prop · H5033 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:3 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en förlängd övergångsperiod för understödsföreningar. Lagen (1972:262) om understödsföreningar upphävdes i samband med införandet av försäkringsrörelselagen (2010:2043). Enligt lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043) fick emellertid befintliga understödsföreningar fortsätta att driva sin verksamhet enligt lag till utgången av 2014. Innan övergångsperiodens slut skulle föreningarna antingen ansöka om tillstånd enligt försäkringsrörelselagen eller träda i likvidation. Övergångsperioden för understödsföreningar har därefter förlängts till utgången av 2017 (prop. 2013/14:84). I propositionen föreslås att övergångsperioden för understödsföreningar förlängs ytterligare till utgången av , i avvaktan på en ny reglering för tjänstepensionsföretag. Lagändringen föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043)............................................ Ärendet och dess beredning.............................................................. Förlängd övergångsperiod för understödsföreningar........................ Bakgrund och gällande rätt................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043)......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043). 2017/18:3 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043) Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043) ska ha följande lydelse. En understödsförening som före En understödsförening som före enligt lagen (1972:262) om under- enligt lagen (1972:262) om under- driva verksamheten och ska då driva verksamheten och ska då omfattas av bestämmelserna i den omfattas av bestämmelserna i den lagen till utgången av lagen till utgången av eller, om en ansökan om tillstånd eller, om en ansökan om tillstånd gen (2010:2043) då har getts in, gen (2010:2043) då har getts in, till dess att ett beslut med anled- till dess att ett beslut med anled- ning av en sådan ansökan har ning av en sådan ansökan har fått vunnit laga kraft. Om en ansökan om tillstånd Om en ansökan om tillstånd enligt första stycket inte har getts enligt första stycket inte har getts in före utgången av eller in före utgången av eller om den avslås, ska föreningen om den avslås, ska föreningen träda i likvidation. träda i likvidation. Likvidationen ska handläggas enligt bestämmelserna i lagen om understödsföreningar. Har sådant förhållande inträffat som påkallar likvidation enligt andra stycket och har inte i understödsföreningsregistret införts uppgift om att föreningen trätt i likvidation, ska rätten på anmälan av och efter föreningens hörande förklara att föreningen ska träda i likvidation. Bestämmelserna i 44 § lagen om understödsföreningar ska tillämpas vid rättens handläggning av en anmälan enligt fjärde stycket. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2014:219. Ärendet och dess beredning Lagen (1972:262) om understödsföreningar, förkortad UFL, upphävdes i samband med införandet av den nya försäkringsrörelselagen (2010:2043), förkortad FRL. Befintliga understödsföreningar fick emellertid fortsätta att driva sin verksamhet enligt UFL till utgången av 2014 enligt lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043), i det följande benämnd införandelagen. Innan övergångsperiodens slut skulle föreningarna antingen ansöka om tillstånd enligt FRL eller träda i likvidation. För att möjliggöra nybildning av beslutade regeringen att en särskild utredare skulle få i uppdrag att lämna förslag till en ny reglering för sådana institut (dir. 2013:32). I uppdraget ingick även att ta fram förslag till övergångs- och ombildningsregler för befintliga institut som kan omfattas av och rådets direktiv /41/EG av om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (kallat IORP- direktivet) definition av tjänstepensionsinstitut. Vidare skulle utredaren analysera och överväga ett antal frågor rörande genomförandet av kommande ändringar av IORP-direktivet i svensk rätt. Utredningen antog namnet . Utredningen överlämnade betänkandet En ny reglering för tjänstepensionsföretag (SOU 2014:57). Betänkandet har remitterats och bereds i . Övergångsperioden för understödsföreningar förlängdes 2014 till utgången av 2017 i avvaktan på en revidering av IORP-direktivet (prop. 2013/14:84, SFS 2014:219). antog och rådet en omarbetning av IORP-direktivet (kallat IORP II-direktivet). I denna proposition behandlas endast frågan om en förlängd övergångsperiod för understödsföreningar. Den ändring som föreslås i införandelagen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. 4.1Bakgrund och gällande rätt För befintliga understödsföreningar gäller UFL. Med en understödsförening avses en förening för inbördes bistånd som, utan affärsmässigt drivande av försäkringsrörelse, meddelar annan personförsäkring än arbetslöshetsförsäkring (1 §). Vidare ska en understödsförening vara sluten på så sätt att den huvudsakligen är avsedd för anställda i visst eller vissa företag, personer tillhörande en viss yrkesgrupp eller medlemmar i sammanslutning med sådan intressegemenskap att en samverkan även för personförsäkring är naturlig. Understödsföreningarna ska vara registrerade hos och stå under tillsyn av denna (3 §). Understödsföreningarna brukar indelas med utgångspunkt i vilken form av försäkring som meddelas. Det finns pensionskassor, sjukkassor, begravningskassor samt sjuk- och begravningskassor. Pensionskassorna meddelar i huvudsak pensionsförsäkring och indelas i tjänstepensionskassor och andra pensionskassor. Dagens understödsföreningar meddelar framför allt pensionsförsäkring, men även annan livförsäkring såsom begravningsförsäkring samt sjuk- och olycksfallsförsäkring. Det finns 58 föreningar registrerade hos , varav 27 står under begränsad tillsyn. I samband med införandet av FRL upphävdes UFL. Enligt införandelagen fick befintliga föreningar emellertid fortsätta att driva verksamheten enligt UFL till utgången av 2014 eller, om en ansökan om tillstånd enligt FRL då hade getts in, till dess att ett beslut med anledning av en sådan ansökan hade vunnit laga kraft (7 § införandelagen). Om en ansökan inte hade getts in före utgången av 2014 eller om den avslogs, skulle föreningen i likvidation. I remissbehandlingen inför införandet av FRL gjordes invändningen att svenska tjänstepensionskassor ålades strängare kapitalkrav än tjänstepensionsinstituten i övriga länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). I förarbetena till FRL betonades att tjänstepensionsmarknaden i stort sett var en nationell angelägenhet och att inordningen av tjänstepensionskassorna i FRL medförde fördelar som uppvägde nackdelarna i fråga om konkurrensneutralitet på europeisk nivå. Det framhölls dock att förnyade överväganden skulle göras inom ramen för genomförandet i svensk rätt av Solvens II-direktivet (prop. 2009/10:246 s. 216 f.). Solvens överlämnade betänkandet Rörelsereglering för försäkring och tjänstepension (SOU 2011:68). Utredningen föreslår bl.a. en förlängning av övergångsperioden för understödföreningar i avvaktan på en ny lag om tjänstepensionsrörelse. Även har i promemorian Förhållandet mellan Solvens II-direktivet och tjänstepensionsdirektivet föreslagit en förlängning av övergångsperioden. Efter förslag i proposition 2013/14:84 Tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro har övergångsperioden förlängts till utgången av 2017 i avvaktan på en Prop. 2017/18:3 revidering av IORP-direktivet. Vid remissbehandlingen av promemorian Förhållandet mellan Solvens II-direktivet och tjänstepensionsdirektivet uttryckte flera remissinstanser oro över att det inte går att bilda några nya tjänstepensionsinstitut i sedan UFL upphävdes. Regeringen har därefter gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. ta fram förslag till en ny lagstiftning för tjänstepensionsinstitut med beaktande av IORP II-direktivet (dir. 2013:32). Utredningen antog namnet . Utredningen har lämnat slutbetänkandet En ny reglering för tjänstepensionsföretag (SOU 2014:57). Betänkandet har remitterats och pågår beredning av detta i . Avsikten är att den nya lagstiftningen ska träda i kraft . Regeringens förslag: Övergångsperioden för understödsföreningar ska förlängas till utgången av . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Svensk Försäkring och anför att förslaget är nödvändigt för att tjänstepensionskassorna inte ska riskera att tvingas genomgå två resurs- och kostnadskrävande ombildningsförfaranden inom loppet av . , Svensk Försäkring, och anser att övergångsperioden behöver förlängas ytterligare. Enligt Svensk Försäkring och bör utgångspunkten vara att tiden ska sträcka sig lika långt som den övergångsperiod som försäkringsbolagen medges. I nuvarande svensk lagstiftning anges till . Genom IORP II-direktivet ges dock en möjlighet att förlänga tiden till den , något som de anser bör övervägas i det fortsatta förlängs till utgången av 2019. Enligt Svensk Försäkring och Finans- inspektionen innebär en alltför kort övergångstid även en risk för anhop- ning av ombildningsärenden hos . särskilt att den föreslagna ändringen ger för att ansöka om ombildning efter att den nya lagstiftningen om tjänstepensions- verksamhet beräknas träda i kraft. Även de understödsföreningar som ska ombildas till försäkringsföreningar eller avvecklas kommer sannolikt att lämna in sin ansökan mot slutet av övergångsperioden. tionen bedömer att det kommer att vara tidskrävande för understöds- föreningarna att ombilda eller avveckla verksamheten. även innebära att rörelsen överlåts till ett försäkringsföretag eller annan Verksamhetsförändringar kräver ofta att stadgarna ändras, vilket i praktiken innebär att det krävs två stämmor (eller fler) för att ändra stadgarna i de flesta understödsföreningar. vidare bedömningen att ett antal större försäkringsföretag kommer ansöka om ombildning i samband med att de nya reglerna om tjänste- 2017/18:3 pensionsverksamhet antas träda i kraft. Det innebär enligt inspektionen sammantaget att ett större antal företag kommer att lämna ansökningar eller anmälningar om verksamhetsförändringar . antar att det kommer att kunna bli en belastning för såväl företagen som inspektionen. Om övergångsperioden förlängs till utgången av 2019, finns det däremot enligt myndigheten en möjlighet att ärendena sprids över i stället för att koncentreras . Detta menar sannolikt skulle underlätta hanteringen för företagen och myndigheten. Vidare skulle det också underlätta för företagen av praktiska skäl att perioden förlängs till ett årsskifte eftersom det är då normalt beståndsöverlåtelser sker, en ny årsredovisningslag ska tillämpas samt uttag av avkastningsskatt sker. Företagen behöver enligt uppfattning dessutom tid på sig för att utreda de avtalsrättsliga och skattemässiga konsekvenserna av en ombildning innan stämmobeslut kan ske. Myndigheten föreslår vidare att övergångsbestämmelsen kompletteras med grundläggande bestämmelser om ombildning till ideella föreningar för mindre understödsföreningar med huvudsakligen social eller historisk verksamhet. påpekar att alla väsentliga förutsättningar behöver vara kända för tjänstepensionskassorna innan de kan fatta beslut om nödvändiga ändringar i stadgarna och andra förberedelser inför en ansökan om ombildning görs. Om tillgänglig tid för såväl ansökan om tillämpning som implementering av den nya regleringen är för kort riskerar kostnaderna enligt förbundets uppfattning att bli högre än nödvändigt. I och med att tjänstepensionskassorna inte är vinstdrivande kommer ökade kostnader i slutänden att sänka nivån på pensionsförmånerna. vid anser att det saknas skäl för att förlänga övergångsperioden för de understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor. anser att promemorian saknar en konsekvensanalys beträffande kunderna i de existerande understödsföreningarna i förhållande till riskerna av att ytterligare en period tillhöra understödsföreningar som inte träffas av skyddsreglerna i FRL. Om en konsekvensanalys visar att det kan finnas nackdelar eller särskilda risker för kunderna i företag som inte träffas av den försäkringsrörelserättsliga regleringen, bör förslaget enligt fakultetsnämnden kombineras med ett uppdrag till att särskilt bevaka understödsföreningarna i sådana avseenden . betonar särskilt vikten av att det tas fram anpassade regler i förhållande till de understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor. Skälen för regeringens förslag Behovet av en ny nationell reglering för tjänstepensionsinstitut är det inte möjligt att bilda några nya i annan form än som pensionsstiftelse. Enligt regeringens mening är detta otillfredsställande. Det är därför angeläget att en sådan möjlighet införs. Inrättandet av en ny nationell reglering för tjänstepensionsinstitut kräver emellertid noggranna överväganden. Regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att analysera och överväga vilka 8krav som ska ställas på för att de ska omfattas av IORP- direktivet (se avsnitt 3). Utredaren har även lämnat förslag till övergångs- och ombildningsregler för befintliga institut. Förslagen har remissbehandlats och bereds i . Inom ramen för arbetet med att ta fram underlag inför förslag till en lagstiftning för tjänstepensionsföretag – som avses remitteras – har regeringen beslutat att ge i uppdrag att analysera och lämna förslag till en kapitalkravsreglering för tjänstepensionsföretag (dnr Fi2017/01298/FPM). I uppdraget ingår även att kartlägga och beskriva förekomsten av olika former av uttaxeringsrätt i befintliga bolagsordningar och stadgar samt garantier från arbetsgivaren. Vidare omfattar uppdraget att kartlägga möjligheterna för nuvarande försäkringsföretag med tjänstepensionsverksamhet och tjänstepensionskassor att justera sina framtida åtaganden. ska redovisa uppdraget för regeringen . Övergångsperiodens omfattning och längd I avvaktan på en ny reglering för tjänstepensionsföretag bör övergångsperioden för understödsföreningar förlängas ytterligare för att befintliga tjänstepensionskassor ska kunna fortsätta att driva verksamheten enligt UFL i avvaktan på den nya regleringen för tjänstepensionsföretag. Utan förlängning skulle, som Svensk Försäkring och påpekar, sådana kassor riskera behöva genomgå två ombildningar och därigenom även byta grundläggande reglering två gånger. Först skulle kassorna vara tvungna att ombildas från understödsförening enligt UFL till försäkringsförening enligt FRL för att sedan ombildas till tjänstepensionsföretag i samband med införandet av den nya regleringen för tjänstepensionsföretag (om det alternativet väljs). Ett sådant ombildningsförfarande skulle medföra betydande olägenheter för föreningarna och deras medlemmar. Detta kan i huvudsak på motsvarande sätt komma att göra sig gällande i förhållande till understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor. Sådana understödsföreningar skulle vara tvungna att ombildas från understödsförening enligt UFL till försäkringsförening enligt FRL, för att sedan kunna bli föremål för ombildning i samband med införandet av en eventuell alternativ reglering (se nedan i avsnittet om alternativ reglering för understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor). vid anser regeringen således att det finns skäl för att den förlängda övergångsperioden även ska gälla understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor. vid efterfrågar vidare en konsekvensanalys beträffande riskerna för kunder av att ytterligare en period tillhöra understödsföreningar som inte träffas av skyddsreglerna i FRL. UFL är visserligen ålderdomlig, men de eventuella nackdelar som en fortsatt tillämpning av den lagen kan medföra får anses acceptabla med hänsyn till att förlängningen bör kunna begränsas till . Det kan vidare konstateras att understödsföreningar står under tillsyn. Regeringen anser inte att den förlängning som det nu är fråga om föranleder något särskilt tillsynsuppdrag i det avseendet. 2017/18:3 , Svensk Försäkring, och anför att den föreslagna övergångsperioden behöver förlängas. För tjänstepensionskassornas del kan det emellertid konstateras att IORP II-direktivet ska införlivas med nationell rätt . Avsikten är att direktivet ska genomföras i svensk rätt genom en ny reglering för tjänstepensionsföretag och målsättningen är att denna ska träda i kraft senast . Mot bakgrund av de krav på genomförande i tidshänseende som ställs upp i direktivet saknas således, trots de argument och omständigheter som remissinstanserna framför, förutsättningar för en övergångsperiod i enlighet med det som , Svensk Försäkring och föreslår. Sådana understödsföreningar som omfattas av tillämpningsområdet för den nya lagen om tjänstepensionsföretag bör emellertid så långt som det är möjligt ges tid att förbereda en ansökan om ombildning till tjänstepensionsföretag. Enligt regeringens bedömning får en förlängning t.o.m. anses som väl avvägd. Om det senare skulle visa sig att lagstiftningsärendet om en ny reglering av tjänstepensionsföretag försenas kan det inte uteslutas att det behöver göras nya överväganden i förhållande till övergångsperiodens längd. Detta gäller även i förhållande till understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor. Vidare kan det noteras att understödsföreningar som avser att fortsätta sin verksamhet efter , och som den tidpunkten ger in en ansökan om tillstånd enligt FRL, i praktiken medges en övergångsperiod som sträcker sig längre än . Verksamheten får nämligen enligt förslaget i denna proposition i sådant fall fortsätta enligt reglerna i UFL tills dess ett beslut i tillståndsfrågan fått laga kraft. Det sistnämnda förhållandet torde till viss del mildra de olägenheter som kan uppkomma för vissa understödsföreningar i händelse av en sådan anhopning av ombildningsärenden hos som inspektionen och Svensk Försäkring påtalar. Det kan vidare noteras att det finns en viss risk för snedvridning mellan sådana tjänstepensionskassor som väljer att ombilda sig omgående och sådana som avvaktar en ombildning intill övergångsperiodens utgång. Det får emellertid anses troligt att flertalet av föreningarna kommer att utnyttja den förlängda övergångsperioden. Regeringen anser att nackdelarna som en sådan snedvridning kan orsaka får anses acceptabla med hänsyn till övergångsperiodens längd. Avslutningsvis bör uppmärksammas att en långsiktig bedömning av behovet av övergångsregler och dess utformning för befintliga tjänstepensionsinstitut kommer att göras i samband med genomförandet i svensk rätt av IORP II-direktivet. Alternativ reglering för understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor Det kan noteras att förslaget i denna proposition ger alla understödsföreningar, inte bara tjänstepensionskassor, möjlighet att tillämpa de upphävda bestämmelserna i t.o.m. . De understödsföreningar som inte driver tjänstepensionsverksamhet är emellertid inte direkt berörda av den kommande lagstiftningen om tjänstepensions- Dessa understödsföreningar påverkas dock inte negativt av Prop. 2017/18:3 förslaget utan ges endast en möjlighet att fortsätta tillämpa de upphävda anser regeringen att det kan finnas anledning att överväga en alternativ reglering för sådana föreningar. Sådana förslag får dock behandlas i ett annat sammanhang än detta lagstiftningsärende. Förslaget om förlängd övergångsperiod för understödsföreningar innebär att tjänstepensionskassorna, liksom övriga befintliga understödsföreningar, får tillämpa UFL t.o.m. . Förslaget möjliggör för tjänstepensionskassorna att tillämpa regler som baseras på IORP I-direk- tivet i avvaktan på den nya lagstiftningen för tjänstepensionsföretag. Även övriga understödsföreningar får möjlighet att tillämpa UFL under ytterligare . Eventuella kostnader för med anledning av en förlängd övergångsperiod ska tas inom befintlig budgetram. Förslaget bedöms inte i övrigt medföra några kostnader för det allmänna. Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043) Paragrafen innehåller övergångsbestämmelser för understödsföreningar. Ändringen i första stycket innebär att understödsföreningarna ges möjlighet att fortsätta driva sin verksamhet enligt den upphävda lagen om understödsföreningar t.o.m. . Detta innebär att föreningarna får ytterligare på sig att ta ställning till om de ska ansöka om tillstånd enligt försäkringsrörelselagen och i övrigt inrätta sig Ändringen i andra stycket är en följdändring som föranleds av att övergångsperioden i första stycket förlängs till utgången av . Det innebär att om en ansökan om tillstånd enligt försäkringsrörelselagen inte har getts in inom den förlängda övergångsperioden eller om den avslås, ska föreningen i likvidation. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , Regeringen beslutar proposition Förlängd övergångsperiod för understödsföreningar