prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Den förda politiken, vilken inkluderat bl.a. skattenedsättningar för biodrivmedel, en fordonsbeskattning som främjar mer miljöanpassade fordon, supermiljöbilspremien samt stöd för en utbyggnad av laddinfrastrukturen, har burit frukt. Det bindande målet om förnybar energi i transportsektorn är nu uppnått men regeringen fortsätter att utvärdera, justera och komplettera befintliga styrmedel för att främja en utveckling i linje med regeringens mer ambitiösa målsättningar, om att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030 och att fordonsflottan ska vara fossilfri. I denna proposition föreslår regeringen att en s.k. reduktionsplikt införs, vilken ger förutsättningar för minskade växthusgas- utsläpp från bensin och dieselbränsle (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.15). Regeringen föreslår även ett s.k. bonus–malus- system som syftar till att öka andelen miljöanpassade fordon med lägre koldioxid- utsläpp (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.16). Regeringen har även anvisat särskilda medel för samordning av en omställning av transportsektorn till fossilfrihet. Inom ramen för detta uppdrag har myndigheten, med bistånd av Transportstyrelsen, , , , tagit fram en strategisk plan för omställningen vilken utgör ett viktigt underlag för regeringens fortsatta överväganden inom området. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 2.5.7Energiforskning och innovation I budgetpropositionen föreslog Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är att insatserna ska inriktas så att de kan bidra till att uppfylla uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Fokus för insatserna inom energiforskningen är områden som har förutsättningar för tillväxt och för export. De konkreta målen för verksamheten är –att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , karaktäriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, –att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader och –att bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet. Regeringen presenterade en proposition med riktlinjer för forskning och innovation på energiområdet som beslutade Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet(prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164). Som grund för regeringens proposition fanns underlag och förslag från , samt utvärderingar från både Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) och konsultföretaget . Utvärderarna menar att verksamhet överlag fungerar väl och att insatserna skapar stora värden. Det finns dock möjligheter till ytterligare förbättringar. regeringen en förstärkning av budgeten för forskning och innovation på energiområdet. I propositionen Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet ger regeringen sin bedömning om ökade ambitioner och insatser på olika områden, samt på förstärkningar kring exempelvis tvärsektoriell och tvärvetenskaplig forskning och innovation, internationellt samarbete, strategiska innovationsområden och jämställdhet inom det framtida energisystemet. Verksamheten kring forskning och innovation på energiområdet har utformats i enlighet med vad som angetts i propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) och är indelad i sex temaområden: –Energiintensiv industri, –Bränslebaserade energisystem, –Byggnaden som energisystem och Nedan följer exempel på verksamhet och resultat från de sex områdena. Temaområde Kraftsystemet innefattar elproduktion från förnybara energikällor som vatten, hav, vind och sol, samt teknik för kraftöverföring och distribution av el. Verksamheten syftar till att möjliggöra ett elsystem i förnybar el 2040 liksom ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. är det viktigt att forskare och näringsliv ska kunna utveckla och sälja ny teknik och nya lösningar på en global marknad för förnybar energiteknik. finansiering på området uppgick till av de medel från anslagsposten som beviljades . har initierat två nya stora programsatsningar inom kraftsystem- området. Programmet El från solen bidrar till forskning om nya lovande solelteknologier, utveckling av nya solelinnovationer och kunskapsuppbyggnad som underlättar för en ökad användning av solel i . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 SamspEL bidrar till utvecklingen av framtidens elnät med forskning för ett flexibelt, resurseffektivt och robust elsystem. Temaområdet Transportsektorn omfattar verksamhet kring förnybara drivmedel, elektrifiering av transportsystemet, energieffektiva fordon och fartyg samt energi- och resurseffektiva transportsystem och samhällen. riktade av de från anslagsposten beviljade medlen till området. största förkommersiella innovations- upphandling, Elvägar, drivs av i samarbete med och . Upphandlingen har lett till en demonstrationsanläggning utanför . Projektet syftar till att visa hur elvägar kan fungera i verklig trafik. Det har en total kostnad på varav bidrar med . invigdes också den första induktiva laddstationen i för elbussar. Stationen ingår tillsammans med en pluginhybridbuss från i demonstrationsprojektet hållplats- laddning som ska utvärdera den induktiva tekniken i nordiskt klimat och undersöka hur driften påverkas av kyla och snö. Kostnaden för projektet uppgår till , varav bidragit med . har AB lanserat ett nytt förbränningskoncept baserat på en nyskapande patenterad kolvdesign, vilken bygger på den långsiktiga forskning bidragit till. har tidigare bidragit till den första etappen inom projektet (Biomass Gasification) som gäller produktion av biogas genom förgasning av biobränsle och spill från skogsbruket. I en andra etapp skulle bygga en fullskaleanläggning på 100 MW med stöd från EUs program NER300. På grund av otillräckliga marknadsförutsättningar har dock planerna för den andra etappen lagts på hyllan. Inom temaområdet Energiintensiv industri sker insatser kring fyra prioriterade forsknings- och innovationsområden: Förnybara energibärare och processer, Effektiv energianvändning, Hållbara material och produkter samt Hållbart företagande och Verksamheten inriktas mot energiintensiv industri, som skogsindustrin och järn- och stålindustrin. uppgick insatserna på området till av de inom anslagsposten beviljade medlen. Verksamheten är tillämpningsnära och samfinansieras i stor utsträckning med näringslivet. har beviljat , , och för projektet (HYBRIT). Projektet är en genomförbarhets- studie för att undersöka förutsättningarna för att framställa järn med hjälp av vätgas som reduktionsmedel i stället för med kol och koks. Om projektet lyckas kan svensk stålindustri bli först i världen med koldioxidfri järnframställning och projektet kan bli startskottet för en radikal omställning av svensk stålindustri. har 2016 också beviljat till konceptverifiering i pilotskala för en process för tillverkning av biodrivmedel från lignin. Den första etappen av projektet pulverstålsproduktion (PROBIOSTÅL) som stödjer med har avslutats . Projektet har undersökt om förgasad biomassa kan ersätta fossila bränslen inom stålindustrin i allmänhet och vid produktion av järnpulver i synnerhet. Baserat på första etappens resultat uppförs nu en pilotanläggning på 6 MW som beviljat i stöd. Området Bränslebaserade energisystem omfattar produktion och förädling av biobränslen, inklusive restprodukter och avfall, samt omvandling till el och värme som sker i t.ex. svenska fjärrvärme- och kraftvärmeverk. användes av de inom anslagsposten beviljade medlen till stöd för verksamhet på området. Insatserna bidrar till att åstadkomma en ökad, hållbar och mer kostnadseffektiv tillförsel av biobränslen för att möta en ökad efterfrågan. Sly är en biobränsleresurs där skörden kan vara gynnsam för biologisk mångfald och kulturmiljöer. har finansierat en inventering av sly på igenväxande marker. Resultaten visade att den årliga ekologiskt och ekonomiskt tillgängliga potentialen för sly är omkring 5–. Regelverk som kräver miljöhänsyn vid uttag av skogsbränsle får stor betydelse vid tillämpningen av EU:s föreslagna hållbarhetskriterier för fasta biobränslen. En grupp internationella forskare har under ledning av svenska forskare med finansiering av granskat den vetenskapliga diskussionen om bioenergins klimatpåverkan. Detta förväntas leda till att internationella miljökrav på bioenergi kan baseras på väl underbyggda slutsatser och relevanta fakta. Forskningsresultaten har presenterats för olika aktörer inom EU och den internationella energibyrån IEA. Området Byggnaden som energisystem omfattar bebyggelsens energianvändning över hela livscykeln och inkluderar hushållens energianvändning utifrån olika upplåtelseformer och olika grader av självbestämmande. Forskningen syftar till att energianvändningen i bebyggelsen ska bli effektiv och långsiktigt hållbar, samt att slutanvändningen av energi i bebyggelsen ska minska. finansiering på området uppgick till av de inom anslagsposten beviljade medlen 2016. finansierar forsknings- programmet Spara och bevara som fokuserar på forskning, utbildning och information om energieffektivisering av kulturhistoriskt värde- fulla byggnader. driver också ett samverkansprogram för värmepumpande tekniker kallat Effsys Expand. Detta program är det enda i sitt slag som samlar hela den kyl- och värmepumpstekniska branschen. Genom programmet har även en strategi för resurs- effektiv värme och kyla tagits fram. Temaområde Energisystemstudier bidrar till kunskap och kompetens om samspelet mellan aktörer och målsättningar i energisystemens olika delar för att underlätta omställning till ett hållbart energisystem. Den kräver också kunskap och kompetens om vilka konsekvenserna blir av de nationella och internationella energi- systemens omställning. Inom området finansieras samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningsansatser i kombination med naturvetenskapliga och tekniska perspektiv för att ta fram sådan kunskap. användes av anslagspostens beviljade medel till stöd för verksamhet på området. främjar tvärvetenskaplig forskarutbildning som bidrar till att öka P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 kompetens inom energisystemområdet genom energisystem. driver även forsknings- programmet Strategisk Energisystemforskning vilket genomfört en särskild satsning inom området internationell klimatpolitik. Verksamheten förväntas bidra med ny kunskap om utsläppshandel, politiska möjligheter för koldioxidlagring och länders genomförande- planer för att reducera klimatutsläpp från energisektorn. Forskningen har också bidragit med metodutveckling för att analysera olika tekniska och ekonomiska utvecklingsvägar för energisystemet. har även etablerat en funktion för hållbar samhälls- utveckling. På så sätt skapas en samlingsplats för energisystem och samhällsrelaterade forsknings- aktiviteter inom . Förutom den verksamhet som ryms inom något av de sex temaområdena genomför också insatser av mer övergripande karaktär. Forskning och innovation på energiområdet har som mål att bidra till att uppfylla de uppställda energi- och klimatmålen, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken, samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Insatserna kan därför i sin helhet betraktas som klimatforskning och innovation. ska bidra till en samlad redovisning av klimatforskning i enlighet med förslagen i rapporten bidrar klimatforskningen till att nå klimatmålen? (N2013/02781/E). Denna redovisning sker i ett separat underlag i samband med årsredovisningen. samarbetar med om insatser för energiinriktad grundforskning. beviljade stöd till sammanlagt 15 projekt på området. samarbetar med och Formas inom satsningen Strategiska innovationsområden (SIO) med som samordnare. Initiativet innebär att ledande aktörer från näringsliv, högskola och offentlig sektor själva pekar ut och definierar områden där de ser behov av en svensk kraftsamling och gemensamma insatser. Inom sådana områden tas det fram strategiska innovationsagendor vilka P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 sedan ligger till grund för bildandet av strategiska innovationsprogram. De strategiska innovationsområdena är ett centralt verktyg för att förverkliga regeringens strategiska samverkansprogram (se utg. omr. 24, avsnitt 3.5.2.) För att förverkliga övergången till ett hållbart energisystem är det viktigt att insatserna kring forskning och innovation på energiområdet nyttiggörs och kommer till användning. Detta kan ske t.ex. genom att verksamheten bidrar till att det finns forskarutbildade personer med relevant kompetens inom näringsliv och myndigheter, att det finns underlag för relevanta miljöbedömningar, eller att företag kan arbeta vidare med industriell forskning och utveckling för att ta fram ny teknik och nya lösningar. En annan viktig väg till nyttiggörande är innovativa entreprenörer och små företag som utvecklar och introducerar nya lösningar och produkter på marknaden. För att främja sådan utveckling arbetar med stöd till affärsutveckling, kommersialisering och internationalisering. hjälper unga företag att föra nya produkter och tjänster till marknaden och stödjer företagen tills dessa produkter och tjänster nått en sådan mognadsgrad att privata aktörer är beredda att ta vid, finansiera och driva fortsatt utveckling. Myndigheten fokuserar på projekt som har både hög kommersiell potential och stark relevans för omställningen till ett hållbart energisystem, i eller globalt. Stödet till affärsutveckling baseras på ett bidrag med begränsat royaltyåtagande, vilket innebär att stödet återbetalas vid kommersiell framgång. har beviljat tio företag bidrag med royaltyåtagande. Dessutom har ett företag beviljats ett så kallat tillväxtlån. som söker affärsutvecklingsstödet bidrag med royalty har också ökat i jämförelse med föregående år. Stödets effekter kan bl.a. följas genom de intäkter som företagen redovisar som ett resultat av de affärsutvecklingsprojekt som har finansierat. redovisade 11 av företagen som fått stöd av myndigheten intäkter uppgående till . redovisade företagen i licensintäkter. En annan indikator på framgång är om företag som fått stöd från myndigheten noteras på en marknadsplats för handel med aktier. Totalt har åtta företag som fått affärsutvecklingsstöd från marknadsnoterats, och hade dessa företag ett samlat värde av , vilket är en ökning i genomsnitt sedan noteringen. har också börjat arbeta med särskilda utlysningar för olika stöd för affärsutveckling och innovation. Tre sådana utlysningar har genomförts: Marknadsinsatser för spridning av ny energiteknik, Verifiering av nya energiinnovationer samt Demonstration på internationella marknader. Inom det nationella regionalfonds- programmet har den nya riskkapitalfonden grön investeringsfond etablerats som ett dotterbolag till . I den gröna investeringsfonden är kapitalbasen, dvs. offentlig finansiering inklusive EU-medel, . Till det kommer privat finansiering. Fonden är ett samarbete mellan och och kommer att bidra till fondens kapital med . För företag med innovationer i tidiga utvecklingsfaser är det en utmaning att hitta kapital från privata marknadsaktörer, inte minst inom energiområdet. gör ett antal insatser med syfte att öka sådana företags möjlighet att attrahera privat kapital. En sådan insats är den årliga Portföljdagen, då företag som har fått stöd från träffar industriföretag och investerare. Ett annat är innovationstävlingen som stöttar med finansiering och kompetens. ger även stöd till den ideella organisationen för projektet , vars syfte är att föra samman entreprenörer och tillväxtföretag med kompetens och kapital. I den svenska nationella exportstrategin ingår insatser inom Team Energy kring samarbete, formering och paketering av det svenska kunnandet för att uppnå större export och ökad tillväxt i . Inom denna ram arbetar med utveckling och spridning av svensk energiteknik, energitjänster Forum för smarta elnät har också en roll i detta. Bl.a. ska forumet utgöra en plattform för det strategiska och operativa arbetet för att öka exporten inom smarta elnät. En av forumets uppgifter är att ta fram en strategi från forskning till internationalisering. En arbetsgrupp till forumet har därför presenterat en strategi. Förslaget innehåller rekommendationer inom tre områden: bättre samordning av branschen, prioritering av exportfrämjande insatser, metod för att visa upp internationellt. Strategin kommer att presenteras i sin helhet . I samarbete med aktörer som Business , svenska ambassader, branschföreningar och miljöteknikbolag sprider också kunskap för att främja utvecklingen av styrmedel, regelverk och standarder för en hållbar tillväxt. har genomfört ett antal insatser för att stödja svenska företags introduktion på utländska marknader. Bland dessa kan nämnas , , , och . Internationellt samarbete kring forskning och innovation på energiområdet Internationellt samarbete kring forskning och innovation på energiområdet är viktigt för att få största möjliga utväxling och genomslag av de nationella resurserna. En stor del av samarbetet bedrivs i multilaterala former genom det nordiska samarbetet, EU, IEA och Mission Innovation. Viktiga insatser görs också genom bilateralt samarbete med enskilda nationer. Nordisk energiforskning (NEF) är en nordisk institution under som finansierar nordiskt samarbete kring energiforskning. finansierade verksamheten med . Arbetet med att utveckla och implementera insatser inom EU:s strategiska energiteknikplan, SET-plan, har fortsatt . ingår i styrgruppen och i många av de arbetsgrupper som har att formulera projekt och program på specifika områden. deltar även i programkommittén för energiområdet inom EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020. Dessutom deltar i några av EU:s olika offentlig-privata partnerskapsprogram (Public P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Private Partnership). samarbetar även aktivt tillsammans med andra medlemsländer för att initiera samarbeten inom s.k. ERA-NET: ett instrument för samverkan mellan forskningsfinansiärer i EU-länder som syftar till gemensamma utlysningar och projektfinansiering. I IEA deltar genom i flera tekniksamarbeten, s.k. Technology Collaboration Programmes (TCP). Samarbetena stärker svenska aktörers konkurrenskraft, spetskompetens och tillväxtmöjligheter, samt kunskapsöverföring. Det internationella samarbetet Mission Innovation lanserades vid klimattoppmötet i . har stora insatser gjorts för att initiera verksamheten inom samarbete. är aktivt engagerad i arbetsgrupperna för flera av de sju innovationsutmaningar som etablerats, främst de om smarta nät, värme och kyla, samt biodrivmedel. deltar genom i flera bilaterala samarbeten om forskning och innovation. har genomfört fem utvärderingar för att utveckla, följa upp och effektivisera verksamheten, samt ge bättre möjligheter att bedöma resultat och inriktning av program. Utvärderingarna analyserar bl.a. programmens målformuleringar för effektmål och val av indikatorer och arbetet med effektkedjor och verksamhetslogik. Energifrågor är av tvärgående natur och berör många andra politik- och forskningsområden. ansvarar för ett sammanhållet program av forskning och innovation där energirelevansen är av avgörande betydelse. För att få så heltäckande insatser som möjligt samverkar myndigheten med flera andra expertmyndigheter och forskningsfinansiärer. Som nämnts ovan samarbetar med och Formas för genomförandet av en satsning på Strategiska innovationsprogram (SIO). samarbetar också med om regionalfondsprogrammen –2020, med fokus på insatser för att stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi i alla sektorer. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 också tillsammans med Klimatsynk. Detta är en nationell plattform för att samordna aktiviteter, skapa synergier och undvika överlappningar samt öka lärandet mellan de åtta regionala och det nationella programmet för övergången till koldioxidsnål ekonomi. , och Europeiska regionala utvecklingsfonden medfinansierar Klimatsynk. Tillsammans med finansierar energiinriktad grund- forskning. På vindkraftsområdet driver tillsammas med kunskapsprogrammet Vindval. Programmet finansierar forskning om vindkraftens påverkan på människor, natur och miljö. har beslutat att förlänga programmet med ytterligare en etapp och har avsatt för genomförandet. Inom transportområdet finns många kontaktytor med andra aktörer. deltar i nätverket , som är ett samverkansforum för myndigheter som stöder transportforskning. Myndigheten samverkar med kring Batterifondsprogrammet som stöder forskning och utveckling med inriktning mot teknikområdena batteriåteranvändning, batteri- återvinning och fordonsbatterier. samarbetar också med i anslutning till Klimatklivet – lokala klimatinvesteringar, och har där ett samordningsansvar kring frågor om laddinfrastruktur. deltar i programmet för Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) i samverkan med och . är ansvarig för delprogrammet Energi och miljö. Tillsammans med och upphandlar kunskaps- underlag avseende elvägar för tunga fordon, se även ovan under temaområde Transportsektorn. Inom ramen för Forum för innovation i transportsektorn samarbetar med , , och . samverkar också med genom att bedöma ansökningar med energirelevans inom ramen för program Innovationsprojekt i företag, samt inom program för Testbäddar. Utöver detta samarbetar också med , , , Havs- och vattenmyndigheten och . är en expert- myndighet vars uppdrag är att verka för välfungerande energimarknader. Det gör myndigheten via regeringsuppdrag eller genom egna förslag på regelutveckling som ges till regeringen. Myndigheten har inga särskilda medel för forskning. Den forskning som myndigheten bedrivet har handlat om uppdragsforskning som finansierats inom ramen för förvaltningsanslaget. Uppdrags- forskningen har varit starkt kopplad till pågående regeringsuppdrag och regelutveckling och har varit av kortare karaktär. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Tabell 2.12 visar fördelningen av utbetalda medel och antal projekt inom de olika temaområdena från anslaget 1:4 Energiforskning. Tabell 2.12 Energiforskning och innovation – antal projekt och utbetalade medel från anslag 1:4 Energiforskning fördelade på sex temaområden Klicka här för att ange tabellens underrubrik. Samfinansieringsgraden, dvs. andra aktörers ekonomiska bidrag till de projekt som finansieras med anslag från utgiftsområdet, ökade åter i förhållande till 2015. Förhållandet ligger nära 1:1. Tabell 2.13 Samfinansiering av forskning och innovation, beslutade medel Företag/branschorgan, m.m. I tabell 2.14 redovisas mottagare av beslutade stöd. Det framgår att stödet till företag 2014 var högre än både 2015 och 2016. Stödet till branschorgan och institut ändras inte nämnvärt mellan åren medan stödet till offentliga organ och internationella samarbeten ökat något. Det senare är inte någon dramatisk förändring men kan ändå ses i ljuset av en allt högre prioritering av internationellt samarbete. Tabell 2.14 Procentuell fördelning av beslutade medel mellan olika grupper av mottagare Offentliga organ/Internationellt Beviljade medel fördelas på olika typer av insatser och finansieringsinstrument i enlighet med tabell 2.15. Tabell 2.15 Beviljade medel fördelat på kategorier Energiinriktad grundforskning avser den verksamhet som genomförs i samverkan med (se ovan) tillsammans med P R O P .