prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut till den statliga stiftel- 2.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier upp- går till högst 450 (av- snitt 4.6.8), 3.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 4.6.8), 4.bemyndigar regeringen att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 125 för systemet med statsstödda exportkrediter (avsnitt 4.6.9), 5.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt tabell 1.1, 6.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar närings- politik samt utrikeshandel, export- och investe- ringsfrämjande. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 24 Näringsliv Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Totalt för utgiftsområde 24 Näringsliv 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 under utgiftsområde 24 Näringsliv I tabell 2.2 redovisas förändringen av anslags- nivån för perioden –2020 jämfört med sta- tens budget fördelat på olika kompo- nenter. Den årliga pris- och löneomräkningen av anslagen för förvaltningsändamål som görs för att kompensera myndigheterna för pris- och löneökningar utgör en del av den föreslagna anslagsförändringen. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Av tabell 2.3 framgår utgiftsområdets föreslagna anslagsram realekonomiskt fördelad på transfereringar, verksamhetsutgifter samt in- vesteringar. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 24 Näringsliv redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovis- ningen av skatteutgifterna har redovisats i rege- ringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2016/17:98, bet. 2016/17:SkU32, rskr. 2016/17:306). I tabell 2.4 summeras de skatte- utgifter som är att hänföra till utgiftsområde 24 Näringsliv. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 24 Näringsliv Utrikeshandel, export- och Målet för näringspolitiken är att stärka den sven- ska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1, utg.omr. 24 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå de globala målen för hållbar utveck- ling och Agenda 2030 samt målen i EU:s gemen- samma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020, som omfattar de tre prioritering- arna smart, hållbar och inkluderande tillväxt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Målet för utrikeshandel, export- och investe- ringsfrämjande är: –Högsta möjliga grad av frihandel. –En effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU. –Ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (). –Ökande handelsutbyte mellan och världen. –Ökade utländska investeringar i (prop. 2008/09:1, utg.omr. 24 avsnitt 4.3, bet. 2008/09:NU1, rskr. 2008/09:98). ska främja en fri och rättvis världshandel. Vi kommer att arbeta för progressiva inter- nationella handelsavtal och riva handelshinder som vi står upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Inom näringspolitiken ryms insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företags- utveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraften, arbete för att förenkla för företag, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår under- sökning av och information om landets geologi och mineralhantering samt tillstånd och tillsyn enligt minerallagen (1991:45) samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling. Myndigheter som verkar inom näringspolitik- en är Verket för innovationssystem (), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), geologiska undersökning (SGU), (), , , Konkurrens- verket och . Statligt ägda bolag och stiftelser som berörs i det följande är bl.a. (), V.S. , AB kanal- bolag, (), med dotterbolagen samt Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Näringspolitik 1:1 Verket för innovationssystem 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och 1:10 Miljösäkring av oljelagringsanläggningar 1:12 Bidrag till Kungl. 1:15 Upprustning och drift av 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer 1:19 Finansiering av rättegångskostnader 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation 2016 1:13 Bidrag till terminologisk verksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. prognostiseras de totala utgifterna för området uppgå till . Regeringens förslag till anslag för näringspolitiken innebär att anvisas. beräknas anslagsnivån till och till . Skatteutgifterna inom utgiftsområde 24 Näringsliv samt en definition av begreppet redo- visas i avsnitt 2.3. I tabell 3.2 följer en redo- visning av de skatteutgifter som kan hänföras till näringspolitikens område. I anslutning till tabell- en ges en kortfattad beskrivning av respektive skatteutgift. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom näringspolitiken Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning på kvalificerade andelar Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Utjämning av småföretagares inkomst Kostförmån vid tjänsteresa och vid Kapitalvinst på näringsfastigheter och Utdelning och kapitalvinst på andelar i Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade Utdelning av andelar i dotterföretag Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som är födda eller tidigare Nedsatt särskild löneskatt för anställda som fyllt och som är födda eller senare Nedsatt särskild löneskatt för anställda som är Nedsatt energiskatt för dieselbränsle i Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen Nedsatt energiskatt på el inom industrin och i Energiskattebefrielse på el vid deltagande i PFE Nedsatt koldioxidskatt för dieselbränsle i Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmnings- bränslen inom industrin utanför EU ETS ”-” betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. ”u” innebär att skatteutgiften har upphört. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Enligt 57 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229) jämfört med 16–19 a §§ samma kapitel tillkommer vid tillämpning av huvud- regeln enligt ovan ett utdelningsutrymme base- rat på företagets lönesumma, utöver den scha- blonavkastning som baseras på den s.k. klyv- ningsräntan och aktiernas anskaffningsvärde. Detta gäller endast om det s.k. löneuttagskravet är uppfyllt och bara om delägaren äger en andel som motsvarar av kapitalet. En skatteutgift uppkommer i den mån huvud- regeln tillämpas och löneuttagskravet och ägar- kravet är uppfyllt, såvida det lönebaserade ut- rymmet resulterar i att viss del av avkastningen som baseras på löner till anställda beskattas i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt och består i skillnaden mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst. Det lönebaserade utrymmet ingår i det s.k. gränsbeloppet. Kapitalvinst på kvalificerade andelar Enligt 57 kap. 21 och 22 §§ inkomstskattelagen ska kapitalvinst på kvalificerade andelar som överstiger gränsbeloppet tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Den kapitalvinst som ska redovisas som inkomst av tjänst är maximerad till 100 inkomstbasbelopp . Kapitalvinst utöver 100 inkomstbas- belopp beskattas som kapitalinkomst till 30 pro- cent. Den del av kapitalvinsten som överstiger gränsbeloppet (dvs. utrymmet för kapital- beskattning till 2/3) men som på grund av bas- beloppsregeln ändå beskattas som kapital- inkomst medför en skatteutgift avseende skatt på inkomst av tjänst. Skatteutgiften består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst. Utdelning på kvalificerade andelar Enligt 57 kap. 20 och 20 a §§ inkomstskattelagen ska utdelning på kvalificerade andelar som överstiger gränsbeloppet tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Under ett och samma beskattningsår ska dock högst 90 inkomst- basbelopp beskattas som tjänsteinkomst. Ytterligare utdelning beskattas som kapital- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Den del av utdelningen som överstiger gränsbeloppet (dvs. utdelningsutrymmet för kapitalbeskattning till 2/3) men som på grund av begränsningsregeln ändå beskattas som kapital- inkomst medför en skatteutgift som avser skatt på inkomst av tjänst. Skatteutgiften består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst. Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Underskott av aktiv näringsverksamhet får dras av som allmänt avdrag under vissa förutsätt- ningar (maximalt med högst ; restriktionerna gäller dock inte litterär, konstnärlig eller liknande verk- samhet), se 62 kap. 2–4 §§ inkomstskattelagen. är annars att underskottet får sparas och kvittas mot senare överskott i den aktiva näringsverksamheten. Den tidigarelagda kvitt- ningen är en skattekredit. Skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten och avser skatt på inkomst av tjänst. Skattskyldiga som har sjöinkomst under hela beskattningsåret ges, i stället för grundavdrag, sjöinkomstavdrag med om far- tyget till övervägande del går i fjärrfart och om det går i närfart (64 kap. 2 § inkomstskattelagen). Om den skattskyldige inte har arbetat ombord ges avdrag för som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Vissa förmåner och ersättningar till utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner kan under vissa förutsättningar undantas från beskattning (11 kap. 22 och 23 §§ inkomst- skattelagen). Bland annat undantas av lönen och vissa ersättningar för utgifter, t.ex. avgifter för barns skolgång i grund- och gym- nasieskola, från beskattning. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Utjämning av småföretagares inkomst Inkomstutjämnande åtgärder i små företag, t.ex. avsättningar till skogskonto (21 kap. inkomst- skattelagen) och periodiseringsfond (30 kap. inkomstskattelagen) samt överavskrivningar (18 kap. inkomstskattelagen), leder till en skatte- utgift när åtgärderna medför att ägarens mar- ginalskatt blir olika vid avsättning och uttag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Kostförmån vid tjänsteresa och vid representation Förmån av kost på allmänna transportmedel vid tjänsteresa och frukost på hotell eller liknande i samband med övernattning under tjänsteresa ska inte tas upp till beskattning, om kosten obliga- toriskt ingår i priset för transporten eller över- nattningen (11 kap. 2 § inkomstskattelagen). Förmån av kost vid representation ska inte heller tas upp. För intern representation gäller detta enbart vid sammankomster som är tillfälliga och kortvariga. Skatteutgiften avser inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Förmån i form av gåva ska inte tas upp till beskattning om det rör sig om julgåvor av mindre värde till anställda, sedvanliga jubileums- gåvor till anställda, eller minnesgåvor till var- aktigt anställda, om gåvans värde inte överstiger och den ges i samband med att den anställde uppnår en viss ålder eller efter viss anställningstid eller när en anställning upphör, dock vid högst ett tillfälle förutom när anställ- ningen upphör (11 kap. 14 § inkomstskatte- lagen). Skattefriheten gäller inte om gåva lämnas i pengar. Skatteutgiften avser inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Kapitalvinst på näringsfastigheter och näringsbostadsrätter Kapitalvinst på enskildas näringsfastigheter och näringsbostadsrätter beskattas som kapital- inkomst (13 kap. 6 § inkomstskattelagen). Skatteutgiften avser att en större del av näringsinkomsten beskattas som kapitalinkomst än vad som är förenligt med . utgiften utgörs av skillnaden mellan skattesatsen för näringsinkomst (inklusive särskild löneskatt) och skattesatsen på kapitalinkomst. Inkomster från sjöfartsverksamhet kan, om näringsidkaren ansöker om det, beskattas scha- blonmässigt baserat på storleken på tonnaget (39 b kap. inkomstskattelagen). Den schablon- mässiga inkomsten beskattas med bolagsskatt. I de fall den schablonmässiga inkomsten under- stiger den faktiska beskattningsbara inkomsten uppstår en skatteutgift. Om den schablon- mässiga inkomsten i stället är större än den faktiska uppstår en skattesanktion. Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal I vissa fall kan en skattskyldig få avräkning för den skatt som skulle ha tagits ut i det andra avtalslandet även om sådan skatt inte har betalats. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Regeringen kan i vissa fall medge att avdrag får göras enligt reglerna för koncernbidrag trots att alla förutsättningar inte är uppfyllda (35 kap. 8 § inkomstskattelagen). Detta förutsätter bl.a. att bidraget lämnas för en näringsverksamhet som är av väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag Enligt 42 kap. 15 a § inkomstskattelagen tas endast 5/6 av kapitalinkomster för delägare i onoterade bolag upp till beskattning i inkomst- slaget kapital. Den effektiva skatten på kapital- avkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar För den del av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag som under- stiger gränsbeloppet tas endast 2/3 upp till beskattning enligt 57 kap. 20 och 21 §§ inkomst- skattelagen. Den effektiva skatten på kapital- avkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning av andelar i dotterföretag Beskattning av aktieutdelning i form av andelar skjuts i det fall ett antal villkor är uppfyllda upp till dess att mottagaren säljer andelarna, se den s.k. lex Asea, 42 kap. 16 § inkomstskattelagen. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Enligt 43 kap. inkomstskattelagen får investerar- avdrag göras av fysiska personer. Avdraget motsvarar hälften av betalningen för förvärvade andelar och får göras med högst per person och år. Investeraravdraget ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. För den som inte har tillräcklig inkomst av kapital för att nyttja hela avdraget medför avdraget ett underskott av kapital. Underskottet minskar skatten på tjänsteinkomster genom en skattereduktion. Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet enligt 2 kap. 20 § social- avgiftslagen (2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare För egenföretagare som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (lagen 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 [2006:1339] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), betalas enbart ålderspensionsavgiften (3 kap. 15 § socialavgiftslagen [2000:980]) och en sär- skild löneskatt för äldre på (lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa för- värvsinkomster). Skatteutgiften avser skillnaden mellan särskild löneskatt och ålderspensions- avgiften plus särskild löneskatt för äldre. Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som är födda eller tidigare För egenföretagare som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet (lagen [2007:1250] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), betalas enbart en särskild löneskatt för äldre på (punkt 6 i övergångsbestämmelserna till social- avgiftslagen [2000:980] och lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster). Skatteutgiften avser skillnaden mellan särskild löneskatt och särskild löneskatt för äldre. Nedsatt särskild löneskatt för anställda som fyllt och är födda eller senare För anställda som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (lagen [2006:1339] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), betalas enbart ålderspensionsavgiften (2 kap. 27 § socialavgiftslagen [2000:980]) och en sär- skild löneskatt för äldre på (lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa för- värvsinkomster). Skatteutgiften avser skillnaden mellan särskild löneskatt och ålderspensions- avgiften plus särskild löneskatt för äldre. Nedsatt särskild löneskatt för anställda som är födda eller tidigare För anställda som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålders- pensionssystemet (lagen [2007:1250] om änd- ring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster) betalas enbart en sär- skild löneskatt för äldre på (punkt 5 i övergångsbestämmelserna till socialavgiftslagen [2000:980] lagen [1990:659] om särskild löne- skatt på vissa förvärvsinkomster). Skatteutgiften avser skillnaden mellan särskild löneskatt och särskild löneskatt för äldre. Av 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200) följer att mervärdesskatten för transport i skidlift är nedsatt till . Transport i skidlift räknas som antingen idrottstjänst eller personbefordran. Transport i skidlift sker nor- malt med syfte att nyttja nedfarterna i skid- anläggningen och därmed som utnyttjande av idrottsanläggning. I de fall den som köper en transport i skidlift inte utnyttjar nedfarterna i anläggningen, t.ex. då liftanläggningen är öppen , kan transportmomentet anses vara det dominerande, och transporten faller därför under kategorin personbefordran. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. För restaurang- och cateringtjänster gäller ned- satt mervärdesskatt till enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen. Så kallad takeaway inkluderas i denna post och i livsmedel. Nedsätt- ningen gäller för omsättning med undantag för den del som avser spritdrycker, vin och starköl. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen är skatte- satsen för rumsuthyrning nedsatt till . Nedsättningen gäller rumsuthyrning inom ramen för hotellrörelse eller liknande verksam- het samt upplåtelse av campingplatser. Den ned- satta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 9 d kap. 1 § mervärdesskattelagen undan- tas en beskattningsbar person från mervärdes- skatt om den beskattningsbara personen har en omsättning som understiger under beskattningsåret och inte har överstigit för något av de två närmast före- gående beskattningsåren. Denna skattebefrielse ger upphov till en skatteutgift. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 skatteutgiften uppgår till /kWh. Lagen (2004:1196) om program för energieffektivi- sering upphörde att gälla , men gäller fortfarande för företag som före utgången av 2012 godkänts som deltagare i programmet. Därmed upphör skatteutgiften . Nedsatt energiskatt för dieselbränsle i gruvindustriell verksamhet Nedsatt koldioxidskatt för dieselbränsle i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi (1994:1776) gäller energiskattebefrielse för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverk- ningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. utgörs av energiskattesatsen på diesel- bränsle i miljöklass 1. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin För industrin inom och utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 lagen om skatt på energi energiskattebefri- else för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. utgörs av full energiskatt för uppvärmningsbränsle. Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi gäller koldioxidskattebefrielse för drift av andra motordrivna fordon än person- bilar, lastbilar och bussar vid tillverknings- processen i gruvindustriell verksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU ETS För industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 b lagen om skatt på energi kol- dioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen i tillverknings- processen. utgörs av full koldioxid- skattesats. har beslutat att nedsätt- ningen ska slopas 2018. Nedsatt energiskatt på el inom industrin och i datorhallar El som används i tillverkningsprocessen i indu- striell verksamhet och i datorhallar beskattas med /kWh, se 11 kap. 9 § första stycket 8 och 9 lagen om skatt på energi.