prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — har på regeringens uppdrag tagit fram en metod som kan användas för att kartlägga naturområden som har stor betydelse för friluftsliv, rekreation och turism på lokal och regional nivå (NV skrivelse ). Regeringen har gett i uppdrag att identifiera behov av vägledning, styrmedel och förstärkt samverkan mellan berörda myndigheter för att förvalta tätortsnära natur på ett hållbart sätt. Utgångspunkten ska vara att bevara och utveckla den biologiska mångfalden och förbättra förutsättningarna för friluftsliv, där även samspelet med kulturmiljövärden tas tillvara. I uppdraget ingår också att fortsätta utveckla metod och vägledning för att kartlägga naturområden med värden för friluftsliv, rekreation och turism. Uppdraget ska redovisas . –2016 fattades beslut om 670 LONA-projekt (Lokala naturvårds- satsningar) med 2 127 åtgärder till en total kostnad om varav statliga bidrag utgjorde (). Bidragen fördelades med till naturvård, till friluftsliv, till kulturmiljö samt till övrigt. av bidragen användes till tätortnära projekt. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Diagram.2 Fördelning av LONA- medel under 2014-2016 per område (Fördelas ut från anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur, UO20) redovisar att majoriteten av kommuner och länsstyrelser lyfter fram som ett enkelt och effektivt sätt att stödja lokala naturvårds- och friluftslivssatsningar. har haft en positiv inverkan på intresset för naturvård och friluftsliv hos kommunala politiker. Naturvård och friluftsliv upplevs ha integrerats bättre i kommunernas översikt- planering . Många kommuner har använt LONA-bidrag för att ta fram underlag och upprätta naturvårdsprogram och frilufts- planer. Ett flertal projekt har fokuserat på naturpedagogik vilket bidrar till att öka skolornas och förskolornas nyttjande av tätorts- nära naturområden. Länsstyrelserna har stärkt arbetet med friluftsliv Länsstyrelserna har –2016 haft regeringens uppdrag att samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga regeringens friluftslivspolitik där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Länsstyrelserna har bl.a. haft i uppgift att stärka arbetet med tätortsnära natur och genomföra insatser för att friluftslivsmålen ska få ökat genomslag inom exempelvis samhällsplanering, utvecklings- och tillväxtarbete samt naturvårdsarbete. har länsstyrelserna tilldelats i bidrag för kostnader och arbete som avser uppdraget. Samtliga 21 länsstyrelser har rapporterat sitt friluftslivsarbete i enlighet med Naturvårds- verkets riktlinjer. Länsstyrelserna redovisar genomförda åtgärder inom respektive friluftslivsmål. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 har samtliga län tillsatt en tjänst för arbetet att samordna friluftslivsarbete. De flesta länsstyrelserna karaktäriserar samverkan med kommunernas planeringsavdelningar som god liksom samverkan med region, region- förbund och ideella föreningar. Länsstyrelserna har främst stöttat arbetet med att stärka arbetet med tätortsnära natur genom att bevilja LONA-medel för att ta fram kunskapsunderlag. Inom ramen för har också kommunerna stöttats i att bilda tätortsnära naturreservat, öka tillgången på tätortsnära natur och att ta fram grönplaner. Några län har tagit fram regionala kunskaps- underlag om tätortsnära natur som är viktig för friluftslivet. Länsstyrelserna har också förmedlat kunskap och goda exempel på hur planering av den fysiska miljön kan bidra till fysisk aktivitet och hälsosamma val. Stora insatser har också gjorts i arbetet med tätortsnära riksintressen för friluftslivet. Nya områden av riksintresse för friluftslivet har beslutats och avgränsningar och värdebeskrivningar för alla områden har uppdaterats . För att friluftslivsmålen ska få genomslag i samhällsplaneringen har länsstyrelserna bl.a. haft dialog om friluftslivets värden med ansvariga planerare på nivå. Länsstyrelserna har också informerat om friluftslivsmålen för ansvariga politiker och tjänstemän på kommunerna. Cirka hälften av länen har arbetat aktivt med att förmedla kunskaper om betydelsen av friluftsliv och friluftslivets värden för samhället och individen. Länsstyrelserna har gjort insatser för frilufts- livsmålens genomslag i utvecklings- och tillväxtarbetet genom att informera om och stödja och genom att informera om och stödja Landsbygdsprogrammet och programmet för lokalt ledd utveckling (Samverkande åtgärder för att stärka landsbygdens ekonomi) eller andra finansieringsformer från EU (se utg.omr.23). Mer än hälften av länen har startat eller sökt stöd för regionala utvecklingsprojekt och många av länen har också deltagit i andras utvecklings- projekt kopplat till friluftsliv och turism. Insatser har gjorts för att stimulera naturturism både inom och utanför skyddad natur. Läns- styrelserna har dessutom deltagit i olika turism- nätverk i viss omfattning. För att stärka friluftslivsmålens genomslag i naturvårdsarbetet har länsstyrelserna arbetat för att säkerställa att alla nya beslut om naturreservat har föreskrifter och skötselplaner som inte är onödigt ingripande när det gäller friluftsliv och organiserad verksamhet. Metoden om att indela naturreservat i zoner efter användning har använts där det är lämpligt. En tredjedel av länsstyrelserna har inrättat naturreservat där syftet främst är friluftsliv. Länsstyrelserna har också stimulerat och stöttat kommunerna att skydda områden värdefulla för friluftsliv. Insatser har gjorts för att göra skyddade områden tillgängliga för människor med funktionsnedsättning. Länsstyrelserna har även uppdaterat information på webben om skyddade områden. Ökad tillgänglighet för friluftsliv och naturturism har på regeringens uppdrag utvecklat förutsättningarna för användarvänlig information för olika digitala plattformar om naturområden, särskilt skyddade områden, för att allmänhetens tillgänglighet ska öka samt för att främja friluftsliv och turism. Efter regeringens uppdrag 2016 har Natur- vårdsverket tagit fram en strategi för kommunikation av allemansrätten. Strategin syftar till att alla människor, oavsett förutsätt- ningar utifrån ålder, kön, socioekonomisk status, etnisk och kulturell bakgrund, intresse, funk- tionsförmåga, etc. får förutsättningar att vistas i naturen och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund. nationalparker är unika områden. Förutom deras betydelse som skyddade natur- landskap med höga naturvärden bidrar de väsentligt till att göra naturupplevelser tillgäng- liga för människor. 29 nationalparker hade totalt drygt 2,4 miljoner besökare. Naturturismen växer i och national- parkerna är turistattraktioner av internationellt intresse, med betydelse bland annat för besöksnäringen, lokal och regional tillväxt. 2017 utvidgades två nationalparker, i och kommuner i respektive (prop. 2016/17:96, bet. 2016/17:MJU16, rskr. 2016/17:181) och Björnlandets nationalpark i kommun, (prop. 2016/17:97, bet. 2016/17:MJU17, rskr. 2016/17:182). vidsträckta skogs- och sprickdalslandskap är av riksintresse för både naturvård och friluftsliv och har cirka 110 000 besökare . Med utvidgningen av Björn- landets nationalpark så bevaras ett värdefullt bergs- och urskogsområde. Det säkerställer också parkens kvaliteter som vildmark. görs nationalparkerna tillgängliga för fler och nya grupper av besökare genom att entréer, leder och information förnyas. Genom utvidgningarna skapas nya, förbättrade möjligheter att ta emot besökare och till goda naturupplevelser som gynnar friluftslivet och natur- och kulturbaserad turism. Den årliga Tankesmedjan för friluftsliv är en mötesplats för dialog om friluftslivsfrågor med sikte på att utveckla friluftslivet. tankes- medja, Natur för barn och unga, arrangerades av tillsammans med ett femtontal aktörer. Cirka 250 deltagare diskuterade barns och ungas möjligheter att utöva friluftsliv, hur deras friluftsliv ser ut , vilka utmaningarna är och vilka lösningar som finns för att främja friluftsliv och i skolan och hur beslutsfattare på olika nivåer verkar för frilutsliv för barn och unga. 16.8.3 Analys och slutsatser har regeringen gjort omfattande satsningar på friluftslivet, vilket bedöms ha gett goda resultat. Regeringen bedömer att de åtgärder som genomförts bidrar till måluppfyllelsen av målen för friluftslivs- politiken. Regeringen bedömer dock att förut- sättningarna för människor att utöva friluftsliv behöver utvecklas även fortsättningsvis. Resul- taten av de utökade statsbidragen till frilufts- organisationer redovisas ovan. Prioriterade målgrupper är barn, ungdomar och personer som kommit till . Friluftslivspolitiken är viktig för folkhäls- opolitiska mål, för de nationella miljömålen liksom för kulturlivet, kultur-miljömålen och samhällsplaneringen. Den har även en del i det nationella genomförandet av FN:s Agenda 2030- mål för hållbar utveckling. Framförallt berör friluftslivspolitiken målet om främjandet av psykisk hälsa och välbefinnande. Friluftslivs- politik behöver integreras i samhällsplaneringen P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 och kan vara av betydelse för den sociala sammanhållningen lokalt. Regeringen bedömer vidare att ansvaret för friluftslivsfrågor måste bli tydligare och att samarbetet mellan myndigheter med ansvar för friluftslivsfrågor behöver utvecklas. Kommuner och myndigheter på regional nivå behöver fortsatt stöd och samordning i arbetet med att förvalta och utveckla förutsättningar för friluftslivet, tillsammans med berörda aktörer. Samordningen av myndigheternas arbete med tätortsnära natur behöver utvecklas och befintliga styrmedel behöver tillämpas för friluftslivets syften. Kunskap och data om friluftsliv är viktigt för att säkerställa tillgång till mark för friluftsliv och för uppföljning av friluftsmålen. Ytterligare underlag om friluftsliv kan därmed behöva tas fram. Regeringen anser att myndigheternas arbete med grön infrastruktur och ekosystemtjänster ska samordnas med arbetet med friluftsliv som är en s.k. kulturell ekosystemtjänst. Bevarande av biologisk mångfald och hänsyn till friluftslivet ska vara en naturlig komponent inom alla sektorer som nyttjar mark och vatten. Det är av stor betydelse att det finns attraktiva och upplevelserika naturmiljöer i alla delar av landet, både i tätorternas närhet och på landsbygden. Det kvarstår dock mycket arbete för att bevara den biologiska mångfalden och kulturmiljön samt förbättra förutsättningarna för friluftsliv, särskilt i tätortsnära natur och i det mångbrukade landskapet. Det är ett arbete som rör både friluftsmålen och miljömålen. Det behövs mer vägledning och kompetensutveck- ling om friluftslivets värden i samhällsplanering och i planeringsunderlag för de areella näringar- na. Regeringen bedömer att vägledning till kommuner om skydd av natur bör utvecklas. Länsstyrelsernas program för skydd av tätortsnära natur bidrar bl.a. till detta, liksom det statliga stöd som ges till kommuner enligt förordningen (2003:598) om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt () (se utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård). Regeringen anser att arbetet med att under- lätta friluftslivets tillgänglighet till naturområden ska fortsätta. Brist på tillgänglighet är mest påtaglig i slättbygder med hög bruknings- intensitet, stora åkrar och få stigar vid sidan av de trafikerade vägarna. Tillgänglighet och tillgång till attraktiv natur kan också minska på P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 grund av låg grad av anpassningar och miljö- hänsyn samt körskador på stigar och leder. Allemansrätten ger tillgänglighet till stora delar av landskapet och den ska nyttjas med respekt för äganderätten. Regeringen anser att kunskap om allemansrätten behöver upprätt- hållas kontinuerligt av och andra myndigheter och organisationer. De stora budgetsatsningar som gjordes i budgetpropositionerna på anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur (utg.omr. 20) och 1:14 Skydd av värdefull natur 20) är av stor betydelse för förutsättningar för friluftslivet och bidrar även till jobb och företagande. Hälften av de skyddade områdena har som syfte att tillgodose värden för friluftslivet. Vägledningar ger stöd för länsstyrelsernas förvaltning av skyddade områden. Värdefull natur har skyddats genom utvidg- ningarna av nationalparkerna och Björnlandet. Tillgängligheten har underlättats genom att entréer, leder och information förnyas. Parkerna får därmed förbättrade möjlig- heter att ta emot besökare och natur- och kulturbaserad turism. Ökad marknadsföring av parkerna kan bidra till en positiv utveckling av sysselsättning, särskilt avseende besöksnäringen genom naturturism, och offentlig service i respektive region. Natur- och kulturvärden är viktiga resurser för livskvalitet och regional utveckling. natur- och kulturlandskap och de naturupp- levelser dessa erbjuder är förutsättningar för den starkt växande besöksnäringen och skapar attraktionskraft i hela landet. Turismen växer både nationellt och internationellt och har potential för fortsatt tillväxt i hela landet. Företag inom naturturism omsätter . Regeringen har gjort stora satsningar på att främja natur- och kulturbaserad turism (se utg.omr. 24 Näringsliv). Med fokus på natur- och kulturturism pågår en särskilt satsning omfattande och lika mycket i medfinansiering – 2019. Projekteten, som delfinansierats av , syftar till att få fram ett ökat utbud av upplevelser för kultur- och natur- intresserade besökare från andra länder. Regeringen har även tillsatt en särskild utredare med uppdrag att föreslå en samman- hållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring (dir 2016:83). Utredningen ska bidra till innovativa växande företag och destinationer samt ökad samverkan mellan privata och offentliga aktörer, även inom naturturism och kulturturism (se utg.omr. 24 Näringsliv 3.5.3). Regeringen bedömer att friluftsorganisa- tionerna skapar intresse och möjligheter för barn, unga och vuxna att utöva friluftsaktiviteter, motionera och uppleva naturen. Organisa- tionerna skapar också mötesplatser i naturen för människor med olika bakgrund och med olika förutsättningar att vistas ute i naturen. De höjda statsbidragen har särskilt resulterat i stora satsningar på verksamheter med fokus på barn och unga, hälsoaspekter, mångfald och integration. Regeringen konstaterar att det statliga bidraget till friluftsorganisationer väl uppfyller bidragets syfte och att anslaget ger goda samhällseffekter. 16.9.1 13:1 Stöd till idrotten Tabell 16.7 Anslagsutveckling 13:1 Stöd till idrotten 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till idrotten. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till specialidrott inom gymnasieskolan, idrottsforskning och insatser mot dopning. Tabell 16.8 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 13:1 Stöd till idrotten Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/Beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget föreslås öka med för insatser främst inom barn- och ung- domsidrotten. För samma ändamål beräknas anslaget öka med . Anslaget ökade med 2017 för insatser för idrottsverksamhet i utsatta om- råden. Anslaget för samma ändamål föreslås vara oförändrat 2018 och beräknas vara oförändrat även samt beräknas öka med 2020–2025. Anslaget ökade med 2017 för insatser för att öka sysselsättningen. An- slaget för samma ändamål föreslås även uppgå till . Finansiering sker från anslag 1:8 Bidrag till psykiatri under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. För samma ändamål beräknas anslaget öka med . Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 13:1 Stöd till idrotten . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 16.9.213:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Tabell 16.9 Anslagsutveckling 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till allmänna samlingslokaler. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Bygde- gårdarnas , Folkets Hus och Parker och för organisa- tionernas information, rådgivning utvecklings- arbete och arbete gällande ansökningar om statligt stöd. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för investeringsbidrag till fleråriga projekt. Detta innebär att bidragen betalas ut ett eller då projektbidrag beslutats. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Tabell 16.10 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 16.11 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget ökas med 2019–2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler . beräknas anslaget till respektive . 16.9.3 13:3 Stöd till friluftsorganisationer Tabell 16.12 Anslagsutveckling 13.3 Stöd till friluforganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till friluftsorganisationer. I förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisationer finns bestämmelser om hantering av statsbidragen. Tabell 16.13 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 13.3 Stöd till frilunfsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:3 Stöd till frilufts- organisationer . beräknas anslaget till respektive . 16.9.413:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Tabell 16.14 Anslagsutveckling 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer i enlig- het med lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiers kvinnoorganisationer. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Skälen för regeringens förslag: För att Parti- bidragsnämndens administration ska kunna bedrivas effektivt bör stödet till riksdagspartiers kvinnoorganisationer handläggas som stödet till de politiska partierna enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Detta innebär att åtaganden om stöd till riksdagspartiers kvinnoorganisationer beslutas för och därmed medför behov om framtida anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Tabell 16.15 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 16.16 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 16.9.513:5 Insatser för den ideella sektorn Tabell 16.17 Anslagsutveckling 13:5 Insatser för den ideella sektorn 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter för bidrag till forskning samt annan kunskapsutveckling som avser det civila samhället. Anslaget får även användas för utgifter för uppföljning och annan verksamhet för genomförandet av politiken för det civila samhället samt för sådana administra- tiva utgifter som är en förutsättning för genom- förandet av insatser inom området. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Tabell 16.18 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 13:5 Insatser för den ideella sektorn Förändring till följd av: Förstärkning av MUCF för om det civila sa Bidrag till vissa ideella organisationer som stöd för Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för kompetenshöjande insatser om för statliga myndigheter och politiker i kommuner och landsting. beslutade och aviserade anslagsförändringar som innebar att anslaget ökas med –2020 för att underlätta civilsamhällets organisationers arbete med att ge stöd och trygghet till asylsökande barn och unga avses nu delfinansiera nämnd kompetenshöjande insats 2018–2020. Anslaget ökas vidare med som tillsammans med en om- fördelning inom anslaget medger en ökning på för ett utökat uppdrag till överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och kommuner och Landsting. Anslaget ökas även med 2018–2020 för ideella organisationers åtgärder mot hemlöshet bland unga vuxna där psykisk ohälsa kan vara en bidragande orsak till hemlösheten. Ökningen innefattar kostnader för administration av bidraget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Till folkbildningen räknas folkhögskolor, studie- förbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan. även särskilda statsbidrag för tolkutbildning, särskilt utbildningsstöd samt ett särskilt bidrag för verksamheter för asylsökande och vissa nyanlända. Tabell 17.1 Utgiftsutveckling inom Folkbildning utgiftsområde 17 14:1 Bidrag till folkbildningen 14:2 Bidrag till tolkutbildning 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Målet för folkbildningspolitiken fastställdes genom beslut i fråga om regeringens proposition Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Målet är att folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. Målet avspeglar folkbildningens idémässiga grund, särskilda pedagogik och självständighet. 17.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Folkbildningens verksamhet följs i första hand upp i förhållande till de fyra syften som gäller för statsbidraget för folkbildningen.