prop · H403196 · 2017-06-30 00:00:00 — intressen i Nato kanaliseras främst genom konkreta samarbeten som berör säkerheten i vårt närområde. För detta är ”28+2- formatet” tillsammans med Nato och etablerat. långvariga bidrag till insatserna i och Kosovo utgör även viktiga grundkomponenter i samarbetet med Nato. följer noga utvecklingen inom Nato vad gäller Natos DCB-insatser i syd. Genom fortsatt och fördjupat deltagande i Natos kvalificerade övningsverksamhet upprätthåller och utvecklar förmågan att delta i internationella krishanteringsinsatser, såväl med Nato som med FN och EU . övningssamarbete med Nato främjar också utvecklingen av det svenska nationella försvaret. På motsvarande sätt stärks Natos arbete för kvinnor, fred och säkerhet av den utbildningsverksamhet som organisationen får genom in Military Operations (NCGM) i som fungerar som Natos ”Department Head” när det gäller jämställdhet. Deltagandet i Nato-ledda insatser av och andra icke-allierade länder som bidrar med trupp styrs av ett politiskt-militärt ramverk som reglerar konsultationer och deltagande i insatser. har drivit en tillämpning av detta ramverk i syfte att säkerställa att deltagande partnerländer på ett adekvat sätt involveras i beslutsprocesserna. har ett intresse av ett välfungerande samarbete mellan Nato och EU. Strävan att utveckla EU-Natosamarbetet ligger i linje med engagemang som medlem i EU och nära partner till Nato. Vidare är det i intresse att de begränsade resurser som står till medlemsstaternas förfogande används på bästa sätt. Utgångspunkten är att samarbetet mellan Nato och EU ska bygga på respekt för respektive organisations karaktär, mandat och beslutsautonomi. Samarbetet grundar sig på principen om komplementaritet och ska inte påverka den särskilda karaktären hos säkerhets- och försvarspolitiken i någon medlemsstat. 5.5Samarbetet med Afrikanska unionen (AU), och andra regionala och subregionala organisationer I freds- och säkerhetsrelaterade insatser i är många aktörer inblandade – FN, AU, regionala ekonomiska gemenskaper (REC) och regionala mekanismer (RM), EU samt enskilda stater. åren har det varit tydligt att uppdelningen och ansvaret att bereda insatser till stor del har baserats på komparativa fördelar och principen om Detta gäller både samarbetet mellan AU och FN samt mellan AU och REC/RM. Vid antog de afrikanska stats- och regeringscheferna en långsiktig utvecklingsagenda för för de närmaste 50 åren. Ett av målen är att ska bli en fredlig och säker Genom den afrikanska freds- och säkerhetsarkitekturen (Apsa) vill stärka afrikanska kontinentala och regionala strukturer och mekanismer för att säkra fred och försoning på lokal, nationell, subregional och regional nivå med syfte att kunna hantera existerande eller framväxande hot mot fred och säkerhet i . strategin uttrycker även vikten av att inrätta strategier för att bättre kunna finansiera egna säkerhetsrelaterade insatser med stöd av andra tongivande aktörer såsom EU och FN. Trenden går mot att AU tar ett allt större ansvar för fred och säkerhet på den afrikanska kontinenten. Regionala och subregionala fredsbevarande styrkor i består av en samling av skilda överlappande konstellationer av regionala mekanismer för fred och säkerhet. lanserade AU en snabbinsatsstyrka kallad African Capacity for Immediate Response to Crises (ACIRC). Syftet är en afrikansk förmåga till insatser i med hög tillgänglighet och kapacitet för kortare och begränsade militära insatser. ACIRC är en tillfällig lösning i avvaktan på färdigställandet av den kontinentala snabbinsatsstyrkan African Standby Forces (ASF) bestående av fem multinationella brigader från fem regioner. Ett exempel är den östafrikanska fredsstyrkan (EASF) där och nordiska länder stöder förmågeutvecklingen i ett Då ASF fortfarande inte har nått full operativ kapacitet, fortsätter dessa två militära strukturer att existera parallellt. Samordningen försvåras ytterligare när aktörer utanför tar initiativ till nya sammanslutningar eller driver fram att gamla organisationer ska få nya funktioner. Exempel på detta är G5 , Counterterrorism Partnership (TSCTP) och uppdrag när det gäller Multinational Joint Task Force (MNJTF). Bara för finns det 16 parallellt pågående strategier för att hantera de utmaningar som finns i denna Efter ett flertalt resolutioner av om kvinnors roll för fred och säkerhet har AU kommit att utveckla sitt arbete och syftar till att öka inkluderingen av kvinnor i samtliga delar av fredsarbetet. från att det återstår ett flertal utmaningar gällande genomförandet av resolution står resolutionen högt upp på agendan hos AU och är något man avser att utveckla. rapporten of the Women, Peace, and Security Agenda in vilken syftar till att lyfta tillämpningen av resolution i samt förslag på vägar framåt. AU:s kapacitet inom området är dock Även Ecowas och Igad har regionala handlingsplaner för resolution , men endast 12-15 länder har nationella handlingsplaner. En av främsta prioriteringar gällande fred och säkerhet gäller resolution och en ökad inkludering av kvinnor i samtliga delar av är det viktigt att inte se kvinnor, fred och säkerhet som ett sidospår. I stället behöver frågorna som rör resolutionen integreras i samtliga delar av AU:s ordinarie verksamhet i fråga om fred kommer att fortsätta verka för AU:s implementering av resolution , och exempelvis arbeta för ett ökat Skr. 2016/17:196 deltagande av kvinnor i fredsprocesser i genom att skapa plattformar för dialog. kommer även att verka för att ihögre grad utgå från begreppet ”Sustaining peace” som ska ses både som en process och ett mål i sig. ska bidra till att öka AU:s kapacitet och agera fredsbyggande för att påverka grundorsakerna till konflikt och syftar till att inkludera samtliga delar av befolkningen i dess perspektiv. kommer dessutom att verka för en EU-strategi för bättre givarkoordinering till REC. På landnivå och inom det humanitära arbetet finns väl fungerade koordineringsmekanismer. Så är inte fallet för stöd till REC och AU. 6 Medel, metoder och förmågor Det finns en rad politiska instrument för att bidra till fred och säkerhet. Bidrag till militära och civila fredsfrämjande insatser är viktiga sådana instrument. Det finns även andra instrument av direkt relevans för att skapa fred och säkerhet. Konfliktförebyggande åtgärder, medlingsinsatser, dialog, sanktioner och återuppbyggnadsinsatser är alla områden där agerar för att förhindra och stävja konflikter och skapa förutsättningar för varaktig fred. kommer att fortsätta arbetet med att utveckla krishanteringsinstrumenten, i synnerhet de civila. Utgångspunkten bör vara att insatsernas civila och militära komponenter kompletterar varandra, är ömsesidigt förstärkande, formar en balanserad helhet, att det finns en tydlig koppling mellan intern och extern säkerhet och att alla instrument används på ett samlat och kompletterande sätt genom hela konfliktcykeln, från förebyggande insatser till kapacitetsbyggande och stabilisering. Centralt för de båda instrumenten är att de bidrar till ett gemensamt och övergripande mål trots sina olika roller och uppgifter. är en av initiativtagarna till EU:s civila krishantering. starten har bidragit till samtliga insatser och är det tredje För är den civila krishanteringen ett viktigt och prioriterat komplement till EU:s militära Civil krishanterings främsta syfte är att skapa säkerhet, rättsstatlighet och bygga hållbar fred som förutsättning för att skydda civilbefolkningens mänskliga rättigheter och främja skapandet av strukturer som underlättar långsiktig återuppbyggnad, förtroende, rättsvårdande institutioner och demokrati. För att bättre svara upp mot aktuella säkerhetsutmaningar behöver EU:s civila krishanteringsmål, som antogs , kompletteras och uppdateras. vara i fokus vid planering och genomförande av insatser. Tänkbara utvecklingstendenser för att konceptuellt utveckla EU:s civila krishanteringsinsatser skulle kunna vara att göra insatserna snabbare och mer flexibla för att enklare kunna mobilisera också mindre GSFP-instrument efter omvärldens skiftande behov och situationen på I synnerhet på det civila området skulle mindre och mer snabbetablerade flexibla förmågor kunna svara upp mot en säkerhetsutmaning i ett läge där en större GSFP-insats inte går att Dessa förmågor skulle verka , antingen enskilt eller som en förstyrka till en fullskalig GSFP-insats. skulle också kunna förstärka en existerande insats. EU:s planeringsstrukturer och rekryteringsprocesser behöver också stärkas och bli mer flexibla och anpassas för att kunna hantera olika typer Det gäller även insatsernas mandat som bättre bör motsvara syftet, där kapacitets- och institutionsbyggande kräver långsiktighet och bredd till skillnad från mindre insatser med begränsade mandat och Genom en stående kapacitet och specialiserade grupper ”Specialised Teams” skulle EU med kort uppstartstid kunna säkerställa stöd till en konflikt eller bidra med en nyckelkompetens. kapaciteten skulle även kunna stödja planeringen på högkvartersnivå. specialiserade teamen skulle kunna sättas samman med bidrag från EU:s civila insatser har endast undantagsvis använts Detta arbete bör prioriteras inom den befintliga budgeten för krishanteringsinsatser. Civila och polisiära förmågor i FN-kontexten arbetar ofta sida vid sida med militära förmågor i stora integrerade insatser. polis en separat, uniformerad förmågekategori, som ofta har exekutiva uppgifter som utredande verksamhet eller skydd av civila. en del av rättskedjan, har också en viktig fredsbyggande funktion. som bidrar med uniformerad personal till FN:s fredsfrämjande insatser ges även politiskt inflytande, om än inte beslutanderätt, i förhållande till säkerhetsrådet och samt i förhållande till FN:s Med en bredare syn på vikten av att uppmärksamma hela konfliktcykeln är det viktigt att stärka de civila instrumenten för krishantering, i synnerhet för polisinstrumentet. och yttre säkerhet är därmed viktigt att uppmärksamma. anseende vad gäller civila och polisära förmågor i FN-insatser Kriminalvårdarna tillhör också den uniformerade kategorin av FN-personal, och svenska kriminalvårdare har fått en viktig roll som kvalitetssäkrare inom den kapacitetshöjande verksamheten i FN. Regeringen avser att fortsatt driva frågor om uppförande och jämställdhet, både internt i de internationella organisationerna vad gäller frågor med koppling till personalpolitik och externt i form av tydliga mål som bland annat tydliggör vikten av kvinnors delaktighet i arbetet för stabilare samhällen, fred och säkerhet. Det är viktigt att det formuleras konkreta resultatorienterade jämställdhetsmål och att det finns en strävan mot tydligare skrivningar om jämställdhet i insatsernas mandat. EU:s uppförandekod bör tydligt omfatta såväl jämställd arbetsmiljö som förebyggande av övergrepp och har både trovärdighet och kunnande inom detta område och har bidragit till att av EU:s civila krishanteringsinsatser leds av kvinnor. Men mer behöver göras för att andelen kvinnor som deltar i insatser ska öka som på alla andra Skr. 2016/17:196 nivåer. ska fortsatt vara drivande i detta arbete. Regeringen bedömer att en ökad standardisering eller centralisering av de utbildningar som genomförs inför och under deltagande i insatser krävs för att säkerställa enhetlig kunskap om uppförande, effektivitet och kvalitet i utförande av arbetet. har ett stort kunnande på detta område och kan spela en viktig roll. Försvarsmaktens viktigaste uppgift, vilken är dimensionerande för Försvarsmaktens förmågeutveckling för det militära försvaret, är att kunna möta ett väpnat angrepp. Med den försvarspolitiska inriktningen slogs det fast att det enskilt viktigaste – 2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. I linje med detta har budgeten för militära internationella insatser minskat med ungefär hälften för att omfördelas till det nationella försvaret. Den nya inriktningen innebär att deltagande i militära internationella krishanteringsinsatser har begränsats. De säkerhets- och försvarspolitiska övervägandena kring deltagande i internationell krishantering och kapacitetsbyggnad blir därför än mer angelägna att diskutera, vad gäller en avvägning inom vilka områden, i vilken omfattning och mer specifikt hur ett deltagande ska se ut. Att delta i internationella insatser är dock fortsatt en viktig uppgift för Försvarsmakten. Deltagande ska alltid ske inom ramen för befintliga resurser och förmågor. EU:s militära insatser har allt mer kommit att fokusera på kapacitetsuppbyggnad och säkerhetssektorsreform. Att bistå med utbildning och träning för att bygga upp en mer professionell och representativ försvarsmakt/säkerhetsstyrka bidrar till stabilisering i ett insatsområde. I dagens allt mer komplexa insatsmiljöer vill verka för att EU:s fulla potential utnyttjas, genom en ökad grad av samverkan mellan alla relevanta instrument, civila som militära. har deltagit i EU:s samtliga militära GSFP-insatser och bidrar till utbildningsmissionerna EUTM , EUTM och EUTM RCA. deltar med väpnad styrka i FN:s insats i (Minusma), Natos Resolute Support Mission (RSM) i och i den multinationella koalitionen Operation Inherent Resolve (OIR) mot Daesh i . deltar således med militära bidrag till såväl FN, EU och Nato som internationella koalitioner. Vägledande principer för deltagande med militärt stöd gäller oavsett organisatorisk form. För att skapa möjlighet till mer långsiktiga och hållbara förbandsbidrag och personella bidrag finns en svensk ambition att i allt högre utsträckning eftersträva att samordna insatsbidragen med andra länder, företrädesvis de nordiska. Samarbetet mellan EU och FN inom internationell krishantering och fredsfrämjande verksamhet är väl utvecklat och har stärkts ytterligare 2016/17:196 . bör, inom ramen för medlemskapet i , verka för att denna trend stärks ytterligare. Det omfattar bland annat utbyte av information om strategiska översyner av insatser, planering av nya insatser och förändringar av mandat samt utökat samarbete på marken mellan EU:s och FN:s insatser. Även samarbetet mellan organisationerna inom övning och utbildning samt utbyte av erfarenheter i hanteringen av uppförande- och disciplinfrågor har ökat 7 Kvinnor, fred och säkerhet 1325 om kvinnor, fred och säkerhet antogs enhälligt . Sju ytterligare resolutioner har därefter antagits. Tillsammans utgör de åtta resolutionerna den internationella agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Resolutionerna slår fast att kvinnors ökade deltagande – i att förebygga, hantera och lösa konflikter, samt i fredsbyggande och återuppbyggande efter konflikt – är en förutsättning för att uppnå hållbar internationell fred och säkerhet. Resolutionerna uppmärksammar behovet av att utgå från kvinnors och mäns, flickors och pojkars olika behov och perspektiv i arbetet med att hantera och lösa väpnad konflikt och för att bättre skydda kvinnor och flickor mot våld och konflikters verkningar. Resolutionerna fördömer konfliktrelaterat sexuellt våld och understryker staternas ansvar att motverka straffrihet för sådant våld som utgör brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. De bekräftar även att jämställdhet är en viktig del i att bygga fredliga samhällen, vilket innebär att satsningar på alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är en viktig del i att förebygga konflikter. Resolutionerna ger världssamfundet verktyg för att bygga upp säkra samhällen i samverkan med hela befolkningen. har en feministisk regering och bedriver en feministisk utrikespolitik utifrån en handlingsplan som slår fast att agendan för kvinnor, fred och säkerhet är en prioritering för . För att möta dagens globala utmaningar krävs nya angreppssätt med ett starkare fokus på konfliktförebyggande, inkluderande fredsprocesser och hållbart fredsbyggande. Arbetet för hållbar fred och säkerhet behöver ta hänsyn till hela befolkningar och samhällen för att vara effektivt. När kvinnors rätt till politiskt deltagande och inflytande respekteras ökar fredsavtalens och fredbyggandets legitimitet, kvalitet och hållbarhet. Den övergripande svenska prioriteringen är därför att bidra till alla kvinnors och flickors medverkan i att förebygga och lösa konflikter, och i att bygga fred efter konflikt. Agendan för kvinnor, fred och säkerhet syftar bland annat till att öka kvinnors meningsfulla deltagande. För att främja detta mål ska använda könsuppdelad statistik och rapportering i detta arbete. som främsta pådrivare inom EU arbetar för att agendan för kvinnor, fred och säkerhet integreras i EU:s freds- och säkerhetsfrämjande arbete. deltar i det kontinuerliga arbetet med att följa upp EU:s arbete inom agendan för kvinnor, fred och säkerhet och verkar för att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra EU:s civila och militära krishanteringsinsatser: från styrdokument och insatsrapportering till verksamheten i fält. I syfte att stödja EU:s arbete arbetar även för att utbildning om resolution och jämställdhetsperspektivet ska ingå i insatsförberedande utbildningar inom EU. har mycket aktivt verkat för att jämställdhetsrådgivare och fokalpunkter för jämställdhet ska finnas i EU:s insatser. var pådrivande för EU:s inrättande av en högnivårådgivare för jämställdhet och genomförandet av säkerhetsrådsresolutionen om kvinnor, fred och säkerhet. bidrar med en sekonderad expert på området till rådgivarens stab. har även drivit på för att öka andelen kvinnor i EU:s krishanteringsinsatser. leddes hälften av EU:s civila insatser av kvinnor. för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre förbindelser (2016–2020) lyfter fram EU:s fortsatt starka engagemang för kvinnor, fred och säkerhet. Planen innehåller aktiviteter relaterade till resolution som kommer att följas upp och rapporteras även på landnivå. kommer att följa detta arbete. ska även delta i EU:s Task Force för kvinnor, fred och säkerhet. verkar för att kring civila och militära insatser stärks och efterföljs för att tydliggöra nolltolerans när det gäller sexuella trakasserier och övergrepp för personal som verkar inom insatser. för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre förbindelser (2016–2020) lyfter fram EU:s fortsatt starka engagemang för kvinnor, fred och säkerhet. Planen innehåller aktiviteter relaterade till resolution vilka kommer att följas upp och rapporteras även på landnivå. kommer att följa detta arbete. ska även delta i EU:s Task Force för kvinnor, fred och säkerhet. har dessutom arbetat för att föra in målformuleringar om jämställdhet i EU:s globala strategi och avser arbeta för att säkerställa att jämställdhetsintegrering genomförs i enlighet med de rådsslutsatser som beslutades av EU:s utrikesministrar . Kvinnor, fred och säkerhet i FN Inom FN ska verka för en samordnad, långsiktig, konsekvent och hållbar agenda för kvinnor, fred och säkerhet. ska verka för att det normativa policyramverket för agendan omsätts i konkreta resultat på marken som gynnar fred, säkerhet och jämställdhet lokalt. Agendan för kvinnor, fred och säkerhet ska också vara en prioriterad dialogfråga. Sexuellt och könsrelaterat våld, inklusive konfliktrelaterat sexuellt våld, är oacceptabelt. Absolut nolltolerans måste råda gentemot sexuella övergrepp och utnyttjande begångna av fredsbevarande personal, såväl uniformerad som civil. FN och dess medlemsstater får aldrig uppfattas sakna handlingskraft eller adekvata mekanismer för att hålla ansvariga till svars, oavsett vem förövaren förebyggande åtgärder vidtas, liksom uppmuntra rapportering samt visselblåsare och främja skydd av dessa. ska även verka för att öka andelen kvinnor i de fredsfrämjande insatserna, inklusive på chefs- och beslutsfattande nivå, som ett mål i sig, och för att öka den operativa Kvinnor, fred och säkerhet är en högt prioriterad fråga under medlemskap av 2017–2018. ska verka för att genomförandet av resolution och efterföljande resolutioner ska ingå som en tydlig och integrerad del av mandaten för FN:s fredsfrämjande insatser och genomförandet av dessa, samt för FN:s verksamhet i stort i konflikt och post-konfliktländer. Skydd av civila ska baseras på jämställdhetsanalys som tar hänsyn till särskilda perspektiv och skyddsbehov för kvinnor, män, flickor respektive pojkar. fortsatt hålla en hög profil i frågan kring nolltolerans av sexuellt utnyttjande och exploatering i FN-kontext, långsiktigt såväl som kortsiktigt, och fortsatt arbeta med frågan på flera fronter för att Inom ska verka för att öka kunskapen och medvetenheten inom organisationen om behovet och syftet med agendan för kvinnor, fred och säkerhet samt att stärka genomförandet av agendan i alla berörda delar av . ska fortsätta att verka för genomförandet av ministerbeslutet om kvinnor i Särskild fokus ligger på genomförandet av för ska även arbeta med det fortsatta utvecklandet av former för att identifiera och nominera kvinnor som kandidater, särskilt till chefs- och Därtill ska arbeta med utvecklandet och justeringen av projekt, strategier och initiativ så att de uppfyller åtaganden inom agendan för kvinnor, fred och säkerhet och ska även verka för att samtliga av fältmissioner rapporterar om sitt arbete med genomförandet av säkerhetsrådsresolution 1325 och dess efterföljande resolutioner, samt att i praktiken om att den biträdande chefen i alla fältmissioner utses till fokalpunkt för resolution . ska fortsatt verka för att det införs ett jämställdhetsperspektiv i uppföljning av genomförandet av uppförandekoden om politiska och militära aspekter ska även verka för att uppgraderas till en egen avdelning. Inom ramen för partnerskapet med Nato ska verka för att Natos och partners tillämpning av resolution utvecklas och stärks har löpande bidragit som partnerland i Natos policyutveckling på området från och med att Nato inledde arbetet med att ta fram riktlinjer och handlingsplan. Ett viktigt ingångsvärde är att ett jämställdhetsperspektiv inte bara ska vara en naturlig del av planering, utformning, genomförande och utvärdering av insatsverksamheten, utan tillsammans och genomför politisk dialog. ska fortsätta sitt Skr. 2016/17:196 engagemang i form av det policy-, koncept- och utbildningsarbete som in Military Operations, med säte i , bedriver i rollen utifrån sin särskilda status som s.k. Department Head för jämställdhetsrelaterade frågor inom Nato. I genomförandet av nationella handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet ska också samarbeta med andra regionala och multilaterala aktörer såsom Afrikanska unionen (AU), () och (). Till detta kommer arbetet inom ramen för resolution om ungas deltagande i arbetet för fred och säkerhet. Resolutionen ger erkännande och legitimitet för ungdomars ansträngningar och meningsfulla inverkan för att bygga fred. 8 Säkerhet och utveckling Antalet väpnade konflikter i världen ökar. beräknas fler än 130 miljoner människor vara i akut behov av humanitärt stöd. pågår den största flyktingkatastrofen i modern tid med mer än 60 miljoner människor på flykt från fattigdom, konflikt eller andra former av förtryck. Parallellt koncentreras extrem fattigdom i växande grad till konfliktdrabbade och sviktande stater. De senaste tre decennierna har andelen fattiga i sviktande stater tredubblats. Därtill utgör klimatförändringarna ett globalt säkerhetshot som genom torka, översvämningar och andra externa påfrestningar bidrar till konflikt. Majoriteten av humanitära nödlägen sker i sviktande och konfliktdrabbade situationer, vilket visar på länken mellan säkerhet och utveckling. Till detta kommer att flödet av olagliga vapen behöver minska. Utvecklingsländernas deltagande i institutioner för global styrning behöver också öka. Ingen säkerhet utan utveckling, och ingen utveckling utan säkerhet, och för att åstadkomma effekter på samhället krävs bland annat grundläggande mänskliga rättigheter och ett stärkande av rättsstaten.