prop · H403200 · 2017-06-01 00:00:00 — prövning enligt 17 kap. krävs det en miljökonsekvensbe- Från denna skyldighet undantas tillståndsansökningar som av- ser kemiska produkter och biotekniska organismer enligt 13 och 14 kap. och tillstånd som anges i 2 § förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar, t.ex. tillstånd till enskilda avlopp, värme- pumpar och markavvattning samt rätt att hålla vissa djur. Flera myndigheter, intresseorganisationer och verksamhetsutövare har i samband med tidigare lagstiftningsärenden föreslagit att kravet på miljö- konsekvensbedömning ska begränsas till de verksamheter som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. I promemorian föreslås också just Den bärande tanken är att en specifik miljöbedömning ska krävas i den utsträckning det är miljömässigt motiverat. av en övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget och bör genomföras. En specifik miljöbedömning ska således vara ett krav endast för sådana verksamheter och åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. ska det för övriga verk- samheter och åtgärder vara möjligt att kräva det underlag som behövs för bedömningen av miljöeffekterna i det enskilda fallet. tas fram för verksamheter eller åtgärder som inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan kallas i propositionen för liten miljökonse- kvensbeskrivning, se avsnitt 7.2. Vilka krav som bör ställas på innehållet i en liten miljökonsekvensbeskrivning utvecklas i avsnitt 10.6. Flera remissinstanser som representerar näringslivet anser att det sven- ska regelverket bör anpassas ytterligare till MKB-direktivet på så sätt att endast sådana verksamheter som omfattas av bilaga I till direktivet ska omfattas av obligatoriskt krav på miljöbedömning och endast sådana verksamheter som omfattas av bilaga 2 ska bli föremål för en bedömning från fall till fall i fråga om en miljöbedömning krävs. De anser att en har- monisering av de svenska bestämmelserna med MKB-direktivet skulle medföra viktiga resursbesparingar för både myndigheter och verksam- hetsutövare men också en välkommen fokusering på de frågor som är väsentliga för miljön. slutredovisade ett re- geringsuppdrag med rapporten av miljöfarliga verksamheter och krav på bland annat upprättande av miljökonsekvensbeskrivning (dnr M2015/02675/R). Den del av uppdraget som handlade om miljökonsekvensbeskrivningar innebar att skulle analysera och lämna förslag på vilka verksamheter och åtgärder som, vid en tillämpning av bestämmelserna i 6 kap. 1) alltid ska omfattas av de mera långtgående och formaliserade kraven i 6 kap. på bl.a. miljökonsekvensbeskrivning, 2) bör genomgå en sär- skild bedömning av behovet av att omfattas av dessa krav, eller 3) kan undantas från kravet på miljökonsekvensbeskrivning enligt 6 kap. miljö- balken. Regeringsuppdraget bestod utöver den del som rörde krav på miljökonsekvensbeskrivningar bl.a. även av en översyn av miljöpröv- ningsförordningen (2013:251) dels i syfte att förbättra systematiken och bestämmelserna i förordningen så att den blir mer logisk och enklare att tolka, dels i syfte att förbättra genomförandet av det s.k. industriutsläpps- direktivet (och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp [samordnade åtgärder för att före- bygga och begränsa föroreningar]). Slutredovisningen remitterades med undantag för den del som innehöll förslag till ny kate- gorisering av verksamheter utifrån krav på miljökonsekvensbeskrivning- ar (bilaga 3, Reviderad delredovisning). Anledningen till att den del av slutredovisningen som rör miljökonsekvensbeskrivningar inte remitte- rades var att en fortsatt beredning av övriga förslag i fråga om t.ex. verksamhetsbeskrivningar, mängd- och kapacitetsintervall i miljöprövningsförordningen sannolikt skulle innebära att förslagen åtminstone till viss del skulle komma att justeras. Sådana justeringar kunde komma att påverka de slutsatser som kommit fram till i den del av slutredovisningen som rör krav på miljökonsekvens- beskrivning. Det konstaterades därför i promemorian att Naturvårdsver- kets förslag i den delen behöver ses över när aktuella ändringar i miljö- prövningsförordningen har beslutats av regeringen. Ändringarna i miljö- prövningsförordningen beslutades av regeringen och regeringen har gett i uppdrag att se över den del av slutredovisningen som innehöll förslag till ny kategorisering av verk- samheter utifrån krav på miljökonsekvensbeskrivning. Översynen ska slutredovisas och remittering av förslagen kan ske först därefter. Krav på miljöbedömning vid omprövningar I samband med propositionen Ändrad ordning för utdömande av vite enligt m.m. (prop. 2001/02:65), tydliggjordes det att krav på miljökonsekvensbeskrivningar i 6 kap. inte ska gälla när det gäller mål och ärenden om återkallelse av tillstånd eller omprövning av tillstånd eller villkor och inte heller i mål och ärenden om förlängning av Prop. 2016/17:200 genomförandetider. Havs- och vattenmyndigheten har angett att den anser att det är otydligt om promemorian innebär en ändring i detta av- seende, dvs. om det enligt de föreslagna bestämmelserna ställs krav på miljöbedömning i fråga om de uppräknade mål- och ärendetyperna. Promemorian behandlar inte uttryckligen denna fråga. Regeringen anser inte att det finns skäl att frångå den ordning som tidigare beslutats av i denna fråga. Av den föreslagna tillämpningsbestämmelsen framgår bl.a. att en mil- jöbedömning ska göras i fråga om en verksamhet eller en åtgärd som ska tillståndsprövas enligt 9 eller 11 kap. . Om det angivna tillämpningsområdet innebär att även mål och ärenden om t.ex. ompröv- ning av tillstånd och återkallelse av tillstånd enligt 24 kap. omfattas av tillämpningsområdet är inte tydligt. Rättspraxis talar dock för att den i promemorian valda ordalydelsen i tillämpningsbestämmelsen innebär att sådana mål och ärenden omfattas av tillämpningsområdet (MÖD 2005:43). Mot den bakgrunden anser regeringen att det är påkallat att i tillämpningsbestämmelsen särskilt undanta mål och ärenden om åter- kallelse av tillstånd eller omprövning av tillstånd eller villkor i enlighet med vad som följer av prop. 2001/02:65. Föreskrifter om verksamheters och åtgärders miljöpåverkan Enligt nuvarande 6 kap. 4 b § får regeringen meddela före- skrifter om att vissa slags verksamheter och åtgärder ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Enligt nuvarande 6 kap. 1 § andra stycket får regeringen föreskriva om undantag från skyldigheten att upprätta en miljökonsekvensbeskrivning för verksamheter vars miljöpåverkan kan antas bli mindre betydande. Normgivningsbemyndigandena bör i sak finnas även i det nya 6 kap. men anpassas till den systematik som före- slås i denna proposition. Bemyndigandet bör därför omfatta en rätt för regeringen att meddela föreskrifter om att vissa slag av verksamheter och åtgärder ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Det föreslagna bemyndigandet gör att det nuvarande bemyndigandet om föreskrifter om undantag från kravet på miljökonsekvensbeskrivning inte längre behövs. Verksamheter som är tillståndspliktiga enligt Regeringens förslag: Verksamheter och åtgärder som ska prövas för ett tillstånd enligt bestämmelserna om Natura 2000-områden ska om- fattas av krav på att göra en specifik miljöbedömning. de åtgärder som behövs till skydd för människors hälsa undantas dock från kravet, men genom en följdändring i 19 kap. klargörs det att det även för dessa åtgärder krävs att det i målet eller ärendet finns ett underlag som beskriver åtgärdens konsekvenser. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. 2016/17:200 Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget i fråga om krav på specifik miljöbedömning för verksamheter och åtgärder som ska tillståndsprövas enligt de s.k. Skälen för regeringens förslag: Rådets direktiv /43/EEG av om bevarandet av livsmiljöer för vilda djur och växter, det s.k. art- och habitatdirektivet, syftar till att bidra till att säkerställa den biologiska mångfalden genom bevarandet av livsmiljöer samt vilda djur och växter i medlemsstaterna. Direktivet innehåller bestämmelser om in- rättande av s.k. Enligt artikel 6.3 i direktivet ska alla planer och projekt, som inte direkt hänger samman med eller är nöd- vändiga för skötseln eller förvaltningen av ett Natura 2000-område och som kan påverka området på ett betydande sätt, bedömas med avseende på konsekvenser för syftet med att bevara området. Om det är lämpligt, ska också allmänheten höras före ett beslut att godkänna en plan eller ett projekt. Vid det svenska genomförandet av direktivet anförde regeringen att alla oklarheter om vilka bedömningskrav som ska gälla bör undanröjas och att det därför tydligt bör framgå av bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar att en sådan beskrivning ska göras i ären- den om tillstånd för en verksamhet eller åtgärd som kan antas komma att påverka miljön i ett Natura 2000-område (prop. 2000/01:111 s. 54). Det innebär att det i 6 kap. 1 § anges att det i ärenden om till- stånd enligt 7 kap. 28 a § ska finnas en miljökonsekvensbeskrivning. Detta gäller oavsett om verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan eller inte. Regeringen bedömde senast i pro- positionen 2004/05:129 s. 52 f. att de särskilda reglerna om miljökonse- kvensbeskrivningar i mål och ärenden rörande Natura 2000-områden bör vara kvar. De skäl som anfördes då gäller fortfarande. I förslaget har kra- vet getts en sådan utformning att en specifik miljöbedömning som hu- vudregel ska göras i fråga om en verksamhet eller åtgärd som ska prövas för ett tillstånd som avses i 7 kap. 28 a §. Enligt förslaget anger de följan- de bestämmelserna emellertid att samråd, utformning av miljökonse- kvensbeskrivning och prövning kan begränsas på vissa sätt i dessa fall. Sedan bestämmelserna infördes i har det visat sig finnas ett behov av att kunna genomföra brådskande åtgärder i Natura 2000-om- råden till skydd för människors hälsa och miljön, bl.a. för att förhindra smittspridning vid utbrott av t.ex. mjältbrand eller andra sjukdomar som omfattas av epizootilagen (2007:361) eller zoonoslagen (1999:658). I dessa fall är det av tidsskäl inte alltid möjligt att genomföra en miljöbe- dömning och upprätta en miljökonsekvensbeskrivning som uppfyller kraven i 6 kap. . Sådana fall föreslås därför helt undantas från tillämpningsområdet för 6 kap. I dessa undantagsfall krävs det emellertid att det finns ett underlag som redovisar möjliga alternativa åtgärder samt åtgärdernas konsekvenser för syftet med att bevara området. Ett sådant krav bör tas in i lagtexten. Med ett sådant underlag uppfylls kravet i art- ikel 6.3 i art- och habitatdirektivet på att projekt som kan påverka ett Natura 2000-område på ett betydande sätt ska bedömas med avseende på konsekvenserna för syftet med att bevara området. 10.3Miljöbedömning av verksamheter som är tillståndspliktiga enligt 12 kap. Regeringens förslag: Kravet på miljökonsekvensbeskrivning för upp- förande av vilthägn tas bort. Detsamma gäller det obligatoriska kravet på miljökonsekvensbeskrivning för verksamheter och åtgärder som kräver tillstånd enligt 12 kap. . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på att kravet på miljökonsekvensbeskrivning tas bort i fråga om uppförande av vilt- hägn och andra verksamheter och åtgärder som kräver tillstånd enligt 12 kap. . Skälen för regeringens förslag: I 6 kap. 1 § finns krav på att en miljökonsekvensbeskrivning ska ingå i ansökan om till- stånd att anlägga, driva eller ändra verksamheter enligt 12 kap. En sådan tillståndsplikt följer dels av att regeringen har möjlighet att enligt 12 kap. 12 § meddela föreskrifter om tillståndsplikt för sådana verk- samheter eller åtgärder om det krävs till följd av medlemskap i unionen, dels av att tillstånd till vilthägn krävs enligt 12 kap. 11 §. I denna proposition föreslås att regeringen bemyndigas att före- skriva att kapitlets bestämmelser om specifik miljöbedömning även ska gälla för andra ärenden enligt balken än sådana som anges i 6 kap., se av- snitt 10.4. Regeringen har därigenom en möjlighet att, om det visar sig nödvändigt, ställa krav på miljökonsekvensbeskrivning i sådana fall som avses i 12 kap. 12 §. Uppförande av vilthägn bedöms inte medföra en så- dan miljöpåverkan att det är motiverat att kräva en miljökonsekvensbe- skrivning som uppfyller MKB-direktivets krav. Kravet på att en miljö- konsekvensbeskrivning alltid ska ingå i en ansökan om tillstånd enligt 12 kap. bör därför tas bort. 10.4Bemyndiganden om utökat tillämpningsområde Regeringens förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter om att kraven om specifik miljöbedömning i 6 kap. ska tillämpas helt eller delvis i dispensärenden eller andra ärenden enligt balken eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av balken. Regeringen ska inte längre ha ett bemyndigande att meddela före- skrifter om miljökonsekvensbeskrivning i ärenden enligt annan lag eller i särskilda ärenden inom område. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att en miljökonsekvensbeskrivning ska ingå i en ansökan om tillstånd eller medgivande enligt lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. 2016/17:200 Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslagen om att lägga till och ta bort de föreslagna bemyndigandena samt till att det införs bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar i lagen med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning. Advokatfirman och anser att bemyndigandet för regering- en att meddela föreskrifter om att kraven om specifik miljöbedömning i 6 kap. ska kunna tillämpas i andra ärenden är alldeles för vitt och att behovet av bemyndigandet kan ifrågasättas. Skälen för regeringens förslag Föreskrifter som rör dispensärenden eller andra ärenden enligt Av nuvarande 6 kap. 1 § andra stycket följer att regeringen får meddela föreskrifter om krav på en miljökonsekvensbeskrivning även i dispensärenden eller andra ärenden enligt . Sådana föreskrifter har meddelats i 25 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd, 23 § förordningen (1998:1252) om områdes- skydd m.m., 8 § förordningen (1998:904) om anmälan för samråd samt 20 § förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet m.m. I denna proposition föreslås att en miljökonsekvensbeskrivning enbart ska tas fram om en specifik miljöbedömning ska göras, dvs. om en sökt verksamhet eller åtgärd kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, se avsnitt 10.1. Det innebär att det finns anledning att se över ovan an- givna bestämmelser för att eventuellt anpassa dem till det nya regelver- ket. Det kan dock även fortsättningsvis finnas ett behov av att kunna ställa krav på att bestämmelserna i 6 kap. ska gälla helt eller delvis i de aktuella ärendena. Regeringen bör i sådana fall kunna meddela föreskrif- ter antingen om att hela processen som regleras i 6 kap. ska gälla eller att delar av den ska gälla. Dagens bemyndigande bör därför finnas kvar, men formuleras om så att det bättre passar in i det nya systemet. Föreskrifter som rör ärenden enligt en annan lag Enligt nuvarande 6 kap. 2 § första stycket 1 får regeringen meddela föreskrifter om att det ska finnas en miljökonsekvensbeskriv- ning i ärenden enligt en annan lag, av vilken det framgår att hänsyn till människors hälsa eller miljön ska beaktas vid lagens tillämpning. Detta normgivningsbemyndigande har endast använts för att meddela föreskrif- ter som tagits in i förordningen (1998:929) om gaturenhållning och skylt- ning. Utvecklingen har inneburit att bestämmelser med krav på miljökon- sekvensbeskrivningar införts på lagnivå. Det är lämpligt att ytterligare reglering om detta även fortsättningsvis hanteras i lag. Bemyndigandet bör därför tas bort. I stället bör det i lagen (1998:814) med särskilda be- stämmelser om gaturenhållning och skyltning införas ett särskilt be- myndigande som är anpassat för den lagen. Föreskrifter som rör särskilda ärenden av annat slag inom Enligt nuvarande 6 kap. 2 § första stycket 2 får regeringen meddela föreskrifter om att det ska finnas en miljökonsekvensbeskriv- ning i särskilda ärenden av annat slag inom område än som avses i 6 kap. 1 § om det behövs för att bedöma miljöpåverkan. I för- arbetena anges att bestämmelsen syftar till att regeringen ska kunna föreskriva att beslutsmyndigheten i det enskilda fallet ska kunna besluta om krav på att en miljökonsekvensbeskrivning ska upprättas i ett ärende inom område som inte omfattas av föreskrifter med ett ge- nerellt krav på en sådan (se 1997/98:45 del 2 s. 55 f.). Detta ryms emel- lertid inom normgivningsbemyndigandet i 6 kap. 1 §, varför det aktuella bemyndigandet kan utgå. Undersökning i frågan om graden av Regeringens förslag: Om frågan om huruvida en specifik miljöbe- dömning ska göras är beroende av om verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska frågan om bety- dande miljöpåverkan avgöras efter en undersökning i den frågan. Undersökningen behöver dock inte göras om verksamhetsutövaren an- ser att en betydande miljöpåverkan kan antas, om verksamheten eller åtgärden omfattas av regeringens föreskrifter om att den kan antas medföra betydande miljöpåverkan eller om en tillsynsmyndighet har förelagt verksamhetsutövaren att ansöka om tillstånd. Det införs en upplysningsbestämmelse om att regeringen kan med- dela närmare föreskrifter om undersökningen. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget Skälen för regeringens förslag När en undersökning ska göras Enligt nuvarande bestämmelser ska frågan om en verksamhet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan avgöras i en inledande samrådsfas om den frågan inte är avgjord genom föreskrifter som regeringen har Bedömningen ska göras med stöd av kriterier i bilaga 2 till för- I denna proposition föreslås att en specifik miljöbedömning ska göras för verksamheter och åtgärder som ska tillstånds- eller tillåtlig- hetsprövas enligt 9, 11 eller 17 kap. om verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. således även fortsättningsvis att finnas ett behov av att undersöka frågan om betydande miljöpåverkan. Rättsverkan av en sådan undersökning är att en specifik miljöbedömning ska göras eller inte göras. bär att bestämmelserna om undersökning inte är tillämpliga om verksam- 2016/17:200 hetsutövaren anser att en betydande miljöpåverkan kan antas och därmed att en specifik miljöbedömning ska göras. Det bedöms vara onödigt re- surskrävande att ställa krav på en undersökning i sådana fall. I propositionen En effektivare miljöprövning (prop. 2004/05:129) an- förde regeringen att det inte är nödvändigt att verksamhetsutövaren sam- råder med och vissa enskilda i syfte att klargöra graden av miljöpåverkan i de fall där graden av miljöpåverkan redan följer av före- skrifter. Detta eftersom en särskild bedömning av verksamhetens eller åtgärdens miljöpåverkan inte behövs i dessa fall (se prop. 2004/05:129 s. 48). Den bedömning som regeringen gjorde i det avseendet gäller fortfarande och det bör därför i det nya 6 kap. införas en be- stämmelse som i överensstämmelse med den nya systematiken i kapitlet anger att en undersökning i fråga om graden av miljöpåverkan inte be- hövs när den frågan redan är avgjord genom regeringens föreskrifter. I propositionen Prövning av vindkraft (prop. 2008/09:146) anförde re- geringen att inte behöver pröva frågan om verksamheten kan antas medföra en betydande miljöpåverkan och att samråd med den begränsade kretsen i den frågan inte behöver ske om en till- synsmyndighet har förelagt en verksamhetsutövare att ansöka om till- stånd. Som skäl anförde regeringen att verksamhetens miljöpåverkan då redan är avgjord. Den bedömningen som regeringen gjorde i det avseen- de gäller fortfarande. Det bör därför i det nya 6 kap. införas en bestämmelse som i överensstämmelse med den nya systematiken i kapitlet anger att en undersökning i frågan om betydande miljöpåverkan inte behövs i ett sådant fall. Närmare föreskrifter om undersökningen Bedömningen av om en verksamhet eller åtgärd kan antas medföra en betydande miljöpåverkan görs med tillämpning av de kriterier som anges i bilaga 3 till direktivet och som genomförts i bilaga 2 till förord- ningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar. Användandet av kriterier syftar till att uppnå en tillämpning som är i linje med kraven i MKB-direktivet och till att ge förutsättningar för en förutsägbar och en- hetlig tillämpning av bestämmelserna. Det kommer inte att ändras. Rege- ringen avser även fortsättningsvis att meddela föreskrifter i denna del. För detta krävs inte något särskilt normgivningsbemyndigande, eftersom sådana verkställighetsföreskrifter till lagen kan meddelas med stöd av 8 kap. 7 § första stycket regeringsformen. För att i lagtexten klargöra att den bedömning som ska göras inom ramen för undersökningen ska utgå ifrån fastställda kriterier, bedömer regeringen att det är ändamålsenligt att en upplysningsbestämmelse införs där det framgår att regeringen kan meddela närmare föreskrifter om undersökningen. 10.5.1Samråd inom ramen för undersökningen Regeringens förslag: Det tydliggörs att samråd ska genomföras innan fattar beslut i frågan om huruvida en specifik miljöbe- dömning ska göras. Samrådet ska handla om huruvida verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan och om miljökonsekvensbeskrivningens innehåll och utformning. Det tydlig- görs att samrådet inom ramen för undersökningen får genomföras så att det också uppfyller kraven på det avgränsningssamråd som ska ge- nomföras om en specifik miljöbedömning krävs. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Regeringens förslag skiljer sig från promemorians på så sätt att under- sökningssamrådet även ska behandla frågan om miljökonsekvensbeskriv- ningens innehåll och utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget om samråd inom ramen för undersökningen. Flera remissinstanser påpekar dock att det enligt da- gens bestämmelser är möjligt att effektivisera samrådsprocessen så att samrådet kan hållas i ett steg och är därför negativa till att det införs bestämmelser som enligt deras tolkning innebär att två samråd måste hål- las – först ett undersökningssamråd och sedan ett avgränsningssamråd. i anser att det kommer vara resurskrä- vande för samrådsparterna att genomföra samråd i två steg, bl.a. för som inte får betalt för samrådstiden eftersom det ingår i den ramfinansierade verksamheten. understryker dock att det bör innebära en resursbesparing för prövningsmyndigheten eftersom det underlag som kommer in bör vara mer komplett jämfört med . Läns- styrelsen i län, i län och Svensk vattenkraft- förening anser att promemorians förslag med två samrådssteg kommer bli administrativt tyngre både för verksamhetsutövare och för myndig- heter jämfört med dagens system. i anser att det finns en risk för att processen fördröjs i och med att samrådsdelen tar för de verksamheter vars miljöpåverkan ska avgöras i en undersökning. kommun anser att förslaget kan innebära att det kan komma att krävas mer handläggningstid av tillsynsmyndigheterna som inte får debitera den tid som läggs ner. Advokatfirman och Co anser att reglerna om undersökningssamråd och därefter avgränsnings- samråd framstår som en onödigt betungande procedur.