prop · H40381 · 2017-01-17 00:00:00 — •Finns det en ändamålsenlig arbetsprocess inom för att fånga upp signaler om förenklings- och förändringsbehov och sedan vidta åtgärder? Granskningen inriktas på det förebyggande arbetet gentemot företag. Anledningen är att det har skett ett framgångsrikt förenklingsarbete gentemot privatpersoner. Som exempel kan nämnas förifyllda uppgifter i inkomstdeklarationen och införandet av investeringssparkontot. Avgränsningen innebär att servicekontor inte omfattas av granskningen, eftersom de till största del hanterar ärenden som berör privatpersoner.10 är det i många fall inte korrekt att göra en uppdelning i privatpersoner respektive företag. Exempelvis kan arbetsmetoder och processer inom förebyggande arbete påverka både privatpersoner och företag. Därför används det bredare begreppet skattebetalarna ofta i granskningen. 9Skatteverket definierar förebyggande arbete som de åtgärder som riktar sig till skattebetalarna före inlämnandet av deklarationen. Se Intervju vid , . 10Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M En viktig del av förebyggande arbete är att pröva ärenden i domstol för att få fram klargörande domar. Detta arbete har dock avgränsats bort eftersom , på uppdrag av regeringen, har utvärderat sin processföring.11 arbete med att avge rättsliga ställningstaganden och lämna förslag till lagändringar omfattas däremot av granskningen. En annan del av förebyggande arbete som har avgränsats bort är s.k. fördjupad dialog med stora företag. Det beror på att arbetssättet väcker frågor av förvaltningsrättslig karaktär som inte ryms i granskningen. Attitydpåverkan och mediestrategier är andra delar av det förebyggande arbetet som inte ingår, eftersom den verksamheten inte i första hand syftar till att förenkla och öka tydligheten för företagen. I följande avsnitt presenteras de bedömningsgrunder som granskningen utgår ifrån. 1.4.1 Normer rörande myndigheters arbetssätt och serviceskyldighet Bestämmelserna i 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) om hög effektivitet och god hushållning med resurser i statens verksamhet utgör en övergripande utgångspunkt i granskningen. Motsvarande bestämmelser för myndigheter finns även i 3 § myndighetsförordningen (2007:515). har en skyldighet att tillhandahålla service. Detta framhålls i regleringsbrev där det står att myndighetens information och service ska vara behovsanpassad och lättillgänglig samt att kvalificerad information ska finnas för företag och medborgare.12 1.4.2 Behovet av enkla och tydliga skatteregler I diskussionen om skatters utformning brukar legitimitet och enkelhet återkomma som viktiga principer för ett välfungerande skattesystem. Vikten av, och sambandet mellan, legitimitet och enkelhet i skattereglerna framhålls exempelvis av som i en artikel om kvalitetskrav för skattelagstiftning framställer legitimitet och effektivitet som överordnade kriterier för lagstiftningen. För att uppnå dessa måste skattesystemet, utifrån sina syften, utformas så enkelt som möjligt.13 Legitimitet och enkelhet framhölls också av när den beslutade anta riktlinjer för skattepolitiken. Bland riktlinjerna ingår att skattesystemet ska 11Skatteverket, 2013. Rättsavdelningens genomgång av myndighetens processer i domstol. 12Regleringsbrev för avseende . 13Lodin S-O (2007). Några kvalitetskrav på en god skattelagstiftning, Skattenytt. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N vara legitimt och rättvist och att reglerna ska vara generella och tydliga. Regelverkets legitimitet ska stärkas genom att skattereglerna ska vara möjliga att förstå och inte leda till onödigt stora administrativa kostnader för tillämparna. Förenklingar av skattereglerna ska ställas mot behovet att värna skatteintäkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande.14 Enkelhet återkommer i regleringsbrev där det står att de eftersträvade skatte- och avgiftsintäkterna ska säkerställas på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag.15 Underlaget för granskningen utgörs bl.a. av intervjuer med anställda på som är involverade i det förebyggande arbetet. Vidare har chefer i första linjen på fem av regioner16 intervjuats för att ge en bild av hur verksamheten bidrar till det arbetet. Vi har även intervjuat anställda på som arbetar med regelförändringar på skatteområdet och myndighetsstyrningen av . Detta underlag kompletteras av dokumentstudier av riktlinjer, arbetsbeskrivningar m.m. För att beskriva förekomsten av komplexitet i skattesystemet har vi även genomfört intervjuer med det allmänna ombudet vid , , och . Vi har även gjort en genomgång av ansökningarna om förhandsbesked hos i syfte att belysa vilka beskattningsfrågor som ger upphov till osäkerhet och som upplevs vara komplicerade. Vi har sedan gått igenom de förslag om ändringar i skattelagstiftningen som Fi- nansdepartementet har skickat till , i syfte att bl.a. undersöka i vilken utsträckning de komplicerade frågor som är vanligt förekommande i förhandsbeskeden varit föremål för förenklingsförslag. En del beskattningsfrågor är endast aktuella för vissa typer av företag och olika företag har olika förutsättningar att hantera komplicerade regler. I granskningen görs dock ingen uppdelning i olika företagskategorier. Det beror på att arbetet med att hantera komplexiteten i skattesystemet är viktigt för alla företag. Det ligger också i uppdrag att ge bra stöd och vägledning oavsett vilken beskattningsfråga det handlar om och vilken storlek det är på företaget. 2014/15:100, s. 104–105, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254. 15Regleringsbrev för avseende . 16Skatteverkets huvudkontor leder och styr verksamheten i sju skatteregioner. Varje region är uppdelad på kontor som hanterar beskattning, folkbokföring, fastighetstaxering m.m. Inom kontoren fördelas verksamheten på sektioner. Dessa sektioner leds av en sektionschef som är den första linjens chef. R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M 2Förekomsten av komplexitet i skattesystemet I det här kapitlet bidrar vi till beskrivningen av komplexiteten i skattesystemet på två sätt. I syfte att ge en övergripande bild har vi låtit aktörer med insyn i skattesystemet ge sin bild av komplexiteten i skattesystemet. Vi har därtill gjort en sammanställning av de ansökningar om förhandsbesked som har kommit in till . Detta är en typ av undersökning som inte har gjorts tidigare och som visar var det finns en osäkerhet rörande hur olika beskattningsfrågor kommer att bedömas. Genomgången av förhandsbeskeden används också som en utgångspunkt vid granskningen av regeringens regelförenklingsarbete som presenteras i kap. 6. 2.1 Synpunkter från aktörer med insyn i skattesystemet I granskningen har , det allmänna ombudet vid , , och fått frågor om hur de ser på förekomsten respektive utvecklingen av skattesystemets komplexitet. framhåller att det har blivit enklare för privatpersoner att deklarera, men att det finns komplicerade områden på företagssidan, t.ex. där det har funnits behov av att täppa till hål i lagstiftningen som möjliggör skatteplanering.17 måste anpassa sig till att regelverket på skatteområdet blir mer komplicerat och försöka hantera situationen. Myndigheten arbetar därför med förenkling på två olika sätt. Dels genom att föreslå förenklingar i lagstiftningen, dels genom att hantera komplexiteten. Den senare delen handlar om att skattebetalarna ska uppleva att det är enkelt att betala skatt även om reglerna är komplicerade, exempelvis genom digitala och interaktiva tjänster.18 2.1.2 Det allmänna ombudet och Det allmänna ombudet som finns vid anser att det svenska skattesystemet har blivit extremt komplicerat. En orsak till detta är den ökade internationaliseringen. En annan är att skillnaderna mellan beskattningsnivåerna för inkomst av kapital och inkomst av tjänst har växt . Att särskilja vad som är ka- 17Intervju nr 2 vid , . 18Intervju vid , . 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N pital respektive tjänst skapar stora problem inom 3:12-systemet och incitamentsbeskattningen. För de stora internationella koncernerna aktualiseras exempelvis regelverk rörande transfer pricing och räntesnurror som är väldigt komplicerade.19 På är bilden att skattesystemet med tiden har blivit alltmer komplicerat. Exempel på regelverk om framhålls som komplicerade är moms-, 3:12- och ränteavdragsbegränsningsreglerna.20 När vi har intervjuat näringslivsföreträdare om företagens situation ger de en blandad bild. Det anges att det blivit lättare att hitta information genom utbyggnaden av webbplats samt att möjligheten till elektronisk rapportering i vissa fall har medfört förenkling. Organisationen Företagarna, som organiserar personer som driver små- och medelstora företag, poängterar dock att regelverket på skattesidan generellt är allt för komplicerat och besvärligt. Intrycket är att komplexiteten ökar trots de förenklingsambitioner som finns.21 menar att det i och internationellt finns en utveckling där skattelagstiftningen blir alltmer otydlig. Detta är oroväckande eftersom det är mycket viktigt att det är klart och tydligt vad som gäller. tror också att rapporteringskrav och administrativa kostnader kommer att öka som en följd av BEPS22 och andra internationella överenskommelser.23 Genomgången som presenteras nedan omfattar samtliga beslut som tagits av i fråga om inkomna ansökningar om förhandsbesked –2015. Både meddelade förhandsbesked och ärenden där beslutat att inte avge förhandsbesked ingår i undersökningen. En utförligare redovisning av undersökningen presenteras i bilaga 1. 2.2.1 De vanligaste lagarna Sammantaget omfattar vår undersökning 1 055 ärenden. Antalet ärenden varierar en del mellan åren men det är svårt att bedöma om det finns någon trend för ärendeutvecklingen . 19Intervju med allmänna ombudet vid , . 20Intervju vid , . 21Intervju vid Företagarna, . 22OECD:s arbete mot Base Erosion and Profit Shifting. 23Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M Ett ärende kan omfatta flera hänvisningar till olika lagrum och i de 1 055 ärendena har vi identifierat 1 143 st. hänvisningar till skattelagar. Därtill har det i 131 fall inte varit möjligt att avgöra vilket lagrum som avses. 762 av hänvisningarna till lagrum avser inkomstskattelagen (1999:1229) och 260 avser mervärdesskattelagen (1994:200). Resterande hänvisningar avser andra lagar, främst om punktskatter.24 Hänvisningarna till både inkomstskattelagen (IL) och mervärdesskattelagen (ML) avser flera kapitel i respektive lag. För de flesta kapitel är antalet hänvisningar litet, men för ett fåtal kapitel förekommer ett stort antal hänvisningar. Detta gäller i första hand 57 kap. IL med bestämmelser om hur utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansbolag ska beskattas samt 3 kap. ML med bestämmelser om undantag från mervärdesskatteplikten. Andelen hänvisningar till dessa två kapitel uppgår till av det totala antalet hänvisningar till respektive lag. Därtill koncentreras hänvisningarna till 3, 24 och 23 kap. IL samt 7 kap. ML.25 2.2.2 Vad gäller frågorna? I det följande kommer vi att redovisa de paragrafer som hänvisningarna till de ovan nämnda kapitlen huvudsakligen avser. Syftet med detta är att lyfta fram de vanligast förekommande beskattningsfrågorna där företagen upplever en osäkerhet rörande framtida beskattningsbeslut och därför ansöker om förhandsbesked. Ett stort antal återkommande ansökningar om förhandsbesked rörande en specifik beskattningsfråga tyder på att det handlar om komplicerade eller otydliga regler. Ett stort antal förhandsbesked rörande en viss beskattningsfråga behöver dock inte bero på komplexitet i regelverket. Det kan också handla om ett förhållandevis enkelt regelverk där det finns stort utrymme för rättstillämparen, vilket skapar osäkerhet om hur beskattningsfrågan kommer att bedömas. Ett exempel på detta är reglerna om väsentlig anknytning som utgör merparten av hänvisningarna till 3 kap. IL. Dessa regler berör dessutom privatpersoner och kommer därför inte att inkluderas. Av genomgången framgår inledningsvis att 159 av totalt 183 hänvisningar till 57 kap. IL i första hand avser bestämmelserna om kvalificerade andelar i fåmansbolag. Enligt bestämmelserna i 57 kap. IL ska viss del av utdelning och kapitalvinst för kvalificerade andelar hos fysiska personer beskattas som inkomst av tjänst. Bestämmelserna är ett sätt att förhindra inkomstomvandling från tjänst till kapital för personer som är aktiva i fåmansföretag. Eftersom beskattningen av kapital respektive tjänst skiljer sig åt blir det viktigt att få klargjort vad som utgör kvalificerade andelar i olika typer av transaktioner. 24Se tabell 12 i bilaga 1 för en utförligare redogörelse. 25Se tabell 14 och 15 i bilaga 1 för en utförligare redogörelse. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2 Hänvisningar till 57 kap. IL Utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag Bestämmelser om kvalificerade andelar i fåmansföretag Källa: , egna beräkningar. Hänvisningarna till 24 kap. IL gäller i första hand reglerna för ränteavdrag och i andra hand bestämmelserna om näringsbetingade andelar. Av de totalt 76 hänvisningarna till kapitlet avser merparten () begränsningsbestämmelserna om ränteavdraget. Nästan en tredjedel () av hänvisningarna avser bestämmelserna om näringsbetingade andelar.26 Tabell 3 Hänvisningar till 24 kap. IL Räntor och utdelningar i inkomstslaget näringsverksamhet 10 a–f Bestämmelser om begränsningar i ränteavdraget 13, 14 och Bestämmelser om näringsbetingade andelar i aktiebolag och Källa: , egna beräkningar. Hänvisningarna till 23 kap. IL gäller bestämmelserna om underprisöverlåtelser och avser i första hand 11 §. Hänvisningarna kan avse endast 11 § eller 11 § i kombination med någon eller några av 2, 3, 16 och 19 §§. Tabell 4 Hänvisningar till 23 kap. IL Underprisöverlåtelser 11, och 2, Bestämmelser om beskattning vid underprisöverlåtelse 3, 16, 19 Källa: , egna beräkningar. Hänvisningarna till 3 kap. ML handlar främst om undantagsreglerna för tre områden. Av totalt 114 hänvisningar avser sjukvård, tandvård och social omsorg, avser bank- och finansieringstjänstområdet och av hänvisningarna avser bestämmelserna om undantag på fastighetsområdet. 26Hänvisningarna kan avse 13 § eller 14 § eller båda, ibland i kombination med andra paragrafer i kapitlet. R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M Tabell 5 Hänvisningar till 3 kap. ML Skatteplikt för omsättning, unionsinternt förvärv och import 4, 5 och Bestämmelser om undantag för sjukvård, tandvård och social 7omsorg (4 §), samt definition av sjukvård (5 §) och av social omsorg (7 §) Bestämmelser om undantag för bank- och finansieringstjäns- Bestämmelser om undantag för fastighetsområdet (2 §) samt begränsningar i dessa undantagsbestämmelser (3 §) Källa: , egna beräkningar. Det finns 40 st. hänvisningar till 7 kap. Som framgår nedan avser de i första hand bestämmelserna om skattesats för olika varor och tjänster. Resterande hänvisningar avser bestämmelserna om skatteunderlag vid omsättning och unionsinterna förvärv. Tabell 6 Hänvisningar till 7 kap. ML Skattesats och beskattningsunderlag Bestämmelser om momsskattesats för olika varor och tjänster Källa: , egna beräkningar. Sammanfattningsvis framgår att det finns specifika problemområden i skattelagstiftningen. Frågorna till om inkomstskatt avser i första hand bestämmelserna om kvalificerade andelar och ränteavdragsbegränsningsreglerna. Därefter koncentreras frågorna till bestämmelserna om näringsbetingade andelar och om underprisöverlåtelser. Frågorna om mervärdesskatt avser i första hand bestämmelser om undantag respektive skattesats. Resultaten är i linje med vissa av synpunkterna från de intervjuade aktörerna med insyn i skattesystemet och hur det i skattelitteraturen påpekas att undantagen från den generella momsskatteplikten kan vara svårtolkade och ge upphov till gränsdragningsproblem.27 27Se t.ex. (2015). En rättsvetenskaplig studie av och dess genomförande i svensk rätt, Iustus, ; (1998). Moms och finansiella tjänster. Svensk skattetidskrift, 1. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3 Förenkling genom e-tjänster I detta kapitel behandlas revisionsfrågan om arbetet med e-tjänsterna har utformats på ett ändamålsenligt sätt. Underlaget utgörs främst av intervjuer med anställda på samt av statistiska uppgifter om användningen av myndighetens e-tjänster och frågor till Skatteupplysningen. 3.1 Utvecklingen av nya och befintliga e-tjänster e-tjänster vänder sig till både privatpersoner och företag och det finns ett 40-tal olika e-tjänster tillgängliga via webbplatsen. Företag kan exempelvis registrera sig för moms via en e-tjänst eller deklarera inkomster, moms och arbetsgivaravgifter. Ansvaret för att förvalta och utveckla e-tjänsterna ligger hos verksamhetsenheterna, vilket är i linje med policy att verksamhetscheferna ska äga processen för insamling av uppgifter på sitt område. Det finns därför inte någon enskild enhet som har ett samlat ansvar för förvaltning och utveckling av e-tjänsterna.28 Resurstilldelningen för e-tjänsteutveckling sker inom respektive verksamhetsområde. Det finns dock ett e-tjänstråd som har till uppgift att prioritera behovet av att utveckla e-tjänsterna. Prioriteringen är ett stöd för produktionsavdelningens ledningsgrupp vid fördelning av resurser. Större utvecklingsprojekt blir en fråga för ekonomiavdelningen och kan då ingå i utvecklingsbudgeten.29 gör inte någon samlad uppföljning av kostnaderna för utvecklingsarbetet, och det har därför inte varit möjligt att presentera några uppgifter om kostnaderna för utveckling och förvaltning av e-tjänster.30 har det övergripande ansvaret för att ge instruktioner om hur e-tjänsterna ska utformas och ansvarar även för frågor rörande säkerhetslösningar. Instruktionerna handlar bl.a. om språk, funktionalitet, gränssnitt och om hur användarna ska involveras i utvecklingsarbetet. Instruktionerna används vid utvecklingen av de befintliga e-tjänsterna, men kundmötesenheten har även arbetat med att beskriva framtidens e-tjänster.31 28Intervju vid , . 29Intervju vid , . 30E-post från , . 31Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M Enligt Kundmötesenhetens uppfattning har e-tjänsterna tidigare mest varit elektroniska blanketter som snarare utgick från interna behov än från användarnas. Exempelvis påtalas att graden av interaktivitet i dessa e-tjänster är låg. Öv- riga synpunkter är svårigheten att hitta till tjänsterna, att språket kan skapa osäkerhet och att öppettiderna kan vara begränsade. Utvecklingsarbetet av e-tjänsterna beskrivs vidare som dyrt och tidskrävande bl.a. till följd av behovet att sammankoppla dem med andra befintliga system.32 Mot bakgrund av synpunkterna på e-tjänsternas utformning har nu större fokus på användarens behov än tidigare och verket har tagit fram en guide för utveckling av e-tjänster som betonar användarcentrerad utveckling. I kombination med ett teambaserat utvecklingsarbete över verksamhetsgränserna ska detta förhindra att det uppstår motsättningar mellan användarnas och verkets behov.33 I verksamhetsplanen –2017 betonas att e-tjänster ska utvecklas i nära samarbete med användarna.34 Det finns enligt flera sätt att göra e-tjänsterna mer användarvänliga. Ett sätt är att lägga in interaktiv hjälp i tjänsten, så att användarna kan få hjälp att gå vidare om det skulle behövas. Ett annat är att utforma tjänsten så att den ger användarna bekräftelse och trygghet, vilket t.ex. handlar om individanpassad information och att det tydligt ska framgå att har tagit emot uppgifterna innan användarna loggar ut ur e-tjänsten.35 Vid sidan av det pågående utvecklingsarbetet av e-tjänsterna har fått i uppdrag att undersöka skillnader mellan företag som använder respektive inte använder e-tjänster, exempelvis med avseende på branschtillhörighet och storlek. Avsikten är att resultaten ska kunna användas för att utforma informationsinsatser till företag som inte använder e-tjänster.36 De framtida planerna för e-tjänster för företag tar utgångspunkt i att företag sköter många uppgifter digitalt. Ambitionen är att på göra det möjligt att utnyttja de elektroniska system som företagen använder för exempelvis bokföring, elektroniska fakturor och transaktioner för att upprätta och lämna in en deklaration. Om hela kedjan från bokföring till deklaration digitaliserades skulle det innebära stora förenklingar för företagen, som inte i samma utsträckning som privatpersoner har förtrycka uppgifter i sina deklarationer. Detta ger potential för en 32Skatteverket, 2015. Intervju vid , . 33Intervju vid , . 34Skatteverket, 2015. Verksamhetsplan 2015-2017 för . 35Skatteverket, 2015. Intervju vid , . 36Intervju vid , . 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N användaranpassning som inte själv uppnår genom sina e-tjänster. Bedömningen är dock att denna utveckling ligger 3–framåt i tiden.37 3.2 Användningen av e-tjänster Intervjuuppgifter från om användningen av e-tjänster anger att ökningen av andelen användare sker långsamt och att den varierar mellan olika e-tjänster och användargrupper.38 Användarstatistik från som presenteras i nedanstående tabell visar att användningen varierar mellan olika e-tjänster, men att det i samtliga fall har skett ökningar av andelen som använder tjänsterna. Tabell 7 Andel avlämnade deklarationer via e-tjänster (procent) lag, ekonomiska föreningar m.fl. Privatpersoner med näringsverksamhet och företag som lämnar in inkomstdeklaration 2 kan även skicka in näringsbilagor elektroniskt via ombud (redovisningsbyråer). Det är en högre andel företag som utnyttjar den här möjligheten än som skickar in sin inkomstdeklaration elektroniskt.39 Det är inte obligatoriskt att använda e-tjänster. Ett undantag är den tjänst som företagen använder för att begära utbetalning för /. Den blev obligatorisk 2015, även om det för en period fanns möjligheter till dispens. Andelen ärenden som gick via e-tjänsten ökade då från under 2015.40 har satt upp mål för antalet användare av e-tjänster, men styr myndigheten annorlunda. Den följer upp hur stor andel som använder e-tjäns- terna och sätter tilltro till att ökad användarvänlighet kommer att öka den andelen.41 37Intervju vid , . E-post från , . 38Intervju nr 1 vid , . Intervju vid , . 39Intervju vid , . 40E-post från , . 41Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M förespråkar i normalfallet inte obligatoriska e-tjänster, det ska vara möjligt att exempelvis deklarera via en pappersblankett så länge det finns ett sådant behov. Myndigheten anser dock att det kan fungera i vissa fall att göra elektronisk användning obligatorisk, framförallt när det gäller företag (exempelvis /). anser också att det behövs mer offensiva åtgärder för att öka anslutningstakten till den myndighetsgemensamma tjänsten Mina meddelanden.42 3.3 Trycket på Skatteupplysningen Ett av syftena med utvecklingen av e-tjänster är att minska belastningen på andra delar av Skatteverket.43 Det framgår dock av årsredovisningar att antalet besvarade telefonsamtal i Skatteupplysningen inte har minskat . besvarades närmare 4,2 miljoner samtal.44 Antalet besvarade telefonsamtal och antalet frågor via e-post rörande företag presenteras i nedanstående tabell.