prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Dessa har en potential att kunna restaureras utan att det inverkar negativt på produktionen. Det är dock positivt att har förtydligat föreskrifterna om bl.a. skyddsdikning (SKSFS 2015:3) vilket kan bidra till en förbättring av miljötillståndet. Torvutvinningen var lägre 2015 än den genomsnittliga utvinningen . Markavvattning i form av nydikning har genomförts i under större delen av 1900- talet. Markavvattning är sedan början på 1990- talet förbjuden i och i övriga områden av landet krävs tillstånd enligt . Enligt Riksskogstaxeringen är den dikade arealen produktiv skogsmark . Högst andel dikad skogsmark finns i . På av den dikade fastmarken och av torvmarken bedöms dikena inte fungera . Skogsbruket har markavvattnat torvmark, varav förblivit icke produktiv mark, s.k. skogliga impediment (Hånell, B. Effektiv skogsskötsel på torvmarker. I: Strömgren, M. Växthuseffekt och skogsproduktion: hur ska vi hantera våra dikade skogsmarker. SLU, Rapporter i skogsekologi och skoglig marklära 90). En del av de dikningar som genomfördes medförde dock aldrig någon produktionsökning och dessa marker är fortfarande klassade som impediment. på sådana marker bedöms inte vara aktuella att dikesrensa. Flera sådana marker medför kraftig avgång av lustgas och koldioxid (meddelande 1/2016). Enligt en nyligen publicerad sammanställning (, Rapport 2014–24) bör dikad näringsrik skogsmark som släpper ut mer kol än vad som bedöms bindas in och som är friskfuktig eller torrare prioriteras vid restaurering av våtmarker, som ett sätt att minska ökad lustgasbildning till atmosfären. Genetisk variation som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade Uppgifter om genetisk variation saknas 2016 . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Hotade våtmarksarter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts Bevarandestatusen 2013 för våtmarksarterna i art- och habitatdirektivets bilaga 2 var gynnsam för i alpin region, i boreal region och i kontinental region. Situationen bedöms av vara likartad även . Främmande arter utgör inget hot Utbrott av chytridsjuka, som drabbar groddjur bedöms ha begränsats. Bekämpningen av främmande arter som sydfyrling, vresros, jätteloka, sjögull, mink och mårdhund har varit positiv och hotet mot våtmarkerna från främmande arter har alltså reducerats. Genetiskt modifierade organismer bedöms inte hota våtmarkerna. Våtmarkernas natur- och kulturvärden är bevarade Som ett resultat av regeringens förstärkning av anslag 1:14 Skydd av värdefull natur har även skyddet av våtmarker ökat. Totalt skyddades öppen våtmark vilket är en tredubbling jämfört med året innan. Arealen sumpskog som fick skydd 2016 var , jämfört med 2015. Av myrskyddplanens objekt bildades naturreservat , vilket även det är en ökning jämfört med året innan. Sammanlagt återstår av myrskyddsplanens objekt att skydda (se diagram 3.18). Ett problem i de skyddade våtmarkerna är dock bristande skötsel och restaurering som leder till förlorade natur- och kulturmiljövärden (6749). Diagram 3.18 Myrskyddsplanens genomförande 2012-2016 Staplarna visar arealen klassad till .någon av fem åtgärdsnivåer. Våtmarkernas värde för friluftsliv är bibehållet Insatser för friluftslivet har gjorts men det saknas uppgifter om omfattningen. Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. Trots detta är regeringens bedömning att utvecklingen i miljön mot miljökvalitetsmålet är negativ och att såväl regeringen som andra aktörer behöver vidta ytterligare insatser för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på miljökvalitetsmålet. Insatser för att nå miljömålet Myllrande våtmarker bidrar till det globala Agenda 2030- målet 6 ‒ Rent vatten och sanitet genom våtmarkernas vattenrenande förmåga och grundvattenförsörjande förmåga. Slutligen bidrar bevarandeinsatserna för Myllrande våtmarker till det globala hållbarhetsmålet 15 ‒ Ekosystem och biologisk mångfald. Trots positiva förändringar genom exempelvis ökat skydd av våtmarker återstår mycket att göra innan målet kan nås. Regeringen bedömer att såväl tillståndet som utvecklingen av våtmarksmålet är negativ, främst på grund av påverkan av historisk markavvattning, vatten- regleringar, klimatförändringar, förhöjda näringsnivåer samt bristande skötsel. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 våtmarker i myrskyddplanen bedöms behöva skydd. Bristen på skydd av dessa områden kan också få till följd att de inte erhåller de restaurerings- och skötselinsatser som i många fall behövs för att värdena ska säkras. våtmarker har dikats utan att detta har lett till nämnvärd produktionshöjning i skogsbruket. Dessa våtmarker bedöms i många fall läcka växthusgaser och deras ekosystem- tjänster som vattenrening, vattenbalansering och biologisk mångfald har reducerats och bör kunna bli föremål för restaureringsinsatser så att deras ekosystemtjänster blir återställda. Situationen för upptorkande sumpskogar och källmiljöer behöver lösas. Insatser i form av skydd, restaurering och skötsel för våtmarkerna bedöms kunna få stor betydelse för måluppfyllelse och bör öka. Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –skogsmarkens egenskaper och processer är bibehållna, –skogens ekosystemtjänster är vidmakthållna, –främmande arter och genotyper hotar inte skogens biologiska mångfald, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, –natur- och kulturmiljövärden i skogen är bevarade och –skogens värden för friluftslivet är värnade och bibehållna. Skogsmarkens egenskaper och processer är bibehållna Verksamhetsutövare inom skogsbruket har kvävegödslat skogsmark , vilket är en ökning jämfört med året innan. Merparten av kvävegödslingen görs av storskogsbruket i Norrlandslänen och (Statistiska meddelanden 1/2016). Forskning från visar att skogsgödsling förändrar mark- vegetationen. Förändringarna är större på lång sikt än på kort sikt, eftersom effekterna av gödsling på markvegetationen förstärks kraftigt i samband med slutavverkning. Markberedning utförs på av den slutavverkade arealen. Markberedning kan ge betydande negativa miljöeffekter som skador på mark, biologisk mångfald, forn- och kulturlämningar samt negativ påverkan på lavtäcket i renbetesland. Uttag av grenar och toppar (grot) har ökat markant i alla landsdelar. togs grot ut på en tredjedel av den föryngringsavverkade arealen. Ett ökat uttag av grot i samband med skogsavverkning medför bl.a. att buffrande näringsämnen försvinner från –skogens biologiska mångfald är bevarad i skogsekosystemen, ämnen som skulle ha samtliga naturgeografiska regioner och arter har möjlighet att sprida sig inom sina naturliga utbredningsområden som en del i en grön infrastruktur, –naturtyper och arter knutna till skogs- landskapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation, –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts, motverkat försurning om de fått finnas kvar. utförs vid cirka 1 500 slutavverkningar . utför ingen systematisk uppföljning av dikningsåtgärder . Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen orsakar av de transporter som sker över vattendrag körskador som kan påverka vattnets kvalitet (se diagram 3.19). Skogsbruket orsakar stor negativ påverkan P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 på vattendragen i av avverkningarna, vilket betyder att ca 2 000 nya vattendrag får stora skador. Körskador medför risk för utlakning av giftigt metylkvicksilver, uttransport av slam och organiskt material samt pH-förändringar. Diagram 3.19 Påverkan på vattendrag på grund av transporter vid avverkning 1998–2015 Data från det regionala miljöövervaknings- nätet Krondroppsnätet visar att i stora delar av är mark och vatten fortfarande försurade, trots att luftföroreningarna har minskat. Orsakerna är bl.a. ett fortsatt högt kvävenedfall och ett intensivare skogsbruk. I sydvästra är nitratkvävehalterna kraftigt förhöjda vilket visar att skogsmarken inte förmår att ackumulera luftnedfallet av kväve. Därmed finns det risk för att nitratkväve kan läcka ut till grund- och ytvatten. Skogens ekosystemtjänster är vidmakthållna Skogen bidrar med många olika ekosystemtjänster. För tjänsterna träråvara och bioenergi finns god tillgång till dataunderlag och analyser för tillstånd och utveckling. För flera av de övriga tjänsterna saknas motsvarande underlag och analyser. Det är därför svårt att utvärdera och följa upp, samt bedöma nyttor och målkonflikter som uppstår vid förvaltningen av ekosystem. Flera olika tjänster hänger ihop och samverkar. En förutsättning för att skogen ska leverera ekosystemtjänster för samhällets och människors välfärd är att vi bevarar den biologiska mångfalden. deltar aktivt i det forskningsnära arbetet inom EU med kartläggning och bedömning av ekosystem- tjänster (MAES - Mapping and ). Skogens biologiska mångfald är bevarad i samtliga naturgeografiska regioner och arter har möjlighet att sprida sig inom sina naturliga utbredningsområden som en del i en grön infrastruktur Länsstyrelserna har fattat beslut om att skydda ca produktiv skogsmark som naturreservat med medel från anslag 1:14 Skydd av värdefull natur (se diagram 3.22 för fördelning av anslaget). Det är en ökning jämfört . 2015 skyddades ca och 2014 skyddades ca . Det är en effekt av anslagsökningen på området. och har gjort en överenskommelse om långsiktigt skydd för särskilt värdefulla naturskogsområden. Överenskommelsen innebär att 41 områden med en sammanlagd areal om kommer att skyddas som naturreservat, framför allt i . Av denna areal är produktiv skogsmark, varav nedan gränsen för fjällnära skog. och länsstyrelserna har träffat 29 naturvårdsavtal med markägare om totalt , varav produktiv skogsmark. har skyddat produktiv skogsmark genom beslut om biotopskyddsområden och produktiv skogsmark genom att träffa naturvårdsavtal med markägare. Antalet öppna ärenden på länsstyrelserna om inrättande av naturreservat uppgår till 1 067 stycken, vilket är en betydande minskning jämfört med . har regeringen avsatt särskilda medel från anslag 1:14 Skydd av värdefull natur för att minska antalet öppna ärenden. Av de öppna ärendena är markåtkomsten löst i 389 ärenden, jämfört med 496 ärenden . Arealen formellt skyddad skog är ojämnt fördelad över landet. Nedanför den fjällnära gränsen är i genomsnitt av den produktiva skogsmarken skyddad. och har redovisat regeringsuppdraget om värdefulla skogar (dnr M2017/00212/Nm). Myndigheterna har utvärderat och reviderat den nationella strategin för formellt skydd av skog, redovisat uppgifter om värdefulla skogar och föreslagit ytterligare kunskapsunderlag till arbetet med att utforma nya etappmål om skydd av skog. har redovisat regerings- uppdraget om hur bestämmelser i 7 kap. om skydd av områden och i 12 kap. 6 § om anmälan för samråd bidrar till en grön infrastruktur och har föreslagit åtgärder (dnr M2016/02985/Nm). Förslagen bereds i . har redovisat att de frivilliga avsättningarna inte har ökat i omfattning och arealen bedöms fortfarande uppgå till produktiv skogsmark, vilket är av den produktiva skogsmarken. Inom storskogsbruket har stora arealer frivilliga avsättningar blivit formellt skyddade , vilket lett till att arealen frivilliga avsättningar inom storskogsbruket minskat, framför allt hos de statliga markägarna. Inom små- och mellanskogsbruket har den certifierade arealen fortsatt att öka, vilket har lett till att arealen frivilliga avsättningar inom dessa markägarkategorier ökat. Den totala arealen frivilliga avsättningar har därför sammantaget inte förändrats . Resultat av insatser för grön infrastruktur redovisas under Ett rikt växt- och djurliv och etappmålet om skydd av land- och sötvattensområden och områden. Nordvästra har fortfarande kvar en relativt hög andel naturskogsartade skogar med skoglig kontinuitet i landskapet. Skogen skiljer sig från övriga landet, främst eftersom trakthyggesbruk inte har bedrivits där. har påträffat och registrerat 881 nya områden som nyckelbiotoper, med en total areal på . Nyckelbiotoper som skogsbolag inventerat är inte med i statistiken. Nyckelbiotoper som påträffas i samband med avverkningsanmälningar har ökat . slutavverkas kända nyckelbiotoper enligt bedömning. Det finns inget som tyder på att arealen kända nyckelbiotoper som avverkas minskar. Även oregistrerade nyckelbiotoper skadas av avverkning . genomfördes 720 samråd enligt 12 kap. 6 § om skogsbruksåtgärder i områden med mycket stor betydelse för flora och fauna. Intresset för skogsbruk som bedrivs med hyggesfria metoder ökar men metoderna P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 används fortfarande i begränsad omfattning. Storskogsbruket (skogsbolag och markägare med mer än ) har aviserat att de tänker bedriva hyggesfritt skogsbruk på knappt en procent av sin produktiva skogsmark. beslutade att tillfälligt stoppa arbetet med ersättning till markägare som inte fått tillstånd att avverka fjällnära skog. utreder frågan om intrångsersättning i fjällnära skog tillsammans med Kammarkollegiet och . har beslutat att granska det långsiktiga skyddet av värdefull skog för att undersöka om de statliga insatserna för det långsiktiga skyddet av värdefull skog är effektiva när det gäller att uppnå Levande skogar. Naturtyper och arter knutna till skogslandskapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation rapporterar bevarandestatus för naturtyper och arter som omfattas av EU:s art- och habitatdirektiv (direktiv /43/EEG). Den senaste rapporteringen visar att 15 av de 16 skogstyper som omfattas av direktivet har dålig eller otillräcklig bevarandestatus. Totalt har 20 av 32 rapporterade skogslevande arter dålig eller otillräcklig bevarandestatus. Merparten av dagens brukade skogar saknar de flesta av de kvaliteter som gäller för art- och habitatdirektivets naturtyper. och har tagit fram gemensamma riktlinjer för artskydd vid skogsbruksåtgärder. I en skrivelse till regeringen har och bedömt att det finns behov av att utreda artskyddsförordningen (dnr M2016/01731/Nm). har fått i uppdrag att redovisa vilka beslut myndigheten har fattat vid prövning av skogsbruksåtgärder enligt artskydds- förordningen (2007:845) och 18 § skogsvårds- lagen (1979:429). Enligt Svensk fågeltaxerings inventeringar av indikatorarter för Levande skogar minskar 3 arter och 5 arter ökar i förhållande till . För 8 arter finns ingen statistisk säkerställd förändring. har talltita och entita minskat signifikant jämfört med en tidigare uppgång. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts ArtDatabanken vid redovisar att 2 246 skogslevande arter är rödlistade, varav 908 klassas som hotade och 686 arter nära hotade. Skogsmiljöer är viktiga för 1 813 av de rödlistade arterna. Skogsägare har möjlighet att påverka tillståndet för alla dessa arter genom att bevara och skapa lämpliga livsmiljöer. ArtDatabanken har tagit fram artvisa vägledningar för ekologiska krav och behov av hänsyn vid skogsbruksåtgärder för ett 60-tal fågelarter. En majoritet av de rödlistade skogsarterna har minskande populationer. En viktig orsak är avverkning av gammal skog, framför allt i nordvästra där skogsbrukets storskaliga påverkan på landskapet påbörjades senare än i . En majoritet av de skogslevande rödlistade arterna är knutna direkt till träden och 750 av arterna lever i eller på död ved. Förlust av livsmiljöer är ett stort hot mot biologisk mångfald. Det råder brist på arealer gammal skog med bibehållen skogskontinuitet, flerskiktade skogar, ostörda, fuktiga och våta skogsmiljöer och tillgång på död ved av olika kvaliteter och i olika miljöer. Sumpskogar har minskat kraftigt, se under Myllrande våtmarker. Skogsmiljöer med lämpliga kvaliteter för många rödlistade skogslevande arter nyskapas eller koloniseras inte lika snabbt som de gamla försvinner. Etablering på nya platser är begränsade av att de hotade arterna är ovanliga och att lämpliga livsmiljöer saknas i dagens brukade skogar. Det gör att många av skogens rödlistade arter fortsätter att minska trots att den genomsnittliga mängden av hård död ved, lövträd, grova träd samt äldre skog har ökat från tidigare låga nivåer. Arealen äldre lövrik skog har varit relativt oförändrad. Volymen lämnad hård död ved ökar stabilt . Arealen gammal skog (äldre än ) på produktiv skogsmark utanför naturreservaten har minskat påtagligt i norra . Utvecklingen har dock vänt uppåt . Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen är det osäkert om den positiva trenden fortsätter. Den brukade skogen bedöms bli allt yngre och tätare om skogsbruk fortsätter med samma intensitet som . Främmande arter och genotyper hotar inte skogens biologiska mångfald har 8,6 miljoner plantor av den främmande arten contortatall producerats i . planterades med contorta. Den totala arealen med contortaplanteringar uppskattas till ca i landet. Den totala arealen är osäker bl.a. eftersom statistik saknas över arealer som har hjälpplanterats med contortatall. Laponiatjuottjudus som förvaltar världsarvet Laponia har arbetat med ett åtgärdsprogram för att motverka spridning av contortatall från planteringar in i Muddus nationalpark. Det redovisas inte arealuppgifter för övriga främmande trädslag som odlas i . Föryngring med främmande trädslag ska i förväg anmälas till om planteringen gäller . Genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade I skogslandskapet förekommer inga genetiskt modifierade organismer. Det pågår fältförsök av bl.a. hybridasp som har modifierats genetiskt för att klara torrare och strängare miljöförhållanden eller som är resistenta mot skadeinsekter. Natur- och kulturmiljövärden i skogen är bevarade uppföljning visar att nästan samtliga större skogsföretag har för avsikt att följa målbilderna för god miljöhänsyn som omfattar hänsyn till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen. Nästan alla de tjänstemän och entreprenörer som är aktiva vid föryngringsavverkning har fått utbildning om målbildernas innehåll. Målbilderna har ännu inte fått genomslag i form av förbättrad miljöhänsyn i praktiken. Regeringen har gett i uppdrag att redovisa sitt arbete med fältverksamhet vid avverkningar, både kvalitativt och kvantitativt. Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen finns det hänsynskrävande biotoper inom ungefär hälften av föryngringsavverkningarna. En hänsynskrävande biotop har påtagliga naturvärden där särskild hänsyn ska tas vid skogsbruksåtgärder för att förhindra eller begränsa skador i eller invid biotopen. Det finns en positiv trend för hänsynskrävande biotoper som lämnas utan påverkan, antalet med liten negativ påverkan har halverats men vi ser en uppgång i antal med stor negativ påverkan, från ca 10 till (se diagram 3.20). Diagram 3.20 Påverkan på hänsynskrävande biotoper 1998- Transporter över vattendrag i samband med skogsbruksåtgärder har ökat och förekommer vid drygt var fjärde avverkning. av överfarterna orsakar en liten negativ påverkan på vattendraget och orsakar stor negativ påverkan. Skyddszoner behövs enligt bedömning vid var tredje avverkning. Behovet av tillräckliga skyddszoner bedöms vara uppfyllt vid av avverkningarna. Resterande skyddszoner bedöms som otillräckliga. Stor påverkan på omgivande vattendrag sker vid var tionde avverkning på grund av bristande skyddszon. Den sammanlagda ytan av kända forn- och kulturlämningar i skogen är . och har tagit fram en modell för beskrivning och bedömning av skogsbruksskador på forn- och kulturlämningar. Årets inventering visar att skogsbruket tagit full hänsyn till av kända forn- och kulturlämningar i samband med avverkningar. av de inventerade lämningarna har skador eller grova skador och de övriga har påverkats negativt. Projektet och historia har under 2012‒2016 kvalitetssäkrat ca 37 000 registreringar av forn- och kulturlämningar i databas. Skogsbruksbranschen fastställde gemensamma riktlinjer om hänsyn till forn- och kulturlämningar . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Skogens värden för friluftslivet är värnade och bibelhållna projekt om miljöhänsyn har publicerat nya målbilder för hänsyn till friluftsliv och rekreation. har en första metod utvecklats för att följa upp skogsbrukets hänsyn till friluftsliv och rekreation utifrån de målbilder som tidigare tagits fram. har på regeringens uppdrag tagit fram en metod för kartläggning av betydelsefulla naturområden för friluftslivet. har också beslutat om nya och reviderade områden som är av riksintresse för friluftsliv. Vid utgången av 2015 hade den svenska befolkningen i genomsnitt till närmaste skyddat område. redovisade ett regeringsuppdrag om skogens sociala värden. Anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur omfattade anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur . 2015 omfattade anslaget , vilket innebär att anslaget ökat med . ansvarar för anslaget och fördelade myndigheten till länsstyrelserna för skötsel av skyddade områden, framför allt nationalparker och naturreservat. I övrigt har t.ex. använts för vilt- och rovdjursförvaltning, för åtgärdsprogram för artbevarande (ÅGP), till Lokala naturvårdssatsningen (), för investeringar i byggnader, för drift av naturum, för friluftsliv och till länsstyrelsernas arbete med att utveckla regionala handlingsplaner för grön infrastruktur. Anslaget beräknas ha genererat cirka 1 200 årsarbetsarbetskrafter, varav cirka 800 för män och 400 för kvinnor. Se diagram 3.21 för en översiktlig fördelning av anslaget . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Diagram 3.21 Översiktlig fördelning av anslaget 1:3 Åtgärder av värdefull natur 2014-2016 Investeringar i skyddade områden, innefattar naturum samt andra skyddade områden. ÅGP är Åtgärdsprogram för artbevarande. Övrigt innefattar grön infrastruktur, Artportalen och biogeografisk uppföljning, inkl. återbetalning av oförbrukade bidrag. Anslag 1:14 Skydd av värdefull natur omfattade anslag 1:14 Skydd av värdefull natur , vilket är en ökning med jämfört med . Av anslaget har (av anslaget) använts som ersättningar till markägare för värdefulla områden som skyddats som framför allt naturreservat. Den största delen av ersättningarna har gått till att skydda skogar (). Stora resurser har även använts för att skydda myrar () och havsområden (), se mer under avsnitten Myllrande våtmarker och Hav i balans samt Levande kust och skärgård. har totalt 637 beslut fattats eller avtal ingåtts med markägare om markersättning som omfattar landareal. var motsvarande siffror 562 ärenden och och var det 542 ärenden och . För kringkostnader i samband med skydd av områden, dvs. värdering, förhandling, förrättning, lagfart och ombud har använts. Övriga insatser inom ramen för anslaget är kartering av naturtyper (), nationalparksprojekt () samt länsstyrelsernas arbete med Natura 2000 (), kompletterande metod för formellt skydd av skog, Komet () och skydd av tätortsnära natur (). som ansvarar för anslaget har därutöver fördelat till länsstyrelserna för att slutföra reservatsbeslut. Det har resulterat i att antalet beslut om bildande av nya och revidering av befintliga naturreservat har ökat från 154 till 271 stycken. Användning av anslaget har genererat cirka 300 årsarbetsarbetskrafter varav 150 för kvinnor och 150 för män. Se diagram 3.22 för översiktlig fördelning av anslaget 2016.