföringsprocenten (andelen personuppklarade brott av samtliga utredda brott) uppgick till 2016, vilket är en minskning jämfört med . I landets sju polisregioner och åklagarområden varierade lagföringsprocenten från i till i Nord. Diagram 2.15 Personuppklarade brott och lagförda personer Källa: Den officiella kriminalstatistiken samt årsredovisningarna för och . För att möjliggöra tidsserien över personuppklarade brott har dessa definierats enligt den definition som Brå använde till och med . Antalet personer som lagfördes (dvs. åtalades, fick strafföreläggande eller meddelades åtalsunderlåtelse) genom beslut av minskade till 102 083. Andelen lagförda personer (av det totala antalet misstänkta personer där beslut om lagföring eller avskrivning fattats) minskade med en procentenhet till . Antalet lagförda brottsmisstankar minskade , vilket förklaras av det minskade ärendeinflödet samt att myndigheten hade tre stora bedrägeriärenden i vilka det fattades lagföringsbeslut för ett stort antal brottsmisstankar. Antalet lagföringsbeslut som fattades hos minskade och uppgick till ca 7 000 stycken. Andelen lagföringsbeslut minskade till . ökade antalet lagförda personer med till 1 972 personer. Ökningen avser främst allvarligare ekonomisk brottslighet. Detta kan förklaras av att gjort en satsning på att identifiera personer som ses som drivande aktörer inom grov ekonomisk brottslighet. Antalet ordningsböter som utfärdade fortsatte att minska kraftigt. utfärdades 31 000 färre ordningsböter än 2015 vilket motsvarar en minskning . Diagram 2.16 Utfärdade ordningsböter Möjligheterna till ekonomisk är en av de främsta drivkrafterna bakom en stor del av brottsligheten i samhället. Genom att i samband med utredning och lagföring av brott också arbeta med att återföra brottsvinster kan rättsväsendet bidra till att incitamenten att begå brott minskar. registrerade yrkanden om förverkande av utbyte av brott eller brottslig verksamhet i 514 ärenden, vilket är en ökning innan. och genomförde 485 förenklade tillgångsutredningar, varav 163 gick vidare till fördjupad utredning. framställde 25 yrkanden om förverkanden vilket ligger på samma nivå som 2015. framställde också 31 yrkanden om företagsbot och 42 yrkanden om skadestånd. Ärendeutvecklingen vid Nationellt forensiskt centrum (NFC) vid har visat på ett kontinuerligt ökat behov av forensiska undersökningar och analyser. ökade ärende- tillströmningen vid NFC , exklusive personärenden för dna- respektive fingeravtrycksanalys samt ärenden från . Antalet begärda undersökningar av personprover för dna-analys fortsatte däremot att minska (-). NFC:s produktion ökade och man avslutade fler ärenden än 2015. Trots detta ökade antalet öppna ärenden. enligt NFC bl.a. på att man har behövt avsätta resurser för att lära upp och handleda nya medarbetare. har NFC kunnat korta vissa handläggningstider medan andra har ökat. På områdena vapen, droger, alkohol och dna har handläggningstiderna minskat till följd av resurstillskott och förändrat arbetssätt. För undersökningar gällande t.ex. handstil och fingeravtryck har tiderna ökat p.g.a. resursbrist och ökad inströmning av sådana ärenden. Ärendeutvecklingen vid olika verksamheter förändrades i vissa avseenden . Inom den rättsmedicinska verksamheten minskade antalet förrättade obduktioner . Antalet dödsfall där dödssättet har bedömts som avsiktligt vållat av annan ligger dock kvar på ungefär samma, förhöjda, nivå som året innan (108 stycken). Antalet genomförda medicinska åldersbedömningar i brottmål ökade till 42 stycken jämfört med 11 året innan. Antalet utfärdade rättsintyg minskade . Minskningen uppgår till jämfört med och till jämfört med . Antalet rättspsykiatriska undersökningar var i det närmaste oförändrat jämfört med året innan. Antalet expedierade ärenden inom rättskemin ökade med drygt en procent till 91 000 . Inom rättsgenetiken minskade det totala antalet expedierade ärenden till 2 900. Handläggningstiderna vid har generellt sett minskat, främst när det gäller obduktionsärenden där handläggningstiderna förkortats . Detta bedöms vara ett resultat av att myndigheten har arbetat aktivt med att förändra sitt arbetssätt med fokus på bland annat effektiva processer. Isoleringsbrytande åtgärder för intagna i häkte har fått återkommande nationell och internationell kritik för sin häktnings- och restriktionsanvändning. Regeringen har vidtagit flera åtgärder på området. Som ett resultat av dessa har bl.a. häktes- och restriktionsutredningen lämnat förslag som innebär nya alternativ till häktning, begränsning av häktestiderna, lagstiftad rätt till mänsklig kontakt och särskilda regler för frihetsberövade barn. Även har lämnat förslag till åtgärder i en kartläggning av situationen i häkte. Regeringen arbetar med förslagen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Kriminalvården har vidtagit flera åtgärder i syfte att öka häktades tid i isoleringsbrytande åtgärder. Förutom utveckling av verksamhetsinnehållet har Kriminalvården och fortsatt att utveckla sitt samarbete, på såväl central som lokal nivå. Syftet med samarbetet är att underlätta arbetet med isoleringsbrytande åtgärder för dem som är häktade med restriktioner. En dryg fjärdedel av de häktade med restriktioner fick del av isoleringsbrytande åtgärder minst . Det är en liten ökning i förhållande till 2015. Knappt tre fjärdedelar av de häktade utan restriktioner fick del av isoleringsbrytande åtgärder minst vilket är en liten minskning i förhållande till 2015. För båda kategorierna häktade gäller att gruppen unga och gruppen kvinnor får isoleringsbrytande åtgärder i större utsträckning. Grupperna unga med restriktioner och kvinnor med eller utan restriktioner står för den största ökningen i förhållande till föregående år. Myndigheternas kostnader inom verksam- hetsgrenen utredning och lagföring uppgick till 2016, vilket är eller mer än föregående år. I förhållande till 2014 uppgår ökningen till . Vid ökade kostnaderna med () och vid med (). Även vid och ökade kostnaderna, i fall med () och vid med (). Våldsbrott är en högprioriterad brottskategori inom och en stor del av myndighetens resurser går åt till att hantera den typen av brott. lades av resurstiden för utredning och lagföring på våldsbrott, vilket är en ökning . Våldsbrottens andel av ärendeinflödet uppgår till . Inom utgjordes av de avslutade brottsmisstankarna av vålds- och sexualbrott och av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 resurserna användes för att handlägga sådana brottsmisstankar. lägger av sin budget på utredning och lagföring. De vanligaste brottskategorierna är skattebrott och bokföringsbrott. Andelen komplexa ärenden har ökat , vilket också återspeglas i ökade kostnader jämfört med året innan. deltar också i allt större utsträckning i insatser beslutade inom den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. Sammantaget ställer det stora krav på myndigheten att göra effektiva prioriteringar. Diagram 2.17 Kostnadsutveckling utredning och lagföring Källa: –2016 för , , Regeringens mål för Domstolar är att mål och ärenden ska avgöras med hög kvalitet och effektivitet. Målbalanserna och omloppstiderna ska hållas på en rimlig nivå. ska skapa förutsättningar för domstolarna att uppfylla målet för verksamheten bl.a. genom en ändamålsenlig resursfördelning och stöd i verksamhetsutvecklingen. Inom den dömande verksamheten verkar de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Domstolar omfattar även hyres- och arrendenämnderna, , och . Verksamheten vid migrationsdomstolarna redovisas under utgiftsområde 8. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –inkomna, avgjorda och balanserade mål, –produktivitet, mätt som antalet avgjorda mål och ärenden i förhållande till kostnaderna. Regeringen har beslutat om målsättningar för hur långa omloppstider olika typer av mål högst bör ha i domstolarna. Målsättningarna gäller hur lång handläggningstid av målen högst bör ha från att de kommit in till domstolen till att de har avgjorts. Regeringen har också beslutat om målsättningar för omloppstiderna vid hyres- och arrendenämnderna. Även här gäller målsättningen hur lång handläggningstid av ärendena högst bör ha. Verksamhetsmålen och resultaten framgår av tabell 2.7. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.7 Uppfyllelse av verksamhetsmål: genomsnittlig omloppstid i månader för avgjorda mål och ärenden, Tvistemål exkl. gem. Tvistemål fram till PT beslut Tvistemål där PT beslut beviljats Samtliga mål exkl. förtursmål och Samtliga mål exkl. förtursmål och Samtliga ärenden exkl. avstående- och Anm.: är tvistemål vid hovrätter uppdelade i två delar, tvistemål fram till beslut om prövningstillstånd och tvistemål där beslut om prövningstillstånd har beviljats. Därför finns jämförelsetal endast tillgängliga . Källa: –2016 för Domstolar. Omloppstiderna vid domstolarna har minskat för samtliga målkategorier . minskade omloppstiderna för samtliga verksamhetsmål utom för kategorin tvistemål fram till beslut om prövningstillstånd vid hovrätterna där resultatet var oförändrat. Verksamhetsmålen uppnåddes för tingsrätterna och förvaltningsrätterna. Hovrätterna uppnådde verksamhetsmålet för tvistemål fram till beslut om prövningstillstånd. Hovrätternas omloppstider för övriga verksamhetsmål förbättrades men de ligger fortsatt över verksamhetsmålen. Kammarrätternas omloppstider minskade men ligger fortfarande över regeringens verksamhetsmål. Verksamhetsmålet för hyres- och arrendenämndernas omloppstid uppnåddes inte. Nämndernas resultat uppgick , vilket är en försämring jämfört med året innan. Den huvudsakliga förklaringen till att måluppfyllelsen försämrats är att nämnderna avgjort ett större antal äldre arrendenämnds- ärenden. pågick ett antal riktade åtgärder för att minska handläggningstider och balanser vid Domstolar. Som exempel kan nämnas den förstärkningsstyrka med domare som kan tas i anspråk vid frånvaro på grund av utbildning och långvarig sjukskrivning eller vid handläggning av större mål och balans- avarbetningar. Som framgångsfaktorer för måluppfyllelsen framhåller domstolarna en effektivare ledning och styrning av verksamheten och åtgärder inom ramen för den inre organisationen bl.a. fördelning av mål, beredningsrutiner, tydlig ansvarsfördelning och specialisering. Inkomna, avgjorda och balanserade mål Antalet inkomna mål (exklusive migrationsmål) till domstolarna ökade 2016 jämfört med . Antalet avgjorda mål minskade och antalet balanserade mål ökade . Utvecklingen framgår av diagram 2.18. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Diagram 2.18 Utveckling av inkomna, avgjorda och balanserade mål (exkl. migrationsmål) Källa: –2016 för Domstolar. ökade antalet inkomna mål . Antalet avgjorda mål fortsatte dock att minska . Efter en femårig minskning ökade antalet balanserade mål 2016 till följd av att antalet inkomna mål översteg antalet avgjorda mål. Därmed bröts utvecklingen av minskande balanser. Domstolarnas totala balans kan delas upp i en så kallad arbetsbalans och en överbalans. Med arbetsbalans avses det antal mål i balans som statistiskt är förenligt med att regeringens verksamhetsmål gällande omloppstider kan nås. Det antal mål som överstiger arbetsbalansen definieras som överbalans. Källa: –2016 för Domstolar. Domstolarna hade sammantaget en mindre överbalans som uppgick till 1 712 mål 2016. har överbalansen gradvis minskat och 2015 hade domstolarna en underbalans, se Tingsrätterna hade en marginell överbalans som förklaras av ökade brottmålsbalanser. Förvaltningsrätterna (exklusive migrationsmål) hade underbalanser. Hovrätterna hade en marginell överbalans. Kammarrätterna hade en överbalans på nästan 4 400 mål, vilket är en ökning med knappt 700 mål jämfört med . En stor del av överbalansen vid kammarrätterna utgjordes av socialförsäkringsmål vid Kammarrätten i . Målen rör ersättning för kostnader till följd av vård i annat land inom EU. Verksamhetsområdet omfattar både verksamheten inom Domstolar (exklusive migrationsdomstolarna) och de transfereringar och övriga utbetalningar som utgörs av kostnader under anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Verksamhetens kostnader avser huvudsakligen utfallet på anslaget 1:5 Domstolar och transfereringar avser huvudsakligen utfallet på anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Diagram 2.20 Kostnadsutveckling dömande verksamhet Källa: –2016 för Domstolar. –2016 har verksam- hetskostnaderna inom Domstolar ökat med . ökade de , vilket främst förklaras av ökade personalkostnader. Produktiviteten, mätt som antalet avgjorda mål och ärenden i förhållande till de totala fastprisberäknade kostnaderna på anslaget 1:5 Domstolar, minskade . ökade antalet inkomna mål något medan antalet avgjorda mål och ärenden fortsatte att minska. Även om antalet balanserade mål ökade så finns det endast en marginell överbalans. Utgifterna för rättsliga biträden ökade . Totalt har de ökat –2016. utgjorde utgifterna för offentlig försvarare av utgifterna på anslaget. Andra huvudsakliga utgiftsposter är kostnader för målsägandebiträde, offentligt biträde, rättshjälp, konkursförvaltararvode, bevisning och tolkar. Den totala ökningen av utgifterna på anslaget beror huvudsakligen på ökade utgifter för offentliga försvarare. Ökningen förklaras främst av att antalet timmar per förordnande har ökat men även av att timkostnadsnormen har höjts. Timkostnadsnormen fastställs av regeringen i förordningen (2009:1237) om timkostnadsnorm inom rättshjälpsområdet. Regeringens mål för verksamheten är att påföljderna ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt och att antalet återfall i brott ska minska. Kriminalvården ansvarar för att verkställa påföljder inom verksamhetsområdet. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Uppfyllelsen av målet att påföljder ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt bedöms bl.a. utifrån –myndighetens arbete med att förbättra den interna styrningen och kontrollen, –effektiviteten i resursutnyttjandet, –antalet rymningar och andra allvarliga händelser och –graden av strukturerad sysselsättning i anstalt. Måluppfyllelsen avseende det återfalls- förebyggande arbetet under verkställigheten bedöms bl.a. utifrån –andelen klienter som har en verkställig- hetsplan, 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 –andelen klienter som har deltagit i och fullföljt behandlingsprogram, –klienternas deltagande i utbildning och –andelen klienter som har blivit föremål för särskilda utslussningsåtgärder. Intern styrning och kontroll Kriminalvården har stärkt den interna styrningen och kontrollen, bl.a. genom att en tillsynssektion har inrättats, vars uppdrag är att samlat granska verksamheten och ge myndighetsledningen underlag som visar på eventuella brister och utvecklingsområden. Beläggning och effektivt resursutnyttjande Medelantalet klienter i anstalt och frivård har minskat med totalt . Minskningen av antalet intagna i anstalt avtog dock . Källa: Kriminalvårdens årsredovisningar 2007-2016. Kriminalvården har fortsatt att på kort sikt anpassa platstillgången efter behovet. Myndigheten har även fortsatt sitt arbete med att utveckla och planera för ett långsiktigt hållbart platsbestånd. Inom ramen för myndighetens genomförandeplan har beslut fattats om att gå vidare i projekteringen för om- eller nybyggnad av ett antal anstalter i landet. som antalet klienter fortsatte att minska fortsatte personalresurserna att öka. Förhållandet förklaras av myndighetens arbete med att stärka den interna styrningen och kontrollen samt av det pågående utvecklings- arbetet avseende klientverksamheten. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Kriminalvården har haft fortsatt fokus på att stärka säkerheten vid anstalter i de högre säkerhetsklasserna. Myndigheten har också fortsatt sitt arbete med att öka säkerheten vid frivårdskontoren. Ingen rymning från anstalter i de högre säkerhetsklasserna har skett , i likhet med 2015. Antalet avvikelser från anstalter i den lägsta säkerhetsklassen fortsätter också att ligga på en låg nivå. Antalet allvarliga händelser i såväl anstalt som frivård har dock ökat något i förhållande till föregående år medan antalet har sjunkit inom transportverksamheten. Kriminalvården har regeringens uppdrag att utveckla och långsiktigt förankra arbetet mot våldsbejakande extremism inom myndigheten. Se vidare utg.omr 1 avsnitt 9.8. Kriminalvården har slutfört ett flerårigt utvecklingsarbete för att öka kvaliteten i arbetet med verkställighetsplanering. Bland annat har ett nytt systemstöd införts och medarbetare har fått utbildning. Omställningen har varit personalkrävande och medfört att andelen klienter som fått en fastställd verkställighetsplan har sjunkit jämfört med , förutom för gruppen villkorligt frigivna där andelen () var i nivå med föregående år. Andelen klienter i frivård respektive klienter i anstalt som har deltagit i behandlingsprogram var i nivå med respektive har sjunkit något i förhållande till föregående år. En fjärdedel av de som avtjänade fängelsestraff och en knapp tredjedel av de som verkställde skyddstillsyn deltog i behandlingsprogram under verkställigheten. Fullföljandegraden har gått ner något i förhållande till föregående år. En viss positiv utveckling kan dock noteras när det gäller deltagande och fullföljande av de längre behandlingsprogrammen, vilket är i linje med Kriminalvårdens strategiska inriktning för behandlingsinsatserna. Kriminalvården har haft regeringens uppdrag att utveckla och förstärka arbetet med gruppen unga i kriminalvård respektive våldsamma klienter. Av redovisningen kan bl.a. konstateras en positiv utveckling när det gäller deltagande i behandlingsprogram inom båda dessa grupper, bl.a. till följd av satsningar på intagna med ADHD samt resursförstärkningar av verksamheten för unga klienter. För intagna i anstalt utgörs sysselsättningen förutom av behandlingsprogram även av bl.a. arbete och studier. En fjärdedel av de intagna i anstalt påbörjade någon form av utbildning under verkställigheten, vilket är i nivå med föregående år. Kriminalvården har regeringens uppdrag att vidta åtgärder för att öka tillgängligheten och genomströmningen i klientutbildningen i syfte att kunna erbjuda fler intagna kompletterande utbildning på gymnasial nivå. frigavs av de intagna från anstalt via en av de fyra särskilda utslussningsåtgärderna, vilket är en minskning med en procentenhet i förhållande till 2015 och en tillbakagång till nivå. Kvinnor får i något högre grad del av någon av de särskilda utslussningsåtgärderna. Kriminalvården har regeringens uppdrag att förstärka arbetet med utslussning. Myndigheten har lämnat en delredovisning som avser arbetet . Av redovisningen framgår bl.a. att flera förändringar, som syftar till att öka antalet klienter som får del av utslussningsåtgärder, har initierats. Uppdraget ska slutredovisas . Kriminalvården strävar efter att vara drivande i samarbeten som bidrar till att risken för återfall minskar och har tagit fram en nationell handlingsplan för myndighetens samverkan med andra aktörer inom klientverksamheten. Regeringen gav även en utredare i uppdrag att ta fram förslag på en modell för samverkan mellan samhällets aktörer avseende återfallsförebyggande åtgärder på individnivå. Uppdraget har redovisats och bereds inom . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Diagram 2.22 Kostnadsutveckling verkställighet av påföljd För att bedöma måluppfyllelsen används bl.a. följande indikatorer: åklagarnas och domstolarnas arbete, inkomna medel från regressverksamheten, Källa: Kriminalvårdens årsredovisningar 2007–2016. Kostnaden för transferingar ligger på i snitt Verksamhetområdet omfattar verksamhet inom frivården, anstalter samt Kriminalvårdens transportverksamhet för såväl nationella som internationella transporter. Internationella transporter inom migrationsområdet redovisas under utgiftsområde 8 Migration. Häktes- verksamheten ingår som en del i verksam- hetsområdet Utredning och lagföring. Kostnaderna för verksamhetsområdet har ökat . ökade kostnaderna med till en nivå på . Utvecklingen förklaras av ökade kostnader för personal, lokaler och övrig drift. –antalet inkomna och beviljade ansökningar till brottsofferfonden. För att kunna bedöma måluppfyllelsen inom området följer regeringen dels de åtgärder som myndigheterna vidtagit för att förbättra bemötandet av brottsutsatta och informationen till brottsutsatta, dels resultat avseende handläggning av brotts- skadeärenden m.m. Inledningsvis redovisas en bedömning av rättsväsendets allmänna arbete, framför allt utifrån ett urval av resultatindikatorer från Nationella trygghetsundersökningen (NTU). Därefter redovisas specifikt arbete. Regeringens mål är att skadeverkningarna av brott ska minska och att verksamheten till stöd för brottsoffer bedrivs på ett effektivt och rättsäkert sätt med hög kvalitet. Den som drabbats av brott ska få adekvat information och ett gott bemötande från rättsväsendets myndig- heter. De myndigheter inom rättsväsendet som bidrar till måluppfyllelsen genom brottsoffer- relaterade verksamheter är Brottsoffermyndig- heten, , och Domstolar. Rättsväsendet ska tillsammans med övriga aktörer i samhället ge stöd åt dem som drabbas av brott. Många anställda inom rättsväsendets myndigheter kommer på ett eller annat sätt i kontakt med personer som har drabbats av brott. Myndigheterna och deras personal behöver därför kunna bemöta brottsdrabbade på ett professionellt sätt, ge dem relevant information och vid behov hjälpa dem att få kontakt med andra aktörer, t.ex. med den kommunala eller det civila samhällets organisationer.