prop · H50338 · 2017-10-31 00:00:00 — Även om samma partier och samma kandidater ställer upp i omvalet som i det ordinarie valet kan det vid t.ex. omfattande omval sannolikt behöva tryckas upp ett stort antal nya valsedlar. Nödvändiga upphandlingar och tryckning tar längst tid i anspråk. Praktiska åtgärder såsom granskning av korrektur och liknande är inte särskilt tidskrävande. 4.4Fristerna för brevröstning, budröstning och förtidsröstning ändras inte Regeringens bedömning: Fristerna i vallagen för brevröstning, budröstning och förtidsröstning bör inte ändras. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig är positiva till förslaget eller har ingen invändning mot det. Västra anser att det går att korta tiden för förtidsröstningen. Skälen för regeringens bedömning Väljare som vistas utomlands eller ombord på ett fartyg i utrikes fart får rösta genom brev (7 kap. 11 § vallagen). Brevröster får vid ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige samt val till göras i ordning tidigast före valdagen. Att så medges för att göra i ordning rösten motiveras av intresset att minska risken för att brevröster på grund av långsam postgång kommer fram för sent (prop. 2004/05:163 s. 79 och 121). I andra val, dvs. vid extra val och omval, får brevröster i stället göras i ordning först sedan det har beslutats vilken dag valet ska hållas (7 kap. 12 § vallagen). Denna ordning möjliggör den nödvändiga flexibilitetet som krävs för att sådana val ska kunna hållas efter ett beslut om extra val eller omval. Enligt utredningens bedömning är tidsfristen för när brevröster tidigast får göras i ordning vid omval väl anpassad för den speciella situation som föreligger vid ett eventuellt omval. Ingen remissinstans invänder mot utredningens bedömning. Regeringen konstaterar att tidsfristen för när brevröster tidigast får göras i ordning vid ett omval har anpassats till den situation som uppstår vid ett eventuellt omval. Den befintliga regleringen är också flexibel på så sätt att den följer valmyndigheternas arbete med förberedelserna av omvalet. Risken för att röster ska bli ogiltiga med hänsyn till att de inte iordningställts inom föreskriven tid minimeras, liksom – så långt möjligt – risken för att brevröster på grund av långsam postgång kommer fram för sent till en valmyndighet. Regeringen gör därmed, i likhet med utredningen, bedömningen att de tidsfrister som gäller för när brevröster tidigast får göras i ordning inte påverkar möjligheterna att genomföra omval så snart det är praktiskt möjligt och lämpligt. Det saknas därför skäl att föreslå någon ändring avseende tidpunkten för när en brevröst tidigast får göras i ordning vid omval. Väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får lämna sina valsedlar där genom bud. Dessutom får väljare under vissa andra närmare angivna förutsättningar budrösta, t.ex. väljare som betjänas av lantbrevbärare och väljare som är intagna i häkte (7 kap. 4 § vallagen). Vid ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige samt val till får en budröst göras i ordning tidigast före valdagen. Vid andra val får en budröst göras i ordning tidigast före valdagen om den lämnas i en röstningslokal i en kommun och tidigast före valdagen om den lämnas hos en utlandsmyndighet (7 kap. 6 § vallagen). När dessa frister har fastställts har hänsyn tagits till den särskilda situation som föreligger vid bl.a. omval (jfr prop. 1981/82:83, prop. 1987/88:21, prop. 1987/88:22 och prop. 1996/97:70). Tiderna för när budrösten får göras i ordning lägger enligt utredningens bedömning inget hinder i vägen för att omval ska kunna genomföras så snart det är praktiskt möjligt och lämpligt. Ingen remissinstans invänder mot Regeringen ansluter sig till den bedömning Prop. 2017/18:38 utredningen gör. Fristerna för när en budröst tidigast får göras i ordning bör inte ändras. får röstmottagningen vid ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige samt val till påbörjas tidigast före valdagen i kommunernas röstningslokaler och tidigast före valdagen hos en utlandsmyndighet. Vid andra val får röstmottagning påbörjas tidigast före valdagen i kommunernas röstningslokaler och tidigast före valdagen hos en utlandsmyndighet (10 kap. 2 § vallagen). I samband med att reglerna om extra val till ändrades i syfte att sådana skulle kunna genomföras infördes särregler för extra val och omval avseende påbörjande av förtidsröstning. Perioden för förtidsröstning vid andra val än ordinarie val kortades då före valdagen. Vid ändringen beaktades att förändringen inte fick menligt begränsa väljarnas möjligheter att delta i valet (prop. 1981/82:83 s. 30–31). I syfte att ytterligare effektivisera extravalsinstitutets funktion att så snabbt som möjligt lösa en parlamentarisk krissituation kortades perioden för förtidsröstning till de nu gällande fristerna. De nuvarande fristerna bestämdes utifrån ambitionen att kunna klara av att genomföra ett eventuellt extra val från beslutet om extra val (prop. 1987/88:22 s. 40–44). För att inte äventyra väljarnas faktiska möjligheter att delta i ett omval är det av stor betydelse, även med beaktande av intresset att genomföra ett omval så snabbt som det är praktiskt möjligt, att tiden för röstning inte blir kortare än absolut nödvändigt. I likhet med utredningen gör regeringen bedömningen att fristerna för förtidsröstning numera är så korta att de i praktiken inte påverkar den tidsram inom vilken ett omval i bästa fall skulle kunna genomföras. Regeringen anser därför, i motsats till Västra , att tiden för förtidsröstningen inte bör kortas. Regeringen föreslår mot den bakgrunden inga ändringar i vallagens bestämmelser om när röstmottagning får ske. 4.5En tidsfrist för omval slås fast Regeringens förslag: Ett omval ska hållas så snart det kan ske och senast efter beslut om omval. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig över utredningens förslag är positiva till en tidsfrist , däribland i , , , , flera kommuner, Kommuner och Landsting och . Några remissinstanser, bl.a. i och i , anser dock att det bör finnas en möjlighet att förlänga tidsfristen för omval vid särskilt Vidare framför t.ex. och kommun att tidpunkten för omval bör kunna skjutas fram med hänsyn till samordning med andra val såsom folkomröstningar, omval och extra val. , och kommun efterlyser förtydliganden avseende samma fråga. Några remissinstanser har synpunkter på den föreslagna tidsfristens längd . Västra anser att ett eventuellt omval bör äga rum inte senare än efter ordinarie val. kommun föreslår att tidsfristen för ett eventuellt omval bestäms till och att tidsfristen bestäms . anser att ett datum för omval bör fastställas i samband med att valdatum bestäms i stället för att en tidsfrist införs. framhåller att valmyndigheterna på så sätt kommer att ha beredskap för ett eventuellt omval. I övrigt anser kommun att vid omval till kommunfullmäktige ska samråda inte bara med utan även med den kommunala valnämnden och att det bör klargöras att beslut om valdag ska fattas skyndsamt. pekar på att behovet av att måste leverera bl.a. röstlängder skyndsamt bör behandlas. framför att det möjligen bör införas en tidsfrist avseende beslutet att upphäva ett val och besluta om omval. Västra anser att det bör ställas krav på att skyndsamt sammanträda och pröva överklaganden. Skälen för regeringens förslag Omval ska hållas så snart det kan ske… En given utgångspunkt bör vara att ett omval – inom ramarna för de grundläggande principer som bär upp valsystemet – ska anordnas så snart som det är praktiskt möjligt och lämpligt efter att ett val har upphävts och beslut om omval fattats. Att det är angeläget att omval sker skyndsamt har också betonats av (bet. 2012/13:KU13 s. 11). Vilken tid som behövs för att genomföra ett omval, sedan beslutat att omval måste hållas, beror på såväl formella som praktiska förhållanden. Om en tidsfrist ska införas måste den vara lämplig och rimligt avvägd så att valadministrationen hinner vidta alla nödvändiga åtgärder utan risk för fel i förfarandet och att både partier och väljare får tillräcklig tid på sig för att förbereda sig inför och delta i valet. Till skillnad från när det gäller extra val till finns det ingen författningsreglerad tidsgräns för att anordna omval. För extra val till gäller dock att ett sådant val ska hållas efter beslutet (3 kap. 11 § regeringsformen). Detta utgör en maximitid inom vilket det extra valet ska genomföras. Den angivna tidsfristen säger dock inget om inom vilken tid ett extra val skulle kunna genomföras. Även i förarbetena till bestämmelsen om extra val i kommuner och landsting framhölls vikten av att extra val hålls efter beslutet om extra val i fullmäktige (prop. 2009/10:80 s. 96). Någon författningsreglerad tidsfrist gäller inte för sådana extra val. Hur som behövs får bedömas utifrån förhållandena i det konkreta fallet. förarbetena betonades bl.a. att extra val ska hållas med full respekt för de demokratiska principerna och med iakttagande av rättssäkerhetens krav. Vid bedömningen av frågan om en bestämd frist kan införas för omval anser regeringen att en jämförelse med förutsättningarna för att bestämma en frist för extra val är relevant att göra. När det gäller tidpunkten för ett extra val har några undersökningar gjorts av när ett sådant val kan genomföras som tidigast. Enligt vallagstiftning beräknades ett extra val kunna genomföras (Ds Ju 1981:21 s. 51). Detta förutsatte dock vissa valtekniska justeringar för just de extra valen. Också tiden för partiernas nomineringsförfaranden ansågs få ta i anspråk en . översyn av bestämmelserna, bl.a. i syfte att möjliggöra snabbare extra val, ledde till att vallagens dåvarande frister för utsändande av röstkort, fartygsröstning, utlandsröstning och poströstning förkortades. Enligt kommitténs beräkningar skulle därmed ett extra val kunna av . För detta krävdes bl.a. att poströstningen förkortades från 17 , utlandsröstningen från 24 och fartygsröstningen från 45 . Dåvarande bestämmelser för utsändande av röstkort var vid ordinarie val och vid extra val . Tiden för utsändande av röstkort vid extra val förkortades (SOU 1987:6 s. 135). Partierna fick med de nya fristerna en mycket knapp tid till nomineringsförfarandet och för beställning av valsedlar. Tiden bedömdes ändå realistisk. Tiden för utlandsröstningen bedömdes redan vara så kort att den inte kunde minskas med . Regeringen ställde sig bakom kommitténs förslag till lagändringar och följde i dessa avseenden regeringens förslag (prop. 1987/88:22 s. 40–44, bet. 1987/88:KU32, rskr. 1987/88:182). Regeringen delar utredningens uppfattning att en tidsfrist för när omval ska hållas måste anpassas till hur valsystemet ser ut och de valförberedelser som detta kräver. Det är angeläget att genomförandet av ett omval sker på ett sådant sätt att ett nytt omval undviks. Inte minst med tanke på att ett omval är det medel som står till buds för att korrigera fel som begåtts vid det ordinarie valet måste säkerheten i genomförandet alltid ges en mycket hög prioritet. En författningsreglerad tidsfrist för att anordna omval behöver därför vara så pass lång att det är möjligt att på ett säkert sätt slutföra omvalet i de olika situationer som kan uppkomma. Utredningen har redogjort för valmyndigheternas erfarenheter från bl.a. genomförandet av omvalen 2011 och 2015. Slutsatsen av valmyndigheternas erfarenheter är bl.a. att anordnandet av såväl val som omval är en mycket omfattande process för dessa myndigheter. Även för partierna krävs enligt nuvarande ordning ett förhållandevis omfattande förberedelsearbete. Omfattningen av omvalsprocessen varierar i och för sig med storleken på det aktuella valområdet. Men även bortsett från den omständigheten inbegriper ett omval i princip samma åtgärder som ett ordinarie val. Detta beror i stor utsträckning på att valmyndigheterna måste kunna garantera ett säkert genomförande av omvalet utan några egentliga möjligheter till undantag från valordningen. Det går t.ex. inte att i beräkningarna av lokaler och personal förutsätta ett lägre valdeltagande vid ett omval. Vad som också framkommit är att tidsåtgången för genomförandet av ett omval främst beror på den mycket 2017/18:38 omfattande mängd åtgärder som måste vidtas, dvs. inte enbart de i vallagen reglerade åtgärderna utan allt som krävs för att genomföra ett val. Enligt utredningens uppfattning ryms de lagstadgade tidsfrister som har ställts upp för de olika åtgärder som behöver vidtas av olika aktörer i valet i de allra flesta fall inom den tid som det i övrigt tar för valadministrationen att förbereda omvalet. Ingen av remissinstanserna invänder mot den bedömningen. Mot bakgrund av det angelägna intresset av att ett omval ska anordnas skyndsamt och den ovan redovisade utgångspunkten, att ett omval bör hållas så snart det är praktiskt möjligt och lämpligt, ställer sig regeringen bakom utredningens bedömning att det i vallagen bör slås fast att ett omval ska hållas så snart det kan ske. är en myndighet under (1 § lagen [2012:880] med instruktion för ). För att inte påverka förutsättningar att utföra sitt uppdrag bör en utgångspunkt vara att en eventuell frist inom vilken ett omval ska genomföras ska börja löpa först den dag meddelar beslut om omval. Det är i nuvarande lagstiftningsärende inte aktuellt att, såsom bl.a. framför önskemål om, föreslå t.ex. tidsfrister för slutliga beslut eller att, vilket Västra framhåller som ett möjligt alternativ för att minska de administrativa processerna, ställa upp andra krav på hur organiserar sitt arbete. Ett omval bör med dessa utgångspunkter, som utredningen föreslår, hållas så snart det kan ske efter att meddelat beslut om omval. …och omvalet ska hållas senast När det gäller förutsättningarna för att slå fast en lagstadgad tidsfrist inom vilken ett omval senast ska hållas redovisar utredningen att de valmyndigheter som har erfarenhet från bl.a. genomförandet av omvalen 2011 och 2015 uppgett att är en tidsfrist inom vilken det står klart att det i och för sig går att genomföra ett omval. I likhet med utredningen konstaterar regeringen att genomförandetiden för ett eventuellt omval torde kunna variera beroende på vilken omfattning omvalet har. Detta ger olika förutsättningar beroende på vilket val det är som tas om. Utredningen har bl.a. inhämtat att en kortare frist om t.ex. vid ett omval i en kommun eller ett landsting kan vara tänkbar. Även om det teoretiskt kan beräknas att ett omval i och för sig skulle kunna genomföras , är det en annan sak att garantera ett genomförande inom samma bestämda tid. Om det i lag är föreskrivet en tidsfrist måste genomförandet av ett omval alltid kunna garanteras . Lämpligheten i att ställa upp en alltför snäv frist kan därmed ifrågasättas. Endast ett fåtal remissinstanser har haft invändningar mot den av utredningen föreslagna tremånadersfristen som sådan. Västra menar t.ex. att ett eventuellt omval inte bör äga rum senare än efter ordinarie val. Regeringen kan konstatera att en sådan begränsning som Västra efterfrågar skulle – i vart fall indirekt – komma att påverka förfarandet för överprövning av ett beslut att fastställa Av de ovan redovisade skälen anser regeringen emellertid att utgångspunkten för en beräkning av en frist för omval bör tas i tidpunkten för beslut. kommun, som framhåller att genomförandet av ett omval innebär stora administrativa svårigheter, föreslår att tidsfristen ska bestämmas till efter omvalsbeslutet. anser å sin sida att tidsfristen bör bestämmas . Utifrån de redovisade erfarenheter som finns från omval som har hållits delar regeringen emellertid utredningens uppfattning att en tidsfrist efter ett beslut om omval framstår som tillräckligt väl tilltagen och väl avvägd för att det ska vara möjligt att garantera att omval alltid kan hållas inom den angivna fristen. En frist motsvarar också den maximala tid partierna har att förfoga över vid extra val för åtgärder som rör t.ex. nomineringsförfarandet och beställning av valsedlar. Enligt lagrådsremissens lagförslag skulle bestämmelsen om en tidsfrist för omval placeras så att den inleder de bestämmelser som ger besked om vilket organ som ska bestämma tidpunkten för det omval som kan ha beslutat om (1 kap. 3 §, jfr 15 kap. 13 § vallagen). Som Lagrådet uppmärksammar innehåller inte vallagen någon uttrycklig reglering om vilket organ som ska bestämma tidpunkten för ett eventuellt omval till . För regeringen framstår det visserligen som naturligt att den centrala valmyndigheten bör ha bäst förutsättningar att överväga och ta ställning i fråga om lämplig valdag vid ett omval till . I det aktuella lagstiftningsärendet saknas dock beredningsunderlag för att ta ställning för en sådan uttrycklig reglering. Med anledning av Lagrådets uppmärksammande kan det finnas skäl att överväga frågan närmare i annat sammanhang. I förhållande till lagrådsremissen föreslår regeringen en mindre justering av lagtexten så att den utformas i enlighet med utredningens förslag. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att ett omval ska hållas så snart det kan ske och senast efter beslutet om omval. Med en sådan tidsfrist framstår det som naturligt att, som kommun framför, ett beslut av t.ex. om valdag liksom måste fattas mycket skyndsamt. Olika överväganden kan dock behöva göras i olika situationer, bl.a. beroende på omvalets omfattning. Regeringen anser inte att det finns skäl att i lag slå fast en tidsfrist inom vilken beslut om valdag ska ha fattats. Detsamma gäller kommuns påpekande att skyndsamt bör leverera bl.a. röstlängder. Tidsfristen bör gälla även när flera val sammanfaller Några remissinstanser, bl.a. i och i , anser att det bör finnas en möjlighet att förlänga tidsfristen för omval vid särskilt omfattande omval. Vidare framför t.ex. och kommun att tidpunkten för omval bör kunna skjutas fram med hänsyn till samordning med andra val såsom folkomröstningar, omval och extra val. kommun efterlyser förtydliganden avseende samma fråga. Som redovisats ovan gäller att ett extra val till ska hållas efter beslutet om extra val. Det är svårt att föreställa sig ett omval som är större till sin omfattning än ett extra val till Utredningen har emellertid inhämtat att det vid ett större omval, t.ex. vid ett omval i en riksdagsvalkrets, eller vid flera omval har bedömts osäkert om det enligt nuvarande ordning är tillräckligt med en frist för att genomföra ett omval. Regeringen föreslår nu bl.a. att samma partier och som utgångspunkt samma kandidater ska delta i omvalet som vid det ordinarie valet. Utgångspunkten är vidare att samma valsedlar bör kunna användas vid ett eventuellt omval som vid det ordinarie valet. också vissa ytterligare lagändringar som kan bidra till effektivitetsvinster såsom bl.a. särskilda tidpunkter för utsändande av röstkort vid omval (avsnitt 4.6). Regeringen konstaterar att det trots de vallagsändringar som har beslutats i syfte att öka effektiviteten och säkerheten i valprocessen, såsom bl.a. krav på säker förvaring av valmaterial och krav på utbildning av röstmottagare, inte helt kan uteslutas att en situation med ett antal omfattande omval som sammanfaller kan uppstå och att en sådan situation kan bli besvärlig för bl.a. valmyndigheterna och En sådan situation kan för övrigt även uppstå om det fattas beslut om att ett extra val ska hållas och detta sammanfaller med ett En möjlig lösning skulle, som bl.a. länsstyrelserna i och i liksom och kommun ger uttryck för, kunna vara att slå fast att det bör finnas en möjlighet att förlägga omval som sammanfaller med andra val till en senare tidpunkt än Regeringen instämmer i att det i vissa fall kan finnas skäl att, om det är möjligt och lämpligt, lägga olika val på En sådan ordning kan t.ex. vara lämplig om valen sammanfaller eller avser samma valområde. Men en samordning kan även i andra fall bidra till effektivitetsvinster och ett högre deltagande i val än om omvalen hålls skilda dagar. Effekten av att reglera en möjlighet till undantag från den tremånadersfrist regeringen föreslår riskerar dock bli att omvalet kommer att äga rum avsevärt mycket senare än inom fristen. Regeringen anser att en sådan ordning inte är lämplig. Vid en jämförelse med tidsfristen för extra val anser regeringen inte att det framkommit några tillräckligt tungt vägande skäl för att det vid omval bör införas en möjlighet att förlänga fristen för att samordna omvalet med ett annat val. För det fall flera val sammanfaller finns möjlighet för t.ex. valmyndigheterna att, med beaktande av de frister som gäller, verka för att valen ska äga rum . kommun föreslår att vid omval till kommunfullmäktige ska samråda inte bara med (1 kap. 3 § andra stycket vallagen) utan även med den lokala valmyndighet som har ansvar i kommunen för frågor om val (valnämnden). Länet utgör en etablerad geografisk förvaltningsenhet där kommunerna redan finns inordnade. Regeringen anser inte att det finns skäl att i vallagen slå fast en sådan samrådsskyldighet. Detta hindrar dock inte från att vid behov inhämta synpunkter även från 4.6Särskilda tidpunkter för utsändande av röstkort vid extra val och omval Regeringens förslag: Vid extra val och omval ska de nationella röstkorten skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna tillhanda senast före valdagen. Utlandsröstkorten ska vid extra val och omval skickas till väljarna så snart det är möjligt sedan det har beslutats vilken dag som ska vara valdag. Regeringens bedömning: Möjligheten att anordna röstmottagning vid utlandsmyndigheter vid bl.a. omval bör finnas kvar. Utredningens förslag och bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig är positiva till utredningens bedömning och förslag eller har ingen invändning mot dessa. Kammarrätten i och Justitiekanslern framför dock bl.a. att det är tveksamt om tidpunkten då utlandsröstkorten ska skickas till väljarna är tillräckligt precist uttryckt för att säkerställa att röstkorten kommer fram . Kammarrätten anser att utredningens förslag att utsändandet av utlandsröstkorten ska ske så snart det är möjligt sedan det har beslutats vilken dag det extra valet eller omvalet ska hållas innebär en påtaglig försämring för utlandssvenskarnas möjligheter att rösta. Även i , och kommun anser att det i vallagen bör finnas en bestämd tidpunkt för när utlandsröstkorten senast ska skickas till väljarna och föreslår t.ex. att en sådan tidpunkt bestäms före valdagen. Skälen för regeringens förslag och bedömning En särskild tidpunkt för utsändande av nationella röstkort vid omval och extra val gäller att ska upprätta ett röstkort för varje väljare. För väljare som inte har någon känd adress eller som inte är folkbokförda här i landet ska det dock upprättas röstkort bara om de begär det. Röstkorten ska skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna tillhanda dagar före valdagen (5 kap. 8 § vallagen). Denna tidsfrist är generell för alla väljare och gäller för såväl ordinarie val som andra val, t.ex. omval. gällde för andra val än ordinarie val att röstkorten skulle sändas dagar före valdagen, jämfört vid ordinarie val. Genom vallag infördes den enhetliga regleringen med en frist (se prop. 1987/88:22 s. 43 och prop. 1996/97:70 s. 133–136). Röstkorten används som utgångspunkt bl.a. vid bud- och brevröstning och vid förtidsröstning i t.ex. röstningslokal. Vid t.ex. budröstning ska väljarna lämna sitt röstkort till budet tillsammans med ytterkuvertet. Detta behövs dock inte om kuvertet ska lämnas i en vallokal (7 kap. 10 § vallagen). Vid brevröstning ska väljarna lägga i antingen röstkort eller utlandsröstkort eller, om väljarna inte har tillgång till någotdera, ett adresskort som väljaren själv skrivit personnummer och namn på (7 kap. 14 § vallagen). Vid förtidsröstning i röstningslokal ska väljare