prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder................. Analys och slutsatser .................................................................. 1:1 Avgifter till internationella organisationer.......................... 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet........................ 1:3 Nordiskt samarbete .............................................................. 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet........................................................ 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning .................... 1:7 Bidrag till internationella 1:8 Bidrag till .................................. 2.6.10 1:10 Information om i utlandet .................................... 2.6.11 1:11 Samarbete inom .................................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan........ Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan........ Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Andelen kostnader för de olika organisationerna av totalt utbetalt under anslag 1:1 Avgifter till internationella organisationer 2013-2016 .13 Det totala antalet utsända samt antal kvinnor och män i svenska bidrag till civila och militära krishanterings- och fredsfrämjande insatser 2016 18 Svenska bidrag i civila och militära krishanterings- och fredsfrämjande insatser 2015 och 2016................................................................................ Svenska institutets stipendier 2014-16 ...................................................... Anslagsutveckling 1:1 Avgifter till internationella organisationer .......... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Avgifter till Tabell 2.11 Anslagsutveckling 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ............... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Freds- och Tabell 2.13 Anslagsutveckling 1:3 Nordiskt samarbete ..................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Nordiskt samarbete...... Anslagsutveckling 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet .................................................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet ........... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Inspektionen för Anslagsutveckling 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning ...................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke- Anslagsutveckling 1:7 Bidrag till internationella Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Bidrag till Anslagsutveckling 1:8 Bidrag till ................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:9 ......... Anslagsutveckling 1:10 Information om i utlandet..................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:10 Information om Anslagsutveckling 1:11 Samarbete inom ..................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Samarbete inom Tabell 2.31 Härledning av anslagsnivån 2018–2020............................................................ för 1:11 Samarbete inom ........................................................................ 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Diagram 1.1 Utrikespolitiska institutets publicerade artiklar i medier........................ 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt tabell 1.1, 2.bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2, 3.bemyndigar regeringen att –2022 besluta om svenskt deltagande i verksamheten för for Countering Hybrid Threats i och –2022 för anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet besluta om en årlig medlemsavgift om högst . Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke- Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2 Utgiftsområde 5 Internationell Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: och . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan institutet (UI) 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.3 Ramnivån realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 5 Internationell samverkan Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. En rad olika faktorer bidrar till målet att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Insatser som finaniseras genom utgiftsområde 5 ska ses i ett sammanhang där även effekterna av andra offentliga insatser eller samverkan med berörda aktörer bidrar till måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Det handlar om en bredd av samhälleliga kontakter och relationsskapande på olika nivåer och i olika forum, och med diplomatiska, politiska och ekonomiska medel. Utlandsmyndigheterna spelar här en central roll. Unika uppdrag, såsom medlemskap i 2017– 18, verkar som såväl mål som medel och bidrar till att stärka hela utgiftsområdets måluppfyllelse. förvaltningskostnader redovisas under utgiftsområde 1 . 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En bärande del av verksamheten på utgiftsområdet utgörs av de principer och politiska prioriteringar som vägleder den politik som förs; demokrati och mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och en feministisk utrikespolitik, såsom de kommer till uttryck i regeringens årliga utrikesdeklaration. Dessa utgör bedömningsgrunder för att bedöma resultatet, måluppfyllelsen och utvecklingen på området. Vägledande är även genomförandet av Agenda 2030 och Politiken för global utveckling (PGU). De indikatorer som används för att redovisa resultat avseende den författningsreglerade verksamheten inom området exportkontroll är följande: –Rättsenlighet och kvalitet i myndighetsutövningen –Handläggningstider för tillståndsärenden –Omfattningen av tillsynsverksamheten –Rutiner för sökanden –Myndighetens mervärde genom stödet till –Bidragen till det nationella arbetet för icke- spridning –En väl fungerande samverkan med andra berörda myndigheter De resultatindikatorer som används för att redovisa resultat inom Sverigefrämjandet är följande: –Nations Brands index och andra internationella index samt SI:s studier om bilden av utomlands –Uppföljande enkäter till utlandsmyndigheter och deltagare om främjandeaktiviteter –Antal aktiviteter och antal deltagare i dessa –Antal sökande till respektive deltagare i stipendieprogram och ledarskapsprogram, och utvärdering efter genomförda utbildningar –Antal inslag i tryckta och digitala medier samt följare i sociala medier –Annonsvärde beräknat genom medieanalys –Antalet institutioner utomlands som undervisar i svenska Den feministiska utrikespolitiken, med handlingsplan och uppsatta mål, är en central bedömningsgrund för utrikesförvaltningens verksamhet. All verksamhet analyseras utifrån hur den bäst bidrar till kvinnors och flickors rättigheter, representation och resurser samt till de uppsatta målen för politiken som handlar om kvinnors och flickors politiska aktörskap och ekonomiska egenmakt, medverkan i och inflytande över fredsarbetet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt frihet från alla former av våld. Regeringen använder sig även av myndigheters och internationella organisationers årsredovisningar och årsrapporter, svenska och internationella utvärderingar, revisioner, analyser samt forskning. I det följande redovisas resultat från ett aktivt arbete i närområdet och globalt. utrikes- och säkerhetspolitik har gjort skillnad och bidragit bland annat till resultat för ökad fred och säkerhet i närområdet och andra delar av världen, och till att stärka kvinnors och flickors rättigheter. engagemang i internationella organisationer starka internationella engagemang och svensk utrikespolitik har fortsatt att vara inriktade på bred internationell samverkan och samarbete. har varit en aktiv aktör i FN, EU, , , (), och och i sitt partnerskap med Nato. De obligatoriska avgifterna till internationella organisationer finansieras från anslag 1:1 och utgör av utgiftsområdet. Utvecklingen av kostnader på anslaget är framförallt beroende av förändringar i organisationernas arbete och valutakurser och lämnar litet utrymme för svensk påverkan. I tabell 2.1 redovisas andelen kostnader, av de totala årliga utbetalningarna, för de internationella organisationerna. Tabell 2.4 Andelen kostnader för de olika organisationerna av totalt utbetalat under anslag 1:1 Avgifter till internationella organisationer FN är den främsta förvaltaren av en normbaserad världsordning, och som sådan en av de viktigaste arenorna för svensk utrikespolitik. Denna roll accentuerades då blev invalt i för . Den framgångsrika kampanjen var en illustration av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 engagemang och trovärdighet inom FN:s olika politikområden. Svensk FN-politik har även syftat till att förebygga konflikter, stödja fredsansträngningar, främja återuppbyggnaden av konfliktdrabbade stater och förhindra att de återfaller i konflikt, inklusive genom att verka för ett ökande deltagande av kvinnor i fredsarbetet och genom styrkebidrag. har också verkat för nedrustning och icke-spridning bland annat i första utskottet i . FN har fortsatt att vara en viktig kanal för humanitära arbete och för våra ansträngningar för att bekämpa fattigdom, främja en hållbar utveckling och bekämpa klimatförändringarna. Arbetet med Agenda 2030 gick exempelvis in i en genomförandefas, där syftet är att rigga hela FN- systemet för att svara upp mot utmaningarna. Även stärkandet av folkrätten, främjandet av de mänskliga rättigheterna och jämställdhet har fortsatt att vara prioriterade områden för i FN. , som kritisk FN-vän, var också mycket aktiv i ansträngningarna att reformera FN. Det tog sig bland annat uttryck i ett intensivt förhandlingsarbete bakom generalförsamlingens s.k. QCPR-resolution, vilken innehåller uppdrag till generalsekreteraren av stor vikt för fortsatta reformer av FN:s utvecklingssystem, i aktivt påverkansarbete i reformerna av FN:s freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet samt i FN:s budgetutskott, där viktiga aspekter av administrativ reform beslutas. bidrog till att FN:s nye generalsekreterare, , kunde väljas i en process som var mer transparent och inkluderande än . I enlighet med vad regeringen anfört i andra sammanhang är EU viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska plattform. Kraften i EU:s samlade ekonomi och värderingar bygger dess globala roll, vilket ger en hävstång för genomslag för svenska prioriteringar. verkade för att stärka EU:s sammanhållning och strategiska inriktning inom utrikes- och säkerhetspolitiken. var ett av de pådrivande länderna bakom den globala strategin 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik som presenterades av EU:s höga representant . Regeringen bedömer att strategin utgör en stark plattform för EU:s externa politik . Den visar att EU i ljuset av de stora utrikes- och säkerhetspolitiska utmaningar som står inför är berett att stärka och utveckla sitt samarbete inom en rad områden. Strategin speglar en bred syn på säkerhet, är tydlig om vilka värderingar som bör ligga till grund för unionens agerande, och utgår från ett starkt åtagande till en regelbaserad multilateral världsordning med FN och folkrätten som kärna. lade stor vikt vid att påverka strategin i dessa delar, liksom vid skrivningarna till försvar för den europeiska säkerhetsordningen. På initiativ av slås också fast att EU systematiskt kommer att integrera frågor om mänskliga rättigheter, jämställdhet och hållbarhet inom alla politikområden och institutioner. inleddes genomförandet av strategin, med säkerhet och försvar som första fokusområde. I linje med svensk politik tog unionen substantiella steg för att inom befintliga resurser förstärka sina förmågor inom civil och militär krishantering. var fortsatt en stor bidragsgivare till EU:s 16 krishanteringsinsatser, särskilt på det civila området. har inom EU varit en starkt bidragande kraft till ett intensifierat och breddat jämställdhetsarbete i EU:s externa relationer. har bland annat varit drivande för för externa relationer (GAP), för att EU:s utrikestjänst (EEAS) har inrättat en högnivårådgivare för jämställdhet och kvinnor, fred och säkerhet samt för att EU har vidareutvecklat sitt arbete mot sexuellt och könsrelaterat våld i konflikt. har också konsekvent drivit jämställdhetsfrågorna på bred front i de geografiska och tematiska rådsarbetsgrupper där EU:s gemensamma utrikespolitik utformas. presenterade Europeiska kommissionen ett meddelande om EU:s genomförande av Agenda 2030 både internt och externt. fick gehör för ambitiösa skrivningar om bland annat jämställdhet, hållbart företagande, handel och etablering av en plattform för dialog med intressenter. Arbetet inom har tagit sin utgångspunkt i tre så kallade dimensioner av säkerhet: militärpolitiska frågor, ekonomiska och miljöaspekter samt demokrati och mänskliga rättigheter. Det svenska stödet till var inriktat mot att främja säkerhet och samarbete i , med fokus på att värna organisationens normer, principer och åtaganden, samt på att stärka EU:s röst i organisationen. har bidragit till att breda säkerhetsbegrepp, den europeiska säkerhetsordningen samt åtaganden och principer har behållits intakta, trots skilda uppfattningar bland deltagande stater i dessa frågor. har vidare bidragit till att stärka normativa och praktiska hantering av den ryska aggressionen mot , inklusive genom sitt politiska, finansiella och personalmässiga stöd till särskilda observatörsmission i . Genom att verka för ett tydligare genomslag för EU:s prioriteringar i har bidragit till att stärka EU:s röst i organisationen. Som EU:s samordnare för yttrande- och mediefrihetsfrågor i har även medverkat till EU:s fortsatta prioritering av frågorna vid i samt till flera tydliga EU-uttalanden. Genom den svenska sekonderingen till kontoret för mediefrihetsrepresentant har medverkat till att stärka arbetet på mediefrihetsområdet. har genom att aktivt delta i genomförandet av Wiendokumentet och fördraget om observationsflygningar () bidragit till att instrumentet upprätthålls. Bland annat har mot ersättning ställt ett observationsplan till förfogande för andra fördragsstater inom ramen för Open Skies. har tillsammans med likasinnade länder bidragit till att en dialog om militärpolitiska förtroendeskapande åtgärder har etablerats i . har ställt personal till förfogande för tjänster i sekretariatet, institutionerna och fältmissionerna, bidragit med ett stort antal observatörer till valobservationsinsatser under ledning av kontor för demokrati och mänskliga rättigheter (ODIHR) samt riktat extrabudgetärt projektstöd till verksamhet, och har därigenom medverkat till operativa arbete med särskilt fokus på att främja demokrati och mänskliga rättigheter, mediefrihet och ökad kapacitet för civilsamhället. Efter bland annat svenska påtryckningar har jämställdhetsfrågorna fått en mer framträdande plats på dagordning. har prioriterat kärnområden: mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Målet har varit att bidra till en gemensam värdegrund bland organisationens medlemsstater. verkar för att säkerställa att övervakningssystemet enligt och fortsatt fungerar. I har fortsatt att aktivt stödja generalsekreterarens reformsträvanden och medverkat till ökat fokus i program och budget på organisationens kärnområden. Den ryska aggressionen mot , inklusive den olagliga annekteringen av , har präglat arbetet även 2016. har verkat för att stödja genom olika instrument och genom ett omfattande stöd och sekunderingar till organisationens verksamhet och reformarbetet i landet. bidrar även till reformarbete i , , och . Utvecklingen i har också tagit stor plats. har kommit långt i effektivisering och har radikalt minskat det tidigare stora antalet mål som väntade på behandling och avgörande. Måltillströmningen har dock på nytt ökat, till följd av utvecklingen i flera medlemsstater. väntade cirka 160 000 mål på behandling av domstolen. var antalet nere i runt 65 000 mål. steg dock antalet oavgjorda mål till cirka 80 000, en ökning . Den främsta förklaringen ligger i en ökning av nya klagomål mot tre länder: , och . Antalet nyinkomna klagomål till domstolen ökade med totalt vilket är ett trendbrott jämfört (2014-15) då antalet inkommande klagomål minskade. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 har lämnat stöd till kommissarie för mänskliga rättigheter i arbetet med att genomföra omfattande granskningsmissioner och bidra till konkreta förbättringar av situationen för mänskliga rättigheter på många håll. Arbetet med jämställdhet och hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter har gått framåt . En funktion för råd och stöd till medlemsstaterna för hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter kan nu finansieras över den gemensamma budgeten. arbete med jämställdhetsintegrering har stärkts ytterligare genom en ny övervakande jämställdhetskommission. har varit drivande i dessa frågor. har en viktig roll i att bevaka och motverka de inskränkningar som sker i länder som begränsar domstolars, oppositionens, medias och akademikers villkor att uttrycka sig fritt och att granska berörda regimer. partnerskap med Nato fortsatte att utvecklas utifrån deltagande i det individuella samarbetsprogrammet Enhanced Opportunities Programme. Fokus har legat på politisk dialog, övnings- och utbildningssamarbete och informationsutbyte, framför allt kopplat till säkerhetsläget i närområde. verkar även för ett fördjupat samarbete mellan EU och Nato. fördjupades den politiska dialogen mellan och Nato ytterligare genom en rad möten på politisk nivå. Genom deltagande i avancerad övningsverksamhet har samarbete med Nato fortsatt utveckla den svenska försvarsmakten samt vår förmåga att delta i internationella krishanteringsinsatser. Antagandet av EU-Natodeklarationen har stärkt samarbetet mellan de två organisationerna på en rad områden. godkände det så kallade värdlandsavtalet med . har förlängt stödet till Natos utbildnings- och rådgivningsmission Resolute Support Mission (RSM), i samt Natos insats i Kosovo, Kosovo Force (KFOR). har inom ramen för partnerskapet med Nato verkat för att Natos och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 partnerländers tillämpning av FN:s säkerhetsråds resolution om kvinnor, fred och säkerhet utvecklas och stärks ytterligare. Bland annat har deltagit i arbetet med att se över policyn och handlingsplanen för säkerhetsrådsresolution . verkar för att ska stödja medlemsländernas ansträngningar att skapa bättre förutsättningar för en hållbar utveckling i form av ökad sysselsättning, kvalitativt arbete, god utbildning samt ett aktivt miljö- och klimatarbete. har en stärkt social dialog på nationell och global nivå, liksom jämställdhetsperspektivet, varit prioriterat. Fokus har därtill lagts på migrations- och integrationsfrågor, internationella skatteavtal och arbete mot skatteflykt och skatteundandraganden, den digitala ekonomin, innovation, frihandel, produktivitetsökning, liksom på arbete som kan bidra till att globaliseringens vinster kommer alla till del. har arbetat tillsammans med (och ) för att etablera former för social dialog inom initiativ ”Global ”, och har en löpande dialog med om genomförandet av Global Deal-konceptet. och har följt upp om svensk integrationspolitik, vilken ger en övervägande positiv bild av den svenska politiken på området men som även lyfter fram vissa brister. Uppföljningen sker genom en kontinuerlig dialog mellan och om bl.a. integrationsfrågor, i form av utbyte av erfarenheter och goda exempel. anslöt sig till de humanitära organisationernas gemensamma ”Call to Action on Protection from Gender Based Violence in Emergencies”, vilket innebär åtaganden om att bland annat stärka ömsesidigt lärande, att utveckla politiken och att, med start , redovisa data för bistånd som används till stöd för att motverka våld mot kvinnor. har varit drivande i det arbetet. har framhållit roll i att bidra till ett internationellt regelbaserat samarbete, framförallt på det ekonomiska området. Regeringens nya verktyg för att följa utvecklingen av människors livskvalitet och ekonomins långsiktiga hållbarhet har inspirerats av arbete. har bidragit till utarbetandet och antagandet av en OECD-handlingsplan för genomförande av Agenda 2030, i vilket spelar en viktig roll. stod värd för det årliga mötet med of (CoGN) som då behandlade CoGN:s roll för att styra och genomföra Agenda 2030. Verksamhet för fredsbyggande och säkerhetsfrämjande I en allt oroligare omvärld har engagemang för fred och säkerhet ytterligare stärkts. Verksamheten är bred och omfattar en mångfald av utrikespolitiska instrument, däribland politisk dialog och utvecklingssamarbete. Delar av verksamheten finansieras över utgiftsområde 7, vilket möjliggör synergier. Nedan resultatredogörelse hänför sig i huvudsak till engagemang finansierade över anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Stöd till prioriterade organisationer Verksamheten har innefattat stöd till mellanstatliga, multilaterala och enskilda organisationer för särskilda insatser och projekt syftandes till att främja konfliktförebyggande, fredsbyggande, medling, folkrätt och mänskliga rättigheter. Stödet har bidragit till genomförandet av Agenda 2030 och då särskilt mål 16 som handlar om att främja fredliga och inkluderande samhällen. De geografiskt prioriterade områdena har varit närområdet, , , , MENA- regionen, , , och Stora sjöregionen. har stärkt engagemanget i FN och ger ett mångsidigt stöd till organisationens organ för fred och säkerhet. har bland annat gett bidrag till FN:s politiska avdelning och dess medlingskontor för att ytterligare stärka FN:s och säkerhetsrådets arbete med konfliktförebyggande och fredlig konfliktlösning. Exempelvis har ungefär två tredjedelar av personalen på avdelning utbildats i dialog och fredsprocesser av FBA. Arbetet i och stödet till FN:s fredsbyggandekommission har fortsatt.