prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — MUCF arbetar för att sprida information till offentliga aktörer och idéburna organisationer om koden. har MUCF vid nio tillfällen genomfört djup- gående presentationer av koden. Under ytter- ligare 13 möten har koden presenterats mer kortfattat i syfte att öka kunskapen om dess användbarhet. En särskild spridning har gjorts av koden då den presenterats som ett verktyg för samverkan i MUCF:s skrift Samla kraft – En vägledning för kommuner och civilsamhället kring insatser för nyanlända (Ku2016/01226/D). har koden varit utgångspunkt i framtagandet av sakråd som arbetsmetod. Resultat utifrån principen om mångfald Principen om mångfald handlar bl.a. om att det civila samhället bör spegla och omfatta människor från olika delar av befolkningen. Uppföljningen av principen handlar bl.a. om att redogöra för befolkningens deltagande i det civila samhället, insatser för att underlätta mångfaldsarbete samt förutsättningar för det civila samhällets aktörer att verka inom olika samhällsområden. Medlemskap i förening och ideella insatser Befolkningens engagemang i det civila samhället kan redovisas på olika sätt. Enligt en undersökning av vid (Ku2017/01432/D) var av den svenska befolkningen i åldern 16-85 medlemmar i en förening . För män var andelen som är medlemmar i en förening och för kvinnor . För personer med hög utbildning var andelen och bland personer med låg utbildning . Med hög utbildning avses personer som studerat på högskole- eller universitetsnivå och med låg utbildning personer som inte avslutat grundskolestudier eller motsvarande. Personer som anger att de vuxit upp i ett annat land än är i lägre grad medlemmar i föreningar än personer som vuxit upp i , . Enligt SCB:s undersökning av levnads- förhållanden (/SILC) 2014–2015 var ca 6,2 miljoner av befolkning medlem i en förening.Cirka 3,8 miljoner var medlemmar i en fackförening eller företagar- organisation och 2,4 miljoner i en idrotts- eller friluftsförening. av alla som var medlem i minst en förening var också aktiva. Män var aktiva i högre grad än kvinnor, då av alla män med medlemskap var aktiva jämfört av alla kvinnor. Befolkningsundersökningen Folk i rörelse – medborgerligt engagemang 1992–2014 från visar att av befolkningen hade gjort ideella insatser i och utanför föreningslivet. Engagemangs- nivån är stabil och ligger på liknande nivåer som tidigare studier. De aktiva gjorde i genomsnitt ideella insatser ca , vilket är en ökning med jämfört med . män var genomsnittet 17 och för kvinnor . Civila samhället i socialt utsatta områden rapport från MUCF om villkoren för det civila samhället visar att föreningar i socialt utsatta områden är bättre på att nå under- representerade grupper i större utsträckning än föreningar i andra områden. Trots att föreningarna både i socialt utsatta områden och i andra områden i hög grad anser sig vara öppna för olika underrepresenterade grupper, involver- as dessa grupper i större utsträckning av före- ningarna i socialt utsatta områden. Regeringen har ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen 2017–2025. Programmet syftar till att lyfta socialt utsatta områden och att bryta segregationsmekanismer strukturellt. I detta arbete är organisationer inom det civila samhället centrala aktörer vad gäller att kunna bidra med insatser och åtgärder för att bryta den oroande utvecklingen med ökad segregation i städerna och växande klyftor i . Se vidare utg.omr. 13, avsnitt 6. Delaktighet i arbetet med flyktingsituationen I samband med flyktingsituationen med ett mycket stort antal asylsökande visade det civila samhället en stor kapacitet med omfattande verksamhet för asylsökande och nyanlända. I propositionen Extra ändringsbudget tillfördes anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn för detta arbete. I höständringsbudgeten 2016 tillfördes civilsamhällets organisationer, inklusive trossamfunden, ytterligare för att möjliggöra en snabb förstärkning av verksamheter riktade till asylsökande och för nyanländas etablering. Medlen fördelades mellan Svenska Röda Korset, , , Individuell Människohjälp, Forum – idéburna organisationer med social inriktning och trossamfunden genom stöd till trossamfunden, SST. Totalt tillfördes engångsmedel i höständringsbudgeten om genom stärkt stöd även till folkbildningen och idrottsrörelsen. ansvarar läns- styrelserna för ett nytt statsbidrag för tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Medel beviljas och betalas ut efter ansökan, huvudsakligen till organisa- tioner i det civila samhället. 16.4.3 Analys och slutsatser Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Politiken följs upp utifrån sex principer fastställda av . Utifrån principen om självständighet och oberoende tydliggörs hur statens bidrag till det civila samhället fördelats så att styrningen inte blir alltför omfattande. Inriktningen är att andelen generella bidrag i förhållande till riktade bidrag ska öka. uppgick de generella bidragen till , vilket är en ökning från . Åtta av tio organisa- tioner som bedriver verksamhet på uppdrag av det offentliga anser att de enbart i liten utsträckning eller inte alls begränsats i sin självständighet. Utifrån principen om dialog ska möjlighet ges för det civila samhället att vara aktiva på de arenor som finns för dialog med regeringen och att bidra med kunskap och synpunkter från det civila samhället. har detta manifesterats bl.a. i etablerandet av den nya arbetsmetoden sakråd som ett sätt för regeringen att ta del av kunskap och perspektiv från det civila samhället i olika sakfrågor. Regeringen anser att ökad kunskap om civilsamhället ökar förutsättningarna för offentliga aktörer att involvera och samverka med civilsamhället. Utifrån principen om kvalitet redovisas bl.a. kunskapshöjande insatser som är förutsättningar för en god kvalitet när civilsamhällets organisationer går in i rollen som utförare och i partnerskap med det offentliga. En betydande andel av de organisationer som ingick rapport från MUCF om villkoren för det civila samhället anser att kunskapen hos det offentliga alltjämt är låg. Regeringen anser att arbetet med att öka kunskapen om det civila samhället hos relevanta myndigheter är angeläget och bör fortsätta. Regeringen anser vidare att forsknings- programmet för det civila samhället som bedrivs av samt SCB:s statistikuppdrag om det civila samhället fortsatt ger regeringen viktig kunskap om det civila samhällets villkor och perspektiv. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Utifrån principen om långsiktighet har regeringen fortsatt arbetet med att stärka civilsamhällets långsiktiga villkor, bl.a. gällande hur statliga bidrag till det civila samhällets organisationer kan bli mer långsiktiga, förutsebara och enhetliga. Detta är ett prioriterat område för regeringen . Utifrån principen om öppenhet och insyn tydliggörs att regeringen aktivt efterfrågar det civila samhällets kunskaper i frågor som rör dem och att organisationerna i det civila samhället ger värdefulla bidrag till fördjupning och breddning av underlag för offentligt beslutsfattande. Utifrån principen om mångfald tydliggörs hur befolkningens engagemang i det civila samhället ser ut. En stor majoritet av befolkning, både kvinnor och män, är medlemmar i olika föreningar och organisationer. Frivilliga insatser genomförs av mer än hälften av befolkningen, i genomsnitt cirka . Andelen i befolkningen som är medlemmar i en förening minskar dock och det finns stora skillnader i engagemang mellan personer med låg och hög utbildning. forskning visar också att bl.a. personer med utländsk bakgrund och personer som står långt från arbetsmarknaden är underrepresenterade i det svenska civilsamhället (MUCF 2016). Det är angeläget att följa och vidare analysera utvecklingen på området. Därtill kan konstateras att det civila samhället visat stor kapacitet och gjort betydande insatser under flyktingsituationen och därefter. De medel som tilldelats organisationer med anledning av flyktingsituationen har skapat förutsättningar att stärka kapaciteten i detta arbete. Många organisationer upplever utifrån detta arbete en positiv attitydförändring hos myndigheter på både nationell och lokal nivå, men det är också tydligt att kunskapen om det civila samhället som utförare behöver öka ytterligare hos det offentliga. Regeringen bedömer mot ovan bakgrund att de insatser som har genomförts har bidragit till uppfyllelse av målet för politiken för det civila samhället. har beslutat om målen för den statliga idrottspolitiken (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). syfte med statsbidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folk- hälsa, att stödja en fri och självständig idrotts- rörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barn- rättsperspektiv. Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares inter- nationella konkurrenskraft. 16.6.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen av resultatet utgår främst från rapporten till idrotten, uppföljning 2016, från ) vid Gymnastik- och samt statistikuppgifter från (). har i uppdrag att följa upp statens stöd till idrotten. I sin rapport redovisar 22 indikatorer, fördelade över målen för statens idrottspolitik. Resultatredovisningen utgår från målen för statens idrottspolitik, där de mest centrala indikatorerna redovisas. CIF:s rapport baseras på statistik . Bedömningen baseras bl.a. på uppgifter om –medlemskap och det ideella engagemanget i idrottsrörelsen, –aktivitetsnivån och könsfördelningen bland barn och unga inom idrottsrörelsen, –barns och ungas förutsättningar för deltagande inom idrottsrörelsen, –svenska folkets relation till motion och idrott, –könsfördelningen i idrottsförbundens styrelser, –ideella ledares utbildning, –insatser mot dopning, –RF:s strategiska arbete, och –etiken inom idrottsrörelsen. Underlaget för indikatorer består bl.a. av uppgifterna i det elektroniska verksamhets- systemet IdrottOnline. Ordningen innebär att alla uppgifter om idrottsrörelsens medlemmar inhämtas direkt från de lokala idrottsförening- arna. I takt med att allt fler lokala idrotts- föreningar använder IdrottOnline förbättras statistikunderlaget. Ett annat underlag för indikatorer består av RF:s årliga enkätstudie, Svenska folkets relation till motion och idrott. Därutöver inhämtas ytterligare information för att kunna beräkna indikatorerna. Statens stöd till idrotten uppgick till , vilket är en ökning med i jämförelse med 2015. Det ökade stödet avser för insatser för att främst hålla tillbaka avgifterna i barn- och ungdomsidrotten och stärka insatser mot dopning samt för idrottsverksamhet för asylsökande. Anslaget omfattar främst bidrag till idrottens organi- sering, idrottens barn- och ungdomsverksamhet, insatser mot dopning, specialidrott inom gymnasieskolan, förberedelse och deltagande i olympiska och paralympiska spel, idrottsforsk- ning m.m. Nedan återges inledningsvis en översikt av vissa bidrag som regeringen beslutat inom anslaget stöd till idrotten. Tabell 16.2 Vissa bidrag 2013–2017 Vissa bidrag från statens stöd till idrotten () har 71 specialidrotts- förbund som medlemmar, med ca 20 000 för- eningar spridda över hela landet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 uppgavs 3,1 miljoner människor i åldern 6–vara medlemmar i en idrottsförening. Mot- svarande uppgifter var 3,2 miljoner medlemmar och 2013 var det 2,8 miljoner medlemmar. Skillnaden indikerar en relativt stabil nivå runt tre miljoner medlemmar, men då mätmetoden endast gällt ska inte alltför långtgående slutsatser dras. Antalet aktiva med- lemmar har varit förhållandevis . Könsfördelningen bland medlemmar 2015 flickor och kvinnor och pojkar och män. Skillnaderna i könsfördelningen bedöms inte visa på någon trend i utvecklingen. Idrottslyftet stimulerar till ett livslångt idrottande Idrottslyftet har uppgått till . uppgår idrottslyftet till . Det främsta syftet är att få fler barn och ungdomar att idrotta och att idrotta högre upp i åldrarna. Inom ramen för Idrottslyftet erbjuder RF stöd till sina förbund och föreningar så att de kan utveckla sin barn- och ungdomsverksamhet för att uppnå målen. När Idrottslyftet startade var könsfördelningen jämnare bland de som deltog i Idrottslyftets aktiviteter än vid mät- ningen 2015. var det flickor och pojkar som deltog. 2015 var mot- svarande fördelning . Detta beror sannolikt på att flickor var en uttalad målgrupp i satsningen Handslaget som 2007 omvandlades till Idrottslyftet med förstärkta resurser och förändrad inriktning. Den lokala barn- och ungdomsverksamheten RF har beslutat att det lokala aktivitetsstödet till barn och ungdomsverksamheten (LOK-stöd) utgår för idrottslig verksamhet, med vilket avses prestationsinriktad tävlingsidrott samt hälso- inriktad bredd- och motionsidrott i vilken det ingår ett centralt moment av fysisk aktivitet. Stödberättigad verksamhet ska utveckla intresset för idrott hos barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning och främja möjligheterna till en allsidig träning efter vars och ens fysiska och psykiska förutsättningar. Kvaliteten i idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet ska vidare utvecklas utifrån ett barnrättsper- spektiv och idrottsverksamheten generellt ska utvecklas så att den främjar en god etik, ökat P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 deltagande, ideellt engagemang, jämställdhet och integration. Bidraget till idrottsrörelsens barn- och ung- domsverksamhet i form av LOK-stöd uppgick till att jämföra med 2014 och 2013 då stödet uppgick till . RF har valt att sänka bi- draget vilket bl.a. kan förklaras av färre bidrags- berättigade sammankomster och deltagar- tillfällen under en följd av år. Bidragsberättigade deltagare är barn och ungdomar i åldern 7–och ledare i åldern 13–. För deltagare och ledare inom idrott för personer med funktionsnedsättning finns ingen övre åldersgräns. beviljades idrotts- föreningar aktivitetsbidrag för 57,5 miljoner deltagartillfällen vilket jämfört med är 1,1 miljoner deltagartillfällen fler. En granskning av antalet deltagartillfällen , uppdelat efter kön, visar att flickor svarade för och pojkar för – motsvarande fördelning 2014 var densamma som 2015. var det flickor och pojkar. Den samlade fördelningen mellan flickor och pojkar när det gäller deltagar- tillfällen som mäts genom LOK-stödet har varit förhållandevis , även om könsfördelningen bland de rapporterade del- tagartillfällena utjämnades något . Därefter har skillnaderna åter ökat. Statistiken indikerar att pojkar är mer aktiva inom idrottsrörelsen än flickor och att skillnaderna därefter tilltar under ungdoms- perioden. Detta innebär således att pojkars idrottande får väsentligt större stöd än flickors idrottande från LOK-stödet. Av statistiken framgår även att LOK-stödet i större utsträck- ning fördelas till föreningar i socioekonomiskt starka områden än till föreningar i socio- ekonomiskt utsatta områden. De tre idrotter som har flest deltagartillfällen vid beräkning av LOK-stöd är alla lagidrotter. I de tio idrotter med flest antal deltagartillfällen skiljer sig könsfördelningen åt. Skillnaderna är små. Tabell 16.3 Idrotter med flest deltagartillfällen, fördelat på pojkar och flickor, 2015 Källa: Statligt lokalt aktivitetsstöd, CIF:s rapport stöd till idrotten, uppföljning 2016. Ett av flera kännetecken på en folkrörelse är förekomsten av frivilligt och oavlönat förenings- arbete. Även om män dominerar i många av- seenden inom idrotten så kan en balans mellan kvinnor och män noteras bland de medlemmar som var aktiva som tränare, ledare eller funk- tionärer 2015. Av beräknade 871 000 personer i åldern 6–2015 som innehade ett sådant uppdrag uppgavs vara kvinnor och vara män. Motsvarande siffra 2014 var 849 000 personer och den könsmässiga fördelningen var kvinnor och män. Motsvarande siffror 2013 var 755 000 personer, respektive kvinnor och män. Även om indikatorn är beräknad på en förändrad frågeställning och en utökad åldersgrupp så är det positivt att andelen kvinnor förefaller ha ökat. Kvinnor och män på ledande positioner var det av Riksidrotts- förbundets (RF) 71 specialidrottsförbund (SF) som hade en jämställd förbundsstyrelse, dvs. att båda könen uppgår till bland ledamöterna. Detta kan jämföras med 2014 då det var och 2013 då det var som hade en jämställd styrelse. Sammantaget var förbundsstyrelserna mer jämställda i sin sammansättning 2015 än . Detta är en positiv utveckling. till förbundsstyrelseledamöternas kön och ålder i SF kan konstateras att kvinnor dominerar i den yngsta ålderskategorin upp till men att män utgör majoriteten i äldre Sammantaget visar utveck- lingen på att jämställdheten har ökat påtagligt men att utvecklingen mot jämställd representation tenderat att stanna av. var fördelningen i SF:s styrelser kvinnor och män. Det bör påpekas att styrelserna i RF och i distriktsidrotts- förbunden är har jämställd representation vilket är en förutsättning i enlighet med . Tabell 16.4 Ledamöter i specialidrottsförbundens styrelser 20 (57) 76 (45) 86 (34) 18 (17) 200 (35) 367 (65) Det finns en tydlig dominans av män både som ordförande och generalsekreterare i idrotts- rörelsens specialidrottsförbund. Bland för- bundens 71 förbund 2015 innehades posten som ordföranden av 16 kvinnor och 55 män. På positionen som förbundens högsta tjänsteman återfanns 20 kvinnor och 51 män. I rollen som ordförande för förbundens valberedningar återfanns 19 kvinnor och 52 män. Tabell 16.5 Kvinnor och män som ordförande respektive generalsekreterare i specialidrottsförbunden (SF) 2015 SF med kvinna som ordförande SF med man som ordförande SF med kvinna som generalsekreterare SF med man som generalsekreterare Källa: Specialidrottsförbunden inom RF Sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck Idrotten ska vara öppen för alla. Studier visar dock att hbtq-personer idrottar i föreningar i mindre utsträckning än heterosexuella personer. RF har låtit ta fram två kvalitativa studier som belyser hbtq-personers upplevelser av idrotten (Heteronormativitet och gränsöverskridanden inom elitidrotten samt Hbtq och idrott, ung- domars erfarenheter och villkor inom svensk idrott). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 RF och uppger sig utöka arbetet med att utmana den hetero- normativa miljö som idrotten i många delar präglas av. Utöver de rapporter som nämnts tidigare samt framtaget utbildningsmaterial och analysverktyg, påbörjades ett större arbete kring inkludering, ett arbete där alla diskrimineringsgrunder belyses. är idrottsrörelsens studie- och utbild- ningsorganisation. Som första SF i har amerikansk fotboll hbtq-certifierats . Detta gjordes i samarbete med RFSL. Hbtq-certifieringen sker genom utbildning av styrelsemedlemmar, för- bundspersonal och tränare. Fler föreningar följer efter och genomgår nu denna certifiering. Personer med funktionsnedsättning rör på sig i mindre utsträckning än befolkningen i övrigt, och gruppen har i jämförelse en mer stilla- sittande fritid. Skillnaderna tenderar att öka med stigande ålder. Idrottsrörelsen har arbetat för inkludering av personer med funktionsned- sättning i idrotten. organiserar huvuddelen av de personer med funktionsnedsättning som idrottar. Dock växer antalet SF som tar ansvar för att inkludera kvinnor och män, flickor och pojkar med funktionsnedsättning i sin ordinarie verksamhet, vilket ser positivt på. På RF-stämman 2015 beslutades att RF aktivt ska stödja Parasport och berörda SF i att ta fram en handlingsplan för idrott för personer med funktionsnedsättning. Arbetet med att utarbeta handlingsplanen har siktat dels på att förbättra möjligheterna att integrera idrott för personer med funktionsnedsättning i de SF där idrotten hör hemma, dels på att utarbeta förutsättningar för en generell stärkning av idrott för personer med funktionsnedsättning. Handlingsplanen beslutades på RF-stämman 2017. Långsiktigt reformprogram för minskad segregation Inom ramen för regeringens långsiktiga reform- program för att minska segregationen 2017–2025 är de medel som har tillskjutits, i syfte att möjliggöra fler idrotts- och ungdoms- ledare i socialt utsatta områden en av flera viktiga insatser för att kunna bryta den oroande utvecklingen med ökad segregation i städerna och växande klyftor i . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 till RF för deras arbete med idrottsverksamhet för nyanlända och asylsökande kan också bidra till att motverka segregation. Se vidare i utgiftsområde 13, avsnitt 6 Åtgärder mot segregation. Idrottens betydelse för folkhälsan Fysisk aktivitet har positiva effekter för hälsan Genom regelbunden fysisk aktivitet kan olika sjukdomstillstånd motverkas. Världshälso- organisationen (WHO) rekommenderar därför alla vuxna () att vara fysiskt aktiva minst med måttlig intensitet och/eller med hög intensitet. För barn och ungdomar (5–) rekommenderas fysisk aktivitet minst i måttlig till hög intensitet. ifrån detta i sin redovisning till regeringen. Personer som motionerar regelbundet Att undersöka människors motionsvanor är svårt. Svaren varierar beroende på hur deltagaren definierar den fysiska aktivitetens ansträngnings- grad och regelbundenhet. Av Riksidrotts- förbundets (RF) enkätstudie, Svenska folkets relation till motion och idrott 2015, där personers deltagande i organiserade motions- aktiviteter undersöks, framgår att av de tillfrågade deltog i minst tre motionsaktiviteter och deltog i minst en till två motions- aktiviteter . Nivån har varit . Kvinnor och yngre motionerar i högre utsträckning än män och äldre. Fysisk aktivitet hos kvinnor och män genomför en rikstäckande undersökning om folkhälsa, Nationella folkhälsoenkäten. Undersökningen visar hur befolkningen mår och följer upp förändringar i hälsa . Drygt var femte kvinna och var fjärde man ägnar sig åt regel- bunden motion och idrott . Vidare framgår att särskilt unga män men även unga kvinnor (16–) i störst utsträckning tränar på denna nivå och att andelen därefter minskar successivt i takt med ökad ålder och att könsskillnaden är obetydlig. Denna undersökning visar således att män motionerar och idrottar något mer än kvinnor. Detta motsägs av enkätstudie, som redo- visas ovan, som visar på att kvinnor motionerar i högre utsträckning än män. Detta beror sannolikt på att kvinnor sammantaget motioner- ar något mer än män, dock motionerar män mer inom föreningslivet än kvinnor. Ett annat mått på fysisk aktivitet i den nationella folkhälsoenkäten var frågan om hur mycket tid som de tillfrågade under en vanlig vecka ägnade sig åt måttligt ansträngande aktiviteter ”som får dig att bli varm”, exempelvis ”promenader i rask takt, trädgårdsarbete, tyngre hushållsarbete, cykling, simning, etc.”. Resultatet indikerar att drygt hälften av alla svenskar i åldern 16–är fysiskt aktiva på en nivå som motsvarar , här framgår att män är något mer aktiva än kvinnor. har stillasittande lyfts fram som en oberoende riskfaktor för ohälsa. Enligt nationella folkhälsoenkäten uppger av den svenska befolkningen att de har en i huvudsak stillasittande fritid. Skillnaderna mellan kön och åldersgrupper är förhållandevis små. Däremot framträder vissa socioekonomiska mönster, i och med att andelen inaktiva minskar i takt med stigande utbildningsnivå. Likaså är andelen med stillasittande fritid högre hos utrikes födda. Uppgifterna som redovisas utifrån folkhälsoenkäten är i stort oförändrade . Dopning är ett samhällsproblem Att minska bruket av dopningspreparat är en del av statens folkhälsomål. Bruket finns både inom idrotten och i samhället i stort.