prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — För att öka den svenska livsmedelsindustrins exportdeltagande kan det offentliga främjandet spela en viktig roll. Genom att samla svenska företag i gemensamma sats- ningar, sprida marknadskunskap och export- kompetens samt matcha svenska erbjudanden med behov och efterfrågan i omvärlden kan exporten öka och fler företag internationaliseras. En rad olika typer av offentliga åtgärder påverkar villkoren i den internationella handeln med jordbruksprodukter och livsmedel. Av stor betydelse för tillträdet till flera tredjelandsmark- nader är åtgärder som vidtas för att skydda män- niskors, djurs och växters liv och hälsa, liksom olika typer av tekniska regler, t.ex. märknings- eller förpackningskrav. För att den svenska tredjelandsexporten av livsmedel och jordbruks- varor ska utvecklas väl är det viktigt att myndig- hetsarbetet för att hantera denna typ av åtgärder, regler och krav bedrivs på ett effektivt och sam- ordnat sätt. Samverkan mellan svenska myndig- heter är centralt för ett framgångsrikt arbete. I sammanhanget är det också viktigt för rege- ringen att utvecklingsländer möts av proportio- nella regelverk. Minskad exponering av dioxiner är resultatet av ett systematiskt arbete med att minska utsläppen samt införande av riskhanterings- åtgärder för livsmedel. Åtgärder som varit vik- tiga för den sjunkande trenden är bl.a. kostråden om fet fisk från förorenade områden samt in- förande av gränsvärden för djurfoder inom EU. Bra matvanor är grundläggande för en god folkhälsa. De offentliga måltiderna, inte minst maten i förskola och skola, kan konstateras vara ett bra verktyg som har använts för att förbättra matvanor och folkhälsa. Satsningarna i landsbygdsprogrammet och livsmedelsstrategin är ett uttryck för den vikt som regeringen lägger vid produktionen, kon- sumtionen och exporten av ekologiska livsmedel. Genom anordnandet av sidoeventet på Kom- mittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning kunde i ett globalt sammanhang redovisa framgångsrika och långsiktiga arbete för minskad antibiotikaanvändning, vilket är ett av regeringen prioriterat område, och bidra till regeringens uppfyllande av en del av det tredje målet för hållbar utveckling. kunde där- med bidra till att framhålla möjligheten att med god djurhållning och bibehållen pro- duktivitet minska användningen av antibiotika i djurhållningen. beslut om sekondering av en tjänst på FAO för att arbeta mot ökad antibiotika- resistens i världen är ett led i att påverka och strategiskt stödja FAO inom ett område som är av hög svensk prioritet. För att svenska företag ska bli mer framgångs- rika på livsmedelsområdet är forskning och innovation av central betydelse. Livsmedelsstra- tegin verkar för att öka samverkan och kunskap och för att gynna innovationer och forskning inom hela livsmedelskedjan. För att bidra till den övergripande målsättningen har regeringen identifierat följande frågor som särskilt viktiga inom detta strategiska område: förbättrad beställarroll och behov av samordning i livs- medelskedjan, behovsmotiverad forskning, innovation, spridning och kommersialisering av forskningsresultat, rådgivning och kompetens- utveckling samt utbildning för livsmedelskedjan. De satsningar som görs för att stärka inno- vation och forskning, t.ex. upprättande av pro- gram för industridoktorander, ett nationellt forskningsprogram för livsmedel samt ytterligare stöd till Verket för innovationssystem () för inkubation, kommer att stärka den svenska jordbruks- och livsmedelsproduktionens kon- kurrenskraft. Landsbygdsprogrammet innehåller åtgärder som har betydelse för måluppfyllelsen inom detta strategiska område, såsom innova- tions-, kompetensutvecklings- och rådgivnings- insatser. Indikatorer för att mäta utvecklingen inom området Kunskap och innovation kommer att utvecklas och därefter redovisas löpande. () verksamhet regleras av högskolelagen (1992:1434). Där anges bl.a. att högskolorna i sin verksamhet ska främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillför- säkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. För att redovisa resultat och bedöma hur sats- ningarna på utbildning och forskning bidrar till det övergripande målet för utgiftsområdet och det strategiska området kunskap och innovation används följande indikatorer och bedömnings- grunder: –Antal helårsstudenter. –Antal sökande och antagna. –Andel disputerade lärare. –Vetenskaplig publicering. –Externa medel. –Utvärderingar från Universitetskanslers- ämbetet. SLU bedriver utbildning, forskning och miljö- analys om människans förvaltning och hållbart nyttjande av de biologiska naturresurserna. En viktig del av detta är utbildning och forskning som relaterar till livsmedelsstrategin. SLU står sig väl i jämförelse med andra uni- versitet. SLU hamnar på nionde plats bland värl- dens mindre universitet i Times Higher Educa- tion Ranking och är tio i topp i världen i ämnena skogsvetenskap, markvetenskap, veterinärmedi- cin och biodiversitet enligt Center for . Det totala antalet helårsstudenter vid SLU uppgick till 3 745, vilket är färre än 2012. Störst är minskningen på grundnivå med 2 748 helårsstudenter på grundnivå 2012 att jämföras med 2 494 helårsstudenter , en minskning på . Av de studenter som examinerades på grundnivå 2016 var kvinnor och män. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 med andra universitet och högskolor visar SLU på lägre siffror när det gäller studenter med utländsk bakgrund. /15 hade 8 pro- cent av studenterna utländsk bakgrund (med jämn könsfördelning) att jämföras med ett genomsnitt på för övriga universitet och högskolor i . SLU arbetar aktivt för att få fler utländska studenter och har speciella satsningar för nyanlända. Antalet studenter som avlade examen var 850 stycken. hade SLU 604 aktiva forskarstuden- ter, kvinnor och män. Antalet forskarstudenter har minskat de gångna fem åren. I jämförelse 2010–2016 är det 100 färre forskarstuderande. Antalet forskande och undervisande personal var 1 439 personer 2016 (kvinnor, män) att jäm- föras med 1 503 personer året innan vilket är en minskning . SLU visar på goda resultat när det gäller vetenskaplig publicering. publicerades ca 1 600 vetenskapliga artiklar vilket är en ökning jäm- fört med året innan. Den största andelen publi- kationer var inom områdena ekologi och miljö- vetenskap. Därefter följer skogsvetenskap, växt- vetenskap och veterinärmedicin. SLU håller god nivå vad gäller internationellt samarbete inom forskning. Mer än två tredje- delar av de vetenskapliga publikationerna vid SLU hade medförfattare från univer- sitet utanför . SLU visar på en god utveckling vad gäller extern forskningsfinansie- ring som har ökat över den gångna femårsperioden. Extern finansiering utgjorde drygt hälften av de totalt intäkterna till forskning och forskarutbildning . SLU utvecklar sitt arbete med forskningsplatt- formar. Dessa framtidsinriktade samarbeten har ett tvärvetenskapligt och fakultetsöverskridande arbetssätt och bedrivs i samverkan med det övriga samhället. har SLU uppdraget att bedriva fortlöpande miljöanalys (Foma) vilket är unikt bland och högskolor. Foma är organiserad i tio program. Dessa olika pro- gram har genererat viktig information som ligger i linje med miljökvalitetsmålen. Artdatabanken är ett av landets viktigaste kun- skapscentra för arter. Artdatabanken har ett stort erkännande internationellt och samarbetar globalt om artinformation. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ges även stöd till museer bl.a. vid universitet och högskolor och . uppgick stödet till . för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) är ett statligt forsk- ningsråd med uppgift att stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Finansieringsansvaret för stöd till forskning delas mellan utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. betalade Formas ut i forskningsstöd som beviljats utifrån de öppna utlysningarna och de tolv rik- tade utlysningarna. Den procentuella fördel- ningen mellan ansvarsområden påvisar att miljö- forskning är störst följt av areella näringar och samhällsbyg- gande . Projekten som rådet finan- sierar är dock ofta relevanta för flera av Formas ansvarsområden. SLU, som mottog av beviljade medel, är den största bidragsmottagaren. Livsmedelsstrategin pekar ut behov när det gäller kunskap och innovation inom livsmedelskedjan. Med de satsningar som görs tas viktiga steg för en förbättrad beställarroll och bättre sam- ordning i livsmedelskedjan för att identifiera forsknings- och innovationsbehoven. Nya initia- tiv för behovsmotiverad forskning tas och en utbyggnad av ett forskningsprogram med industridoktorander kommer ge ökad sam- verkan mellan akademi och näringsliv. Utbildning och forskning inom utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livs- medel utgör, tillsammans med den fortlöpande miljöanalysen vid SLU, medel för ett hållbart nyttjande av naturresurserna, där hög kompe- tens, nya forskningsrön och spridning av dessa är av största vikt. Det totalt sett minskade antalet studenter vid SLU är oroande . Några utbildningar, angelägna för den nationella kompetensförsörj- ningen, har för få sökande. En stor del av den forsk- ning som bedrivs vid SLU har stor relevans för målsättningen om hållbar utveckling och SLU:s geografiska spridning gör att SLU bidrar med utveckling av det gröna näringslivet i hela landet. Mot bakgrund av de nationella miljömålen och de ökande kraven som ställs från EU och genom andra internationella konventioner av- seende miljötillståndet i landet blir miljööver- vakning allt viktigare (se vidare utg.omr. 20 avsnitt 3). SLU spelar här en viktig roll för leve- rans av miljödata som ansvariga myndigheter behöver för sin redovisning. Artdatabankens verksamhet har stor betydelse för svenskt naturvårdsarbete. Den information om arter m.m. som tas fram är central för att uppnå berörda miljökvalitetsmål. För att bibehålla och förnya kompetensen inom området behövs, i linje med SLU:s pågående engagemang och strävan, internatio- nellt samarbete och en fortsatt integration av fortlöpande miljöanalys i både utbildning och forskning. Både SLU och Formas visar på ett starkt engagemang och deltar i internationellt samarbete på olika sätt både inom och utanför . För att redovisa och bedöma resultaten för utgiftsområdet, med avseende på skogspolitikens två jämställda mål, produktionsmålet och miljö- målet, används följande indikatorer: –Tillväxt, avverkning och återväxtåtgärder. –Skog och vilt i balans. –Skydd mot skadeinsekter m.m. –Skydd och bevarande av skogsmark. –Skogsbrukets klimatnytta. Indikatorn Tillväxt, avverkning och återväxtåt- gärder ersätter indikatorn Virkesförråd och avverkning. Den tidigare indikatorn Röjning och avverkning är ersatt med indikatorn Röjning. Indikatorn Skogsbrukets klimatnytta är ny. Tillväxt, avverkning och återväxtåtgärder Den årliga tillväxten på produktiv skogsmark är ca 116 miljoner m3sk (skogskubikmeter), varav tillväxten på mark som används för produktion av virke är ca 100 miljoner m3sk (inräknat natur- lig förlust). Det totala virkesförrådet på produk- tiv skogsmark är omkring 3 miljarder m3sk. har avverkningsnivån varierat mellan 86 och 93 miljoner m3sk. I den senaste skogliga konsekvensanalysen som redovisades av 2015 beräk- nades den högsta hållbara avverkningsvolymen under innevarande period 2010–2019 till omkring 95 miljoner m3sk enligt scenariot ”Dagens skogsbruk”. För perioden –2029 uppgår motsvarande beräkning till 95–100 mil- joner m3sk . Den beräknas därefter öka successivt i takt med att nettotillväxten ökar, framför allt på grund av klimatförändringar, upp till 120 miljoner m3sk –2109. bedömde att det i jämförelse med de senaste årens avverkningsnivå således finns ett tydligt virkesöverskott i landet. Vidare bedömde i konsekvensanalysen att det –2029 finns möjlighet att öka användningen av grenar och toppar (grot), från avverkningar från dagens nivå på ca till . Huvuddelen av denna potential finns i . Resultaten innehåller dock stor osäkerhet, speciellt i ett längre tidsperspektiv. Varken ris- ken för ökade skador som stormfällningar, rotröta eller insektsangrepp som en följd av framtida klimatförändringar, eller att arealen produktiv skogsmark förändras, har dock beak- tats i beräkningarna. Aktuella siffror visar en betydande förbättring av föryngringarnas kvalitet. Enligt bedömning är av föryngringarna godkända ur ett produktions- perspektiv, vilket är en ökning med 3 procent- enheter . Det saknas fortfarande uppföljning av föryngringarnas kvalitet ur miljö- synpunkt. Regeringen har gett i uppdrag att se över uppföljningen av föryngring- arnas kvalitet från såväl produktions- som miljö- synpunkt så att ett hållbart brukande av skogar kan uppnås. I uppdraget ingår att vid behov revi- dera föreskrifter för anläggning av skog på pro- duktiv skogsmark så att de understödjer skogs- politikens jämställda mål om produktion och miljö. Uppdraget ska redovisas till () . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Skogsarealen med bedömt röjnings- behov är fortsatt mycket stor. Resultaten från tyder dock på ett möjligt trend- brott. Arealen med röjningsbehov verkar ha stabiliserats på mellan 1,4 och 1,5 mil- joner hektar, se diagram 2.3 nedan. Diagram 2.3 Areal med röjningsbehov Anm.: Sammanställning av statistik från Riksskogstaxeringen. Skog och vilt i balans Älgbetesinventering utfördes på 85 av lan- dets 149 älgförvaltningsområden. Resultaten visar på mycket omfattande skador särskilt i . Endast två av områdena har god chans att klara skogsbrukets mål om sju av tio oskadade tallstammar då beståndet når . På av de invente- rade ytorna har rönn, sälg, asp och ek svårt att växa upp till fullstora träd. För att undvika pro- duktionsbortfall orsakat av ett högt betestryck återplanteras i mer än hälften av alla marker lämpliga för tall med andra trädslag, oftast gran. har tillsammans med Sydved, LRF Skogsägarna, Skogsägarna Mellanskog, , , , och bedrivit projektet tall. Projektet har tagit fram åtgärder som ska vända den negativa trenden och åter öka inslaget av tall i landets skogar. Skydd mot skadeinsekter m.m. var granbarkborren ett fortsatt stort problem i de nordligare delarna av landet. Skador av törskatesvamp som angriper tall i norra har ökat sedan den senaste inven- teringen 2012. Svampen pinea som ger 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 skador på tall har i observerats på ett större bestånd (), efter att tidigare bara observerats på enstaka träd på skilda platser i landet. Inventeringar har visat att ytterligare två nya svampsjukdomar nu har etablerats i landet, men ingen förekomst av någon karantänskadegörare reglerad i växt- skyddslagen, såsom tallvedsnematod och asiatisk långhorning, har påvisats, inte heller av kastan- jekräfta som är skyddad zon för. () har fått ett uppdrag att analysera möjligheten och lämpligheten att vara ett EU-referenslaboratorium för växt- skadegörare på skogsträd. Regeringens insatser i övrigt på området framgår i avsnittet Regler och villkor, utveckling av jordbruket. Uppföljning av miljöhänsyn visar att vid var fjärde föryngringsavverkning behöver ett vatten- drag korsas. I av dessa fall orsakas en liten negativ påverkan på vattendraget och i av fallen sker det med en stor negativ påverkan. Det finns en eller flera hänsyns- krävande biotoper på av avverkning- arna. I av fallen har ingen nega- tiv påverkan skett och i av fallen har avverkningen medfört en stor negativ påverkan på biotopen. Det går inte att se några signifikanta förändringar . Uppföljning av hänsyn till kända kulturmiljöer vid skogs- bruksåtgärder har gjorts på 400 objekt efter avverkning och föryngringsåtgärder. Årets inventering avser avverkningar genom- förda under avverkningssäsong 2012/13. Resul- tatet visar att full hänsyn har tagits till av forn- och kulturlämningar medan av de inventerade lämningarna har påverkats negativt. Resterande av lämningarna har skador eller grova skador med betydande påverkan på lämningarna. De vanligaste svårare skadorna på lämningarna orsakas av körning och markberedning. Arbetet med att utveckla målbilder för miljö- hänsyn och använda dem i praktiken fortsätter. Målbilderna ska ge vägledning för hur miljö- hänsyn bör tas vid skogsbruksåtgärder. Utifrån den årliga dialog som har med de skogliga aktörerna framkommer ett omfattande förbättringsarbete i skogsbruket där målbilderna har fått ett stort genomslag när det gäller ande- len aktörer som har för avsikt att följa mål- bilderna. Det är dock för tidigt att ge svar på vilken effekt de senaste årens arbete har fått på miljöhänsynen när skogsbruksåtgärder utförs i praktiken. Enligt Skogstyrelsens beräkningar (Skogs- styrelsen rapport 10:2015) lämnas sammanlagt av den areal som för- yngringsavverkats som hänsynsytor För röd- listade arter har hänsynsytor som är minst ett halvt hektar störst betydelse. På den lämnade hänsynsarealen genomför sedan en specifik hänsynsinventering på ytor som är mindre än ett halvt hektar. Hänsynsinvente- ringen genomförs när föryngringsåtgärderna är genomförda. Årets resultat avser avverkningar gjorda mellan 2005–2008. Resultaten visar att –2008 varierade andelen som lämnas som mindre hänsynsytor mellan två och av den avverkade arealen, se diagram 2.4. kommer utöka den årliga hänsynsuppfölj- ningen att omfatta all lämnad hänsyn, även den som överstiger ett halvt hektar. Artdatabanken har på uppdrag tagit fram speci- fika vägledningar för ett 60-tal fågelarter som ett stöd i bedömningarna av arternas ekologiska krav och behov av hänsyn. För redovisning av resultat för miljökvalitetsmålet levande skogar, se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och natur- vård. Diagram 2.4 Andel skogsmarksareal hänsynsytor < 0,5 hektar som lämnats som hänsyn Källa: officiella statistik, Statistiska meddelanden JO1403 . Skydd och bevarande av skogsmark skyddades produktiv skogsmark genom biotop- skydd och produktiv skogsmark som naturvårdsavtal. Därtill har länsstyrelserna skyddat ca som natur- reservat. har totalt skyddat produktiv skogsmark genom bio- topskydd och naturvårdsavtal . Av totala skogsmarksareal är formellt skyddad och frivilligt avsatt. Därut- över tillkommer av skogsmar- ken som avsätts som s.k. hänsynsytor vid för- yngringsavverkning. Dessa kommer, under en skoglig omloppstid, att utgöra ca produktiv skogsmark. Därtill finns totalt skog- liga impediment, som är undantagen avverkning annat än enstaka klena träd. Totalt innebär det att ca av totalt brukas aktivt och att resten, eller av skogsmarken, inte omfattas av skogsproduktion. Omräknat till andelen produktiv skogmark är produktiv skogsmark formellt skyddad, frivilligt avsatt eller avsatt som hänsynsytor. I och Naturvårds- verkets slutredovisning av regeringsuppdraget om värdefulla skogar (2017) framkommer att av etappmålet om skydd av landområden, om att ytterligare skogsmark ska ges formellt skydd till 2020, återstår ca 90 000 hek- tar. Enligt redovisning har area- len frivilliga avsättningar ökat kraftigt . skattar arealen frivilliga avsättningar 2016 till ca vilket är den samma som vid uppföljningen 2010. Betydande arealer frivilliga avsättningar har nyskapats sam- tidigt som stora arealer av frivilliga avsättningar, främst på statlig mark, övergått till att bli formella områdesskydd vilket redovisningsmässigt lett till att den totala arealen frivilliga avsättningar 2016 är densamma som 2010. Regeringen konstaterar att ambitionen i etappmålet om att frivilliga avsättningar som bör ha undantagits till 2020, inte kommer att nås med nuvarande takt. har betalat ut som ersättning till mark- ägare för biotopskydd och för naturvårdsavtal. Den genomsnittliga ersätt- ningen 2016 för biotopskyddsområden var per hektar produktiv skogsmark och för naturvårdsavtal per hektar produktiv skogmark. har anslag för skydd av värde- fulla skogar ökats med . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Klimatinsatser inom skogsbruket för att minska de globala klimatförändringarna består dels i att producera bioenergi och förnybara material för att ersätta fossila alternativ, dels i att minska utsläpp av växthusgaser och öka upptag av kol- dioxid i skog och mark. Bioenergi från de gröna näringarna svarar för en fjärdedel av den svenska energi- användningen varav kommer från skogsbruket och skogsindustrins biprodukter. Total tillförd mängd biobränsle 2015 var , vilket är en liten ökning från föregående år men mer än en fördubbling jämfört med de biobränslen som tillfördes 1990. Använd- ningen av biobränsle från skogen i fjärrvärme- och elproduktionsanläggningar har ökat och har stabiliserats på ca till följd av milda vintrar och kon- kurrens från andra energiråvaror som avfall. Biobränslen utgjorde av den tillförda energin för fjärrvärmeproduktion 2015. Användningen av biodiesel som drivmedel har ökat från 2010 till 2016 och är det största förnybara fordonsbränslet, varav framställdes av jordbruksråvaror. Den totala andelen biodrivmedel inom vägtrans- porter uppgick . Diagram 2.5 Tillförd mängd bioenergi Källa: Energiläget i siffror 2017, . Skog och skogsmark, inklusive träprodukter, hade 2015 ett nettoupptag på ca koldioxidekvivalenter, vilket är högre jämfört med , och oförändrat jämfört med . Anledningen till ökningen är främst ökad tillväxt i den svenska skogen, vilket lett till en större differens mellan tillväxt och avverkning än tidigare, trots en fortsatt hög avverkning . Även har avverkningen varit fortsatt hög och sannolikt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 kommer det rapporterade nettoupptaget vara i nivå med senare års nivåer. har fortsatt att utveckla sin rådgivning i syfte att höja skogs- brukets kunskapsnivå dels om metoder för en långsiktigt hållbar ökning av tillväxten i skogen, dels om möjliga åtgärder för anpassning till klimatförändringar. har tagit fram en handlingsplan för anpassning till ett förändrat klimat. Diagram 2.6 Nettoupptag av växthusgaser inom skogsbruket, inklusive träprodukter Källa: , 2017. Arbetet med skogsprogrammet inriktas på att nå visionen: Skogen – det gröna guldet – ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Rege- ringen har arbetat i bred dialog med myndigheter, näringsliv, organisa- tioner och intressenter i det civila samhället för att ta fram ett nationellt skogsprogram. Arbets- grupperna inom skogsprogrammet överlämnade rapporter med förslag till strategiska rekom- mendationer och åtgärder till regeringen . Underlagsrapporterna har remissbehandlats och utgör underlag i det pågående arbetet med att ta fram skogs- programmet. Arbetet genomförs i dialog med representanter från skogens hela värdekedja, såväl nationellt som regionalt. har i ett tillkännagivande (bet. 2015/16:MJU10, rskr. 2015/16:175) ställt sig bakom det som utskottet anfört om att rege- ringen bör basera inriktningen på arbetet med det nationella skogsprogrammet på två jäm- ställda mål: produktionsmålet och miljömålet. Inriktningen bör omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi (bet. 2015/16:MJU10 punkt 2, rskr. 2015/16:175). har också tillkännagett för regeringen att regeringen även fortsättningsvis bör värna den nationella beslutanderätten över skogsfrågor i samband med arbetet med (bet. 2015/16:MJU10 punkt 10, rskr. 2015/16:175). Regeringen kommer att presen- tera ett nationellt skogsprogram. Inriktningen är att punkterna 2 och 10 därmed kommer att kunna slutbehandlas. Arbetsmarknadspolitisk satsning i skog arbete med arbetsmarknads- uppdrag har fortsatt. Genom utbildning, praktik och handledning har deltagarna, främst långtids- arbetslösa och nyanlända, fått bättre förutsätt- ningar att få ett arbete eller förankring på arbetsmarknaden.