prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Som tidigare nämnts påverkas därmed kommunsektorns ekonomi i hög grad av utvecklingen på arbetsmarknaden, då inkomster från skatt på arbete utgör en stor del av sektorns inkomster. Statsbidragen utgör av inkomsterna. Kommunsektorns utgifter består till av konsumtions- utgifter. I regeringens prognos för kommunsektorns finanser antas sektorn bedriva en utgiftspolitik som är förenlig med balanskravet. antas i normalfallet kommunsektorn som helhet också redovisa ett resultat som ligger i linje med god ekonomisk hushållning. Den genomsnittliga kommunalskattesatsen antas vidare vara oförändrad. Prognosen grundar sig på ett antagande om oförändrad politik, inklusive beslutade, föreslagna och aviserade förändringar av statsbidragen. De riktade stats- bidragen kan dock variera på grund av att vissa bidrag är kopplade till antalet personer i olika ersättnings- och transfereringssystem, t.ex. antalet asylsökande. Till följd av dessa prognosprinciper är inkomsterna till stor del bestämda av givna nivåer på statsbidrag, skattesatser och prognoser för skatteunderlaget. Därför anpassas nivån på konsumtionsutgifterna för att uppfylla antagandet om att sektorns resultat i normalfallet då ligger i linje med god ekonomisk hushållning. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Finansiellt sparande och ekonomiskt resultat har kommunsektorn redovisat starkare finanser än och . Skillnaden mellan det finansiella sparandet och resultatet har ökat, främst på grund av högre investerings- utgifter. Diagram 8.8 Finansiellt sparande och resultat 1998–2020 Utfall –2016, prognos –2020 Resultat före extraordinära poster 98 00 02 04 06 Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet i kommunsektorn uppgick preliminärt till -eller -0,av BNP 2016, vilket var något lägre än . stärktes dock kommunsektorns finansiella sparande av det tillfälliga stöd om som beslutade om . Försämrat finansiellt sparande 2017–2020 bedöms kommunsektorn redovisa ett finansiellt sparande i samma nivå som 2016. Sektorn bedöms framöver klara balanskravet och i normalfallet uppvisa ett resultat i enlighet med god ekonomisk hushållning. De växande investeringsutgifterna i kommuner och landsting gör dock att det finansiella sparandet hålls nere i förhållande till resultatet. Sammantaget bedöms det finansiella sparandet successivt minska 2017–2020 till följd av det stora behovet av service och investeringar. Även resultatet bedöms bli något svagare . P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 8.6 Kommunsektorns finanser 2016–2020 Utfall , prognos 2017–2020 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Utfall 2016 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 5.2. 2Kommunsektorns kompensation för mervärdesskatten är inkluderad i övriga inkomster och inte i statsbidragen. 3Inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp är denna nettopost negativ, vilket minskar de redovisade utgifterna med några miljarder kronor . Källor: och egna beräkningar. Ökad sysselsättning ger ökade skatteinkomster Skatteinkomsterna ökade kraftigt på grund av det goda arbetsmarknadsläget. De bedöms utvecklas fortsatt gynnsamt framöver, men något svagare än 2015 och 2016. I regeringens prognos för den svenska ekonomin bedöms sysselsättningen fortsätta utvecklas positivt. Det bidrar till att också lönesumman utvecklas gynnsamt, med i genomsnitt 4,3 pro- cent 2017–2020. Det är något högre än genomsnittet 2000–2016. Pensionerna ökar också, med i genomsnitt , . Sammantaget innebär det att skatteunderlaget utvecklas i god, men något avtagande takt 2017–2020. Att den genomsnittliga skattesatsen höjts , eller per beskattningsbar inkomst, 2017 har mindre effekt på sektorns skatteinkomster. Diagram 8.9 Lönesumma och beskattningsbar förvärvsinkomst 1994–2020 Utfall –2016, prognos –2020 Källor: och egna beräkningar. Vid förändringar av skattelagstiftningen som påverkar det kommunala skatteunderlaget neutraliseras i regel effekterna av dessa genom att nivån på det generella statsbidraget höjs eller sänks (s.k. skattereglering). De ändringar i skattelagstiftningen som har beslutats och kommer att införas underprognosperioden, och för vilka kompensation kommer att utgå (framför allt gällande regler för reseavdrag), beräknas dock ha mindre påverkan på de kommunala skatteinkomsterna. Ökning av generella statsbidrag Kommuner och landsting får bidrag från staten i form av dels generella statsbidrag, dels riktade statsbidrag. De riktade statsbidragen finansieras från ett flertal olika utgiftsområden. Deras utveckling gjorde att kommunsektorns inkoms- ter i form av statsbidrag ökade kraftigt . Bidragen från utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering stod för en stor del av den ökningen, tillsammans med bl.a. satsningar inom utbildningsområdet. Bidragen kopplade till asyl- sökande och nyanlända beräknas även öka 2017 och då uppgå till , vilket motsvarar av de totala riktade statsbidragen. Därefter beräknas bidragen från dessa utgiftsområden successivt minska till 2020, vilket gör att även de totala statsbidragen sjunker. Bidraget till landstingen för läkemedelsförmånen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg beräknas uppgå till 2017–2020 och utgöra 26–av de totala riktade statsbidragen. Kommunsektorn får också transfereringar från staten som avser kompensation för mervärdesskattekostnader i verksamhet som inte är skattepliktig. Tabell 8.7 visar den beräknade utvecklingen av de generella och riktade statsbidragen 2017–2020. Ökningen av det generella stats- bidraget 2017 beror till stor del på den nivå- höjning om som beslutades . Tabell 8.7 Årlig förändring av statsbidragen 2016–2020 Utfall i nivå , prognos –2020 Förändring, miljarder kronor -14,2 -10,1 -4,2 -13,9 -9,9 -4,1 -14,0 -9,2 -5,2 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och riktade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. De riktade statsbidragen inkluderar också kapitaltransfereringar på ungefär några miljarder kronor . Skatteregleringar avser kompensation för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Källor: och egna beräkningar De riktade statsbidragen bedöms öka något 2017, för att sedan kraftigt minska följande år. Minskningen är framför allt hänförlig till minskade migrations- och integrat- ionsrelaterade bidrag. Det beror på förändringar av ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga samt på färre personer i mottag- ningssystemet. Kommunsektorns utgifter fördelas mellan ett antal olika verksamhetsområden. Störst andel av utgifterna går till hälso- och sjukvård. Därefter följer utgifter för utbildning och för omsorg (främst för barn, äldre och funktionshindrade). Av de totala utgifterna avser konsumtion, dvs. välfärdstjänster inom främst vård, skola och omsorg som huvudsakligen finansieras med skattemedel. Kommunerna och landstingen har därutöver utgifter för investeringar och transfereringar, t.ex. utgifter för ekonomiskt bistånd. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 De kommunala välfärdstjänsterna är syssel- sättningsintensiva och personalkostnader (inklusive arbetsgivaravgifter och kostnader för avtalsförsäkringar) utgör den klart största delen av konsumtionsutgifterna, . Unge- fär en tredjedel av konsumtionsutgifterna går till förbrukning av insatsvaror och till vissa tjänster som används i produktionen. Andelen tjänster som produceras av privata utförare, men finansieras med skattemedel, har ökat . Exempelvis har antalet fristående skolor och privata äldreboenden blivit fler. utgjorde kostnaderna för privata utförare av kommunsektorns totala konsumtionsutgifter, vilket var en ökning jämfört med . Delar av den kommunala verksamheten finansieras helt eller delvis med avgifter, t.ex. barnomsorg, fritidsverksamhet och viss sjukvård. Dessa inkomster dras av på utgiftssidan i redovisningen av de totala kommunala kon- sumtionsutgifterna. uppgick inkomster- na från avgifter till av de totala konsumtionsutgifterna. Den demografiska utvecklingen har stor betydelse för behovet av resurser inom olika välfärdstjänster. Om exempelvis antalet elever ökar behöver fler lärare anställas för att inte lärartätheten ska sjunka. –ökade antalet personer i arbetsför ålder med drygt 500 000, som antalet barn (0–) och äldre () ökade i betydligt mindre omfattning (ca 200 000). Personer i de två sistnämnda ålders- grupperna är oftare brukare av kommunala välfärdstjänster än personer i de övriga ålders- grupperna. De senaste årens starka befolkningstillväxt väntas hålla i sig under återstoden av prognos- perioden (2017–2020). Det är främst antalet barn som ökar snabbt. Antalet äldre väntas dock också öka i relativt snabb takt fram . Åren därefter väntas gruppen öka betydligt mer än befolkningen som helhet (se diagram 8.10). Befolkningsutvecklingen påverkas framöver bl.a. av utvecklingen av antalet asylsökande. Bland de asylsökande som var inskrivna i mottagningssystem var under , P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 20–och . Diagram 8.11 Demografiskt betingad innebär att antalet personer i arbetsför ålder på konsumtionsutveckling i kommunsektorn, modellberäkning Procentuell förändring (hö) Nivå (vä) Diagram 8.10 Olika åldersgrupper som andel av Procentuell förändring i genomsnitt 2000–2016 samt 2017–2021 (hö) Utfall , prognos –2020 (höger axel) 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. De kommunala konsumtionsutgifterna ökar I diagram 8.11 visas en modellberäkning av hur mycket konsumtionsvolymen (dvs. mängden arbetade timmar, lokaler och förbrukningsvaror etc.) inom hela den kommunala sektorn behöver öka för att tillgodose det demografiskt betingade behovet. Beräkningen visar hur mycket konsumtionen måste öka för att mängden resurser per brukare ska hållas . Enligt dessa beräkningar behöver den årliga tillväxten i den kommunala konsumtionen vara mer än dubbelt så hög jämfört med –2016 för att upprätthålla mängden resurser per brukare. Eftersom antalet barn och äldre ökar uppstår det större behovet främst inom skolan, äldreomsorgen samt hälso- och sjukvården. Som en konsekvens av detta kommer också efterfrågan på arbetskraft i dessa sektorer att öka. De kommunala konsumtionsutgifterna bedöms öka i god takt (se diagram 8.12). Tillväxten bedöms bli starkare än genomsnittet . Kommuner och landsting fortsätter att påverkas av mottagandet av asylsökande och den demografiska utvecklingen. Med fler barn och äldre i befolkningen ökar behovet av välfärds- tjänster. Regeringens satsningar inom vård, skola och omsorg bidrar tillsammans med en stark utveckling av skatteunderlaget till konsumtions- tillväxten. med god tillväxt (2013–2017) antas konsumtionsutgifterna utvecklas svagt under den senare delen av prognosperioden, till följd av en mer dämpad utveckling av skatteinkomsterna, prognosprincipen om en oförändrad politik och det förväntat lägre antalet asylsökande. I prognosen antas att kommunsektorn på anpassar utgifterna för att nå ett resultat som ligger i linje med god ekonomisk hushållning. På grund av detta antagande bedöms inte konsumtionstillväxten i prognosen vara tillräcklig för att möta det demografiskt betingade resursbehovet i slutet av prognos- perioden. I prognosen antas också att produktiviteten är oförändrad i kommunsektorn. Diagram 8.12 Utgifter för konsumtion Utfall , prognos –2020 Medelvärde 2000–2016 löpande priser Medelvärde 2000–2016 fasta priser 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. I kommunsektorns finansiella sparande och resultat ingår konsumtionsutgifterna i löpande priser. Prisutvecklingen bestäms främst av löneutvecklingen i sektorn. Lönerna i kom- munsektorn väntas öka snabbare än i närings- livet, till följd av regeringens satsningar på höjda lärarlöner, den särskilda satsningen på löneökningar för undersköterskor och ett stort rekryteringsbehov i sektorn. Kon- sumtionsutgifterna i löpande priser beräknas öka med 2,3–6,2017–2020 (se diagram 8.12). Utveckling av investeringar, transfereringar och räntor av kommunsektorns totala utgifter består av transfereringar till staten, näringslivet och hushållen. Denna andel har varit i princip . Transfereringarna bedöms öka under prognos- perioden och uppgå till 2020, varav beräknas betalas ut till hushållen. Transfereringarna till hushållen i form av ekonomiskt bistånd bedöms vara i stort sett oförändrade 2017 och 2018, för att sedan öka något följande . Transfereringarnas andel av de totala utgifterna sjunker dock något , framför allt på grund av att konsumtionsutgifterna ökar i högre takt. Ränteutgifterna bedöms öka successivt 2017–2020, främst till följd av stigande räntenivåer, men också till följd av ökad skuld- sättning. Räntenettot, dvs. skillnaden mellan ränteinkomster och ränteutgifter, beräknas vara något lägre 2020 än 2017. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Kommunsektorns investeringsutgifter har ökat kraftigt . uppgick de fasta bruttoinvesteringarna till , eller av BNP.3 Kommun- sektorn är inne i en period då omfattande investeringar görs. Många växande kommuner är i behov av nya lokaler, för exempelvis förskolor, som den demografiska utvecklingen också ökar behoven inom skolan, sjukvården och äldreomsorgen i flera kommuner och landsting. Äldre byggnader och infrastruktur behöver dessutom rustas upp eller bytas ut. Ränteläget är lågt och resultaten har varit relativt goda , vilket ökar benägenheten att investera. Utgifterna för fasta bruttoinveste- ringar bedöms öka i en något långsammare takt , för att 2020 uppgå till . Ytterligare investeringar sker i de kommunala företagen, exempelvis i bostadsbolagen. Dessa investeringar belastar dock inte det finansiella sparandet i kommunsektorn i någon större utsträckning. Stor osäkerhet i prognosen Utöver de risker som är kopplade till den makroekonomiska utvecklingen (se avsnitt 3) finns det ett antal faktorer som innebär en ökad osäkerhet rörande utvecklingen av kommun- sektorns finanser. Kommunsektorn befinner sig i en period av omställning till ett ökat demografiskt betingat tryck på välfärdstjänsterna. innebär den senaste tidens befolkningsökning, bl.a. till följd av det ökade asylmottagandet, ytterligare utmaningar för kommuner och landsting, särskilt för skolan och . De stora förändringarna av förutsättningarna och behoven leder till att osäkerheterna är större än vanligt i regeringens prognos. Osäkerheten om utvecklingen i omvärlden, och om hur antalet asylsökande kommer att utvecklas framöver, är 3 Beloppet är beräknat enligt nationalräkenskaperna och skiljer sig därmed från investeringsutgifterna i avsnitt 8.3, som bygger på kommunernas och landstingens resultatredovisning. Den största skillnaden mellan de två redovisningarna av investeringskostnader är att de beräknade kostnaderna enligt nationalräkenskaperna inkluderar kostnader för mervärdesskatt. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 De demografiska beräkningarna rymmer också ett visst mått av osäkerhet, även om befolkningsprognosen skulle visa sig vara korrekt. kommer kommu- nerna att behöva expandera och anställa personal i en snabb takt. Även antalet anställda i vissa personalkategorier hos landstingen behöver öka. Detta leder till ett ökat rekryteringsbehov i en sektor där det finns en stor brist på flera olika kategorier av kvalificerad arbetskraft. Den framtida utvecklingen av den kommunala konsumtionen och sysselsättningen i kommun- sektorn påverkas av hur snabbt kommuner och landsting kan anpassa sina verksamheter och sin personalstyrka. Om kommunsektorn får svårt att rekrytera personal kan detta innebära att löneläget i sektorn pressas upp och/eller en ökad medel- arbetstid. innebär den stora efterfrågan på personal en möjlighet att öka syssel- sättningen, i synnerhet bland utrikes födda. Även inom byggsektorn har bristen på arbetskraft ökat . Om bygg- företagen har svårt att rekrytera personal kan det påverka i vilken takt kommunerna kan genomföra planerade investeringsprojekt. Det bidrar till en osäkerhet i prognosen för kommunsektorns investeringsutgifter. Den kommunalt finansierade sysselsättningen omfattar dels personer som är sysselsatta i kommunsektorn, dels personer som är syssel- satta i näringslivet och producerar välfärds- tjänster som finansieras med skattemedel. Sysselsatta på fristående skolor eller äldre- boenden som drivs av privata utförare räknas exempelvis som sysselsatta i kommunalt finansierad verksamhet. Antalet sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter uppgick till drygt 1,3 miljoner personer, varav 1,2 miljoner var sysselsatta i kommunsektorn. av de anställda i kommunsektorn var kvinnor. Diagram 8.13 Kommunalt finansierad sysselsättning Utfall 1993–2016, prognos 2017–2020 Andel sysselsatta hos privata utförare (hö) Sysselsättning kommunfinansierad verksamhet (vä) Sysselsättning kommunsektorn (vä) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. har en allt större andel av den kommunalt finansierade verksamheten kommit att bedrivas av privata utförare (se diagram 8.13). Utvecklingen har bidragit till att sysselsättningen i kommunsektorn ökat långsammare än den kommunalt finansierade sysselsättningen. Den kommunalt finansierade sysselsättningen har ökat och bedöms fort- sätta öka starkt . Den demografiska utvecklingen, med fler barn och äldre i befolkningen, ökar, som tidigare anförts, behovet av personal i skola, vård och omsorg. Det stora antalet asylsökande 2015 medför större behov inom främst skolan och social- tjänsten. hålls sysselsättnings- utvecklingen tillbaka på grund av den måttliga utvecklingen av kommunsektorns intäkter, främst till följd av att statsbidragen inte ökar. Regeringens satsningar på trainee- och extratjänster i kommunerna bidrar dock till att öka sysselsättningen. Antalet arbetade timmar är ett bättre mått på den faktiska arbetsinsatsen än antalet sysselsatta, eftersom de sysselsatta kan ha olika arbetstid och t.ex. sjukfrånvaron kan variera mellan åren. Om man dessutom sätter antalet kommunalt finansierade arbetade timmar i relation till befolkningen får man ett grovt mått på hur arbetsinsatsen per brukare utvecklats. med betydande ökningar minskade antalet kommunalt finansierade arbetade timmar per invånare påtagligt 2007–2010. har dock timmarna per invånare åter ökat (se diagram 8.14). till antalet sysselsatta per invånare så var nedgången 2007–2010 än mer P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 skarp och raderade i stort sett ut hela de föregående tio årens uppgång av antalet kommunalt finansierade sysselsatta per invånare. var nivån ganska , både vad gäller antal arbetade timmar och antal sysselsatta per invånare. Men tog utvecklingen fart och timmarna passerade den tidigare toppnoteringen . Antalet sysselsatta per invånare nådde dock inte riktigt upp till nivå . Diagram 8.14 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar per 1 000 invånare Antal sysselsatta/1000 inv. Arbetade timmar/1000 inv. Arbetade timmar (hö) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . De som söker asyl i räknas in i befolkningen först när de fått uppehållstillstånd som gäller , även om de till viss del är brukare av välfärdstjänster. I och med det stora antalet asylsökande är sysselsättningen och de arbetade timmarna per 1 000 invånare därmed troligen något överskattade i närtid. Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 9 Utmaningar för sysselsättningspolitiken –Regeringens mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 vägleder den ekono- miska politiken. Arbetslösheten ska minska genom att både antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar ökar. –Arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt. Sysselsättningen ökar i god takt och arbetslösheten minskar, för både kvinnor och män. Arbetslösheten har särskilt minskat bland unga. Men arbetslösheten är fortfarande på en för hög nivå. –De grupper som i genomsnitt har en svagare ställning på arbetsmarknaden har en fortsatt hög arbetslöshet och en relativt hög risk för långtidsarbetslöshet. Det handlar främst om individer som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, utomeuropeiskt födda och de med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, men även äldre som förlorat sitt arbete löper en högre risk för långtidsarbetslöshet. –Det starka konjunkturläget innebär att efterfrågan på arbetskraft väntas vara fortsatt hög även framöver. Det finns tecken på ökande obalanser på arbetsmarknaden. För att arbetslösheten ska fortsätta att minska, och sysselsätt- ningen öka, behöver politiken bidra till att minska obalanserna och underlätta för grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Det är särskilt viktigt att underlätta för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. 9.1Regeringens prioriteringar och mål för sysselsättningspolitiken Arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt. Sysselsättningen ökar i god takt och arbets- lösheten minskar, för både kvinnor och män. Arbetslösheten har särskilt minskat bland unga. är arbetslösheten fortfarande på en för hög nivå, trots den ökade sysselsättningen, eftersom arbetskraftsdeltagandet har ökat starkt. Dessutom har personer med svag ställning på arbetsmarknaden kommit att utgöra en allt större del av arbetskraften. Det stora antalet nyanlända som förväntas träda in i arbetskraften innebär en särskild utmaning, eftersom det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Att fler personer står till arbetsmarknadens förfogande är positivt och kan bidra till att sysselsättningen fortsätter att öka. Men fortfarande har alltför få människor ett arbete att gå till. Arbete är grunden för vår välfärd. Arbete innebär gemenskap, ekonomisk frihet för individen och bättre möjligheter att forma sitt liv. När fler kan försörja sig genom arbete minskar också belastningen på de offentliga transfereringssystemen, som skatte- intäkterna ökar. När fler arbetar minskar inkomstskillnaderna. Detta kan sammantaget möjliggöra en högre välfärd. Arbetslösheten är ojämnt fördelad och en del individer drabbas av långa perioder av arbetslöshet. Vissa möter också särskilda problem, som försvårar eller försenar etable- ringen på arbetsmarknaden. Detta skapar klyftor och riskerar att leda till sociala spänningar. Att minska arbetslösheten och öka möjligheterna att få jobb för dem som står långt ifrån arbets- P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Diagram 9.1 Årlig förändring i sysselsättning och arbetskraft hållningen i samhället. (15–) Regeringens mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 vägleder prioriteringarna för den ekonomiska politiken. arbetar och antalet arbetade timmar ökar. politiken ska vara ändamålsenlig, och bidra till lägre arbetslöshet och ökad sysselsättning, krävs en uppföljning och analys av utvecklingen och problemen på den svenska arbetsmarknaden. detta avsnitt redogör regeringen för sin syn på Diagram 9.2 Arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad (15–) Den positiva konjunkturutvecklingen, och det ökade behovet av välfärdstjänster till följd av en växande befolkning, bidrog till att syssel- sättningen fortsatte att växa i god takt 2016 (se diagram 9.1 och diagram 9.2). har ökat starkt i den offentliga sektorn, bygg- sektorn och i tjänstesektorn. antalet personer i arbetskraften ökat, främst till ökat, men även genom ett ökat arbetskraftsdelta- gande bland kvinnor (se vidare prop. statens budget, finansplan Anm.: Säsongsrensad och utjämnad kvartalsdata. bilaga 3). Diagram 9.3 Arbetslöshet bland kvinnor och män arbetslösheten har minskat. (15–) lösheten (se diagram 9.3). lösheten var lägre bland kvinnor än bland män. En orsak till detta är att kvinnor i högre utsträckning arbetar i offentlig sektor där arbetskraftsefterfrågan har varit stark de senaste