prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Överskottet ska även genom Stockholmsförhandling bidra med medfinansie- ring av utbyggnaden av tunnelbanan i Stock- holmsregionen. Det bör understrykas att beräkningen av de medel som avsätts till investeringar endast är avsedd att spegla de överskott som trängsel- skattesystemet ger och därmed inte hur stor del av överskottet som används till investeringar. Medel till investeringar som inte används enskil- da år överförs i stället som anslagssparande till kommande år. Som framgår av tabell 3.50 nedan hade ett anslagssparande på ca 1 ackumulerats vid utgången av 2016. Beräkning av medel som ska avsättas till investeringar Av tabellen nedan framgår att nettoöverskottet från inbetalad trängselskatt beräknas uppgå till 1 2018. I beräkningen av hur stort belopp som ska avsättas till investeringar tas hänsyn till den ackumulerade differensen mellan överskott och avsatta medel på -. Med beaktande av beräknat överskott , samt differens mellan överskott och avsatta medel avser regeringen att avsätta 1 till investeringar i regleringsbrev , se tabell 3.51 nedan. Tabell 3.50 Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts Investeringar i vägnätet (Förbifart och andra väganknutna projekt i samt tunnelbanan i .) avsatta på en egen anslagspost i regleringsbrev Summa totalt tillgängliga medel Användning (kostnader för genomförda Källa: Årsredovisningar från , , , Domstolar och för aktuella budgetår. Tabell 3.51 Trängselskatten i – beräkning av medel som avsätts till investeringar Justering för ackumulerad differens Till investeringar (avsätts på anslagspost i Källa: Prognoser från , , , Domstolar och samt egna beräkningar. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 lagt 148 400 000 Som framgått ovan avser regeringen att avsätta Det sammanlagda anslagsbehovet för 1 till investeringar 2018. 2018 blir därmed 1 . Dessutom avser regeringen att avsätta samman- Tabell 3.52 Anslaget 1:11 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter : Investeringar i vägnätet (Förbifart och andra väg- anknutna projekt i samt tunnelbanan i ) Källa: Prognoser från , , , Domstolar och samt egna beräkningar. Tabell 3.53 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:11 Trängselskatt i Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:11 Trängselskatt i . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Tabell 3.54 Anslagsutveckling 1:12 Transportstyrelsen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 115 508 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 115 508 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Transportstyrelsens förvaltningsutgifter samt för att betala svenskt medlemskap i internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget får även användas för system- och administrations- utgifter förknippade med Transportstyrelsens uppbörd av andra skatter än trängselskatt samt administration av bonus till klimatbonusbilar. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Transportstyrelsens system- och administra- tionsutgifter för trängselskatt finansieras från anslagen 1:11 Trängselskatt i och 1:14 Trängselskatt i . Tabell 3.55 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1 Av intäkterna som disponeras 2018 avser 26 500 tkr den del av undervägsavgiften som disponeras för tillsyn av flygtrafiktjänst i svenskt luftrum samt 24 000 tkr, 7 000 tkr respektive 5 500 tkr intäkter som disponeras för administration av felparkeringsavgifter, infrastrukturavgifter respektive GAS- systemet. Källa: Transportstyrelsens budgetunderlag –2020 inkl. kompletterande underlag från Transportstyrelsen (N2017/01623/SUBT). I enlighet med de finansieringsprinciper som gäller för Transportstyrelsens verksamhet tar myndigheten ut avgifter för att täcka kostnader för tillståndsprövning, tillsyn och registerhåll- ning. Intäkterna från dessa redovisas mot inkomsttitel. Detsamma gäller intäkterna från den s.k. myndighetsavgift som tas ut per avresande passagerare från svenska flygplatser och som finansierar regelgivningen och delar av den övriga verksamheten på luftfartsområdet. Regeringen avser dock att fr.o.m. ta bort Transportstyrelsens bemyndigande avseende myndighetsavgiften. Avskaffandet av myndighetsavgiften innebär att Transport- styrelsens avgiftsintäkter beräknas minska med . Precis som kommer de verksamhetskostnader som täcks av intäkterna från myndighets- avgiften att finansieras från anslaget 1:12 Trans- portstyrelsen. Med ett fåtal undantag gäller att Transport- styrelsen ska bestämma avgifternas storlek så att full kostnadstäckning uppnås. har det dock ackumulerats ett stort överskott som till största delen uppkommit inom den offentligrättsliga verksamheten inom vägtrafik. Även inom luftfartområdet har ett överskott ackumulerats, medan det inom sjöfarts- och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 järnvägsområdet fanns ackumulerade under- skott. uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att redovisa en plan för, och vid behov ge förslag på, hantering av över- och underuttag av avgifter i myndighetens offentlig- rättsliga avgiftsbelagda verksamhet och i uppdragsverksamheten. Transportstyrelsen redovisade uppdraget . Vidare uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att följa upp tillämpningen av bemyndiganden för vissa offentligrättsliga avgifter. Det uppdraget redovisade Transport- styrelsen . Som en följd av uppdragen har Transport- styrelsen justerat avgiftsnivåerna för att minska obalanserna där det bedömts möjligt. Redovis- ningarna har dock tydliggjort att myndigheten inte har klarat av att hantera de uppkomna obalanserna på egen hand. Regeringen har därför genom regleringsbrevet beslutat att vissa obalanser som ackumulerats från brutto- redovisade avgifter med krav på full kostnads- täckning inte behöver beaktas vid framtida avgiftssättning. Vidare har Transportstyrelsen identifierat några delområden inom den avgiftsbelagda verk- samheten där full kostnadstäckning inte är ett hållbart ekonomiskt mål. har Transportstyrelsen möjlighet att frångå kravet på full kostnadstäckning på ett antal områden. Genom beslut bemyndigade regeringen att frångå kravet på full kostnadstäckning på ytterligare några områden inom luftfart och sjöfart. har riktat två tillkännagivanden till regeringen som rör Transportstyrelsens avgifter. beslutade ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheterna för flygbranschen att bära kostna- derna för tillsyn (bet. 2014/15:TU7, punkten 5, rskr. 2014/15:144). beslutade ett tillkännagivande om att regeringen bör genomföra en generell översyn av Transportstyrelsens tillsynsavgifter med incitament till att nå ökad effektivitet (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:TU1, punkten 2, rskr. 2015/16:98). Dessa båda tillkännagivanden har slutbehandlats genom beslutet om förordnings- ändringar . Tabell 3.56 Offentligrättslig verksamhet 2018 – fördelning av budgeterade kostnader på verksamhetsområden och trafikslag Källa: Transportstyrelsens budgetunderlag –2020 inkl. kompletterande underlag från Transportstyrelsen (N2017/01623/SUBT). Av tabell 3.56 framgår hur de budgeterade kostnaderna i den avgiftsbelagda offentligrätts- liga verksamheten inom Transportstyrelsen för- delas mellan de fyra trafikslagen och myndig- hetens verksamhetsområden. När det gäller de avgifter som disponeras för särskilda ändamål redovisas i tabell 3.55 den del av intäkterna som finansierar verksamhet inom Transportstyrelsen. Därutöver disponerar Trans- portstyrelsen intäkter inom luftfarts- och väg- trafikområdena som är av transfererings- karaktär. Dessa intäkter redovisas i tabell 3.57. Tabell 3.57 Avgiftsfinansierade transfereringar (intäkt -kostnad) 1 Intäkterna som 2018 disponeras inom luftfartsområdet består av den del av GAS-avgiften som betalas ut till flygplatserna som ersättning för deras skäliga kostnader för säkerhetskontroll (898 000 tkr) samt den del av undervägsavgiften som disponeras för ersättning till flygplatser för kostnader för kommunikation, navigation och övervakning (70 000 tkr) och medlemsavgift i Eurocontrol (123 000 tkr). Intäkterna som 2018 disponeras inom vägtrafikområdet består av den del av infrastrukturavgifterna som tas ut på vägbroarna över (14 000 tkr) och Sundsvallsfjärden (43 000 tkr) samt av försäljningen av personliga fordonsskyltar (15 000 tkr) som betalas till räntekonto. Källa: Transportstyrelsens budgetunderlag –2020 (N2017/01623/SUBT). Tabell 3.58 innehåller uppgifter om intäkter som Transportstyrelsen redovisar mot inkomsttitel och som inte motsvaras av verksamhetskostna- der inom Transportstyrelsen. Tabell 3.58 Avgifter som redovisas mot inkomsttitel och som inte motsvaras av verksamhetskostnader inom Transportstyrelsen 1 Intäkterna som 2018 redovisas mot inkomsttitel avser den del av undervägsavgiften som utgör kompensation från Eurocontrol (17 000 tkr), intäkter från felparkeringsavgifter (68 000 tkr), rest- och dröjsmålsavgifter (78 000 tkr), överlastavgifter (5 000 tkr), sanktionsavgifter vid överträdelser av reglerna för kör- och vilotider och färdskrivare vid vägtransporter (24 000 tkr) samt sanktionsavgifter vid överträdelser av regler om cabotage (200 tkr). Källa: Transportstyrelsens budgetunderlag –2020 (N2017/01623/SUBT). Den uppdragsverksamhet som Transport- styrelsen bedriver redovisas i tabell 3.59. Den hör i huvudsak till vägtrafikområdet och omfatt- ar bl.a. informationsuttag ur vägtrafik-registret. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 (intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport1) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1 I utfallet ingår administration av felparkeringsavgifter som redovisas som offentligrättslig verksamhet och ingår i tabell 3.57. Källa: Transportstyrelsens budgetunderlag –2020 (N2017/01623/SUBT). Transportstyrelsen har genomfört en upphand- ling rörande drift av myndighetens it-system. Till följd av vissa beslut som fattades vid upp- handlingen har Transportstyrelsens dåvarande generaldirektör enligt ett av henne godkänt strafföreläggande gjort sig skyldig till vårdslöshet med hemlig uppgift. be- slutade regeringen att en utredare ska granska den process som ledde fram till att skyddsvärd information har hanterats på ett sätt som strider mot svensk lag (N2017/04991/SUBT). uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att kartlägga vilka säkerhetskänsliga eller av andra skäl sekretessbelagda uppgifter som har han- terats av icke säkerhetsprövade medarbetare hos leverantörer och underleverantörer och att be- döma vilket men som har uppstått eller riskerar att uppstå till följd av detta (N2017/04992/SUBT). Avgiftsfritt utbyte av grunddata biföll regeringens förslag i budget- propositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22 avsnitt 3.6.12, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100) om en ökning av anslag- et 1:12 Transportstyrelsen för att möjliggöra en ordning med avgiftsfritt utbyte av grunddata mellan statliga myndigheter. En del av ökningen finansierades genom att anslaget 1:13 Trafikanalys minskades. En del av ökningen har visat sig vara felaktig, varför anslaget 1.12 Trans- portstyrelsen föreslås minskas med 1 800 000 kro- nor och med fr.o.m. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2019, som anslaget 1:13 Trafikanalys ökas med motsvarande belopp. Regeringen avser att föreslå att ett s.k. bonus–malus-system ska införas och att Transportstyrelsen ska få ansvar för att admi- nistrera systemet. Mot denna bakgrund föreslås att anslaget 1:12 Transportstyrelsen ökas med , 5 miljoner kro- nor . 2019–2022, 2023 och . Kraven på säkerhetsskyddet har förändrats ge- nom utvecklingen i omvärlden och på informa- tionsteknikområdet, ökningen av säkerhets- känslig verksamhet som bedrivs i enskild regi och en ökad internationell samverkan. Som framgår under utgiftsområde 4 Rättsväsendet avser regeringen att återkomma till med ett förslag till en ny säkerhetsskyddslag. Denna innebär utökade uppgifter för Transport- styrelsen, varför anslaget 1:12 Transportstyrelsen föreslås ökas med 2018 och med . Regeringen avser att genomföra en översyn av hur regelefterlevnad kan säkerställas vid nya typer av miljözoner. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:12 Transportstyrelsen ökas med 2018. Tabell 3.60 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:12 Transportstyrelsen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:12 Transportstyrelsen . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . Tabell 3.61 Anslagsutveckling 1:13 Trafikanalys 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 67 262 tkr prisnivå. 3Motsvarar 67 262 tkr prisnivå. Anslaget får användas till Trafikanalys för- valtningsutgifter vilket omfattar statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom trans- portområdet samt statistik avseende maritima näringar. Avgiftsfritt utbyte av grunddata biföll regeringens förslag i budget- propositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22 avsnitt 3.6.12, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100) om en sänkning av anslag- et 1:3 Trafikanalys 2017 för att möjliggöra en ordning med avgiftsfritt utbyte av grunddata mellan statliga myndigheter. En del av sänk- ningen visade sig felaktig, varför anslaget föreslås ökas med och med , som anslaget 1:12 Transportstyrelsen minskas med motsvarande belopp. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.62 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:13 Trafikanalys Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:13 Trafikanalys . beräknas anslaget till respektive . 3.7.14 1:14 Trängselskatt i Tabell 3.63 Anslagsutveckling 1:14 Trängselskatt i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för finan- siering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Från anslaget finansieras även system- och administrationskostnader för trängselskatten i . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bemyndiganden och ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2019–2037. Skälen för regeringens förslag: De investe- ringar i kollektivtrafik, järnväg och väg som ska göra för överskottet från trängselskatten i innebär att myndig- heten måste ingå avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verk- samhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bem- yndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vid beräkningarna används en långsiktig jämviktsränta som är vilken är fastställd av den europeiska tillsynsmyndigheten (Pensions Authority). som ett åtagande inom bemyndigandet först då lån upptagits. Avgörande för när ett åtagande inträffar är vanligen när respektive kontrakt tecknas. Ekonomiska åtaganden som staten ingår i samband med överenskommelser med kom- muner, landsting eller företag om medfinan- siering av transportinfrastruktur ska dock i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår sådana överenskommelser. De exakta tidpunkterna för kontraktsteck- nandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan försäm- ras möjligheterna för att genomföra kostnads- effektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och kan fördyra projektgenomförandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2019–2037. Tabell 3.64 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:14 Trängselskatt i -5 586 700 Erhållet/föreslaget bemyndigande Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i budgetunderlag 2018–2020 samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , bl.a. Västlänken samt en ny älvförbindelse för väg- trafik vid . Den del av investeringarna som täcks av framtida skatteintäkter finansieras genom lån i . Dessa lån redo- visas under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur eftersom de ingår i den samlade låneramen för infrastrukturprojekt. Lån tas även upp för räntekostnader. Räntor och återbetalning av lån kommer att belasta anslaget 1:14 Trängselskatt i . Uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel Tilldelningen av medel från trängselskatte- inkomster till investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i utgår från en prog- nos av hur stort överskott trängselskatte- systemet förväntas ge , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kostnaderna för att administrera systemet förväntas bli. I fastställandet av de medel som avsätts till investeringar tas hänsyn till hur väl tidigare beräknade överskott och avsatta medel har stämt överens. I tabell 3.65 nedan finns en sammanställning av inbetald trängselskatt, kostnaderna för administration samt avsatta medel till väg- investeringar –2016. Av tabellen framgår att den ackumulerade differens- en mellan överskott och totalt avsatta medel vid utgången av uppgick till -. Detta belopp läggs till det beräknade överskottet 2018, se vidare i tabell 3.67. Tabell 3.65 Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar Intäkter från inbetald trängselskatt Investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i Göteborgs- regionen (på anslagspost i regleringsbrev, exkl. omdisponeringar gjorda under resp. år) Summa totalt avsatta medel Differens mellan överskott och avsatta medel Källa: Årsredovisningar från , , , Domstolar och för aktuella budgetår. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Uppföljning av avsatta medel och hur de har använts I regleringsbrev avsattes för finansieringen av investe- ringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Som framgår av tabell 3.66 nedan saknas ett ackumulerat anslagssparande vid utgången av 2016. Beräkning av medel som ska avsättas till investeringar Av tabell 3.67 nedan framgår att nettoöver- skottet från inbetalad trängselskatt beräknas uppgå till 1 2018. I beräk- ningen av hur stort belopp som ska avsättas till investeringar tas hänsyn till den ackumulerade differensen mellan överskott och tidigare totalt avsatta medel 2015 på -. Med beaktande av beräknat överskott , samt differens mellan överskott och totalt avsatta medel 2016 avser regeringen att avsätta till investeringar i regle- ringsbrev . Tabell 3.66 Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts Investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i (på anslagspost i regleringsbrev, exkl. omdisponeringar gjorda under resp. år) Användning (kostnader för genomförda investeringar) Källa: Årsredovisningar från , , , Domstolar och för aktuella budgetår. Tabell 3.67 Trängselskatt i – beräkning av medel som avsätts till investeringar Intäkter från inbetald trängselskatt Justering för ackumulerad differens Till investeringar (avsätts på anslagspost i Källa: Prognoser från , , , Domstolar och samt egna beräkningar. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Som framgått ovan avser regeringen att avsätta till investeringar 2018. utom avser regeringen att avsätta sammanlagt Tabell 3.68 Anslaget 1:14 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter : Investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i Källa: Prognoser från , , , Domstolar och samt egna beräkningar. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.69 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:14 Trängselskatt i Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:14 Trängselskatt i . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Tabell 3.70 Anslagsutveckling 1:15 Sjöfartsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för sjöfarts- stöd som lämnas till fysiska och juridiska per- soner samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på svensk- registrerade fartyg. Anslaget för sjöfartsstöd sänks i enlighet med en ny bedömning av antalet stödberättigade fartyg som Delegationen för sjöfartsstöd vid Trafik- verket har gjort. räknas anslaget upp till följd av pris- och löneförändring som påverkar beräknad ersättning till de stöd- berättigade. Tabell 3.71 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:15 Sjöfartsstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:15 Sjöfartsstöd . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Regeringens förslag: ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel, ha en räntabilitet om lägst . ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen bemyndigas att besluta om ut- delning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportför- sörjning. ekonomiska resultat har påverkats negativt vilket främst har sin grund i omvärderingar av pensions- skulden till följd av låga marknadsräntor samt ökade kostnader för isbrytningen för vissa stränga isvintrar. Åren 2007–2017 har pensions- skulden ökat med mer än till följd av ändrade beräkningsgrunder. Detta har sammantaget haft en stor negativ inverkan på resultatet och bidragit till att den ekonomiska ställningen kraftigt försämrats. Det egna kapitalet var negativt för boksluten , men positivt , vilket främst beror på att fick tillfälligt ökade anslag med 300 mil- joner kronor –2016 samt en permanent höjning av anslagen för sjö- och flygräddning med . Överskotten har satts av i en resultatutjämningsfond som kan användas för att balansera resultaten mellan ekonomiskt bättre och sämre år. I uppdrag ingår bl.a. att planera och tillhandahålla infrastruktur och tjänster för sjöfarten i form av farleder, isbrytning, lotsning, sjögeografisk information samt att ansvara för sjö- och flygräddningstjänst. Verksamheten finansieras i huvudsak genom sjöfartsavgifter i form av farledsavgifter och lotsavgifter samt andra externa intäkter samt anslag. Antalet anlöp i sjöfarten har sjunkit vilket har lett till en minskning av sjöfartsavgifter. minskade antalet anlöp med 1 411 jämfört med föregående år.