prop · H403200 · 2017-06-01 00:00:00 — I förhållande till mål och ärenden som rör verksamheter och åtgärder där bestämmelser inte ska tillämpas i prövningen utgör be- stämmelsen ett tydliggörande om att prövningsmyndigheten ska dra egna slutsatser i fråga om miljöeffekterna även om det eventuellt saknas mate- riella bestämmelser som reglerar dessa effekter. Det tillkommer i dessa fall ett moment i förfarandet som inte är gällande . I praktiken kom- mer kravet i dessa fall att innebära att prövningsmyndigheten måste ta ställning till om den identifiering, beskrivning och bedömning av verk- samhetens miljöeffekter som gjorts av verksamhetsutövaren i miljökon- sekvensbeskrivning är korrekt med hänsyn till vad som framkommit under handläggningen av målet eller ärendet. Bestämmelsen är formell i det avseendet att den inte innehåller en materiell bestämmelse om förut- sättningar för när tillstånd eller liknande ska lämnas för en verksamhet eller en åtgärd utan reglerar endast att prövningsmyndigheten ska dra egna slutsatser i fråga om miljöeffekter. Enligt nuvarande 6 kap. 9 § andra stycket ska prövnings- myndigheten vid prövningen av ansökan beakta innehållet i miljökonse- kvensbeskrivningen och resultatet av de samråd som skett och de yttran- den som inkommit under handläggningen av målet eller ärendet. Enligt förslaget i denna proposition ska miljökonsekvensbeskrivningen inne- hålla en samrådsredogörelse och därför bedöms det inte vara nödvändigt att särskilt ange att prövningsmyndigheten ska ta hänsyn till resultatet av samråden. Information om avgörandet i tillståndsfrågan Regeringens förslag: När tillståndsfrågan är avgjord ska prövnings- myndigheten kungöra att målet eller ärendet avgjorts. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget om information om avgörandet. i anger att beslut om tillstånd som meddelas av miljöprövningsdelegationen delges enligt 47 § delgivnings- lagen (2010:1932) vilket innebär att en annons ska införas i ortstidningar från beslutet om kungörelsedelgivning. anser att det bör framgå av lagtexten om ”” är synonymt med Skälen för regeringens förslag: När en dom eller ett beslut har med- delats i ett mål eller ärende ska domen eller beslutet kungöras enligt nu- varande 6 kap. 8 § andra stycket. Enligt artikel 9.1 i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet ska allmänheten och berörda myn- digheter informeras om att ett beslut om att bevilja eller avslå en tillståndsansökan har fattats. Att ordet används i direktivet 2016/17:200 ger intryck av att prövningsmyndigheten ska informera om avgörandet vilket framstår som orimligt. Vid en jämförelse med andra språkversioner av direktivet är det tydligt att den svenska översätt- ningen är missvisande och att en korrekt översättning i stället bör vara att informationen ska lämnas . För att tydliggöra skyndsamhetskravet i direktivet bör en bestämmelse med den innebörden införas. Regeringen instämmer i den bedömning som i gör, dvs. att från beslutet i enlighet med 47 § delgivningslagen (2010:1932) är tillräckligt skyndsamt och därför i överensstämmelse med kravet om att kungörande ska ske . 10.9Liten miljökonsekvensbeskrivning när miljöpåverkan inte är betydande Regeringens förslag: Om en vattenverksamhet eller miljöfarlig verk- samhet som är tillståndspliktig inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, ska verksamhetsutövaren ta fram en liten miljö- konsekvensbeskrivning. Den lilla miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla de upplysningar som behövs för en bedömning av de väsent- liga miljöeffekter som verksamheten eller åtgärden kan förväntas ge tillsammans med den samrådsredogörelse som har tagits fram. För verksamheter eller åtgärder som kan antas påverka miljön i ett s.k. Natura 2000-område ska en liten miljökonsekvensbeskrivning innehålla de uppgifter som behövs för prövningen enligt Natura 2000- bestämmelserna. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. Re- geringens förslag skiljer sig från promemorians på så sätt att det underlag som ska tas fram kallas liten miljökonsekvensbeskrivning i stället för förenklat underlag. Regeringens förslag skiljer sig från promemorians även på så sätt att verksamhetsutövaren ska samråda om miljökonse- kvensbeskrivningens innehåll och utformning som samråd sker i fråga om verksamhetens eller åtgärdens miljöpåverkan (se ovan avsnitt 10.5.1). I promemorian föreslås att verksamhetsutövaren ska se till att de som deltog i undersökningssamrådet har fått tillfälle att ge sina synpunk- ter på underlagets omfattning och detaljeringsgrad innan ett förenklat underlag tas fram. Regeringens förslag skiljer sig slutligen från prome- på så sätt att ingen ändring görs i förhållande till dagens bestäm- melser om krav på innehåll i miljökonsekvensbeskrivningen i förhållande till verksamheter eller åtgärder som kan antas påverka miljön i ett s.k. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget att tydliggöra kraven på innehåll för underlag som krävs i fråga om verk- samheter som inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Flera remissinstanser ifrågasätter dock om detta syfte nås genom förslaget i promemorian. i län anser att beskrivningar av samtliga miljöef- fekter, även de som inte är huvudsakliga, behövs för att kunna göra en bedömning av huruvida en verksamhet uppfyller kraven i de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. och av vilka villkor som ska skrivas i ett tillstånd. och anser att bedömningen av vad som utgör huvudsakliga miljöeffekter riskerar att bli subjektiv. byrå AB anser att det kan leda till att olika krav ställs beroende på hos vilken länsstyrelse ett ärende handläggs. , , mineral- och metallproducenter i (Svemin), Innova- tions- och kemiindustrierna, Skogsindustrierna, Hamnar, Frö- berg , och anser att det är sannolikt att förslaget kommer att medföra att i stort sett samma krav ställs på båda typerna av underlag mot bakgrund av att samma terminologi används i fråga om kraven på innehåll – det är de huvudsakliga miljöeffekterna som ska ingå och bedö- mas i båda underlagen. Mark- och vid anser att det kan ifrågasättas om samma uttryck för att beskriva vad underlaget ska innehålla ska användas för både miljökonsekvensbeskriv- ning och förenklat underlag mot bakgrund av att förslaget syftar till att understryka den skillnad i kravnivå som ska gälla för olika typer av verksamheter. anser inte att det i praktiken är möjligt att förstå ändringen som något annat än en sänkning av kraven på under- laget. och Utredningen om en effektivare och mer konsek- vent tillämpning av ekologisk kompensation (M 2016:03) anser att det behöver framgå av bestämmelsen om förenklat underlag att de uppgifter som krävs för en miljökonsekvensbeskrivning även ska finnas i det förenklade underlaget i den utsträckning det behövs för att bedöma de huvudsakliga miljöeffekterna. anser att bestämmelsen bör få en bättre överensstämmelse med motsvarande bestämmelse i vägförordningen (2012:707) respektive förordningen (2012:708) om byggande av järnväg. Flera remissinstanser anser att det är otydligt vilka närmare krav som ställs på innehållet i det förenklade underlaget. i , i , i , kommun, kommuner och landsting och Avfall anser att det är viktigt att tydlig vägledning tas fram i fråga om vilket innehåll ett förenklat underlag ska ha. i anser att ett förtydligande av vad som krävs är viktigt för ambitionen att sänka handläggningstiden – utan ett förtydligande anser att det finns en uppenbar risk att prövningsmyndigheterna behöver begära kompletteringar i en ökad omfattning jämfört med . i är av upp- fattningen att det kommer att bli diskussioner mellan verksamhetsutö- vare, och prövningsmyndigheten om innehållet i det förenk- lade underlaget om ingen precisering i fråga om kraven på innehåll görs. i anser att otydligheten avseende vilket innehåll ett förenklat underlag ska ha kan medföra merarbete och ett större ansvar för att vid samrådet informera om underlagets innehåll och omfattning. i anser att verksamheters och åtgärders miljöeffekter kan bli sämre belysta i ett för- 2016/17:200 enklat underlag än vad de skulle bli i en miljökonsekvensbeskrivning enligt dagens lagstiftning. anser att änd- ringen endast kommer leda till förvirring och oklarheter genom att väg- ledande domar avseende ifrågasätts som det inte finns några tydliga riktlinjer kring vad som ska gälla istället. ’ Advokat- byrå AB anser att det bör anges vad som inte behöver redovisas i det för- enklade underlaget i syfte att ge en verklig tids- och kostnadsmässig effektivisering. Energiföretagen anser att den föreslagna lag- texten bör förtydligas i syfte att åstadkomma en verklig skillnad i krav- nivå mellan det förenklade underlaget och en miljökonsekvensbeskriv- ning. , , mineral- och metall- producenter i (Svemin), Innovations- och kemiindustrierna, Skogsindustrierna, Hamnar, , och anser att det inte behövs några bestämmelser i 6 kap. om vilket underlag som ska ges in för verk- samheter som inte kan antas medföra betydande miljöpåverkan. , , mineral- och metallproducenter i (Svemin), Innovations- och kemiindustrierna, Skogsindustrierna, Hamnar, och Jernkonto- ret anser att de detaljerade kraven i 22 kap. 1 § på vad en tillståndsansökan ska innehålla är tillräckliga, bl.a. ska sökanden visa hur hänsynsreglerna i 2 kap. ska uppfyllas och verksamhetens huvudsakliga miljöeffekter kommer då att bli identifierade, beskrivna och bedömda. anser att det finns frågetecken kring om det förenklade underlaget verkligen kommer att bli en förenk- ling för företag. För att åstadkomma en förenkling anser att det måste vara tydligt för de tillämpande myndigheterna att syftet med ändringen är att åstadkomma en förenkling och att tydliga riktlinjer ges till dessa myndigheter så att bedömningar kan göras på ett likartat sätt som innebär en skillnad i kravnivå mellan de olika under- lagen. saknar i promemorian en analys och övervägande av alternativet att inte tillföra några ytterligare bestämmel- ser om vilket underlag som ska ges in för verksamheter som inte kan an- tas medföra betydande miljöpåverkan – detta bl.a. i ljuset av att det i 22 kap. 1 § finns krav på vad som ska finnas med i en till- ståndsansökan. anser att det bör förtydligas om det förenklade underlaget ska omfatta alternativa lösningar. Kammarkollegiet påpekar att förslaget, till skillnad från nuvarande bes- tämmelse, innebär att inget krav ställs på att underlaget ska innehålla de uppgifter som behövs för Natura 2000-prövningen om verksamheten eller åtgärden kan antas påverka miljön i ett Natura 2000-område. För det fall regeringen väljer att gå fram med förslaget om förenklat underlag anser Kammarkollegiet att bestämmelsen om vad det förenklade under- laget ska innehålla bör kompletteras med ett krav på att verksamhetens eller åtgärdens påverkan på miljön i berörda Natura 2000-områden ska redovisas när risk för en sådan påverkan kan antas föreligga. Skälen för regeringens förslag Enligt dagens bestämmelser gäller att en miljökonsekvensbeskrivning ska tas fram för samtliga verksamheter som omfattas av tillämpningsom- rådet i 6 kap. . Det innebär att en miljökonsekvensbeskriv- ning ska tas fram för såväl verksamheter som kan antas medföra en bety- dande miljöpåverkan som för verksamheter som inte kan antas medföra en sådan miljöpåverkan. Kraven för en miljökonsekvensbeskrivning som avser en verksamhet eller en åtgärd som inte kan antas medföra en bety- dande miljöpåverkan är begränsade i förhållande till kraven för sådana miljökonsekvensbeskrivningar som ska tas fram för verksamheter och åtgärder som kan antas medföra en sådan miljöpåverkan. Miljökonse- kvensbeskrivningen för denna typ av verksamhet eller åtgärd kallas ofta för liten miljökonsekvensbeskrivning. Enligt 6 kap. 7 § ska en sådan miljökonsekvensbeskrivning, i den utsträckning det behövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning, innehålla de uppgifter som behövs för att uppfylla syftet med den enligt 3 §. Syftet med en miljökonsekvensbeskrivning enligt 6 kap. 3 § är att identifiera och beskriva de i den bestämmelsen närmare angivna miljöeffekterna samt möjliggöra en samlad bedömning av dessa miljöeffekter. Det är en självklarhet att det för alla verksamheter eller åtgärder som kräver tillstånd på grund av sin miljöpåverkan ska finnas ett underlag som innehåller de upplysningar som behövs för en bedömning av de miljöeffekter som verksamheten eller åtgärden kan förväntas ge. Ett så- dant krav har funnits i den svenska miljölagstiftningen långt innan Sve- rige blev medlem i EU. Vad som ska krävas i fråga om underlag för verksamheter och åtgärder som inte kan antas medföra betydande miljöpåverkan har diskuterats i olika sammanhang och varit föremål för flera utred- ningar och lagstiftningsärenden. I samband med införandet av miljö- balken övervägde regeringen att kravet på miljökonsekvensbeskrivning skulle begränsas till att avse stora projekt som kan antas ha betydande miljöpåverkan. Regeringen ifrågasatte dock (prop. 1997/98:45, del 1, s. 278) om det är rätt att konsekvenserna för miljön med anledning av en åtgärd som någon vill vidta, som kräver tillstånd och som har miljöpåver- kan, endast bör redovisas för vissa projekt. Enligt regeringen skulle det dessutom leda till gränsdragningsproblem om kravet på miljökonse- kvensbeskrivning begränsades till verksamheter för vilka betydande miljöpåverkan kan antas. Regeringens slutsats blev att kravet på miljö- konsekvensbeskrivning som huvudregel bör vara generellt för ansökan om tillstånd enligt , dvs. det som följer av 6 kap. 1 §. När det gäller kraven i MKB-direktivet angav regeringen dock att det inte är rimligt att alla formella krav som ställs upp i direktivet ska behöva uppfyllas för alla miljökonsekvensbeskrivningar, särskilt som direktivet endast omfattar projekt eller anläggningar som kan antas medföra en betydande påverkan på miljön (se prop. 1997/98:45, del 1, s. 281). Mot den bakgrunden konstaterade regeringen att reglerna bör utformas så att endast miljökonsekvensbeskrivningar för verksamheter som kan antas 2016/17:200 medföra en betydande miljöpåverkan ska behöva uppfylla direktivets formella krav om innehåll, allmänhetens möjlighet att yttra sig m.m. För sådana verksamheter och åtgärder som inte kan antas medföra en bety- dande miljöpåverkan ansåg regeringen att kraven på innehåll och omfatt- ning av en miljökonsekvensbeskrivning ska stå i proportion till graden av miljöpåverkan. Således infördes en bestämmelse om att en miljökonse- kvensbeskrivning för verksamheter och åtgärder som inte kan antas med- föra en betydande miljöpåverkan ska innehålla de uppgifter som krävs enligt MKB-direktivet i den utsträckning det behövs med hänsyn till verksamhetens art och omfattning (prop. 1997/98:45 del 1 s. 23 och 281). Regeringen gjorde ett försök att skapa ytterligare förutsättningar för anpassning utifrån verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning i propositionen En effektivare miljöprövning (prop. 2004/05:129). Bak- grunden till det var bl.a. att många myndigheter hade framfört till (M 1999:03) att miljökonsekvensbeskrivningar har en mycket skiftande kvalitet och att de ibland är belastade med onödig information som gör dem svårgenomträngliga och som avleder uppmärk- samheten från vad som är väsentligt. Regeringen konstaterade att en mil- jökonsekvensbeskrivning inte ska behöva innehålla information som saknar relevans (prop. 2004/05:129 s. 51 och 52). Ändringar gjordes där- för för att åstadkomma en skillnad i kravnivå mellan miljökonsekvensbe- skrivningar för verksamheter som kan antas medföra en betydande miljö- påverkan och miljökonsekvensbeskrivningar för verksamheter som inte kan antas medföra en sådan påverkan. De ändringarna ledde fram till det som gäller enligt dagens bestämmelser, dvs. att krav på miljökonsekvens- beskrivning gäller för de flesta verksamheter och åtgärder som är till- ståndspliktiga enligt men att det endast är sådana verksam- heter som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan som träffas av de formella kraven i MKB-direktivet. Skillnaden från vad som gällde se- dan tidigare kan dock ses som begränsad eftersom det innan ändringen i prop. 2004/05:129 gällde att en miljökonsekvensbeskrivning för verk- samheter och åtgärder utan betydande miljöpåverkan skulle innehålla det som formellt krävs enligt MKB-direktivet i den utsträckning det behöv- des med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning. Genom en enkätundersökning som (M 2007:04) lät genomföra visade det sig att det inte blev någon egentlig effekt av lag- ändringen utan att skillnaden i innehållet i miljökonsekvensbeskrivning- arna fortsatt endast var marginell. För att råda bot på detta föreslogs i ett tidigare lagstiftningsärende (dnr M2012/02031/R), en bestämmelse i 22 kap. 1 § som innebar att underlaget för verksamheter och åtgärder utan en betydande miljöpåverkan skulle innehålla samråds- underlag, samrådsredogörelse och vid behov en ytterligare redogörelse med det innehåll och den utformning som behövs för att den tillsammans med övriga uppgifter i ansökan ska kunna läggas till grund för prövning- en av tillståndsfrågan. Förslaget fick kritik från flera remissinstanser som ansåg att bestämmelsen var alltför otydlig i fråga om kravnivån och det närmare innehållet när det gäller sådana underlag. Samrådsunderlaget tas fram i ett sådant tidigt skede i planeringen av verksamheten eller åtgär- den att någon närmare kunskap normalt sett inte finns i fråga om miljö- effekterna. Samrådsunderlaget tillsammans med samrådsredogörelsen ges generellt sett inte en sådan utformning att det som utgångspunkt kan läggas till grund för prövningen av tillståndsfrågan. Nuvarande kravnivå för innehåll i en liten miljökonsekvensbeskrivning bör förtydligas Flera remissinstanser har angett att de anser att de nuvarande kraven i 22 kap. 1 § på vad en tillståndsansökan ska innehålla är till- räckliga i fråga om krav på underlag, bl.a. ska sökanden visa hur hän- synsreglerna i 2 kap. ska uppfyllas. Regeringen bedömer dock att detta krav är otillräckligt för att säkerställa att underlaget inne- håller den information som behövs för att prövningsmyndigheten ska kunna ta ställning till om och under vilka förutsättningar tillstånd kan meddelas. Dessutom är 22 kap. inte tillämpligt i förhållande till de sektorslagstiftningar som hänvisar till 6 kap. . Enligt förslaget i promemorian ska ett förenklat underlag tas fram i frå- ga om verksamheter och åtgärder som omfattas av tillämpningsområdet för 6 kap. men som inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Ett sådant underlag ska enligt förslaget i promemorian innehålla de upplysningar som behövs för en bedömning av de huvud- sakliga miljöeffekter som verksamheten eller åtgärden kan förväntas ge. Underlaget ska vidare enligt promemorians förslag innehålla samråds- redogörelsen. Skillnaden mellan förslaget i promemorian och nuvarande bestämmelse som rör miljökonsekvensbeskrivning för verksamheter och åtgärder som inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan är dels att det aktuella underlaget kallas förenklat underlag i stället för miljö- konsekvensbeskrivning, dels att det är de huvudsakliga miljöeffekterna som ska kunna bedömas med stöd av underlaget, och dels att synpunkter från samrådet ska omfattas av underlaget. Promemorians förslag om att underlaget ska betecknas förenklat under- lag i stället för miljökonsekvensbeskrivning motiveras i promemorian med att den ändringen behövs för att förtydliga skillnaden i kravnivå för det underlag som ska tas fram för verksamheter med respektive utan en betydande miljöpåverkan. Som framgår av avsnitt 7.2 så har flera remiss- instanser pekat på risken för att det föreslagna uttrycket kan vara missvi- sande på så vis att det ger intryck av att kraven på underlaget är lägre ställda än vad de i själva verket är vilket kan leda till behov av komp- letteringar som i sin tur kan förlänga handläggningstiden samt öka risken för att tillstånd lämnas på otillräckliga underlag. Som påpekas i avsnitt 7.2 så är regeringens avsikt med förslaget i propositionen inte att ställa lägre krav på det aktuella underlaget i förhållande till vad som gäller utan endast att tydliggöra den skillnad i kravnivå som finns i nuvarande regelverk men som inte har fått genomslag i den praktiska tillämpningen. Mot den bakgrunden föreslås i denna proposition att underlaget i dessa fall ska kallas liten miljökonsekvensbeskrivning (se avsnitt 7.2). För att ytterligare tydliggöra skillnaden i kravnivå föreslås vidare att kraven på innehåll i en liten miljökonsekvensbeskrivning ska placeras i en egen bestämmelse. På så vis bedöms det bli tydligare att de formella krav på innehåll i en miljökonsekvensbeskrivning som följer av MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet inte är obligato- 2016/17:200 riska för verksamheter eller åtgärder som inte kan antas medföra en be- I fråga om innehållet i en liten miljökonsekvensbeskrivning föreslås i promemorian att det endast är de huvudsakliga miljöeffekterna som ska ingå vilket i promemorian motiveras med att det skulle begränsa risken för att miljökonsekvensbeskrivningen får ett onödigt omfång och för att tydliggöra att en fördjupning och prioritering av relevanta miljöfrågor ska ske i syfte att uppnå största möjliga miljönytta. promemorian delvis motsvara den anpassning av innehållet som enligt dagens bestämmelse kan ske med hänsyn till verksamhetens eller åtgär- dens art och omfattning. En begränsning till enbart huvudsakliga miljö- effekter kan emellertid inte alltid anses tillräcklig för att en bedömning ska kunna göras i fråga om de materiella kraven i t.ex. 2 kap. En sådan begränsning kan vidare uppfattas som en lättnad i förhållande till vad som gäller och riskerar att bidra till en försäm- Därutöver riskerar en begränsning till endast hu- vudsakliga effekter att leda till att det uppkommer behov av komplet- teringar av underlaget i tillståndsprocessen alternativt att tillstånd lämnas på ett alltför begränsat underlag vilket i sin tur kan leda till att rätts- kraften för de tillstånd som meddelas kan komma att ifrågasättas med effektivitetsförluster som följd. Mot den bakgrunden bedöms det lämpli- gare att behålla den möjlighet till anpassning av miljökonsekvensbeskriv- ningen som finns enligt de nuvarande bestämmelserna, nämligen en anpassning av innehållet utifrån verksamhetens art och omfattning. Denna möjlighet till anpassning ska kunna leda till att miljökonsekvens- beskrivningen får det innehåll som är motiverat i det enskilda fallet 2004/05:129 s. 92). Precis som konstateras i promemorian bör en möjlighet till anpassning dock snarare relatera till de förväntade miljöef- fekterna än till verksamhetens art och omfattning för att bestämmelsen ska vara ändamålsenlig. Mot den bakgrunden föreslås i propositionen att möjligheten till anpassning av innehållet i en miljökonsekvensbeskriv- ning ska uttryckas på så sätt att det är väsentliga miljöeffekter som ska På så sätt bedöms risken för att miljökonsekvensbeskrivningen får ett onödigt omfång bli begränsad. Vidare tydliggörs att en fördjupning och prioritering av relevanta miljöfrågor ska ske i syfte att uppnå största Regeringen konstaterar att tidigare försök till tydliggörande av skillnad i kravnivå har gjorts samt att flera lagförslag har lagts i syfte att antingen ytterligare tydliggöra den rådande kravnivån eller att förenkla de krav på underlag som ska gälla i förhållande till verksamheter och åtgärder som inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. lämnas i denna proposition ändrar inte den rådande kravnivån. de uppgifter som krävs för en större miljökonsekvensbeskrivning kan också vara väsentliga för små miljökonsekvensbeskrivningar.