prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Diagram 6.4 Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst och antal berörda till följd av förslaget om skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersätt- ning, i olika inkomstgrupper (från låg till hög inkomst) 2018 Antal berörda (höger axel) Anm.: Ekvivalerad disponibel inkomst, som är ett mått på ekonomisk standard, är hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Alla i ett hushåll har samma ekonomiska standard. Berörda individer är de som tillhör ett hushåll vars disponibla inkomst ändras till följd av förslaget. Källor: och egna beräkningar. Fler kvinnor än män berörs av en skatte- reduktion för sjukersättning och aktivitets- ersättning. Totalt sett är det omkring 190 000 kvinnor och 140 000 män som berörs av förslaget (se diagram 6.5). Bland de berörda ökar den individuella disponibla inkomsten något mer för män (0,) än för kvinnor (0,). Det förklaras av att den genom- snittliga inkomsten hos dem som har sjuk- ersättning eller aktivitetsersättning är lägre för män än för kvinnor. till befolkningen som helhet blir effekten på den individuella disponibla inkomsten däremot större för kvinnor (0,) än för män (0,02 pro- cent). Det förklaras av att fler kvinnor än män berörs av förslaget. Förslaget bedöms därför bidra till att öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Diagram 6.5 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst och antal berörda till följd av förslaget om skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning, kvinnor och män eller äldre, 2018 Källor: och egna beräkningar. Effekter för sysselsättning och arbetade timmar Vissa remissinstanser anför, liksom även anges i promemorian, att en skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning medför att den ekonomiska drivkraften att arbeta minskar. För att beviljas sjukersättning ska dock arbetsförmågan vara stadigvarande nedsatt på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. Detta begrepp innebär att nedsättningen bedöms bestå för all överskådlig framtid (prop. 2007/08:136). Flertalet av mottagarna av sjuk- ersättning står därmed långt från arbets- marknaden och deras sysselsättningsstatus väntas inte i nämnvärd utsträckning påverkas av skattereduktionen. Mottagarna av aktivitets- ersättning kan stå närmare arbetsmarknaden och en skattereduktion kan få en mycket begränsad inverkan på sysselsättningen bland dessa. Möjligheterna för personer med både sjuk- ersättning och aktivitetsersättning att prova att arbeta eller studera med vilande ersättning har dock utökats . Möjligheterna att behålla en del av ersättningen har också utökats. Även med en skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning är den ekonomiska vinsten för individen av att återgå i arbete eller av utökad arbetstid fortsatt stor. Arbetsförmedlingen och marknads- och utbildningspolitisk utvärdering anför i sina remissvar att effekterna av skatte- reduktionen på arbetsutbudet och syssel- sättningen är begränsade respektive inte stora. Sammantaget bedömer regeringen att effekterna av skattereduktionen på arbetsutbudet och sysselsättningen är försumbara. Effekter för företag och myndigheter m.fl. Förslaget bedöms inte medföra några konsekvenser för företag. De myndigheter som främst berörs av förslaget är och . Det har framkommit att lämnar kontrolluppgifter över utbetald sjuk- ersättning och aktivitetsersättning på blankett KU 18 som gäller pensions- och försäkrings- utbetalare m.fl. och det finns även möjlighet att lämna uppgifterna elektroniskt. Det finns redan ersättningskoder, uppdelade på inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning (kod 120) och sjukersättning och aktivitetsersättning på garantinivå (kod 403). Införande av en skatte- reduktion för sjukersättning och aktivitetser- sättning kommer dock medföra att behöver utveckla och anpassa sina it-system och uppdatera blanketter och information. Kost- naderna för dessa engångsåtgärder beräknas till . De därefter årligt löpande kostnader som uppstår på grund av den nya skattereduktionen bedöms vara marginella. Tillkommande kostnader för förslaget ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget påverkar inte förmånssystemet för sjukersättning och aktivitetsersättning men kommer behöva göra justeringar i sitt utbetalningssystem, vilket bedöms kunna kosta mellan en och . Därutöver tillkommer kostnader för uppdatering av styrande och stödjande dokument samt interna och externa infor- mationsinsatser. Kostnaderna för dessa bedöms understiga . Tillkommande kostnader på grund av förslaget för Försäkrings- kassan ska, liksom för , hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget innebär att det införs en ny skattereduktion som kan bli föremål för domstolsprövning. Rätten till skattereduktion och reduktionens storlek kommer i de flesta fall att vara beroende av sjukersättning och aktivitetsersättning som betalats ut av För- säkringskassan, vilken kommer att få kontrolluppgift om. De frågor som skulle kunna aktualiseras i domstol bör därför främst vara frågor kring erhållna utländska ersättningar och frågor huruvida en begränsat skattskyldig uppfyller kriteriet att det sammanlagda överskottet av förvärvsinkomster uteslutande eller så gott som uteslutande utgörs av P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 inkomster som ska beskattas i . Sådana frågor antas bli mycket ovanliga. Antalet överklaganden kan också förväntas bli få. De ökade kostnaderna reglerna kan innebära för domstolarna är således marginella och ryms därför inom befintliga ekonomiska ramar. oavsett var någonstans i världen som inkoms- terna kommer ifrån (3 kap. 8 § IL). Den som är begränsat skattskyldig är skattskyldig endast för vissa särskilda inkomster med speciellt stark anknytning till (3 kap. 18–19 a §§ IL). För begränsat skattskyldiga finns också bestäm- melser om ytterligare skattskyldighet i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utom- lands bosatta (förkortad SINK), lagen 6.4Höjd särskild inkomstskatt för (1991:591) om särskild inkomstskatt för utom- 6.4.1Ärendet och dess beredning har tagit fram promemo- rian Höjd särskild inkomstskatt för utomlands bosatta () med förslag om att den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta ska höjas från . En samman- fattning av promemorian finns i bilaga 6, av- snitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 6, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6, avsnitt 3. En sammanställning av re- missyttrandena finns tillgänglig i Finansdeparte- mentet (Fi2017/01368/S1). Förslaget om höjd särskild inkomstskatt för utomlands bosatta är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. beskattningsrätt avgränsas genom att man skiljer mellan obegränsat och begränsat skattskyldiga. Bestämmelser om vilka fysiska personer som är obegränsat respektive begränsat skattskyldiga finns i 3 kap. 3–7 och 17 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Obegränsat skattskyldig är huvudsakligen (a) den som är bosatt i , (b) den som sta- digvarande vistas i eller (c) den som har väsentlig anknytning till och som har varit bosatt här (3 kap. 3 § IL). Begränsat skattskyldig är i huvudsak den som inte är obegränsat skattskyldig (3 kap. 17 § IL). Den som är obegränsat skattskyldig är, som huvudregel, skattskyldig för alla sina inkomster lands bosatta artister m.fl. och kupongskatte- lagen (1970:624). Inkomster från arbete i och vissa andra inkomster, som uppbärs av fysiska perso- ner som är bosatta utomlands (med undantag för artister och idrottsmän), beskattas enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Med bosatt utomlands avses en fysisk person som är begränsat skattskyldig enligt inkomst- skattelagen (2 § SINK). De inkomster som omfattas av lagen är bl.a. –lön och förmåner som har utgått av anställ- ning hos svenska staten, svensk kommun eller svenskt landsting eller, i den mån in- komsten har förvärvats genom verksamhet i , av annan anställning, –styrelsearvode och liknande ersättning från bl.a. svenskt aktiebolag, oavsett var verk- samheten har utövats, –inkomstgrundande ålderspension, garanti- pension, efterlevandepension, sjukersätt- ning och aktivitetsersättning (till den del det totala beloppet av dessa inkomster för varje kalendermånad överstiger en tolftedel av 0,77 prisbasbelopp), –pension på grund av anställning hos svenska staten, svensk kommun eller svenskt lands- ting, –tjänstepension, om förmånen utgår på grund av förutvarande tjänst och den tidi- gare verksamheten huvudsakligen har ut- övats i , och –sjöinkomst med viss svensk anknytning (5 § SINK). Särskild inkomstskatt tas ut av de skattepliktiga inkomsterna, med undantag för sjöinkomst där skattesatsen är (7 § SINK). Den skattskyldige får inte göra några avdrag från inkomsterna. Inte heller får skattereduktion räknas av mot skatten. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 skattskyldige behöver inte deklarera inkomster- inhämtade förhandsavgörande från EU-dom- na, eftersom skatten är definitiv. stolen (se dom den 19 novem- beslutar om skatt för en fysisk ber 2015 i mål nr C–632/13, ). person ska tas ut enligt lagen om särskild in- framhöll att en utomlands bosatt komstskatt för utomlands bosatta (13 kap. 1 § person som beskattas enligt lagen om särskild in- skatteförfarandelagen [2011:1244], nedan för- komstskatt för utomlands bosatta i allmänhet kortad SFL). beskattas lindrigare än vad som gäller för en i I vissa fall kan det vara till fördel för den bosatt person med motsvarande inkoms- skattskyldige att beskattas enligt inkomstskat- Vidare framhöll att just Det finns därför möjlighet för den skatt- denna omständighet skiljer omständigheterna i skyldige att begära att få sina inkomster beskat- målet från de omständigheter som förelåg i EU- tade enligt inkomstskattelagen i stället för enligt domstolens dom i mål lagen om särskild inkomstskatt för utomlands C-440/08, Gielen. Det sistnämnda målet gällde bosatta (4 § SINK jämförd med 3 kap.18 § första skattebestämmelser för utomlands bosatta per- stycket 1 IL). Om den skattskyldige har valt att soner som i sig var diskriminerande jämfört med bestämmelserna för i landet bosatta personer. beskattning enligt en för riket genomsnittlig Den möjlighet som stod till förfogande för skattesats (65 kap. 4 § andra stycket utomlands bosatta personer att välja att i stället Vid högre inkomster tillkommer även statlig omfattas av samma bestämmelser som för i Den skattskyldige har rätt till av- landet bosatta personer uteslöt inte de diskrimi- drag för kostnader i inkomstslaget tjänst enligt vanliga regler i inkomstskattelagen. nr C–632/13 att det är förenligt med skattskyldiges överskott av förvärvsinkomster i att inte medge utomlands bosatta personer – och i andra länder, uteslutande eller så som får merparten av sina inkomster från käll- gott som uteslutande, utgörs av överskott av för- staten och som har valt systemet med källskatt – värvsinkomster i har den skattskyldige samma avdragsmöjligheter som de som medges i dessutom rätt till bl.a. allmänna avdrag, grund- avdrag och jobbskatteavdrag (62 kap. 9 §, 63 kap. sammanlagda skattebelastningen för utomlands 2 § och 67 kap. 5 § IL). bosatta personer inte är högre än för bosatta per- de eller så gott som uteslutande avses 90–95 pro- till (prop. konstaterade att en utomlands bosatt person, del 1 s. 504). som har förvärvat hela eller så gott som hela sin inkomst i , får – genom att välja beskatt- ning enligt inkomstskattelagen – rätt till avdrag Frågan om lagen om särskild inkomstskatt för på motsvarande sätt som gäller för i bo- utomlands bosatta är förenlig med Denna valmöjlighet, slog dom- har varit föremål för prövning i Högsta förvalt- stolen fast, får anses tillgodose förutsättningen ningsdomstolens avgörande HFD 2016 ref. 36. att den sammanlagda skattebelastningen för Bakgrunden var en skattskyldig som hade bott utomlands bosatta inte får bli högre än för skatt- och arbetat i under hela sitt yrkesliv. skyldiga bosatta i . Hon flyttade därefter till , men fick hela som har valt att beskattas enligt lagen om sär- sin inkomst från i form av pension, liv- skild inkomstskatt för utomlands bosatta, i ränta och sjukersättning. Hon ville göra vissa av- stället för enligt inkomstskattelagen, kan då var- drag och få skattereduktion för underskott av ken med stöd av eller av nationell rätt kapital, trots att hon beskattades enligt lagen om göra avdrag som medges enligt inkomstskatte- särskild inkomstskatt för utomlands bosatta och därmed inte var berättigad till sådana avdrag och genom HFD 2016 ref. 36 slagit fast att det är sådan skattereduktion enligt denna lag. förenligt med att beskatta en utom- målet var närmare bestämt om det är förenligt lands bosatt person enligt lagen om särskild med att beskatta en utomlands bosatt inkomstskatt för utomlands bosatta utan rätt till person enligt lagen om särskild inkomstskatt för avdrag och skattereduktion, när den skattskyl- utomlands bosatta utan att medge avdrag och dige har haft rätt att välja att i stället bli beskat- tad enligt inkomstskattelagen. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 6.4.3 Höjd särskild inkomstskatt för Regeringen anser därför, trots vad Näringslivets Skattedelegation och Föreningen anför om att motiven till en sänkt särskild inkomstskatt för utomlands bo- Regeringens förslag: Den särskilda satta kvarstår, att den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta bör höjas med fem pro- procentenheter från av skatte- centenheter från 20 till pliktig inkomst, som inte utgör sjöinkomst. pliktig inkomst, som inte utgör sjöinkomst. Ändringen träder i kraft . TCO och LO anser att en större skatteöver- syn bör göras. Denna fråga faller dock utanför Promemorians förslag överensstämmer med Flera remissinstanser har framfört synpunkter på förslagets effekter. Remissinstanserna: Majoriteten av remiss- las i konsekvensanalysen i avsnitt 6.4.4. instanserna har inte några invändningar eller syn- punkter eller har avstått från att lämna synpunk- ter på förslaget i promemorian. Förslaget föranleder en ändring i 7 § SINK, se i (LO) anser att alla inkomster från arbete bör behandlas lika i skattehänseende, oavsett om inkomsterna utgör lön eller uppskjuten lön, dvs. att det är rimligt att återställa SINK-skatten till den ursprungliga nivån och påpekar att en begränsat skattskyldig alltid kan välja att bli beskattad enligt lagen om särskild inkomstskatt ca från och med för utomlands bosatta eller enligt inkomst- Undantaget sjöinkomster uppgick skattein- Näringslivets Skattedelegation och Föreningen täkterna från den särskilda inkomstskatten för , som avstyrker förslaget, utomlands bosatta till ca framhåller att de motiv som anfördes när rege- Detta motsvarar beskattningsbara inkoms- ringen 2013 sänkte den särskilda inkomstskatten ter på ca . för utomlands bosatta torde vara giltiga fort- komster antas öka med uppgår de beskattningsbara inkomsterna En höjning av skatte- och LO anser att en större skatteöversyn bör göras, bl.a. mot bakgrund av alla de skatteförslag skulle då öka skatteintäkterna med ca 0,4 miljar- som regeringen har remitterat . Skälen för regeringens förslag: Lagen En höjning av skattesatsen medför emellertid särskild inkomstskatt för utomlands bosatta att det kan bli mer fördelaktigt för en del indivi- trädde i kraft . der att välja att beskattas enligt inkomstskatte- inkomstskatten var av den skatteplik- lagen i stället. Om dessa individer väljer att be- Denna skattesats var oförändrad skattas enligt inkomstskattelagen skulle skatte- fram till och med (med undantag för intäktsökningen för dessa inte motsvara fem skatten på sjöinkomster som procentenheter utan vara något lägre. sänktes till ). det vara så att en del individer beskattas enligt pliktiga inkomster, med undantag av sjö- den särskilda inkomstskatten för utomlands bo- inkomster, sänktes dock till från och satta trots att det, även utan höjd skattesats, 2013:952, prop. skulle vara mer fördelaktigt för dem att beskattas 220–222). Det finns enligt regeringens bedömning gör det mer fördelaktigt för dessa att välja be- offentligfinansiella skäl att återställa skattesatsen skattning enligt inkomstskattelagen varvid fler för särskild inkomstskatt för utomlands bosatta individer troligtvis kommer att välja att beskattas till av skattepliktig inkomst, som inte P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 För dessa individer minskar skatte- intäkterna till följd av den höjda skattesatsen. Hur en eventuell överflyttning till beskattning enligt inkomstskattelagen påverkar skatteintäk- terna är svåruppskattat. av skatteintäkterna från den särskilda inkomst- skatten för utomlands bosatta bedöms komma från inkomster som eventuellt skulle flyttas över till inkomstskattelagen vid föreslagen skattesats- höjning. Om skatteintäktsökningen för dessa in- komster antas vara hälften så stor som om alla inkomster fortsatt beskattats enligt den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta blir den sammanlagda skatteintäktsökningen ca 0,37 mil- jarder kronor . Undantaget de med sjöinkomster var det 2015 ca 150 000 individer som var skattskyldiga enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Av dessa var det runt ca 85 000 individer som betalade skatt i . Att individer inte betalar någon skatt i kan bero på t.ex. skatteavtal eller att erhållen allmän ålderspension inte överstiger en tolftedel av 0,77 prisbasbelopp . För de som betalar skatt i kommer det svenska skatteuttaget att öka till följd av förslaget (se tabell 6.8). Tabell 6.8 Ökat skatteuttag till följd av förslaget vid olika inkomstnivåer och inkomsttyper Allmän ålderspension, sjuk- och aktivitetsersättning Annan skattepliktig inkomst som inte är sjöinkomst Anm.: Beloppen är beräknade med prisbasbelopp (). Källa: Egna beräkningar. Höjningen av skattesatsen kan medföra att det blir mer fördelaktigt för en del individer att välja att beskattas enligt inkomstskattelagen. Om be- skattning enligt inkomstskattelagen blir mer för- delaktigt beror bl.a. på inkomstnivå, inkomsttyp, ålder och hur stor andel av den totala förvärvs- inkomsten som kommer från . Baserat på de som betalade skatt enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 2015 rör det sig om uppskattningsvis för vilka skattesatshöjningen skulle kunna göra beskatt- ning enligt inkomstskattelagen mer fördelaktig. Näringslivets Skattedelegation och Föreningen menar att skattesatshöjningen är negativ ur ett sysselsättningsperspektiv. Före- ningen Svenskar i Världen framhåller att det finns risk att utomlands bosatta som arbetar i till följd av skattesatshöjningen skulle upphöra att arbeta i . Då förslaget rör ett begränsat antal individer samt att det fortsatt kommer att vara relativt låg beskattning även efter skatte- satshöjningen bedömer regeringen att eventuella effekter på sysselsättningen blir ytterst marginella. För företag bedöms förslaget inte få några större administrativa konsekvenser förutom behovet av att anpassa skatteinbetalningarna till den före- slagna skattesatsen. I den mån den lägre beskatt- ningen enligt den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta ger upphov till konkurrens- fördelar för vissa företag minskas sådana fördelar till följd av förslaget. Förslaget att höja den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta medför för endast en marginell förändring, vilken kommer att ingå i den anpassning som görs på grund av ny eller förändrad lagstiftning. I den mån den höjda skattesatsen leder till att fler individer väljer att beskattas enligt inkomst- skattelagen medför förslaget ett ökat antal dekla- rationer för att hantera. Eventuella tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna be- döms förslaget inte få någon budgetpåverkan. Eftersom förslaget rör personer bosatta utom- lands bedöms förslaget inte ha några effekter för den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män i . Den föreslagna ändringen påverkar emellertid fler män än kvinnor; av dem som påverkas är kvinnor. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Vidare tyder inkomstuppgifter för de som beskattades enligt lagen om särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta 2015 att den genom- snittliga inkomsten från är högre för de män som påverkas än för de kvinnor som påverkas. Förslaget får inte heller några konsekvenser på fördelningen av disponibel inkomst inom Sveri- ges befolkning. Föreningen i Världen anser att förslaget får stora negativa konse- kvenser för de pensionärer som har bosatt sig utomlands och som har låga pensionsinkomster. Statistiken över de som beskattas enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta innehåller inga uppgifter om inkomster från andra länder än . Det är därför inte möjligt att göra en fördelningsanalys för de som bor utomlands. I sammanhanget kan det noteras att de med allmän ålderspension som inte över- stiger en tolftedel av 0,77 prisbasbelopp inte betalar någon skatt alls och påverkas således inte av förslaget. Till den del individers migrationsbeslut fattas på skattemässiga grunder minskar förslaget incitamenten att flytta från . instanserna finns i bilaga 7, avsnitt 3. En sammanställning av remissyttrandena finns till- gänglig i lagstiftningsärendet (Fi2017/01480/S1). I detta avsnitt behandlas promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 7, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7, avsnitt 5. Regeringen har följt Lagrådets synpunkter, utom såvitt avser ändringar i övergångsbestämmelserna till SFS 2001:1175. Synpunkterna behandlas i för- fattningskommentaren. Löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska som huvudregel tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst (11 kap. 1 § inkomstskattelagen [1999:1229], förkortad IL). Som skattepliktig förmån räknas därför bl.a. bilförmån. Skatteplikt för bilförmån uppkommer inte för den som använt förmånsbil i endast ringa 6.5Ändrad beräkning av bilförmån omfattning (61 kap. 11 § andra stycket IL). 6.5.1Ärendet och dess beredning Regeringen har beslutat om lagrådsremissen Ett nytt bonus–malus-system för nya lätta fordon. I lagrådsremissen lämnas förslag på hur ett s.k. bonus–malus-system för nya lätta fordon skulle kunna utformas, där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Med anledning av det föreslagna bonus– malus-systemet har det inom Finans- departementet också tagits fram en promemoria med förslag på justeringar i bestämmelserna om beräkning av bilförmånsvärdet. I promemorian föreslås även att förmån av betald trängselskatt och infrastrukturavgift inte ska ingå i det schablonmässigt beräknade förmånsvärdet. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 7, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 7, avsnitt 2. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remiss- ringa omfattning avses ett fåtal tillfällen och en sammanlagd körsträcka på högst (prop. 1993/94:90 s. 93 och 94). Arbetsgivare som ger ut en bilförmån är normalt skyldig att månatligen betala arbets- givaravgifter på värdet av förmånen. För bilför- mån som redovisas som uttag i näringsverk- samhet är näringsidkaren i motsvarande fall skyldig att betala egenavgifter på förmånsvärdet (vid överskott av näringsverksamheten). Förmån av fri eller delvis fri bil beräknas på ett visst schabloniserat sätt enligt 61 kap. 5–11 §§ IL. Utgångspunkten är att förmånsvärdet ska motsvara kostnaderna för en privatägd bil, dvs. att det skattepliktiga värdet i princip ska mot- svara marknadsvärdet (prop. 1996/97:19 s. 55). I schablonen ingår som utgångspunkt samtliga utgifter (fasta och rörliga) för en privatägd bil utom drivmedel. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1