prop · H403136 · 2017-03-21 00:00:00 — inför kommande tillståndsperiod. Följden skulle bli att en effektivare frekvensplanering inte kan realiseras. Det skulle få konsekvenser för radioföretagen och för radiomarknadens framtida utveckling. bakgrund av att dagens tillståndshavare byggt nätverk av lokala tillstånd för att nå så stor täckning som möjligt är det sannolikt att en utlysning av nuvarande lokalt inriktade tillstånd skulle behöva följas av en längre period av konsolidering där tillståndshavarna söker överenskommelser sinsemellan för att skapa förutsättningar för en lönsam Det skulle innebära en osäkerhet för de företag som är aktiva på radiomarknaden och intresserade av att fortsätta Prop. 2016/17:136 sin verksamhet efter det att nuvarande tillstånd löper ut. uppdelningen i många lokalt avgränsade sändningsområden innebär sannolikt även att nya aktörers intresse av att ge sig in på den svenska radiomarknaden är mindre än vad det skulle kunna vara om sändningsområdena utformas med målet att ge förutsättningar för en livskraftig kommersiell radio. Ett alternativ till att förändra bestämmelsen om sändningsområdenas utformning på det sätt som föreslagits i avsnitt 4 är att närmare ange hur sändningsområdena ska vara utformade. Exempelvis kan det anges att den ansvariga myndigheten ska bestämma sändningsområdenas omfattning så att det ger utrymme för ett visst antal tillstånd av viss storlek. Det skulle även närmare kunna preciseras var i landet sändningstillstånd för analog kommersiell radio ska kunna lämnas. Alla sådana begränsningar är, liksom den nuvarande bestämmelsens uppräkning av vilka hänsyn myndigheten ska ta vid utformning av sändningsområden, förenad med risken att det försämrar utnyttjandet av det tillgängliga frekvensutrymmet och låser fast radiomarknaden i en tillståndsmässig struktur som är mindre lämplig ur ett kommersiellt perspektiv. De nuvarande reglerna om innehav, överlåtelse och återkallelse av tillstånd har inte på ett effektivt sätt kunnat hindra en utveckling mot ökad ägarkoncentration. Om större och mer kommersiellt attraktiva sändningsområden etableras kan uteblivna förändringar av bestämmelserna få allvarliga konsekvenser för konkurrensen och mångfalden på radioområdet. Ett alternativ till promemorians förslag om överlåtelse och återkallelse av tillstånd är att skärpa de nuvarande reglerna genom att behålla bestämmelserna men höja tröskeln för vad som kan anses godtagbart för att myndigheten ska kunna lämna medgivande till en överlåtelse respektive underlåta att återkalla ett tillstånd. Detta alternativ har närmare beskrivits i avsnitt 5.3. Det som talar emot en förändring av de aktuella reglerna på detta sätt är att det finns en risk att det liksom vid tidigare skärpningar inte får önskad effekt. Om nuvarande regler kan kringgås genom olika typer av bulvanförhållanden är sannolikt en skärpning, som utgår från de nuvarande bestämmelsernas utformning, i längden verkningslös. Regeringen föreslår därför att reglerna om överlåtelse och återkallelse av tillstånd utformas på ett annat sätt. Regeln om hur många tillstånd som får innehas i ett sändningsområde har utformats för att anknyta till bestämmelserna om överlåtelse och återkallelse. De bedömningar avseende alternativa lösningar som redovisats ovan för reglerna om överlåtelse och återkallelse gäller även för den föreslagna bestämmelsen om innehav av tillstånd. 7.3Vilka som berörs av regleringen Förslagen i propositionen berör i huvudsak de företag som har tillstånd att sända analog kommersiell radio och intresse av att fortsätta sända under kommande tillståndsperiod. Därutöver berörs även aktörer som vill 2016/17:136 komma in på den kommersiella radiomarknaden. Även andra företag kan komma att påverkas, exempelvis de som använder den kommersiella radion som annonsmedium. MPRT och () berörs av förslagen. 7.4 Ekonomiska och andra konsekvenser 7.4.1 Konsekvenser för staten Regeringens bedömning: Förslagen bör sammantaget leda till oförändrade eller högre intäkter för staten jämfört med . Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast yttrar sig i fråga om konsekvenserna av förslagen för staten. Myndigheten bedömer inte att statens intäkter kommer att påverkas negativt av de föreslagna ändringarna. Skälen för regeringens bedömning: I propositionen lämnas förslag som kan komma att påverka statens intäkter från sändningstillstånden. förekommer tre olika avgiftssystem. De tillstånd som ursprungligen meddelades enligt lokalradiolagen innebär att tillståndshavaren som sändningsavgift ska betala det belopp som denne bjöd vid auktionen då tillståndet ropades in, med indexuppräkning. Det finns 75 tillstånd som meddelats enligt detta system och de enskilda avgifterna uppgick för till mellan cirka 60 000 och . Den genomsnittliga årsavgiften för dessa tillstånd var 2016 . Det finns därtill åtta tillstånd som meddelats genom ett särskilt urvalsförfarande enligt den äldre radio- och TV-lagen (1996:844). Dessa tillstånd är förenade med en enhetlig avgift som för , efter årlig indexuppräkning, uppgick till . De årliga sändningsavgifter som betalas av den kommersiella radiobranschen för de äldre auktionstillstånden och de nyare med enhetlig avgift uppgick sammanlagt till cirka . Därutöver har MPRT vid tre olika tillfällen fördelat tillstånd enligt den nya radio- och tv-lagens (2010:696) bestämmelser som innebär ett slutet anbudsförfarande. Tillståndshavarna har då betalat en sändningsavgift som motsvarat det vinnande budet i anbudsförfarandet i form av ett engångsbelopp för hela tillståndsperioden. 2010 fördelades 14 nya tillstånd av MPRT enligt detta system och tillståndshavarna betalade sammanlagt 62,8 mnkr för tillstånden som gav rätt att sända . har även äldre återlämnade tillstånd delats ut på nytt. Senast meddelades två tillstånd att sända i och ett i med tillståndstiden – . Sändningsavgiften för de tre tillstånden uppgick till sammanlagt 18,2 mnkr för den drygt tvååriga tillståndsperioden. löper samtliga tillstånd för kommersiell radio ut och ska utlysas på nytt i enlighet med bestämmelserna i radio- och Ett slutet anbudsförfarande kommer att tillämpas och sändningsavgifterna ska betalas som ett engångsbelopp för hela den kommande åttaåriga tillståndsperioden. Flera faktorer påverkar värdet på de framtida sändningstillstånden och därmed vilka intäkter som staten kommer att få från auktionen. Den viktigaste faktorn är hur de som söker tillstånd bedömer framtidsutsikterna för analog kommersiell radio och mediemarknadens utveckling i stort. Förslagen om att möjliggöra en annan utformning av sändningsområdena än kan komma att påverka värdet av de enskilda tillstånden eftersom ett tillstånds värde i allmänhet är kopplat till hur många radiolyssnare som kan nås. En förändring av sändningsområdena kan möjliggöra ett totalt sett ökat utbud av radio om det är möjligt att utnyttja det tillgängliga frekvensutrymmet på ett effektivare sätt. Det skulle kunna leda till ökade intäkter för staten jämfört med . Sändningsområden som är attraktivt utformade ur ett kommersiellt perspektiv kan även medföra ett ökat intresse för radiomarknaden och möjligheten att sända kommersiell radio vilket kan vara positivt för sändningstillståndens värde och statens intäkter. I detta läge är det endast möjligt att göra en grov uppskattning av vad tillstånden totalt sett kommer att värderas till vid den kommande auktionen genom att utgå från vad tillståndshavarna betalar i sändningsavgifter. En sådan uppskattning utgör en beskrivning av de ekonomiska konsekvenserna om förändringar av sändningsområdena uteblir. Som beskrivits ovan betalas sändningsavgifter enligt tre olika system. En sammanställning av vad sändningsavgifterna uppgår till kan göras enligt följande: De 75 gamla tillstånden kostar tillståndshavarna totalt . De åtta tillstånd som meddelats kostar tillståndshavarna sammanlagt 0,4 mnkr . har 21 tillstånd fördelats som utslaget kostar tillståndshavarna grovt uppskattat 20,3 mnkr. 2010 meddelades åttaåriga sändningstillstånd för sammanlagt 62,8 mnkr. 2015 meddelades tillstånd –, dvs. ca , för sammanlagt 14,4 mnkr. 2016 meddelades tillstånd för perioden –, dvs. ca , för sammanlagt 18,2 mnkr (62,8/8 + 14,4/2,8 + 18,2/2,5 = 20,3 mnkr ). Statens intäkter från de nuvarande sändningstillstånden kan på detta sätt uppskattas till cirka (110+0,4+20,3=130,7). Utan förändringar av sändningsområdenas omfattning och i avsaknad av större förändringar på mediemarknaden, t.ex. allmänhetens radiolyssnande, kan värdet på sändningstillstånden även under kommande tillståndsperiod bedömas ligga på denna nivå. Med de föreslagna förändringarna av sändningsområdenas utformning och ett ökat intresse för kommersiell radio kan värdet på sändningstillstånden bli högre. De föreslagna förändringarna avseende innehav, överlåtelse och återkallelse av tillstånd kan i sig påverka värdet av tillstånden och därmed statens intäkter. Syftet med förslagen är att ge förutsättningar för MPRT att verka för konkurrens och mångfald dels vid tillståndsgivningen, dels under löpande tillståndsperiod. En stramare reglering på detta område kan tänkas ha en negativ inverkan på tillståndens värde. Ett exempel på detta kan vara tillståndsgivning för ett sändningsområde med två sändningsmöjligheter, dvs. en situation där två tillstånd att sända över området ska meddelas. Vid tillståndsgivningen kommer regeln om hur många tillstånd som får innehas i ett sändningsområde innebära att en aktör som redan vunnit ett 2016/17:136 anbudsförfarande om ett tillstånd i sändningsområdet inte kan få ett nytt även om denne lämnat det högsta budet. När det gäller överlåtelse och återkallelse av tillstånd kan de föreslagna reglerna, som syftar till en skärpning jämfört med , också få en negativ effekt på statens inkomster. Bakgrunden till denna bedömning är att sändningstillstånden utgör tillgångar hos radioföretagen och att regler som begränsar tillgångens överlåtbarhet kan verka hämmande på betalningsviljan vid anbudsförfarandet. Alternativa utformningar av dessa regler, som också syftar till en skärpning, bör få liknande effekter på statens inkomster från sändningstillstånden. Alternativet att inte genomföra några förändringar i reglerna om innehav, överlåtelse och återkallelse av sändningstillstånd bedöms, som en konsekvens av ovanstående resonemang, kunna resultera i högre intäkter för staten jämfört med propositionens alternativ. Regeringens förslag bedöms sammantaget leda till oförändrade eller högre intäkter för staten jämfört med . Regeringens bedömning: Förslagen bör inledningsvis medföra en viss ökning av arbetsbördan för Myndigheten för press, radio och tv. För Post- och del bör förslagen innebära att myndighetens arbetsinsats kommer att ligga på samma nivå som . För förvaltningsdomstolarna bör antalet ärenden minska eller bli oförändrat. Promemorians bedömning skiljer sig från regeringens bedömning på det sättet att förslagen bedöms kunna innebära en förenkling för enligt promemorian. Remissinstanserna: Några remissinstanser yttrar sig i fråga om konsekvenser av förslagen för myndigheterna. () instämmer inte i promemorians bedömning att behovet av framtida frekvensplaneringsinsatser kan komma att minska och att förslagen därigenom innebär en förenkling för myndigheten. PTS uppfattning är att arbetsinsatsen kommer att ligga kvar på samma nivå som tidigare eftersom tillståndshavarna sannolikt kommer ha önskemål om förändringar av var radiosändarna placeras och även önskemål om slavsändare för att förbättra täckningen. har inget att invända mot förslagen i promemorian. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen kan innebära att MPRT:s arbete med att meddela tillstånd för analog kommersiell radio underlättas om sändningsområdena utformas så att färre tillstånd än ska utlysas och bli föremål för anbudsförfarande enligt radio- och tvlagen. Färre tillstånd kan även innebära att antalet ärenden om överlåtelse av tillstånd minskar och att myndighetens tillsyn över radiomarknaden förenklas. Sammantaget kan myndighetens arbete vid tillståndsgivningen och under pågående tillståndsperiod underlättas med anledning av förslagen om sändningsområdenas utformning. När det gäller de övriga förslagen om hur många tillstånd som får innehas i ett sändningsområde och om överlåtelse av tillstånd, förutsätter dessa förslag nya bedömningar från myndighetens sida avseende hur konkurrensen inom ett sändningsområde påverkas. Dessa bedömningar aktualiseras både vid tillståndsgivning och under löpande tillståndsperiod. Inledningsvis kan det antas att de föreslagna regelförändringarna kan innebära en ökad arbetsbörda för MPRT. För PTS del innebär förslagen att myndighetens arbete med frekvensplanering påverkas. Det handlar om ett ökat behov av koordinerings- och planeringsarbete för att konkretisera hur nya sändningsområden kan utformas. Detta arbete är i huvudsak redan inlett i och med regeringens uppdrag om frekvensplanering som lämnades till PTS (Ku2016/00937/MF). Även om den nya frekvensplaneringen som uppdraget syftar till innebär att de tillgängliga frekvensresurserna utnyttjas på ett bättre sätt än bedöms behovet av framtida planeringsinsatser i det aktuella frekvensutrymmet kvarstå. Regeringen kan därför instämma i PTS bedömning att tillståndshavarna sannolikt kommer ha önskemål om förändringar av var radiosändarna placeras och även önskemål om slavsändare för att förbättra täckningen. Förslagen bedöms därför i längden medföra en oförändrad arbetsbelastning för PTS. De föreslagna förändringarna kan som nämnts innebära att färre sändningstillstånd jämfört med kommer att meddelas av MPRT. Det bör också innebära att antalet överklagade beslut minskar. innebär en förändring av sändningsområdenas utformning på föreslaget sätt att varje enskilt sändningstillstånd blir mer ekonomiskt betydelsefullt, vilket kan verka i motsatt riktning när det gäller antalet överklagade beslut. Sammantaget bedöms konsekvenserna för förvaltningsdomstolarna bli att antalet ärenden minskar eller blir oförändrat. Konsekvenser för radioföretagen och andra Regeringens bedömning: Förslagen bör innebära en minskning av företagens administrativa börda. utformning bör dock kunna innebära kostnader för radioföretagen eftersom det kan bli nödvändigt att vidta förändringar i Vidare bör förslagen få effekter på konkurrensförhållandena mellan radioföretagen. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Några remissinstanser yttrar sig i fråga om konsekvenser för radioföretagen och andra berörda företag. finner sammantaget att konsekvensbeskrivningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning finner dock att redovisningen av påverkan på företagens andra kostnader än administrativa kostnader bristfällig därför att den saknar tydligare information om omställningskostnader. finner även brister i redovisningen av särskilda hänsyn till små företag vid reglernas utformning. förändringarna medför en ökad priskonkurrens avseende 2016/17:136 annonsering i radio vilket bör gynna enskilda näringsidkare som önskar köpa reklamtid i radio. anser att sådana effekter bidrar positivt till förutsättningarna för företag generellt att bedriva sin Vidare bedömer att förändringarna specifikt kan främja förutsättningarna för företag inom den kulturella och kreativa Dels öppnas marknaden för flera radioföretag, dels kan programinnehåll eller av musikaliska verk, påverkas positivt av ökad konkurrens på radiomarknaden. företagen kommer att drabbas av orimliga avgifter som en konsekvens av Skälen för regeringens bedömning: De företag som primärt berörs av förslagen är de radioföretag som har tillstånd att sända analog kommersiell radio och intresse av att fortsätta sända när nuvarande tillstånd går ut. finns 103 tillstånd att sända och sändningar bedrivs i 51 sändningsområden. Den kommersiella radiomarknaden domineras av de två nätverken och Radio. ingår tillstånd som antingen direkt eller indirekt ägs av Group eller MTG Radio eller tillstånd vars innehavare slutit samarbetsavtal med något av nätverken om programinnehåll och Marknaden för radioreklam uppgick till 757 mnkr, en uppgång från föregående år (IRM, Institutet för reklam- och mediestatistik). När det gäller vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader kan inledningsvis konstateras att förslagen inte innebär att någon ny reglering införs. Det handlar i stället om förändringar av befintlig reglering som i sig bör innebära en minskning av berörda företags administrativa börda. Denna bedömning grundas på att en förändring i utformningen av sändningsområden med färre men större områden än underlättar förberedelsearbetet för de sökande inför Utan denna förändring skulle en tillståndssökande som är intresserad av att sända över större områden än vad dagens lokalt avgränsade tillstånd medger behöva delta i budgivningen för flera De övriga förslagen innebär inga förändringar jämfört med den nuvarande regleringen när det gäller inverkan på företagens Liksom tidigare kommer en överlåtelse av tillstånd att kräva MPRT:s godkännande. Förändringar i utformningen av sändningsområden kan innebära kostnader för radioföretagen i form av att det kan bli nödvändigt att vidta förändringar i sändarinfrastrukturen. I enskilda fall kan det t.ex. handla om att flytta befintliga sändare eller komplettera med nya för att nå större Förändringen kan därför leda till omställningskostnader för de tillståndshavare som får tillstånd för en ny period. delvis av om tillståndshavaren äger sändarinfrastrukturen eller hyr utsändningstjänsten från en sändaroperatör. Enligt är det en brist att konsekvensutredningen inte innehåller en uppskattning av kostnaderna för att flytta en befintlig sändare eller komplettera med en Regeringen bedömer emellertid att det saknas förutsättningar att närmare precisera denna typ av omställningskostnader . faktor i sammanhanget är också hur den nya frekvensplaneringen som PTS arbetar med kommer att skilja sig från den nuvarande. I sammanhanget kan nämnas att PTS strävar efter att i så stor utsträckning som möjligt använda befintliga mastplatser i den nya frekvensplaneringen (rapportnummer PTS-ER-2016:29 s. 17). En redovisning av kostnaden för att flytta en enstaka sändare ter sig därför mindre relevant. Ökade kostnader som föranleds av en tillståndsmässig möjlighet att sända över större områden än tidigare bör kunna motsvaras av ökade intäkter av att kunna nå fler lyssnare. Förslagen bedöms i övrigt inte medföra några andra kostnader för företagen. Avsaknaden av en bedömning av särskilda hänsyn till små företag vid reglernas utformning, vilket påtalat som en brist, menar regeringen vara mindre betydelsefullt i detta fall. Eftersom tillståndsgivningen bygger på ett slutet anbudsförfarande, vilket kräver finansiella resurser av viss omfattning, är de allra minsta företagen inte aktuella i detta sammanhang. Som beskrivits i avsnitt 7.4.1 om konsekvenser av förslagen för staten kan sändningsområden som är utformade på ett kommersiellt attraktivt sätt leda till att värdet på sändningstillstånden ökar och därmed också radioföretagens kostnader för att få sändningstillstånd. En kostnadsökning för företagen i denna del skulle dock vara driven av att den vinnande budgivaren värderat sändningsmöjligheten som tillståndet ger högre . Enbart ökad konkurrens om de tillgängliga tillstånden bör inte innebära högre kostnader för företagen eftersom anbudsförfarandet är slutet och utformat för att förhindra att kostnaderna för tillstånden höjs på ett omotiverat sätt. Regeringens förslag syftar till att främja konkurrensen på radioområdet och bör därför få effekter på konkurrensförhållandena mellan radioföretagen. Utformning av sändningsområden ska t.ex. ske med hänsyn till vad som främjar konkurrens och mångfald på radioområdet. Den ansvariga myndighetens tillämpning av de föreslagna reglerna om innehav, överlåtelse och återkallelse av tillstånd innebär också att konkurrensförhållandena ställs i förgrunden genom att bestämmelserna ska motverka en marknadsstruktur som kan inverka menligt på konkurrensen inom ett sändningsområde. Sammantaget kan de företag som är verksamma inom den kommersiella radion därför räkna med ökad konkurrens med promemorians förslag. En ökad konkurrens på området kan få konsekvenser också för andra företag än de direkt berörda tillståndshavarna. Framförallt gynnas näringsidkare som köper annonstid av radioföretagen av att fler självständiga och konkurrerande aktörer bedriver kommersiell radioverksamhet inom ett sändningsområde, vilket även påpekar i sitt remissvar. Även underleverantörer till tillståndshavarna, exempelvis av programinnehåll, kan påverkas positivt av en mer konkurrensutsatt radiomarknad. Förändringen av sändningsområdenas utformning kan leda till att det blir färre tillstånd att sända över mindre områden. Det innebär sämre möjligheter för aktörer som endast vill nå ut med sändningar över den närmaste omgivningen. I detta sammanhang bör det framhållas att erfarenheterna visar att det varit svårt för tillståndshavarna att nå lönsamhet i lokala sändningar och att intresset för att sända över mindre områden sannolikt är lågt. För den som vill sända över områden av en 2016/17:136 kommuns storlek utgör närradion fortsatt en möjlighet. Därtill har framväxten av webb-radio inneburit att radiomediet generellt är mer tillgängligt än tidigare och att den som vill sända radio har möjligheter också vid sidan av tillståndspliktiga marksändningar. 7.5Bedömning av förslagen i förhållande till de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Förslagen bedöms inte stå i strid med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Förslaget till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) 13 kap. 2 § Myndigheten för press, radio och tv ska bestämma sändningsområdenas omfattning för analog kommersiell radio med hänsyn till vad som främjar konkurrens och mångfald på hela radioområdet och ger förutsättningar för en livskraftig kommersiell radio. Myndigheten ska samråda med i frågor om sändningsområdenas omfattning. Flera tillstånd kan ges för samma sändningsområde. Ändringen i första stycket innebär en förändring av vad Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) ska ta hänsyn till vid utformningen av sändningsområdenas omfattning. I stället för att ta hänsyn till vad som är naturliga lokala intresseområden och utforma sändningsområdena så att ett stort antal tillstånd kan ges, ska myndigheten ta hänsyn till vad som främjar konkurrens och mångfald på hela radioområdet och vad som ger förutsättningar för en livskraftig kommersiell radio. Förändringen innebär bl.a. att myndigheten kan bestämma sändningsområden som är av större geografisk omfattning . Att främja konkurrens och mångfald innebär att sändningsområdenas omfattning sammantaget ska ge förutsättningar för att flera av varandra oberoende tillståndshavare kan verka på radiomarknaden i konkurrens om lyssnare och annonsörer. Möjligheterna till konkurrens och mångfald bör beaktas både i det enskilda sändningsområdet och i hela landet. Rekvisitet hela radioområdet innebär att myndigheten ska ta hänsyn både till förhållandena inom den kommersiella radion och till möjligheterna för den kommersiella radion att konkurrera med public service-radion. livskraftig kommersiell radio innebär att hänsyn ska tas till de ekonomiska förutsättningarna för kommersiell radioverksamhet med Prop. 2016/17:136 målet att en tillståndshavare ska kunna bedriva en ekonomiskt bärkraftig verksamhet i ett längre perspektiv. Ändringen i första stycket innebär vidare att det där inte längre uttryckligen framgår att myndigheten ska ta hänsyn till vad som är tekniskt möjligt att nå från sändare med lämpligt läge och hur möjligheterna att ta emot sändningar påverkas i andra områden. frekvenstekniska hänsyn som är nödvändiga att ta vid all tillståndsgiven