prop · H403193 · 2017-05-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:193 Regeringen överlämnar denna proposition till . (Miljö- och ) Ändringar i drivmedelslagen (2011:319) föreslås för att genomföra ny EU-lagstiftning om beräkningsmetoder och rapporteringskrav enligt bränslekvalitetsdirektivet. Den nya lagstiftningen är dels ett tilläggsdirektiv till bränslekvalitetsdirektivet, dels det s.k. ILUC-direktivet som ändrar bränslekvalitetsdirektivet. Förslaget i denna proposition handlar om att drivmedelsleverantörer ska minska de växthusgasutsläpp som drivmedlen orsakar senast . Därefter kommer EU:s krav på utsläppsminskningar sannolikt inte längre att hanteras i bränslekvalitetsdirektivet utan i direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (förnybartdirektivet) som omarbetas . Även nationellt pågår ett arbete med ett långsiktigt styrmedel för biodrivmedel som syftar till att minska växthusgasutsläppen från transportsektorn. Det nationella arbetet kommer att presenteras för . Det kommande förslaget om ett långsiktigt styrmedel för biodrivmedel och förslaget i denna proposition kommer att samverka med varandra. Propositionens förslag innebär att kravet på drivmedelsleverantörer att minska utsläppen senast preciseras genom att en målnivå för utsläppsminskningen anges. En utsläppsavgift ska betalas för utsläpp som överstiger målnivån. Leverantörerna kan vidta åtgärder och rapportera tillsammans. Det föreslås ett utökat bemyndigande att meddela föreskrifter om rapporteringsskyldigheten och om hur åtgärder får tillgodoräknas och minskningar beräknas. En förseningsavgift ska tas ut av den som inte rapporterat i rätt tid. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319)................ Ärendet och dess beredning............................................................ De svenska reglerna och EU-reglerna............................................. 5Rapportering om drivmedlen och de utsläpp av växthusgaser som drivmedlen orsakar.................................................................. Den utsläppsminskning som krävs.................................................. Möjlighet att vidta åtgärder tillsammans......................................... Prövning och betalning av avgifter................................................. Alkylatbensin och kravet på utsläppsminskning............................. Utsläppsminskningar i tidigare led ................................................. Ökad användning av biodrivmedel ................................................. Klimatpåverkan från el ................................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Lagförslag i promemorian................................................ Förteckning över remissinstanserna................................. Lagförslag i lagrådsremissen............................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319). 2Förslag till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319) Härigenom föreskrivs1 i fråga om drivmedelslagen (2011:319) dels att nuvarande 25–27 §§ ska betecknas 33–35 §§, dels att 2, 19, 20, 21 och 22 §§ och rubrikerna närmast före 2, 19 och 20 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 25 och 27 §§ ska sättas närmast före 33 respektive 35 §, dels att det ska införas åtta nya paragrafer, 25–32 §§, och närmast före nya 25, 27, 29 och 30 §§ nya rubriker av följande lydelse. I denna lag avses med alternativt bränsle: ett bränsle avsett för motordrift som inte är bensin eller dieselbränsle och som inte till övervägande del har sitt ursprung i råolja, bensin: ett bränsle som är avsett för motordrift och omfattas av nr 2710 11 41, 2710 11 45, 2710 11 49, 2710 11 51 eller 2710 11 59 i kommissionens förordning (EG) nr 2031/2001 av , om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan, biodrivmedel: ett vätskeformigt eller gasformigt bränsle som är framställt av biomassa och avsett för motordrift, dieselbränsle: ett bränsle som är avsett för motordrift och omfattas av nr 2710 19 41 eller 2710 19 45 i förordning (EG) nr 2031/2001, drivmedel: ett bränsle som är avsett för motordrift eller energi i annan form som också är avsedd för motordrift, drivmedelsleverantör: den som genom att leverera ett drivmedel är skyldig att betala skatt enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi, koldioxidekvivalent: den mängd dikväveoxid eller metan som medför en lika stor klimatpåverkan som koldioxid, 1 Jfr rådets direktiv (EU) 2015/652 av om fastställande av beräkningsmetoder och rapporteringskrav i enlighet med och rådets direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och direktiv /1513 och , i den ursprungliga lydelsen samt rådets direktiv (EU) 2015/1513 av om ändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, i den ursprungliga lydelsen. 2 Senaste lydelse 2016:97. I övrigt har ord och uttryck i denna lag samma innebörd som i lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner, lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner och lagen (2016:96) om fritidsbåtar och vattenskotrar.Kvalitetsrapport sommar: tiden till och med i Prop. 2016/17:193 , , , och län samt tiden till och med i övriga , och vinter: tiden till och med i , , , och samt tiden till och med i övriga . I övrigt har termer och uttryck i denna lag samma innebörd som i lagen (2016:96) om fritidsbåtar och vattenskotrar, lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner och lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Rapportering om kvaliteten på bensin och dieselbränslen En drivmedelsleverantör ska en gång till den myndighet som regeringen bestämmer rapportera om sålda kvaliteter och mängder. En drivmedelsleverantör ska en gång till den myndighet som regeringen bestämmer i en kvalitetsrapport lämna uppgifter om sålda kvaliteter och mängder bensin och dieselbränslen. Rapportering om utsläpp av En drivmedelsleverantör ska i en En drivmedelsleverantör ska i en rapport till den myndighet som re- utsläppsrapport till den myndighet geringen bestämmer en gång som regeringen bestämmer en gång lämna uppgifter om de 1. typ, 1. den totala volymen levererade 2. volym, 3. energimängd, 4. innehåll, 2. drivmedlens ursprung, och 5. ursprung, 6. inköpsställe, och 3. utsläppen av växthusgaser 7. utsläpp av växthusgaser från som drivmedlen vid transport, dis- annars ger upphov till 2016/17:193 eller som uppkommit under hela den process varigenom drivmedlen har framställts, såsom vid extraktion, odling och ändrad markanvändning. En drivmedelsleverantör ska vidta åtgärder för att de växthusgasutsläpp som avses i 20 § minskar och uppgår till högst av utsläppen från fossila bränslen . En drivmedelsleverantör ska vidta de åtgärder som behövs för att de utsläpp av växthusgaser som avses i 20 § 7 senast uppgår till högst koldioxid eller koldioxidekvivalenter per megajoule levererade drivmedel. Drivmedelsleverantören får tillgodoräkna sig åtgärder som vidtas i samarbete med andra drivmedelsleverantörer, om samarbetet redovisas i utsläppsrapporten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.skyldighet för den som tillhandahåller en bensin eller ett dieselbränsle att informera konsumenter om hur stor andel biodrivmedel som bensinen eller dieselbränslet har, om metalltillsatser i drivmedlet och om lämplig användning av olika bränsleblandningar, 2.skyldigheten enligt 17 § att se till att det finns tillgång till sådan bensin som avses i den paragrafen, 3. skyldighet för den som ska in- formera om ett felaktigt drivmedel enligt 18 § att betala kostnaderna för att en myndighet informerar i 4. märkning, utformning, prov- 2. märkning, utformning, prov- ning och kontroll av anordningar ning och kontroll av anordningar 3. hur koldioxidekvivalenter ska 5. undantag från kraven i 6 § för 4. undantag från kraven i 6 § för bensin som är avsedd endast för bensin som är avsedd endast för drift av kolvmotorer i luftfartyg, drift av kolvmotorer i luftfartyg, 5. sådana undantag från salufö- ringsförbudet i 16 § som avser för- säljning för fordonsindustrins forsk- 3 Senaste lydelse 2014:536. 6. rapportering enligt 19 och 20 §§ och undantag från rapporteringsskyldighet, 7.åtgärder som ska vidtas enligt 21 §, 8.sådana undantag från saluföringsförbudet i 16 § som avser försäljning för fordonsindustrins forsknings- och testningsverksamhet eller för fordonsindustrins påfyllning av nytillverkade fordon inför leverans, och 9.avgifter för tillsyn och för ärendehandläggning enligt denna lag och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. nings- och testningsverksamhet el- Prop. 2016/17:193 ler för fordonsindustrins påfyllning av nytillverkade fordon inför leverans, 6.skyldigheten enligt 17 § att se till att det finns tillgång till sådan bensin som avses i den paragrafen, 7.skyldighet för den som ska informera om ett felaktigt drivmedel enligt 18 § att betala kostnaderna för att en myndighet informerar i leverantörens ställe, 8.rapporteringen enligt 19 och 20 §§ och undantag från rapporteringsskyldigheten, 9.hur åtgärder får tillgodoräknas som minskning av utsläpp enligt 21 § och hur minskning av utsläpp ska beräknas, och 10.avgifter för tillsyn och för ärendehandläggning enligt denna lag och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. En drivmedelsleverantör som inte har lämnat utsläppsrapport i rätt tid, ska betala en förseningsavgift med . Drivmedelsleverantören får befrias från förseningsavgiften, om 1.förseningen är ursäktlig med hänsyn till omständigheter som leverantören inte har kunnat råda över, eller 2.det annars finns synnerliga skäl. Den som levererar drivmedel i strid med 21 § ska betala en ut- släppsavgift med per kilo ter som överstiger den utsläpps- mängd som anges i den paragra- ska ansvara solidariskt för att av- eller delvis befrias från utsläpps- avgiften, om det finns synnerliga prövar frågor om förseningsavgift och utsläppsavgift. En förseningsavgift eller utsläppsavgift ska betalas till tillsynsmyndigheten efter det att beslutet om att ta ut avgiften fick laga kraft eller inom den som anges i beslutet. Avgifterna tillfaller staten. Om en förseningsavgift eller utsläppsavgift inte betalas i rätt tid, ska tillsynsmyndigheten lämna den obetalda avgiften för indrivning. finns i lagen (1993:891) om in- m.m. Vid indrivning får fordran En förseningsavgift eller utsläppsavgift faller bort om den inte har verkställts från det att beslutet att ta ut avgiften fick laga kraft. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i de nya 20 och 25 §§ ska tillämpas första gången i fråga om rapportering som avser . 3.Bestämmelsen i den nya 27 § ska tillämpas första gången i fråga om drivmedel som levererats . 3Ärendet och dess beredning Det ställs krav på kvaliteter för olika typer av drivmedel i EU:s bränslekvalitetsdirektiv, dvs. och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv /12/EEG. Där ställs också krav på att drivmedelsleverantörer ska minska utsläppen från drivmedel som de levererar. Minskningen ska motsvara och ha åstadkommits senast . Bränslekvalitetsdirektivet kompletterades 2015 med ett tilläggsdirektiv – rådets direktiv (EU) 2015/652 av om fastställande av beräkningsmetoder och rapporteringskrav i enlighet med och rådets direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen. Tilläggsdirektivet anger beräkningsmetoder och innehåller krav på rapportering enligt bränslekvalitetsdirektivet. Tilläggsdirektivet ska genomföras i nationell lagstiftning . Ytterligare ändringar i bränslekvalitetsdirektivet beslutades genom det s.k. ILUC-direktivet, dvs. och rådets direktiv (EU) 2015/1513 av om ändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. De ändringar som följer av ILUC-direktivet ska genomföras i nationell lagstiftning . Miljö- och har – baserat på en promemoria från – tagit fram en promemoria med förslag till genomförande av tilläggsdirektivet och ILUC-direktivet. Promemorians lagförslag redovisas i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Miljö- och (dnr M2017/00092/R). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har med hänsyn till Lagrådets synpunkter gjort justeringar i såväl lagtext som i den allmänna motiveringen och i författningskommentaren. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5, 6, 9, och 16 samt i författningskommentaren. Jämfört med lagrådsremissen föreslås ett något senare datum för ikraftträdande. Den ändringen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4De svenska reglerna och EU-reglerna Gällande reglering i svensk rätt I drivmedelslagen (2011:319) finns det bestämmelser om drivmedel. Syftet med lagen är att förebygga att bränslen avsedda för motordrift skadar eller orsakar olägenheter för människors hälsa eller miljön. Lagen innehåller därför bestämmelser om bränslens kvaliteter men också krav på rapportering av utsläpp och krav på drivmedelsleverantörer att minska utsläppen från de drivmedel som de tillhandahåller. Vidare finns bestämmelser om straffansvar och tillsyn. Ytterligare bestämmelser finns i drivmedelsförordningen (2011:346). Tilläggsdirektivet innehåller regler om beräkningsmetoder och rapporteringskrav i enlighet med bränslekvalitetsdirektivet. Tilläggsdirektivets syfte och tillämpningsområde anges i artikel 1. Ar- tikel 2 innehåller definitioner utöver de som finns i bränslekvalitetsdirektivet. I artikel 3 finns en bestämmelse om metod för att beräkna växthusgasintensiteten för levererade bränslen och energi som inte är biodrivmedel och en bestämmelse om leverantörernas rapportering. I artikel 4 anges vad som är lägsta standard för fossila bränslen och hur minskning av växthusgasintensiteten ska beräknas. Den rapportering som medlemsstaternas ska göra regleras i artikel 5. Bestämmelser om sanktioner finns i artikel 6. Tidpunkten för när relevanta lagar och andra författningar ska träda ikraft anges i artikel 7. Slutligen anges i bilaga I vilken metod som ska användas för beräkning av växthusgasutsläpp från el. ILUC-direktivet innebär dels ändringar i bränslekvalitetsdirektivet, dels ändringar i det s.k. förnybartdirektivet, dvs. och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG. De bestämmelser i som avser ändringar i bränslekvalitetsdirektivet finns i artikel 1.1, artikel 1.2 a, artikel 1.2 b och artikel 1.2 d och i bilaga I. Artikel 1.1 innehåller definitioner. Artikel 1.2 a innebär att medlemsstaterna får låta drivmedelsleverantörer bidra till minskningskravet i artikel 7a.2 i bränslekvalitetsdirektivet med biodrivmedel för luftfart under förutsättning att biodrivmedlen uppfyller hållbarhetskriterierna. Vidare innebär artikel 1.2 b en möjlighet för medlemsstaterna att sätta en gräns för största bidraget från biodrivmedel. Rapportering om drivmedel ska ske på ett visst sätt enligt artikel 1.2 d och bilaga I. Ge- nomförandet av ILUC-direktivets övriga delar behandlas inte i detta lagstiftningsärende. Rapportering om drivmedlen och de utsläpp av växthusgaser som drivmedlen Regeringens förslag: En drivmedelsleverantör ska lämna en kvalitets- rapport om sålda mängder drivmedel och kvalitet av bensin och die- selbränslen och en utsläppsrapport med uppgifter om de levererade drivmedlens typ, volym, energimängd, innehåll, ursprung, inköpsställe och utsläpp av växthusgaser från hela livscykeln. Promemorians förslag stämmer i sak överens med regeringens. tilläggsdirektivet ska även inköpsställe redovisas, vilket inte nämns i prome- Enligt promemorian ska vidare uppgift om drivmedlens miljöpå- verkan genom utsläpp av växthusgaser från hela livscykeln rapporteras. Remissinstanserna: Energigas och anser att det bör tydliggöras att leveranser av andra drivmedel än bensin och diesel inte ska behöva omfattas av en kvalitetsrapport. () menar att bör fortsätta med det system som finns för kvalitetsrapportering, nämligen rapportering via SPBI, och anser att promemorians förslag inte speglar de uppgifter som ingår i den rapportering som görs . ser att även uppgift om inköpsland ska omfattas eftersom det kravet föl- jer av direktivet. Skälen för regeringens förslag: Den nuvarande bestämmelsen om kvalitets- och mängdrapportering i 19 § drivmedelslagen (2011:319) in- nehåller krav på att en drivmedelsleverantör ska lämna en rapport en gång om sålda kvaliteteter och mängder. till den myndighet som regeringen bestämmer. kan ge intrycket att det är uppgifter om alla drivmedel som ska rapporte- ras och inte bara uppgifter om bensin och dieselbränslen. av bestämmelsen att rapporten endast ska avse bensin och dieselbränslen. En drivmedelsleverantör som levererar varken bensin eller dieselbränslen ska alltså inte vara skyldig att lämna någon kvalitetsrapport. I praktiken går kvalitetsrapporteringen till på så sätt att leveran- törerna lämnar sina uppgifter till branschorganisationen som i sin tur redovisar till Transportstyrelsen. Naturligtvis bör en leverantör kunna rapportera genom sin branschorganisation eller annat ombud. melse om att drivmedelsleverantörer ska rapportera till en myndighet hindrar inte att man väljer en sådan lösning för att uppfylla rapporter- Den nuvarande bestämmelsen i 20 § drivmedelslagen om vad som ska rapporteras i fråga om de utsläpp av växthusgaser som drivmedlen orsa- kar är i ett avseende mycket detaljerad och överensstämmer inte heller med det som krävs enligt de ändrade EU-reglerna. dras så att rapporteringen, i enlighet med direktivets krav, ska innehålla uppgifter om drivmedlens typ, volym, energimängd, innehåll, ursprung, inköpsställe och utsläpp av växthusgaser från hela livscykeln. Det är rik- Prop. 2016/17:193 tigt, som Lagrådet påpekat, att orden ”miljöpåverkan genom” i lagråds- remissens förslag inte tillför något som har betydelse för att avgöra om drivmedelsleverantörerna uppfyller kravet att nå målet för utsläppsminskning. I lagtexten behöver det därför inte uttryckligen sägas att utsläpp av växthusgaser från hela livscykeln har en miljöpåverkan. Ut- trycket utsläpp av växthusgaser från hela livscykeln syftar på alla utsläpp av växthusgaser som ett drivmedel ger upphov till under hela processen från det att drivmedlet extraheras från jordskorpan eller odlas till dess bränslets förbrukas genom förbränning. Biodrivmedel anses inte ge upphov till några utsläpp av växthusgaser vid förbränning. Förutom de utsläpp som förbränningen av drivmedlet ger upphov till, inkluderar rapporteringsskyldigheten också utsläpp från att transportera drivmedlet och distribuera det, liksom utsläpp från den eventuell ändrade markanvändning som utvinning av drivmedlet eller odling av drivmedlet ger upphov till och utsläpp från utvinnings- eller odlingsprocessen som sådan. De bakomliggande EU-reglerna om rapporteringen kan komma att preciseras ytterligare. Därför bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av det bemyndigande som redan finns i nuvarande 22 § drivmedelslagen meddela föreskrifter om vilka uppgifter som ska rapporteras men också i övrigt om rapporteringsskyldigheten och undantag från skyldigheten. Den utsläppsminskning som krävs Regeringens förslag: En drivmedelsleverantör ska vidta de åtgärder som behövs för att de levererade drivmedlens utsläpp av växthusgaser från hela livscykeln senast uppgår till högst koldioxid eller koldioxidekvivalenter per megajoule. ekvivalent avses den mängd dikväveoxid eller metan som medför en lika stor klimatpåverkan som koldioxid. Promemorians förslag stämmer i sak överens med regeringens men promemorians förslag innebär att lägsta standarden ska anges i myndig- hetsföreskrifter i stället för i drivmedelslagen (2011:319). memorian är följande. Den minskning av växthusgasutsläppen som krävs ska beräknas med utgångspunkt i lägsta standard för bränslen. melser om beräkning av lägsta standard bör meddelas i myndighetsföre- Promemorian innehåller inget förslag till definition av koldioxid- Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i anser att lagbe- stämmelsen i promemorians förslag bör göras tydligare genom att hän- visa till lägsta standard för fossila bränslen. Gröna Bilister menar att det värde som gäller för lägsta standard är så grundläggande att den bör skri- vas in i drivmedelslagen eller drivmedelsförordningen. sats 9 i tilläggsdirektivet ska detta värde vara oförändrat under hela pe- rioden fram för att säkerställa långsiktiga spelregler och SPBI förutsätter att så blir fallet. SPBI anser att det tydligt måste 2016/17:193 framgå att det inte finns någon avsikt att fortsätta med denna reduktionsplikt efter 2020. Med hänsyn till att det pågår andra lagstiftningsarbeten med förslag som syftar till att öka användningen av förnybara drivmedel anser Bil , SPBI, Transportföretagen och att det finns risk för att förslagen kommer att medföra en dubbel reglering med dubbla avgifter, dubbel rapportering och fördubblad administration. Skälen för regeringens förslag: Medlemsstaterna ska enligt artikel 7a.2 i bränslekvalitetsdirektivet ålägga drivmedelsleverantörerna att min- Minskningskravet i artikel 7a.2 genomförs i svensk rätt med 21 § driv- medelslagen (2011:319). Av den paragrafen framgår att drivme- delsleverantörer ska vidta åtgärder för att växthusgasutsläppen minskar och uppgår till högst av utsläppen från fossila bränslen under Genom artikel 4 i tilläggsdirektivet fastställs vilka utsläpp denna min- skning ska jämföras mot genom att ange en lägsta standard för bränslen. Den lägsta standarden för bränslen fastställs i bilaga II till tilläggsdirek- tivet och kallas även för baslinjen. För fossila bränslen ska den vara koldioxid eller koldioxidekvivalenter per megajoule brän- Genom denna precisering blir det alltså möjligt att beräkna om leve- rantörerna minskar sina utsläpp i enlighet med bränslekvalitetsdirektivet. Syftet med lagförslaget är att åstadkomma de minskningar av utsläppen av växthusgaser som behövs för att nå målet att utsläppen ska uppgå till högst koldioxid eller koldioxidekvivalenter. konstaterat innebär direktivet ett krav att ha vidtagit de åtgärder som behövs för att nå målet för minskningen av Direktivet kräver inte fortsatt minskning efter 2020. uppfylla direktivets krav ska en leverantör åläggas att senast den 31 de- cember 2020 ha gjort det som behövs för att kunna visa att de utsläpp som är hänförliga till de levererade drivmedlen inte överskrider utsläpps- Utsläppsmålet är en minskning , dvs. de utsläpp av växt- husgaser som drivmedlen ger upphov till ska uppgå till högst av koldioxid per megajoule bränsle. Det betyder att de utsläpp av växthusgaser som avses i 20 § ska uppgå till högst koldi- oxid eller koldioxidekvivalenter per megajoule. Direktivets mål bör uttryckligen anges i lagen med kravet att drivmed- lens utsläpp av växthusgaser – beräknat för drivmedlens hela livscykel – ska uppgå till högst koldioxid eller koldioxidekvivalenter per En definition av vad som avses med koldioxidekvivalent bör tas in Det pågår ett arbete inom EU med att revidera förnybartdirektivet och nationellt pågår ett arbete med att ta fram långsiktiga styrmedel för bio-