prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — bindelsen för att bolagets egna kapital ska uppgå till det registrerade aktie- kapitalet. Det finns även en kapitaltäcknings- garanti till som i första hand belastar garan- tireserv, men som under vissa förutsättningar kan belasta . har också för statens räkning förbundit sig att betala resterande del av den svenska statens andel av aktiekapitalet i . ansvarsförbindelser är skuldbevis för utbetalningar från anslag till kapitalhöjning i internationella finansierings- institut. redovisar ansvarsför- bindelser för statliga utställningsgarantier. Vid utgången av 2016 fanns 20 utställda garantier. Kriminalvården redovisar ansvarsförbindelser för hyrda lokaler, i beloppet ingår även projekte- ringsgarantier och ett skadestånd. , , , , och redo- visar också ansvarsförbindelser för hyrda lokaler. SPV redovisar delar av utfästelserna för antastbara pensionsförmåner som ansvars- förbindelser. redovisar ansvarsförbindelse för eventuell återställningsåtgärd. post består av antastbara pensionsförpliktelser. belopp är borgensåtagande till dotterföretag och pensionsåtaganden till dotter- och intresseföretag. Försvarsmakten har tagit upp avsättningar för bl.a. sanering av förorenade områden (se not 44 Övriga avsättningar). Utöver detta kommer Försvarsmakten att ha ytterligare utgifter för sådan sanering. Dessa utgifter är dock osäkra till både tidpunkt och belopp och har därför inte angivits med något belopp här. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 3.5.3Noter till finansieringsanalysen väsentligt av Kammarkollegiet. Tillkommer/avgår: Förändring av fordringar och skulder Statens betalningar från skatter ökade med jämfört med föregående år och är högre än skatte- intäkterna enligt resultaträkningen. Det beror på förändringar av fordringar och skulder i både skatter som redovisas av och periodiseringsposter vid redovisningen av skatte- intäkter i årsredovisningen för staten. Vid periodiseringen av skatteintäkterna tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp för de skatter som är hänförliga , men ännu inte betalats eller omvänt. har de periodiserade skatte- intäkterna ökat med nära som överskotten på skattekontot ökat med nära och skatte- fordringarna har minskat. Se vidare not 1 Skatteintäkter. Not 57 Avgifter och andra ersättningar minskade med jämfört med . De lägre utdelningarna gäller främst Akademiska hus AB, och . De största utdelningarna erhölls från med och från trots minskningen med . Från avgifter och andra ersättningar enligt resultaträkningen avgår realisationsvinster eftersom dessa inte innebär några betalningar. Se vidare om intäkter av avgifter och andra ersätt- ningar i not 2. Omvärdering och avskrivning av lån, CSN kostnaderna för transfereringar ökade enligt resultaträkningen. Det beror på att avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån inte medför några betalningar. Statens betalningar från avgifter och andra ersättningar minskade med vilket huvudsakligen beror på lägre utdelningar från hel- och delägda företag. I finansieringsanalysen tillkommer erhållna utdelningar i avsnittet för statens verksamhet eftersom hel- och delägda företag redovisas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden och ut- delningarna därmed inte redovisas i resultat- räkningen. Statens utdelningar redovisas i allt Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betalningar och tas därför bort. Ökningen av avsättningar avser främst ökad avsättning för statens tjänstepensioner (se not 43). Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Realisationsför- lusterna avser främst utrangeringar av bered- skapsinventarier vid Försvarsmakten. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa och bank Justeringar till betalningar för statens verksam- het var sammantaget negativa med . Förändring av omsättningstillgångar på- verkade betalningsflödet negativt genom att kortfristiga placeringar ökade med och fordringar för affärsdagsredovisning ökad med . Förändring av skulder påverkade betalnings- flödet positivt eftersom skulderna ökade. Där var motsvarande effekter av affärsdags- redovisningen . Förändring av fordringar och skulder avse- ende skatter redovisas under not 56, poster och förändring av poster som tillhör statsskulds- förvaltningen redovisas under not 65. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. De finansiella investeringarna uppgick till , vilket innebär en ökning med . Kärnavfallsfondens och Exportkredit- nämndens placeringar i obligationer står för största delen med 2,8 respektive . I beloppet ingår även årets kapitaltillskott till utvecklings- och investeringsbanker med . Materiella investeringar uppgick till 42,7 mil- jarder kronor vilket är en liten ökning med jämfört med föregående år. Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till , en ökning med från föregående år (se not 24). Investeringar i väganläggningar uppgick till uppgick till vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Investeringar i fastigheter och markanlägg- ningar har minskat något till . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Övriga investeringar uppgår till vilket är en ökning med . Här ingår Svenska kraftnäts nät- investeringar med och investeringar i förbättringsutgifter på annans fastighet med som fördelar sig på ett stort antal myndigheter. Investeringar i immateriella tillgångar som i huvudsak avser it-system uppgick till 2,9 milj- arder kronor vilket är något högre än föregående år. De största investeringarna i immateriella tillgångar finns hos med och och med vardera. CSN:s nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till , vilket är samma nivå som 2015. Amorteringarna ökade med . nyutlåning avser framför allt omsättning av lånet till som ökat med exklusive orealiserade valutakursförändringar. Amorteringarna är låga och avser lån till premiepensionssystemet och . Finansiellt netto för statens upplåning Övriga poster, netto Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har förbättrats med nära jämfört med föregående år. Räntenettot för statens upplåning är i det närmaste oförändrat jämfört med föregående år. Den viktigaste skillnaden mellan åren är att orealiserade valutadifferenser minskade netto- kostnaden för statsskulden med , medan de ökade kostnaden . Dessa orealiserade poster påverkar inte statens nettoupplåning och, avgår därför och minskar det negativa beloppet. Se vidare not 12. Finansiella intäkter enligt resultaträkningen Avgår reavinst vid försäljning av aktier Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldsförvaltningen (se not 13 och 14). Marknadsvärdesförändringar på statens innehav av obligationer m.m. medför inte några betalningar och tas därför bort. Realisationsvinster vid försäljning av aktier och andra värdepapper ingår i finansierings- analysens post Försäljning av anläggnings- tillgångar och dras därför av från de finansiella intäkterna. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Förändring av tillgångar hänförbara till Förändring av skulder hänförbara till Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. För- ändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkat statens nettoupplåning med 1,6 respektive . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 4 Utvecklingen av statsskulden kronor jämfört med , då budgeten visade ett underskott på . Statens låne- behov är lika med saldot på statens budget fast med omvänt tecken. Den konsoliderade statsskulden minskade från 2015 till 1 292 milj- arder kronor 2016, dvs. Huvudorsaken till att statsskulden minskade var budgetöverskottet. Den försvagade kronan på- verkade skulden i motsatt riktning då valuta- skuldens värde i kronor steg. Statsskulden i årsredovisningen för staten är konsoliderad och skiljer sig från den statsskuld som redovisar, som är okonsoliderad. Skillnaden utgörs av hanteringen av myndigheters innehav av svenska statspapper vid beräkningen av skulden. Vissa myndigheter som hanterar medel avsatta för ändamål vid sidan av statens budget har rätt att placera dessa på den svenska statspappersmarknaden. Dessa tillgångar räknas bort vid beräkningen av den konsolide- rade statsskulden. Statliga myndigheters innehav av sådana statspapper uppgick till 2016 (se tabell 4.1). Nästan hela beloppet utgörs av Insättningsgarantifondens och Kärnavfalls- fondens innehav. Övriga myndigheters innehav uppgick till . Pensions- myndighetens innehav av statspapper för premiepensionssystemet räknas inte bort i den konsoliderade statsskulden, eftersom dessa tillgångar inte ingår i den konsoliderade balans- räkningen för staten. Sammantaget innebär detta att den okonsoliderade statsskulden som redovisar är 55,3 miljarder kronor högre än vad som redovisas i balans- räkningen för staten Tabell 4.1 Statliga myndigheters innehav av statspapper vid utgången av 2016 Statsskulden redovisas på bokslutsdagen till nominellt belopp inklusive upplupen inflations- kompensation för realobligationer. Att stats- skulden redovisas till nominellt belopp betyder att nollkuponglån och statsskuldväxlar tas upp till det belopp som kommer att betala på förfallodagen. Även derivat- instrument inkluderas i statsskulden, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som Riksgälds- kontoret ingår för att påverka sammansättningen och löptiden av statsskulden. Instrumenten i utländska valutor är värderade till de valutakurser som gällde , årets sista bankdag. Regeringen har beslutat att ska redovisa statsskulden som statens andel av den offentliga sektorns bruttoskuld enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 upprättandet av Europeiska gemenskapen. Undantag ska göras för skulden till premie- pensionssystemet. Den skulden liksom de till- gångar och skulder i övrigt kopplade till stats- skuldsförvaltningen som blir följden av att bok- föringsmässiga grunder tillämpas, ska därmed tas upp under andra poster i balansräkningen. 4.2Statsskulden fördelning och löptid Det lagfästa övergripande målet för stats- skuldsförvaltningen är att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska också ske inom ramen för de krav penningpolitiken ställer. Regeringens styrning av statsskuldsförvaltningen Det övergripande målet för statsskulds- förvaltningen konkretiseras genom de riktlinjer som regeringen fastställer efter förslag från . Riktlinjerna styr hur statsskulden ska fördelas mellan de tre skulds- lagen nominell skuld i kronor, real skuld i kronor och valutaskuld. Av riktlinjerna framgår också vilken löptid de olika delarna av skulden ska styras mot. I tabell 4.2 redovisas dessa riktlinjer . Regeringen lämnar en skrivelse till som innehåller en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Utvärderingen görs över rullande femårs- perioder. En utvärdering för åren 2011–lämnades (skr. 2015/16:104). Tabell 4.2 Regeringens riktlinjer andel ska styras mot Nominell skuld i kronor med löptid upp till 12 år 2,6–3,6 med löptid över 12 år Real skuld i kronor (andel av total statsskuld) Minskning med högst 30 sköter upplåningen genom att ge ut värdepapper. Huvuddelen av dessa värdepapper utgörs av nominella stats- obligationer och statsskuldväxlar i kronor. En del av upplåningen täcks genom utgivning av realobligationer, som ger investerarna ett inflationsskydd. lånar även på den utländska räntemarknaden genom att ge ut värdepapper i utländsk valuta. Köpare är i första hand inhemska och utländska fonder, för- säkringsbolag och finansiella institutioner. En mindre del av statsskulden finansieras genom sparprodukter som är riktade till privatpersoner och andra mindre placerare. Inom ramen för regeringens riktlinjer fattar beslut om förvaltning och upplåning. Det gäller t.ex. vilka valutor som ska ingå i valutaskulden och valutornas inbördes fördelning. har även möjlig- het att fatta beslut om ränte- och valuta- positioner. Riktlinjerna för statsskuldens löptid anges i termer av s.k. duration. De riktvärden som regeringen anger baseras på en avvägning mellan kostnad och risk. Analysen bygger på erfarenheten att det är billigare att låna i instrument med kort löptid än med lång. Kort löptid innebär å andra sidan högre risk eftersom räntekostnaderna varierar mer om räntevillkoren ändras ofta. Den nominella kronskuldens löptid varierar i förhållande till riktvärdet, bl.a. beroende på att statsskuldens storlek följer variationer i statens betalningar . var durationen för lån med en löptid under . Den var således inom riktlinjernas intervall. Den reala kronskuldens löptid var i genomsnitt . Realskuldens andel av den totala skulden var i genomsnitt av den totala skulden. Riktvärdet på är långsiktigt. Andelen realskuld är svår att styra eftersom nyupplåningen är liten i förhållande till den utestående skulden. Till skillnad från övriga skuldslag är det inte möjligt att använda derivat- instrument för att påverka andelen realskuld. Realandelen kan därför variera kring riktvärdet utan att behöver vidta åtgärder. emitterades i realobligationer, vilket blev något lägre än den planerade emissionsvolymen på 17 milj- arder kronor. Anledningen var att några emissioner inte blev fulltecknade. Den genomsnittliga löptiden för valuta- skulden var . Eftersom valuta- skulden kan styras med hjälp av derivat- instrument, varierar löptiden inte nämnvärt över året. Statsskuldens exponering i utländsk valuta ska minska med upp till 30 miljarder enligt riktlinjerna. Exponeringen ska beräknas så att förändringar i kronans växelkurs exkluderas. minskade exponeringen med exklusive växelkursför- ändringar. beräknas de olika skuldandelarna baserat på nominella belopp, inklusive upplupen inflationskompensation och till aktuell växel- kurs. De procentuella andelarna enligt rikt- linjerna som beskrivs ovan överensstämmer inte med andelarna i tabell 4.3 eftersom riktlinjernas andelar beräknas på okonsoliderad skuld inklu- sive fordringar i vidareutlåning och inklusive förvaltningstillgångar. Tabell 4.3 Statsskuldens utveckling och sammansättning Nominella lån i svenska Reala lån i svenska Nominella lån i utländsk Anm.: Beloppen för nominella lån i utländsk valuta är korrigerade vad gäller säkerheter (depositioner för handel med futures ). Nominella lån i svenska kronor minskade med till . Den reala lånestocken uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Valutaskulden ökade med . Valutaskulden består delvis av lån i utländsk valuta. skapar även valutaskuld med hjälp av derivat. Det innebär att ingår avtal om att byta åtaganden i kronor mot åtaganden i utländsk valuta. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 4.4 Nominella lån i svenska kronor Nominella lån i svenska Total nominell upplåning i svenska kronor var lägre vid utgången av 2016 jämfört med föregående år. Finansieringen via nominella statsobligationer ökade med 25 milj- arder kronor . minskade nominell upplåning i statsskuldväxlar med . I nominella lån i svenska kronor ingår också privatmarknadslån. Privatmarknadslån består dels av premieobligationer, dels av Riksgäldsspar. fortsatte upplåningen på privat- marknaden att minska. utgjorde den av den konsoliderade stats- skulden. Riksgäldsspar avvecklades efter ett beslut av 2013. Riksgäldsspar med fast ränta är stängt för nyteckning. De sista kontona förfaller . gavs ett premieobligationslån ut. beslutade att inte ge ut fler premieobligationer förrän utgivningen återigen bedöms vara lönsam. Att låna upp på privatmarknaden i stället för på kapital- och penningmarknaderna ökade kostnaderna för statsskulden med . För femårsperioden – 2016 var dock den sammanlagda kostnads- besparingen , varav premie- obligationer stod för hela besparingen. tar s.k. aktiva positioner för att sänka statens kostnader baserat på bedöm- ningar av den framtida ränte- och växelkurs- utvecklingen. Positioner tas med hjälp av derivat som gör att skuldens löptid och fördelning S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 mellan valutor kan justeras. kan ta valutapositioner och räntepositioner, men räntepositioner får endast tas i utländsk valuta. En vinst i den aktiva förvaltningen minskar statens räntekostnader med samma belopp. När bedömer att ett marknadspris markant avviker från en långsiktigt motiverad nivå, kan myndigheten ta större positioner. Sådana positioner tar Riksgälds- kontoret dock sällan. Dessutom bedriver en löpande aktiv förvaltning både i egen regi och med hjälp av externa för- valtare. Där tas normalt relativt små positioner. Regeringen fastställer det övergripande risk- utrymmet för positionsverksamheten i de årliga riktlinjebesluten. Den positionstagning som externa förvaltare bedrev gav en vinst på och egen positions- tagning gav en förlust på . har den externa förvaltningen bidragit med ett överskott på . har den interna förvaltningen gett ett underskott på Utgifterna för statsskuldsräntor m.m. uppgick till 2016. Jämfört med 2015 minskade ränteutgifterna med . Beloppen i statens budget redovisas enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksam- heten. Den utgiftsmässiga redovisningen inne- håller dock svagheter när det gäller att beskriva statsskuldens kostnader. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på anslags- belastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning, där samtliga kostnader och intäkter som hänförs tas med, ger därför en bättre bild av hur räntekostnaderna utvecklas över tiden. I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer sedan räntor till eller från statliga myndigheter räknats bort. I kostnaderna ingår även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. I tabell 4.5 visas statsskuldens kostnader, vilket är en samman- fattning och specificering av uppgifterna i resultaträkningen (se avsnitt 3 not 12 Nettokostnad för statsskulden). Tabell 4.5 Statsskuldens kostnader Räntekostnader på lån i Räntekostnader på lån i Över-/underkurs vid Enligt resultaträkningen uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till , vilket är en marginell minskning jämfört med . Realiserade valutakursförändringar påverkas framför allt av kronans växelkurs mot andra valutor när ett lån förfaller, men också av in- bördes förändringar mellan andra valutors växelkurser eftersom i förvaltningen av valutaskulden använder olika derivatinstrument. Utfallet för de realiserade valutakursförändringarna blev en valutakursvinst på 2016. minskade kostnaderna för de realiserade kursförändringarna med , till . Kursförändring- arna uppstår när köper till- baka obligationer och marknadsräntan avviker från kupongräntan. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Valutakursvinsterna vändes till valuta- kursförluster 2016. De orealiserade valutakurs- förlusterna uppgick till 10 miljarder valutakursvinster hänförbara till skuldskötsel- instrument och vidareutlåning uppgick till 2016. De totala orealiserade valutakursförlusterna blev . Över- och underkurser vid emission av stats- papper m.m. bidrog till att sänka statsskuldens kostnader med 2016. Skillnaden mellan statsskuldens nettokostna- der inklusive skuldskötselåtgärder, på 21 milj- arder kronor, och utfallet på anslaget Räntor på statsskulden, på , förklaras av olika principer för utgiftsmässig redovisning mot anslag och den kostnadsmässiga redovisningen i resultaträkningen. Det är endast realiserade utgifter som redovisas mot anslaget, medan orealiserade räntor och orealiserade valutakurs- differenser redovisas som nettokostnad. var motsvarande skillnad endast marginell och avrundat var då både utgifterna på statens budget och nettokostnaderna i resultaträkningen . Redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 5 Redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning Ett statligt garantiåtagande innebär att staten går i borgen för någon annans betalningsåtagande, vilket leder till en finansiell risk för staten. Generella regler för hanteringen av statliga garantier finns i budgetlagen (2011:203). Förordningen (2011:211) om utlåning och ga- rantier innehåller mer detaljerade bestämmelser om garantigivning och utlåning med kreditrisk. Nämnda förordning gäller inte för studielån. För studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) har budgetlagens bestämmelser tillämpats . Regeringen får enligt budgetlagen ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtagan- den för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer. Regelverket före- skriver bl.a. att en garantiavgift ska tas ut som motsvarar statens förväntade kostnad för åtagandet, om inte beslutar annat. Förväntade kostnader för garantier består av de förväntade förluster och administrativa kostna- der som är förknippade med åtagandet. Förväntad förlust är ett statistiskt mått för de kreditförluster som beräknas kunna uppstå på grund av att garantigäldenären eller låntagaren med en viss sannolikhet inte kommer att fullgöra sitt åtagande. Avgifterna för förväntade förluster sätts in på konton i , i bank eller placeras i värdepapper. Garantiverk- samheten förväntas därmed vara självfinansierad på lång sikt. Dessa principer för garantigivning kallas för den statliga garantimodellen. Exempel på stora garantiåtaganden som omfattas av garantimodellen är exportkredit- garantier och kreditgarantier för infrastruktur- projekt. har dock möjlighet att besluta om att undanta specifika garantier från garanti- modellen. Det finns därför garantier som regleras i särskilda lagar eller på annan grund har andra villkor än de som stipuleras i budgetlagen. Avgifter för sådana garantier är vanligen angivna direkt i lag och kan fastställas på andra grunder än att de ska täcka de förväntade kostnaderna. Insättningsgarantin och investerarskyddet är exempel på garantier som hanteras i särskild ordning. Statens garantiportfölj ökade med ca 113 milj- arder kronor och uppgick vid utgången av 2016 insättningsgarantin (per ) utgjordes de största åtagandena av kreditgarantier () och garantier om tillförsel av kapital (). Pensionsgarantier inklusive övriga garantier från bl.a. affärsverken uppgick till . Insättningsgarantin redovisades med eftersläppning. Åtagandet redovisas fr.o.m. till beräknat värde per . Värdet har därför justerats till verkligt värde per . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 5.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser Garantier till banker m.fl. 2, 7,16, 22 1, 6, 23 Garantier om tillförsel av kapital 2, 16, 22, 24 Affärsverkens garantier, m.fl. 1Åtagandet för insättningsgarantin 2016 redovisas till beräknat värde per . Värdet har med anledning av detta justerats till verkligt värde per . 2För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. 3Avser såväl bundna som obundna utfästelser för såväl exportkreditgarantier som för investeringsgarantier. 4Beloppet avser kapitaltäckningsgarantin för . Det finns ytterligare en kapitaltäckningsgaranti för vilken inget värde uppskattats eftersom garantin är obegränsad till tid och belopp. Kapitaltäckningsgarantierna redovisas av . 5Åtagandet för pensionsgarantier avser . Anm.: Redovisade åtaganden i denna tabell skiljer sig från not 54 i avsnitt 3. Skilln aden är hänförlig till att kapitaltäckningsgarantin för (), garantikapital för Eurofima () och affärsverkens garantier () redovisas som Övriga ansvarsförbindelser i not 55 och inte som garantiförbindelser i not 54. I ovanstående belopp avseende statens garanti- portfölj ingår inte den utestående kapital- täckningsgarantin till Svensk-Danska Broför- bindelsen , eftersom åtagandet inte kan beloppsbestämmas. Inte heller för investe- rarskyddet kan storleken på statens åtagande anges.