prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:9 Totalförsvarets forsknings- institut . beräknas anslaget till respektive . 3.4.10 1:10 Nämnder m.m. Tabell 3.32 Anslagsutveckling 1:10 Nämnder m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. Anslaget har i förhållande till 2017 beräknats enligt följande. föreslagna och aviserade anslags- förändringar Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utveckl- ingen i närområdet samt händelser som visat på samhällets sårbarhet ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . I syfte att bidra till intresse- och kunskapsspridning om försvars- och säkerhetspolitik, totalförsvar samt frågor om samhällets krisberedskap föreslås anslaget öka med för att finansiera ett ökat verksamhetsbidrag till centralförbundet och försvar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 3.33 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:10 Nämnder m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Nämnder m.m. . beräknas anslaget till respektive . är, med undantag av det nedan behandlade anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m., en avgiftsfinansierad myndighet vars främsta upp- gift är att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och förnödenheter på uppdrag av Försvarsmakten och andra kunder. Myndigheten förser även Försvarsmakten med logistiskt stöd i form av materielförsörjning, underhåll och service. Myndigheten bistår Försvarsmakten i fråga om långsiktig materielförsörjningsplanering och materielsystemkunskap. För de enskilda upp- dragen utformar offerter utifrån Försvarsmaktens fastställda materielplan. Försvarsmakten gör sedan kundbeställningar gentemot . Kundbeställ- ningarna utgör ett åtagande för gentemot kunden och är grunden för uppföljning av myndighetens verksamhet. får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1Minskning av beräknade avgifter omfattar även effekten av den förändrade organisationen av logistikfunktioner m.m. i enlighet med vad som anges i avsnitt 3.3.7. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 18 för att tillgodose behov av rörelsekapital. Skälen för regeringens förslag: behöver ett rörelsekapital för att finansiera utestående förskott till industrin och övrigt behov av rörelsekapital samt för hanteringen av vissa avtal inom försvarsexport- området. 3.4.121:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. Tabell 3.35 Anslagsutveckling 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 91 606 tkr prisnivå. 3Motsvarar 91 606 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera För- svarets materielverks tillhandahållande av resur- ser inom materiel- och logistikförsörjning för stöd till regeringen. Anslaget får även användas för att finansiera verksamhet avseende över- låtelse och upplåtelse av materiel samt export- stöd inom försvarsområdet. Anslaget får vidare användas för, inom ovan nämnda område, För- svarets materielverks förvaltningsutgifter. An- slaget får likaså användas till certi- fieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) samt signatärskapet för Common Criteria Recog- nition Arrangement (CCRA). Anslagsändamålet föreslås ändras till följd av att avvecklingen av är slutförd. Anslaget har i förhållande till 2017 beräknats enligt följande. föreslagna och aviserade anslags- förändringar Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utveck- lingen i närområdet samt händelser som visat på samhällets sårbarhet ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . För att finansiera ökade administrativa behov i verk- samheten föreslås anslaget öka med . beslutade och aviserade anslags- förändringar I budgetpropositionen ökades anslaget för att finansiera de uppgifter som förts över från till efter avvecklingen av Försvars- exportmyndigheten. Till följd av att avveckling är slutförd minskar anslaget med . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preli- minär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:11 Internationella materiel- samarbeten och industrifrågor m.m. . beräknas anslaget till respektive . Överlåtelse och upplåtelse av materiel Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om export av JAS 39C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflyg- systemet och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet – 2020. Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. sökte regeringen mandat för att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel under förutsättning att materielen kan avvaras med hänsyn till Försvarsmaktens operativa förmåga och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet – 2020. Utskottet avstyrkte förslaget (bet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 2016/17:FöU1). beslutade sedermera i linje med reservation 5. I likhet med vad regeringen anförde i budget- propositionen ger 8 kap. 6 § budget- lagen (2011:203) regeringen mandat att överlåta viss materiel (lös egendom) som inte behövs för statens verksamhet. Regeringen anförde i den försvarspolitiska inriktningspropositionen att det enskilt vikti- gaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. I denna utveckling mot ökad operativ förmåga i krigsförbanden bör materiel inom strids- flygsystemet JAS 39C/D, som visserligen be- hövs för statens verksamhet, kunna överlåtas eller upplåtas i de fall detta på ett bättre sätt kan bidra till att finansiera ett vidmakthållande av JAS 39C/D med högre operativ tillgänglighet och därmed möjliggöra en mer gynnsam om- beväpningsplan. Det är här viktigt att göra klart att även om det finns ett bemyndigande enligt 8 kap. 6 § budgetlagen så förutsätter en upplåtelse eller överlåtelse av materiel till utlandet som utgör krigsmateriel även att ett separat tillstånd lämnas enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Tabell 3.37 Anslagsutveckling 1:12 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 9 246 tkr prisnivå. 3Motsvarar 9 246 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera den verk- samhet som Försvarsunderrättelsedomstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signal- spaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget har i förhållande till 2017 beräknats enligt följande. föreslagna och aviserade anslags- förändringar Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utveck- lingen i närområdet samt händelser som visat på samhällets sårbarhet ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . För att stärka Försvarsunderrättelsedomsstolens kontin- uerliga verksamhet föreslås anslaget öka med . Tabell 3.38 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:12 Försvarsunderrättelsedomstolen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 Försvarsunderrättelsedom- stolen . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit i Riksgäldskonto- ret som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomor- dentliga förhållanden. Skälen för regeringens förslag: Regeringen fick nyttja en kredit i på högst 40 . Rege- ringen anser att motsvarande bemyndigande bör lämnas . Beredskapskrediten ska säker- ställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betalningsmedel. Om beredskapskrediten utnyttjas avser rege- ringen att återkomma till med redo- visning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigs- fara eller andra utomordentliga förhållanden. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 4.1Mål för samhällets krisberedskap mål för skydd mot olyckor är enligt lag (2003:778) om skydd mot olyckor att i hela landet ge människors liv, hälsa, egendom och miljö ett – med hänsyn till de lokala förhållandena – tillfredsställande och likvärdigt skydd mot olyckor. De av regeringen angivna målen för kris- beredskap, indelas i ett förebyggande perspektiv och ett hanterande perspektiv. Med dessa utgångspunkter är målen för krisberedskapen att –minska risken för olyckor och kriser som hotar vår säkerhet –värna människors liv och hälsa samt grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättig- heter genom att upprätthålla samhällsviktig verksamhet och hindra eller begränsa skador på egendom och miljö då olyckor och krissituationer inträffar. Arbetet med krisberedskapen bör även bidra till att minska lidande och konsekvenser av allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. Kris- beredskapsarbetet utgör också en utgångspunkt för arbete med det civila försvaret. Civilt försvar är den verksamhet som myndig- heter, kommuner och landsting samt enskilda, företag och organisationer m.fl. vidtar för att förbereda för krig. Civilt försvar utgörs i fredstid av beredskapsplanering och under krigs- förhållanden av den civila verksamhet som behövs för att upprätthålla målen för civilt försvar. har beslutat (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) att målet för verksamheten inom det civila försvaret är att –säkerställa de viktigaste samhällsfunkt- ionerna –bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. förmåga att förebygga, hantera och lära från olyckor och kriser samt beredskaps- planering för civilt försvar bygger på den samlade förmågan hos alla aktörer i samhället. Bedömningen av vilka resultat som har uppnåtts i förhållande till målen baseras på de aktiviteter och prestationer som har utförts, främst inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap, men även inom andra utgifts- områden. Även privata verksamheter och andra P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 faktorer i omvärlden påverkar utvecklingen av samhällets krisberedskap. Förmågan att hantera allvarliga olyckor och kriser i samhället i fredstid skapar också en grundläggande förmåga att hantera höjd bered- skap och ytterst krig. Regeringens redovisning av resultaten inom samhällets krisberedskap utgår från följande bedömningsgrunder: –Samhällets förmåga att förebygga olyckor, kriser och krig. –Samhällets förmåga att hantera olyckor, kriser och krig. –Generell utveckling av samhällsskydd och beredskap. För att utveckla resultatredovisningen används resultatindikatorer som kommer att följas när det gäller att beskriva utvecklingen av samhällets krisberedskap. De resultatindikatorer som används är: –Omkomna i bränder –SOS Alarms svarstid på 112-samtal Antalet omkomna i bränder är svårt att påverka genom direkta åtgärder, men ett gediget brand- förebyggande arbete kan minska antalet personer som avlider eller skadas vid bränder. Tidsfaktorn vid alarmering är av avgörande betydelse för att nödställda personer snabbt och effektivt ska kunna få den hjälp som de behöver av samhällets hjälporgan. Således är en sådan svarstid-indikator intressant att följa . Rakel-systemet stödjer en skyddad och drift- säker kommunikation mellan samhällsviktiga organisationer vid en kris. Utvecklingen av antalet Rakel-abonnemang är en indikator på att aktörernas möjlighet att kommunicera skyddat och driftsäkert har stärkts, vilket bidrar till en effektivare hantering av en uppkommen kris. Den främsta åtgärden för att stå väl vid en kris är att ha genomfört övningar inför troliga händelser. Därmed är det av intresse att studera antalet övningar som genomförts av bl.a. bevakningsansvariga myndigheter. Bedömningsgrunder och resultatindikatorer ger viss information om krisberedskapsområdet, men resultatredovisningen påverkas även av andra faktorer såsom demografiska förändringar, teknisk utveckling, ändringar i befolkningens levnadsvanor och hälsoutveckling samt ett förändrat klimat. Förutsättningarna för att följa upp arbetet med krisberedskap och civilt försvar som avser s.k. sällanhändelser med stora samhällskonse- kvenser skiljer sig från förutsättningarna att följa upp arbetet med att förebygga och hantera olyckor som drabbar enskilda individer. Underlag som ligger till grund för resultat- redovisningen är bl.a. årsredovisningar från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , Statens haverikom- mission och . Även utredningar och uppföljningar av inträffade händelser, MSB:s övergripande bedömningar avseende förmågor, risker och sårbarheter i samhället, risk- och sår- barhetsanalyser, länsstyrelsers årsredovisningar, rapporter samt redovisningar av och internationella insatsverksamheter. Förmåga att förebygga olyckor, kriser och krig Stärkt brand- och olycksförebyggande arbete I omkommer ca 3 000 personer i olyckor . Män är överrepresenterade i de flesta olyckstyper, närmare två tredjedelar av de som omkommer i olyckor är män. Även äldre per- soner löper i allmänhet en större olycksrisk. MSB arbetar tillsammans med myndigheter, kommuner och andra organisationer för att uppnå visionen i den nationella strategin för att stärka brandskyddet - ingen i ska omkomma eller skadas allvarligt till följd av brand. Antalet omkomna i bränder i är omkring 100 personer , med årsvisa variationer. Statistiken tyder på en nedåtgående trend. omkom 107 personer, varav 46 kvinnor och 61 män. Det är en liten minskning från föregående år. Äldre personer, relativt jämnt fördelat mellan kvinnor och män samt personer med någon form av funktions- nedsättning är överrepresenterade i dödsbränd- erna. av dödsbränderna sker i bostäder och i de flesta fall saknades en fun- gerande brandvarnare. Diagram 4.1 Antal omkomna i bränder 2007–2016 Källa: MSB:s årsredovisningar för 2007-2016. Kommunernas olycks- och brandförebyggande verksamhet har stor betydelse för människors säkerhet och trygghet. MSB stödjer löpande den verksamheten genom exempelvis framtagande av statistik och analyser som kan ligga till grund för att inrikta kommunernas olycks- och brandföre- byggande verksamhet. Inom ramen för den nationella strategin för stärkt brandskydd har MSB vidtagit ett antal åtgärder för att stärka kommunernas och övriga samhällets förmåga inom området. MSB har bl.a. utarbetat vägledning och information om brand- skydd i asylboenden samt information för att öka kunskapen hos privatpersoner om brand- skydd i bostäder. syftar också till att höja kunskapsnivån hos enskilda. Arbetet bedöms ha bidragit till ett stärkt brandskydd, som ytterst syftar till att minska antalet omkomna och allvarligt skadade i bränder. Förebyggande arbete är viktigt mot naturolyckor i ett förändrat klimat I MSB:s arbete ingår att på olika sätt stödja aktörer att förbereda sig för de naturolyckor som ett förändrat klimat kan föra med sig. För att möjliggöra förebyggande åtgärder i utsatta områden har regeringen avsatt bidragsmedel, som MSB hanterar. har fördelats till ett tiotal kommuner för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. De åtgärder som beviljats bidrag avser främst stabilitetshöjande åtgärder och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 åtgärder för att förebygga risken för översvämningar. I arbetet med klimatanpassning har MSB även uppdaterat 17 översvämningskarteringar med nya höjddata och klimatanpassade flöden, vilket ger en högre detaljeringsgrad och längre plan- eringshorisont för kommunerna i sin samhälls- planering. Därutöver har stabilitetskarteringar genomförts avseende ras och skred, för att kunna vidta förebyggande åtgärder i bebyggda områden. Riskhanteringsplaner med mål och åtgärder har också rapporterats till EU för de 18 områden i som bedömts ha betydande över- svämningsrisk, vilket har stärkt beredskapen för att hantera eventuella händelser. Resultatet av vidtagna åtgärder och stöd för att anpassa samhället till ett förändrat klimat är bl.a. minskad risk för översvämningar och bättre hantering av följderna efter t.ex. skyfall i olika utsatta områden. Stärkt kontinuitet i samhällsviktiga verksamheter I regeringens uppdrag till MSB ingår att genomföra sårbarhetsreducerande åtgärder och vara kontaktpunkt för skydd av europeisk kritisk infrastruktur. Myndigheten ska bidra till att aktörer som äger eller driver samhälls- viktig verksamhet, arbetar med riskhantering, kontinuitetshantering och har förmåga att hantera inträffade händelser. Med utgångspunkt i ovan har MSB bl.a. marknadsfört den vägledning för kontinuitets- hantering som utarbetats tillsammans med (). Myndigheten har även fortsatt arbetet med att stödja använ- dare av industriella informations- och styrsystem (även kallade SCADA). Arbetet bedöms har bidragit till stärkt säkerhet och kontinuitet i samhällsviktig verksamhet och kritisk infra- struktur. En säkrare hantering av farliga ämnen Farliga ämnen tillverkas, transporteras och an- vänds i ett stort antal verksamheter. Arbetet med att förbättra sprängämnessäkerheten på nationell nivå har vidareutvecklats inom den myndighets- gemensamma arbetsgruppen för sprängämnes- säkerhet. Regeringens bedömning är att sam- hällets förmåga att förebygga och hantera händelser med explosiva ämnen förbättrats genom en högre samlad kunskapsnivå hos berörda myndigheter och en utvecklad myndig- hetssamverkan på området. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 MSB har bl.a. gjort tillsynsbesök och fattat ca 700 beslut avseende tillstånd för brandfarliga och explosiva varor, vilket har bidragit till en säkrare tillverkning och hantering av sådana produkter. Tillsammans med och länsstyrelserna i , län, län, län och har MSB stärkt kärnenergiberedskapen genom att bl.a. dela ut jodtabletter och information till invånare i de inre beredskapszonerna samt upp- datera relevant utbildningsmaterial. MSB har även genomfört utbildningsinsatser för att öka kompetensen om Sevesotillsyn hos länsstyrelserna. Dessutom har MSB tillsammans med länsstyrelserna genomfört insatser för att utveckla kommunernas information om Seveso- anläggningar till allmänheten i händelse av en olycka. Sammantaget har arbetet inom området bidragit till att antalet olyckor med farliga ämnen fortsatt är på en låg nivå. Arbetet har även bidragit till att nå de nationella miljömålen och framförallt miljömålet säker strålmiljö. Högre krav på informationssäkerhet och ny strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet Regeringen har presenterat en nationell strategi för samhällets informations- och cyber- säkerhet (Skr. 2016/17:213). Strategin bygger på och konkretiserar de inriktningar för infor- mations- och cybersäkerheten som regeringen bl.a. anger i den nationella säkerhetsstrategin och i digitaliseringsstrategin. Huvudsyftena med strategin är att bidra till att skapa långsiktiga förutsättningar för samhällets aktörer att arbeta effektivt med informations- och cybersäkerhet samt att höja medvetenheten och kunskapen i hela samhället. beslutade regeringen att införa ett system för obligatorisk it-incident- rapportering för statliga myndigheter för att förebygga, upptäcka och hantera it-incidenter. Systemet infördes och fram till det årets slut hade drygt 200 it-incidentrapporter lämnats till MSB. Systemet är fortfarande i en uppbyggnadsfas och arbete pågår med att ut- veckla former för att återföra kunskap från rapporteringen. När EU-direktivet om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverk och infor- mationssystem (NIS-direktivet) har genomförts kommer fler aktörer att behöva rapportera allvarliga it-incidenter. 2016 en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. I betänkandet föreslås en ny lag och förordning om informationssäkerhet för vissa leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster. Leveran- törerna föreslås bl.a. bli skyldiga att vidta tek- niska och organisatoriska säkerhetsåtgärder samt rapportera allvarliga it-incidenter till MSB. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . För de mest skyddsvärda verksamheterna i samhället som berör säkerhet, gäller säkerhetsskyddslagens bestämmelser om infor- mationssäkerhet. En utredning har lämnat för- slag på hur lagen kan moderniseras, t.ex. på informationssäkerhetsområdet. Betänkandet bereds i . Regeringen har dessutom gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga behovet av att förebygga att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller i övrigt säkerhetskänslig verk- samhet utsätts för risker i samband med utkon- traktering, upplåtelse eller överlåtelse av sådan verksamhet och föreslå åtgärder, t.ex. tillstånds- prövning. Uppdraget ska redovisas . MSB har också bidragit till att öka infor- mationssäkerheten genom att bl.a. utarbeta nya föreskrifter om statliga myndigheters arbete med informationssäkerhet. Myndigheten arbetar även aktivt med privat-offentlig samverkan och har t.ex. etablerat ett nytt forum som syftar till att öka informationssäkerheten i it-leverantörs- sektorn. Samarbetet inom EU och med Nato har utvecklats Inom EU-samarbetet beslutade regeringen att MSB och ska fortsätta bidra med resurser till den europeiska insatskapaciteten vid nödsituationen inom ramen för EU:s civilskyddsmekanism, den s.k. frivilligpoolen. I dialog med har myndigheterna vidtagit en rad åtgärder inför slutlig certifiering. MSB ska bl.a. bidra med det svenska nationella ambulansflyget och tekniska stödfunktioner till EU:s insatser i fält. ska bl.a. bidra med pump- och läktringskapacitet för olja. har MSB genomfört kurser för civilskyddsmekanismens utbildningsprogram inom EU. Utbildning sker inom stab- och ledning, säkerhet, moduler och teknisk expertis. MSB har lett ett övningsprojekt, EDREX, inom Europeiska unionen med 22 deltagande länder och med ett brett deltagande inom EU:s institutioner.