prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — En utgångspunkt för statens idrottspolitik är en stark och självständig idrottsrörelse, en folk- rörelse som engagerar många och är en bety- delsefull del i vår gemensamma välfärd. En viktig utgångspunkt för regeringen är att idrotten är inkluderande och öppen för alla, oavsett ålder, kön, könsidentitet, könsuttryck, sexuell lägg- ning, religion och annan trosuppfattning, funk- tionsnedsättning eller social, etnisk och kulturell bakgrund. Regeringens målsättning är att fler människor ska utöva idrott och motion oavsett formerna för detta. Fysisk aktivitet är en av grunderna för en god folkhälsa. Det finns en betydande del av befolkningen som rör på sig för lite. Det socio- ekonomiska mönstret, att andelen inaktiva minskar i takt med stigande utbildningsnivå, är värt att notera och behöver vägas in i statens folkhälso- och idrottspolitiska arbete. Regeringen välkomnar idrottsrörelsens strävan att bredda verksamheten för att stimulera ett livslångt idrottande i föreningslivet. Likaledes är andra aktörers insatser för att tillhandahålla verksamhet t.ex. vid privata gym- och tränings- anläggningar betydelsefullt. Kommunerna gör fortlöpande insatser för att möjliggöra fysisk aktivitet för medborgarna. Regeringen gör en kraftsamling tillsammans med idrottsrörelsen och friluftsrörelsen för ökad fysisk aktivitet under skoldagen. Studier visar på ett lågt del- tagande av personer med funktionsnedsättning i idrottsverksamhet. har gett regeringen tillkänna att regeringen bör ta initiativ till en dialog med idrotten kring ökad måluppfyllelse så att fler barn och unga med funktionsnedsättning ska nås av och inkluderas i idrottsverksamhet (bet. 2016/17:KrU4, punkt 14, rskr. 2016/17:191). Regeringen har bjudit in till en dialog med idrotten kring ökad måluppfyllelse så att fler barn och unga med funktionsnedsättning ska nås och inkluderas i idrottsverksamhet. Dialogen innefattar även andra frågor av betydelse för funktionshindrades idrottande. Regeringen anser med detta att tillkännagivande är till- godosett och slutbehandlat. Det är avgörande att det statliga stödet till idrotten når ut där det bäst behövs och att stödet därigenom bidrar till att förverkliga statens mål för idrottspolitiken. I den frihet som idrotts- rörelsen har att fördela statens stöd till idrotten P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 ingår således ett betydande ansvar att utforma bidragsreglerna så att de medverkar till att statens mål med stödet förverkligas. Idrotts- rörelsen behöver ta till sig den kritik som uttryckts, där bidragens fördelning bekräftar och stärker ojämlikhet i samhället till förmån för socioekonomiskt starka områden på bekostnad av socioekonomiskt utsatta områden, till förmån för pojkars idrottande på bekostnad av flickors idrottande. Statsbidragen till det civila samhället inklusive idrottsrörelsen är också viktiga för ett fritt civilt samhälle och en levande demokrati. För att säkerställa att medlen används för den verk- samhet de är avsedda för avser regeringen att se över bl.a. demokratikriterierna i olika former av statsbidrag. Se även utgiftsområde 1, avsnitt 9.4. Mot denna bakgrund välkomnar regeringen den pågående översynen av bidragsreglerna inom (). Regeringen utgår ifrån att RF i översynen tar till sig denna kritik och gör behövliga förändringar. Regeringen anser att arbetet med att främja en god hälsa genom att förbättra människors möjligheter till bra levnadsvanor även fort- sättningsvis behöver prioriteras. Ur ett folk- hälso-, klimat- och miljöperspektiv är det mycket viktigt att fortsätta främja goda mat- vanor genom olika åtgärder bl.a. inom offentlig sektor och genom satsningar på information. En analys av regelverket för skattefri friskvård har påbörjats i . Omfatt- ningen av friskvårdsförmånen är något som engagerar många och det finns många aspekter, till exempel kring jämställdhet och jämlikhet, som behöver analyseras. Regeringen bedömer att detta perspektiv är en viktig utgångspunkt i beredningen av friskvårds- förmånens omfattning. Se även utgiftsområde 9, avsnitt 5 Folkhälsopolitik. Jämställd idrott ska vara en självklarhet Regeringen verkar i hela sin politik för en jämn fördelning av makt och inflytande mellan könen och förväntar sig att idrottsrörelsen på olika nivåer ökar sina ansträngningar att nå en jämställd idrott – en idrott där aktiva och personer i beslutande ställning på alla nivåer inom idrotten ges samma möjlighet att för- verkliga sitt intresse att delta, oberoende av kön. Regeringen välkomnar att Riksidrotts- förbundets (RF) stämma fattade beslut om tydliga insatser för att säkerställa en P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 framtida jämställd representation i ledande organ inom idrottsrörelsen på nationell nivå. Såsom påpekats ovan behöver RF fästa större uppmärksamhet på en mer jämställd fördelning av bidragen så att flickors idrottande inte missgynnas av bidragsreglerna. Idrotten ska vara till för alla barn och unga En utgångspunkt för regeringen är att stärka barnrättsperspektivet inom idrotten och att attrahera barn och unga från grupper som är underrepresenterade inom föreningsidrotten. Det är viktigt att alla unga får samma möjligheter att delta och vara en del av idrottsrörelsen. Idrotten ska vara till för alla, oavsett bakgrund, ambitionsnivåer och förutsättningar. Genom förverkligandet av RF:s nya verksamhetsin- riktning bedömer regeringen att många flickor och pojkar får det lättare att fortsätta med sitt idrottande utifrån en egen ambitionsnivå och att därigenom även fortsatt ingå i idrottsföreningens sociala sammanhang. Dessutom ges större möjlighet att påbörja idrottandet högre upp i åldrarna. Mot bakgrund av att flickor som är utrikes födda eller är födda i med två utrikes födda föräldrar deltar i mindre omfattning i idrottsverksamheten än andra anser regeringen fortsatt att särskild uppmärksamhet bör riktas mot denna grupp. I den resultatredovisning som inhämtats framgår inte att utvecklingen har för- bättrats, därför kommer regeringen att särskilt följa utvecklingen. Regeringen vill även betona vikten av att idrotten eftersträvar ett norm- kritiskt betraktelsesätt som synliggör normer i verksamheten kopplat till bl.a. hbtq- och genusfrågor. Regeringen strävar efter att fler barn och ungdomar ges möjlighet att delta i idrotts- föreningarnas verksamhet. Stödet till idrotten ökade 2017 med och rege- ringen föreslår att stödet till idrotten ökar med ytterligare 2018. Utöver de som anslaget ökat med föreslås därmed stödet till idrotten öka med sammantaget i förhållande till 2014. Avsikten är att ge svensk idrott förutsättningar att hålla avgifter och övriga kostnader inom barn- och ungdomsidrotten på en låg nivå samt bidra till en bättre etablering av nyanlända invandrare. Utöver dessa medel har regeringen även beräknat medel som stöd till idrotten för att möjliggöra att idrottsrörelsen i större ut- sträckning kan bidra till idrottsverksamhet i socialt utsatta områden och bidra till ökad sysselsättning. Idrott som resurs för nyanländas etablering Det är viktigt att nyanlända invandrare ges goda förutsättningar att etablera sig och bli delaktiga i det svenska samhället. Ett engagemang i idrotts- verksamhet kan underlätta detta. Idrottsrörelsen gör betydande insatser och det är angeläget att stödja denna verksamhet. Idrottsrörelsen beviljas därför för detta ända- mål. Långsiktigt reformprogram för minskad segregation För att minska och motverka segregation har regeringen utvecklat ett långsiktigt reform- program 2017–2025. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden och att bidra till att bryta segregationsmekanismer strukturellt. Se även utgiftsområde 13, avsnitt 6 Åtgärder mot seg- regation. En del i programmet är insatser för att möjliggöra fler idrotts- och ungdomsledare i socialt utsatta områden. har påbörjat insatser för att etablera idrotts- föreningar och ge stöd till ledare genom utbild- ning i föreningskunskap och ledarutveckling. Idrotten bidrar till ökad sysselsättning Regeringen har beslutat olika insatser för att stimulera ökad sysselsättning även bland de som står allra längst bort från den ordinarie arbets- marknaden. I det ingår de medel som 2017 anvisats till stöd för ökad sysselsättning inom idrottsföreningars verksamhet. och dess distriktsförbund har påbörjat insatser som bidrar till ökad sysselsättning och förbättrar förutsättningar till idrott och rek- reation. Regeringen föreslår medel för att fortsätta dessa insatser 2018 och har beräknat medel även . Etiska frågor i relation till idrotten Regeringens utgångspunkt är att god etik ska genomsyra alla delar av idrottsrörelsen, både i idrottsutövandet och i styrelserummen, såväl nationellt som internationellt. Regeringen vill se en ökad samordning av de resurser som staten ger till antidopning inom elitidrotten och inom motionsidrotten, inom En samord- ning av insatserna bör även komma andra delar av samhället till del. Detta bör sammantaget ge ett aktivt mervärde för kvalitet, effektivitet och tillgänglighet av insatser mot dopning. Därtill kan svenska idrottsaktiva och -ledares tro- värdighet internationellt säkerställas och det kan även stärka tilltron till att svensk idrotts anti- dopningsarbete är förenligt med åtag- anden i internationella antidopningskonven- tioner och Världsantidopningskodens bestäm- melser. Regeringen bedömer att det är viktigt att fortsätta arbetet med att bekämpa uppgjorda matcher inom idrotten och välkomnar att och andra berörda aktörer samordnar sina insatser. I betänkandet En omreglerad spelmarknad (SOU 2017:30) lämnas förslag till regeringen om en ny spelreglering. I det ingår även förslag som berör arbetet att motverka uppgjorda matcher inom idrotten. Regeringen har ingått en överenskommelse med fyra andra partier om åtgärder mot terrorism. Arenasäkerheten vid idrottsevene- mang är en del i det större arbetet kring skärpt säkerhet i den offentliga miljön. I arbetet med att kartlägga luckor i ansvar, samla och sprida kun- skap samt ge nationell vägledning för skydds- åtgärder behövs idrottsrörelsens medverkan tillsammans med berörda statliga myndigheter och kommuner. Regeringens internationella arbete på idrotts- området utgår från principen om en fri och självständig idrottsrörelse som även inter- nationellt har ett betydande eget ansvar. Den internationella idrottens ansvarstagande för framför allt mänskliga rättigheter, arbetsrätt, antikorruption, jämställdhet och miljö är enligt regeringen viktig. Med beaktande av idrottens självständighet anser regeringen att det är positivt med frivilliga avtal på internationell nivå som ställer krav på dessa områden. Inom EU-arbetet kommer regeringen även fortsättningsvis att betona närhetsprincipen och vikten av att gemensamma insatser på området ska ha ett tydligt mervärde av att genomföras på unionsnivå. Regeringen har undertecknat, med förbehåll för ratifikation, konvention om en integrerad strategi för trygghet, säkerhet och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 service vid fotbollsmatcher och andra idrotts- evenemang. Regeringen följer aktivt arbetet inom EU med att förhandla om hur en anslutning till den internationella konventionen om manipulerade resultat inom idrotten som antagits i Europa- rådet kan ske. Friluftsliv är en hörnsten i naturvårdspolitiken. Människans tillgång till natur som en grund för goda livsmiljöer ska stärkas och tillgänglighets- aspekter fortsatt lyftas. Biologisk mångfald är en grund för upplevelsevärden och landskapsbild, en förutsättning för människors mentala och fysiska hälsa, en källa till kunskap, konst och litteratur och även viktig för den starkt växande besöksnäringen. Landskapets natur- och kultur- värden men även jakt och fiske är en grund- läggande förutsättning för de företag som utvecklar natur-, kultur- och ekoturismen i landet. Regeringen anser att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv fortsatt bör utvecklas. Tillgång till friluftsliv är centralt för att nå flera av miljömålen inklusive generations- målet och de tio friluftslivsmålen. Regeringens ambition är att miljömålen ska nås. Regeringen avser att fortsätta utveckla politiken, följa upp målen och se över åtgärder. Regeringen avser också att följa effekten av de höjda statsbidragen till friluftsorganisationerna. Regeringen anser att det behövs en fortsatt hög ambitionsnivå för att nå friluftslivsmålen. Staten, tillsammans med kommunerna, har ett ansvar att säkra tillgång till natur och förbättra tillgängligheten för att ge förutsättningar för ett rikt och varierat friluftsliv. Allemansrätten, rik tillgång till mångfald av natur, men också individens intresse och ideella organisationers engagemang är grunden för människors möjlig- heter att bedriva friluftsliv i alla delar av landet. Vistelse i naturen bidrar till att nå det över- gripande folkhälsomålet att skapa samhälleliga förutsättningar för god hälsa på lika villkor. Alla människor oavsett förutsättningar ska ha möjlighet att vistas i naturen och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund. Allemansrätten är av avgörande betydelse för friluftslivet, en grundlagsfäst rätt och ett ansvar som ska värnas. Information om allemansrätten är viktig och ska P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 beakta jämställdhet och mångkulturella perspek- tiv. Regeringens satsningar på att förstärka anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur med har medfört förbättringar för friluftslivet och naturturismen. Som exempel kan nämnas underhåll av vandringsleder, förbättrad information samt nya broar och vindskydd. Dessutom har kommunalt naturvårdsarbete () stärkts och tillgängligheten till natur- och kulturlandskapet ökat genom exempelvis tätortsnära naturreservat och information. Regeringen anser att geografiska kunskaps- underlag om natur, kulturmiljöer och andra områden viktiga för friluftslivet fortsatt behöver förbättras. Användarvänlig information kan öka tillgängligheten i skyddade områden. Det ska vara enklare för människor att hitta ut i naturen, t.ex. genom att utnyttja den digitala teknikens möjligheter samt genom vägledning och guidning. redovisade uppdraget om utveckling av friluftslivet och föreslår att det statliga ledsystemet i fjällen utvecklas för att åstadkomma en sammanhäng- ande led från Treriksröset i norr till i söder. Ett annat förslag är att nya vandringsleder etableras i fjällnära skogar som är skyddade som naturreservat. Förslaget avser att förbättra tillgängligheten och ge bättre förutsättningar för friluftsliv, naturturism och sysselsättning. Regeringen anser att guidning och naturväg- ledning i naturområden bör likställas med andra jämförbara tjänster. Regeringen föreslår därför att mervärdesskatten på förevisning av naturområden sänks från från . Sänkt mervärdesskatt på förevisning av naturområden kan därför medföra att fler får möjlighet att ta del av naturen med hjälp av en guide eller naturvägledare. Även utvecklingen av naturturism och besöksnäringen förväntas påverkas positivt. Regeringen bedömer att barns och ungdomars tillgång och tillgänglighet till natur är en viktig samhällsfråga, inte minst för framtida genera- tioners hälsa. Barns tillgång till goda utemiljöer ska fortsätta stärkas. Den nära och lättillgängliga naturen skapar förutsättningar för spontan lek, lärande och fysisk aktivitet. Det är därför viktigt att befintlig naturmark kan sparas i bostadsområden samt att städer och samhällen planeras och byggs så att både natur- och kulturvärden omhändertas för att skapa hållbara livsmiljöer som främjar barns och ungas utveckling. Samverkan behöver öka mellan samhällsplanerare, det civila sam- hällets organisationer, markägare, skola och förskola och andra berörda för strategiskt arbete med natur inom och nära tätorter. har en stor betydelse för skolorna. De många projekt som handlar om naturpedagogik har ökat skolornas och förskolornas nyttjande av tätortsnära naturområden. Värdet av att bevara och tillgängliggöra natur för utomhuspedagogisk verksamhet och friluftsliv nära skolor och bostäder har även uppmärksammats hos politiker, tjänstemän och skolor i ett stort antal kommuner. Hälften av landets kommuner uppger att de har skolskogar som finns utpekade i översiktsplan, detaljplan eller genom avtal med markägare. Det saknas dock en aktuell nationell uppföljning av friluftslivet i skolan. Regeringen vill stärka friluftslivet i skolorna och inom vidareutbildning på högre nivå. Vidareutbildning för lärare på universitet och högskolor är då av stor betydelse. Många ideella organisationer bidrar till utbild- ning av lärare och erbjuder aktiviteter men är starkt beroende av projektmedel, vilket gör kontinuiteten osäker. Friluftsorganisationernas verksamhet är mycket viktig för möjligheten att bedriva fri- luftsliv. Det är bl.a. genom att människor utövar friluftsliv som kunskap och intresse för natur- vård, kulturmiljöer och folkhälsa upprätthålls och utvecklas, vilket också bidrar direkt eller indirekt till miljömålen. Därför är det också en angelägenhet för staten att stödja organisationer och enskilda i friluftsarbetet. Genom den höjning av anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisa- tioner med som beslutade om i samband med budgetpropositionen vill regeringen bl.a. stärka friluftsorganisationernas stöd till skolans verksamhet. Satsningen ger ökade möjligheter till friluftsdagar och utomhus- pedagogik samt satsningar på utevistelse för barn och unga, naturkontakt, information, fysisk aktivitet, mångfald och integration. Friluftslivet spelar en viktig roll i det mångkulturella samhället och för möjlighet att etablera sig i samhället för personer som har kommit till . Den anslagshöjning som gjordes 2016 har stärkt möjligheterna till aktivt friluftsliv för barn och ungdomar samt personer som har kommit till . I avsnittet Mål och resultat redovisas effekterna av det höjda statsbidraget. Regeringen bedömer att bidraget till frilufts- organisationer, som fördelas av Svenskt Frilufts- liv, ger goda effekter för samhället. Regeringen anser att en fortsatt utveckling av natur- och kulturbaserad turism är fundamental för en hållbar turism och besöksnäring. Svensk Turism har visionen att, med fokus på hållbarhet ska svensk besöksnäringen fördubblas . har en stark position som natur- nation. Naturturismen är ett av de snabbast växande områdena inom global turism . Efterfrågan ökar på hållbara turismupplevelser. natur har stor potential att skapa unika reseupplevelser och är en av de viktigaste anledningarna till att människor reser hit. Stora satsningar görs för att tillgängliggöra natur för besökare, bl.a. genom information och fysisk tillgänglighet. Skyddade naturområden som nationalparker och naturreservat är viktiga besöksmål och bidrar till utveckling och tillväxt, både lokalt och regionalt. De nationella miljö- kvalitetsmålen, det övergripande generations- målet, friluftslivsmålen och kulturmiljömålen ska beaktas. Regeringen anser att det är viktigt att stärka insatser och möjliggöra förenklingar för företag inom naturturism och kulturturism. Friluftsliv är ett allmänt intresse. Regeringen anser att kunskap om friluftslivets värden behöver stärkas och integreras i samhälls- planering och markanvändning. Det behövs mer vägledning och kompetensutveckling om friluftslivets värden. Alla sektorer som nyttjar mark och vatten ska ta hänsyn till friluftslivets värden som en del av ett hållbart nyttjande. Allemansrätten ger tillgänglighet till stora delar av landskapet och den ska nyttjas med hänsyn till äganderätten. Den miljöhänsyn som skogsägarna tar vid brukandet av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar. utvärderingar av miljöhänsynen visar på brister i skogsbrukets miljöhänsyn. Regeringen anser att skogens sociala värden är viktiga och bör fortsätta uppmärksammas i arbete med tillsyn, rådgivnings- och informationsinsatser. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 dialogarbete om skogsbrukets miljöhänsyn har en viktig roll i detta sammanhang. Regeringen anser att såväl hyggesfritt skogs- bruk som naturvårdande skötsel ökar förut- sättningarna för friluftsliv. Kommunernas arbete med fysisk planering och deras bidrag till att nå miljökvalitetsmålen, friluftslivsmålen och kultur- miljömålen är mycket viktigt. Det är angeläget att aktörer på lokal nivå kan utveckla sam- verkansprocesser där lokal kunskap och engage- mang kan tas tillvara. Regeringen anser att den tätortsnära naturen är av stor betydelse för goda livsmiljöer, social sammanhållning och hållbar lokal och regional utveckling. Det finns behov av strategisk planering och förvaltning av tätortsnära natur för att bevara den biologiska mångfalden och kulturmiljön samt förbättra förutsättningarna för friluftsliv. Vattennära områden och stränder är en viktig tillgång för friluftsliv och rekreation. Strands- kyddet spelar en viktig roll genom att skapa tillgång till naturen på samma gång som viktiga naturvärden säkras. Regeringen vill stärka allmänhetens delaktig- het i naturvårdsarbetet, bl.a. genom tillgång till miljöinformation, deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning. Regeringen följer myndigheternas arbete med friluftslivsmålen. Uppföljningen av frilufts- livsmålen som redovisades i budgetpropositio- nen är ett viktigt underlag för vidare- utvecklingen av friluftslivspolitiken. Regeringen kommer även att arbeta vidare med synpunkter och förslag som deltagarna lämnade Tankesmedja för friluftsliv, som fokuserade på friluftslivets förutsättningar för barn och unga. Regeringen avser att föreslå att godkänna bildandet av national- i . Även för denna blivande nationalpark planeras åtgärder för att parken lättare ska bli tillgänglig för besökare. Folkbildningen i har en särställning som en bred arena för utbildning, bildning och delaktighet. Folkbildningen är en del av det civila samhället och verksamheten finns representerad över hela landet. Den är viktig i arbetet med en rad samhällsutmaningar, till exempel att stärka ett aktivt deltagande i samhället, att ge P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 människor fler möjligheter att utbilda sig eller byta bana mitt i livet, att ge nyanlända möjlighet till etablering i arbetsliv och samhälle samt att tillhandahålla ett rikt och inkluderande kulturliv. För individer som av olika anledningar inte har fullföljt en gymnasieutbildning utgör dessutom folkbildningen, genom folkhögskolans unika pedagogik och flexibla förutsättningar, en viktig väg tillbaka till en sådan examen. Studieförbundens breda representation över landet bör tas tillvara. Regeringen föreslår att tillförs för studieförbunds- insatser inriktade på att öka föräldrars delaktighet i lärandet. Fortsatt utbyggnad av regeringens kunskapslyft Folkhögskolan är som utbildningsform unik eftersom den når deltagare som andra skol- former inte når. Söktrycket är högt. Folkhög- skolorna är bra på att hjälpa studerande, som av olika anledningar inte har lyckats inom andra skolformer, att komma vidare till arbete eller studier. På folkhögskolorna ges möjlighet att anpassa studietakt och innehåll till individen. Pedagogiken bygger på samtal och erfarenhets- utbyte i mindre studiegrupper. Folkhögskolans utbildningar erbjuder en väg ut ur arbetslöshet och passivitet. Regeringen föreslår en fortsatt utbyggnad av genom att tillföra , motsvarande 5 000 platser på folkhögskolans allmänna och särskilda kurs. Det innebär att folkhögskolans allmänna och särskilda kurs under innevarande mandatperiod kommer att ha byggts ut med totalt 8 000 utbildningsplatser. Folkhögskolan är också en viktig, och ibland den enda, utbildningsvägen för vuxna deltagare med funktionsnedsättning. Andelen deltagare med funktionsnedsättning har ökat . Regeringen bedömer att utbygg- naden av antalet platser bör kombineras med ett utökat särskilt utbildningsstöd, så att folk- högskolorna har möjlighet att ge deltagarna det stöd i undervisningen som de behöver.