prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — Kategorin övrigt boende, som främst består av ensamkommande barn i kom- munalt boende, har minskat från 33 046 till 24 196 personer . ansökte 28 939 personer om asyl i , vilket är en minskning med 133 938 (82,) jämfört med föregående år. Regeringen vidtog ett antal åtgärder för att minska antalet asylsökande. Åtgärderna har tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjort att betydligt färre personer har sökt asyl i . Ansökningar från syriska medborgare har minskat men de är fortfarande den största gruppen med 5 459 ansökningar. Antalet asylansökningar från afghanska medborgare uppgick till 2 969, vilket är en minskning . Antalet ansökningar från ensamkommande barn har minskat med 33 170 (93,) och uppgick till 2 199. Den största andelen ensam- kommande (30,) är även 2016 från , men har minskat jämfört med . avgjorde 111 979 asylansökningar varav 67 258 beviljades uppe- hållstillstånd (60,). avgjorde 58 802 asylansökningar varav 32 631 beviljades uppehållstillstånd (55,0 pro- cent). Sökande från och samt statslösa beviljades flest uppehållstillstånd 2016. beviljades 50 269 personer arbets- och uppehållstillstånd på grund av familjean- knytning. Anhöriga till arbetskraftsinvandrare har minskat med 1 395 (13,). föddes 7 283 barn till föräldrar med permanent uppehållstillstånd, vilket är en ökning 2 042 (). beviljade 12 526 personer arbetstillstånd 2016, vilket är en minskning med 787 personer (5,) jämfört med föregående år. Utgifterna för offentligt biträde högre än budgeterat Utgifterna för anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden blev högre än statens budget. Orsaken är framför allt att ett större antal asylansökningar avgjordes än beräknat på grund av det stora antalet asyl- sökande . Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (Ju2016/08462/LP). Hela anslagskrediten på utnyttjades och av det medgivna överskridandet utnyttjades 102,3 mil- joner kronor. Utgifterna för anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade blev lägre än väntat men högre än 2015. Antalet utresor med hjälp av Migrations- verket ökade dock från 10 663 till 16 414 . Utgifterna för anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar blev lägre än beräknat. Orsaken är att det tagit än väntat att uppfylla ett antal villkor som krävdes innan regeringen formellt kunde utse till ansvarig myndighet för Asyl-, migrations- och integrationsfonden (AMIF). Ett av villkoren för att kunna betala ut medel från AMIF var att det nationella programmet för skulle vara antaget av EU kommissionen, vilket skedde först . Den första öppna utlys- ningen från AMIF hölls och många projekt påbörjades först . Projekten är i många fall fleråriga och sträcker sig mellan 2016–2021. Tabell 2.56 UO 8 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 , vilket innebär ett över- skridande med . Åtagandena gäller det nationella programmet Arbetet med bidragsansökningar från EU:s Asyl-, migrations- och integrationsfond (AMIF). Ingående åtagande gällande SOLID-fonderna (program Solidaritet om hantering av flyktingströmmar) har infriats och avslutats . iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Myndigheten har vid ett flertal tillfällen överskridit av regeringen beslutad räntekontokredit. Det maximala överskridandet uppgick till . Myndigheten har beskrivit förhållandet bl.a. på s. 120 i års- redovisningen. RiR 2016:10 Asylboenden - arbete med att ordna boenden åt asylsökande har granskat uppdrag att ordna asylboenden samt de förut- sättningar regeringen har gett . Regeringen har i skrivelsen om asylboenden – arbete med att ordna boenden till asylsökande (skr. 2016/17:63) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:SfU9, rskr. 2016/17:143) RiR 2016:32 Ett välfungerande system för arbetskraftsinvandring har granskat systemet för arbetskraftsinvandring. Regeringen har i skrivelsen om arbetskraftsinvandring – Systemet för arbetskraftsinvandring (skr. 2016/17:176) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tabell 2.57 UO 9 Anslag -1,6 -0,5 Bidrag till folkhälsa och sjukvård -5,1 -8,9 Vissa statsbidrag inom funktionshinderområdet -4,8 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning -18,3 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken -12,8 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. -10,2 Ersättning för vanvård i den sociala barn- och -64,7 -4,4 -1,5 -8,5 Utgiftsområdet omfattar hälso- och sjukvårds- politik, folkhälsopolitik, funktionshinders- politik, politik för sociala tjänster, omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, stöd till personer med funktionsnedsättning samt barnrättspolitik. Utfallet uppgick till och blev därmed (8,5 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror framför allt på att kostnaderna för assistansersättning blev lägre än vad som anvisats i statens budget på grund av att införde efterskottsbetalningar per . Anslaget Bidrag för läkemedelsförmånerna anvisades ytterligare på ändringsbudget. Dessa medel användes för att täcka tidigare års underskott på anslaget och medför en skillnad mot totalt anvisade medel om 2016. Utgifterna för läkemedelsförmånerna översteg överenskommet belopp 2015 Utfallet för anslaget 1:5 Bidrag för läkemedels- förmånerna uppgick till . I avtalet mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) om statens bidrag till landstingen för kostnader för läkemedelsför- måner m.m. ingick en vinst- och förlustdelningsmodell. Utgifterna innebar att staten enligt modellen skulle ersätta landstingen med ytterligare . Denna utgift belastade anslaget . ingick staten och SKL en ny överenskommelse . På grund av de resterande utgifterna och att de prognostiserade utgifterna inte bedömdes rymmas inom anslaget anvisade anslaget ytterligare i propositionen Vårändringsbudget . Kammarkollegiet ansvarar för utbetal- ningar av bidrag för läkemedelsförmånerna. Bidraget betalas normalt ut med två månaders eftersläpning. Om utbetalningarna justeras för förskottsbetalningen om som gjordes blir utbetalningarna . De utbetalda bidragen har då ökat med jämfört med föregående år. Kostnader för assistansersättning lägre än statens budget på grund av nya regler Utfallet för anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till . Det är (18,3 pro- cent) lägre än budgeterat. Minskningen är huvudförklaringen till att utfallet för utgifts- området totalt blev lägre än statens budget. Jämfört med föregående år minskade utgifterna med . övergick från förskottsbetalning till efterskottsbetalning för huvuddelen av assistansersättningen. De innebär att assistansersättningen betalas ut i efterskott till av de assistans- berättigade. På grund av detta uppstod en engångseffekt som påverkade utfallet genom lägre utgifter. hade 16 591 personer assistans- ersättning, varav var kvinnor och var män. Antalet personer med assistansersättning har minskat jämfört med föregående år. Det genomsnittliga antalet beviljade timmar per person ökade från till . Schablonbeloppet som betalar ut för varje timme utförd assistans ökar , detsamma gäller det högsta möjliga timbeloppet. var schablonbeloppet och det högsta möjliga timbeloppet . Det genomsnittliga timbeloppet i assistansersättningen 2016 var . Schablonbeloppet var och det högsta möjliga timbeloppet . Det genomsnittliga timbeloppet i assistansersättningen 2015 var . upphörde, verksamheten överförs till Utfallet för anslaget 4:9 blev , vilket är (114,) högre än anvisat i statens budget. Myndigheten upphörde och kvarvarande verksamhet, en förteckning över vilka som erhållit ersättning, fördes över till . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.58 UO 9 Beställningsbemyndiganden hälsa, arbetsliv och Inom utgiftsområdet har beslutat om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden upp- gick till . Huvuddelen av skillnaden avser anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. Tabell 2.59 UO 9 Inomstatliga lån iakttagelser – årlig revision Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Myndigheten för familjerätt och föräldraskaps- stöd har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. I årsredovisningen som lämnades till regeringen saknas en fördelning av myndighetens totala intäkter och kostnader enligt 3 kap. 2 § förordningen S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag. social utvärdering har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Myndigheten har felaktigt belastat förvalt- ningsanslaget med kostnader om avseende ombyggnation i den fastighet som myndigheten hyr. Dessa kostnader borde enligt 5 kap. 1 § förordningen (2000:605) om års- redovisning och budgetunderlag redovisats som förbättringsutgifter på annans fastighet och finansierats via lån i i enlighet med 2 kap. 1 § kapitalförsörjningsförordningen (2011:210). Den felaktiga anslagsbelastningen uppgår därmed till . Eftersom myndigheten har ett anslagssparande på 5,3 pro- cent skulle beloppet ha återbetalats genom in- dragning av anslagsmedel 2017. Om anläggning- arna lånefinansierats hade låneramen överskridits med per . RiR 2016:9 Säkra och effektiva läkemedel – hur hanterar staten läkemedelsindustrins inflytande? har granskat hur staten hanterar läkemedelsindustrins inflytande över statlig läkemedelskontroll och kunskapsstyrning. Regeringen har i skrivelsen om säkra och effektiva läkemedel (skr. 2016/17:39) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17: SoU12, rskr. 2016/17:171). RiR 2016:29 Statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården har granskat statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården. Regeringen har i skrivelsen om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården (skr. 2016/17:110) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Tabell 2.60 UO 10 Anslag Sjukpenning och rehabilitering m.m. -8,9 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. -1,8 -0,1 Ersättning för höga sjuklönekostnader -2,1 -3,9 Utgiftsområdet omfattar ersättningar vid sjukdom och funktionsnedsättning, bl.a. sjuk- penning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning och bidrag för sjukskrivningsprocessen. Inspektionen för socialförsäkringen. (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2015 blev utfallet (2,) högre. Utgifter för sjukpenning lägre än beräknat i budget Utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev , vilket är (8,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Skillnaden beror främst på att antalet utbetalda nettodagar för sjukpenning blev lägre än beräknat. utbetalades sjukpenning för 59,2 miljoner nettodagar, vilket är 6,3 miljoner nettodagar lägre än beräknat. Även utgifterna för rehabiliteringspenning blev lägre än beräknat. utbetalades rehabiliteringspenning för 2,5 miljoner netto- dagar vilket är 0,8 miljoner nettodagar lägre än beräknat. Aktivitets- och sjukersättningar lägre än budget och föregående år Utfallet för anslaget 1:2 Aktivitets- och kronor (1,8 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statens budget och (2,) lägre än 2015. Det beror i huvudsak på att antalet personer som beviljades sjukersättning blivit lägre jämfört med vad som antogs i beräkningen till statens budget och jämfört med . Sjukersättning beviljas till personer som är och har varaktigt nedsatt arbetsförmåga. De flesta har kvar ersättningen tills de fyller och går i pension. fick 8 900 personer sjukersättning . Det är en minskning med 2 800 personer jämfört med . Antalet personer som hade sjukersättning uppgick till 293 000, vilket är en minskning med 15 000 personer (4,) jämfört med . Minskningen beror på att många har lämnat förmånen till följd av att de fyllt som antalet nybeviljade sjuk- ersättningar har varit lägre. Av 293 000 personer (avrundat) som hade sjukersättning var 174 339 kvinnor och 118 202 män. Antalet personer med aktivitetsersättning ökade dock . Aktivitetsersättning ges till personer i åldrarna 19–som har långvarigt nedsatt arbetsförmåga eller på grund av en funktionsnedsättning behöver för att avsluta sin skolgång. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 ca 39 000 vilket ökning med ca 1 000 personer (2,) jämfört med . har ca 8 100 personer (3 700 kvinnor och 4 400 män) nybeviljats aktivitets- ersättning. Det är 600 personer färre än 2015. uppgick antalet personer som fick sjuk- eller aktivitetsersättning till ca 331 000 personer. Det är en minskning från föregående år. Antalet kvinnor som fick sjuk- eller aktivitetsersättning var 192 000 personer, en minskning jämfört med . Antalet män som fick sjuk- eller aktivitetsersättning uppgick till 139 000 personer, vilket är en minskning jämfört med . Ersättning för höga sjuklönekostnader blev högre jämfört med budget Utfallet för det nya anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader blev , vilket är (122,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det beror på att arbetsgivare var berättigade till högre ersättning än beräknat. I enlighet med proposit- ionen Vårändringsbudget anvisade därför ytterligare . I enlighet med propositionen Höständrings- budget 2016 anvisade ytterligare . Utgifterna för sjukpenning ökade jämfört med Jämfört med föregående år blev utfallet på anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (8,) högre. Det är utgifterna för sjukpenning som blev högre än 2015. Tabell 2.61 Statistik över sjukpenning och sjukfall Antal personer som fick varav kvinnor med sjukpenning -6,5 varav män med sjukpenning på -6,0 varav kvinnor med sjukpenning varav män med sjukpenning på Antal startade sjukfall, (miljoner dagar) Andel pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser, procent, 2,5 miljoner (4,) Inflödet av nya sjukfall har dock stabiliserats och ligger på samma nivå som föregående år. Antalet personer som fick sjukpenning ökade från ca 220 000 till ca 225 000 personer för samma månad 2016, vilket motsvarar en ökning med 1,6 pro- cent för män och för kvinnor. Antalet personer med sjukpenning på normal- nivå minskade med ca 10 000 (6,). ökade antalet personer som fick sjukpenning på fortsättningsnivå, dvs. sjukfall längre än , med ca 16 000 (28,). Ökningen beror delvis på att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffades . Andelen pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser var , att jämföra . Andelen växer på grund av det historiskt höga inflödet av sjukfall med psykiatriska diagnoser och den långa varaktig- heten som dessa sjukfall har. Ersättning för höga sjuklönekostnader redovisades på budgetens inkomstsida 2015 Utfallet för det nya anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader blev . infördes en ny ersättning för arbets- givare som har höga sjuklönekostnader. Anslags- utfallet avser i huvudsak ersättning som utbetalas i efterskott baserad på arbetsgivares sjuklöne- kostnader . budgeterades och redovisades motsvarande utgifter på budgetens inkomstsida under inkomsttypen 8000 Utgifter som redo- visas som krediteringar på skattekonto. Endast den ersättning som betalades ut i förskott redovisades på inkomsttitel Ersättning för höga sjuklönekostnader 2015 och uppgick till . förvaltningsutgifter ökade jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 2:1 blev . Det är (5,) högre än 2015. Den ökade anslagsbelastningen jämfört med beror främst på ökade personalkostnader. Antalet årsarbetskrafter vid ökade med 624 och uppgick till 12 618 årsarbetskrafter . Ohälsotalet minskade jämfört med föregående år men sjukpenningtalet ökade Ohälsotalet är ett mått som fångar utvecklingen inom hela sjukförsäkringen . Det definieras som antal utbetalda nettodagar med sjukpenning, arbets- skadesjukpenning, rehabiliteringspenning, sjuk- ersättning och aktivitetsersättning per registre- rad försäkrad (16–). är omräk- nade till nettodagar, t.ex. med halv ersättning blir . var ohälsotalet per försäkrad, vilket är en minskning 2015. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 minskat för kvinnor och för män. Sjukpenningtalet anger hur många frånvaro- dagar som ersätts med sjukpenning eller rehabiliteringspenning per registrerad försäkrad (16–) exklusive personer med hel sjuk- eller aktivitetsersättning. är omräknade till nettodagar. var sjukpenningtalet , vilket är en ökning . Kvinnor har i likhet ett högre sjukpenningtal (14,3) än män (7,5). Tabell 2.63 UO 10 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till berättelsen för har myndig- Tabell 2.64 UO 10 Övriga krediter behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Myndigheten har per överskridit det av regeringen beslutade bemyndi- gandet för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskriv- ningsprocessen, ap. 9, under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funkt- ionsnedsättning med ca . Bemyndigandet uppgår till och utestående åtaganden uppgår uppskattnings- vis till . Myndigheten redo- visar i årsredovisningen ett felaktigt utestående belopp i bemyndiganderedovisningen om . RiR 2016:11 Felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen – kontrollverksamhet har granskat regeringens och arbete med att motverka felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen. Regeringen har i skrivelsen om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen (skr. 2016/17:51) redogjort för det arbete som pågår för att minska felaktiga utbetalningar och att inga ytterligare åtgärder planeras till följd av . Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har med anledning av regeringens skrivelse gett tillkänna att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar samt har i övrigt lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:SfU10, rskr. 2016/17:51). Regeringen beslutade att tillsätta Delegationen mot överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemet som bl.a. har i uppdrag att genomföra en omfattningsstudie av felaktiga utbetalningar (dir. 2016:60, Fi 2016:07). RiR 2016:31 Är sjukskrivning bra för hälsan? har granskat effekterna av att nekas sjukpenning med avseende på individens hälsa, sysselsättning och framtida användning av sjukförsäkringen. Ärendet bereds inom och regeringen kommer att återkomma till med en skrivelse. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tabell 2.65 UO 11 Anslag -1,6 -0,4 -0,3 -0,7 samt garantipension till dessa förmåner). vid sidan av statens budget. (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2015 minskade utgifterna med (5,). Antalet pensionärer som fick garantipension blev lägre än beräknat och lägre än föregående år Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension uppgick till , vilket är (1,6 pro- cent) lägre än det anvisade beloppet. Det beror framför allt på att antalet förmånstagare blev lägre än beräknat. (10,) lägre än Minskningen beror huvudsakligen på att inkomstpensionen har höjts, medan prisbasbeloppet sänktes något. Garantipension avräknas mot höjd inkomstpension. Den genomsnittliga inkomstrelaterade ålders- pensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer jämfört med de äldre som redan uppbär pension. Dessutom minskar antalet pensionärer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad ålderspension alls successivt bland de nyblivna pensionärerna. Ungefär 698 000 ålderspensionärer hade garantipension vid utgången av 2016, vilket är 72 000 färre än föregående år. Den genom- snittliga utbetalda garantipensionen uppgår till 2016, en minskning med jämfört med . Utgifterna för anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna uppgick till , vilket är (4,) lägre än föregående år. Änkepension svarar för den större delen av utgifterna under anslaget. Eftersom änkepensionssystemet är under avveckling minskar antalet personer med änkepension successivt. minskade det med ca 11 000 personer, till 265 000 personer, vilket medför att de totala utgifterna för anslaget minskade. Höjd inkomstpension leder till lägre bostadstillägg Utgifterna för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till , vilket är (1,) lägre än 2015. Minskningen beror huvudsakligen på att inkomstpensionen höjdes 2016. Antalet pensionärer med bostadstillägg uppgick till ca 291 000 personer, vilket är lika många som 2015. var det genomsnittliga årsbeloppet , en minskning med eller jämfört med . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Ökat antal personer med äldreförsörjningsstöd medför högre utgifter De personer som är och bosatta i men som inte får sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet är berättigade till äldreförsörjningsstöd. Utfallet för anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd är 895 mil- (11,) än föregående år. Ökningen beror till del på att det är en något större andel av dem som är födda eller senare som får äldreförsörjningsstöd. Till skillnad från dem som är födda eller tidigare är de inte berättigade till garantipension efter att ha bott i utan det krävs en bosättning för full garantipension. En annan förklaring till ökningen är ökad asyl- invandring. Antalet personer med äldre- försörjningsstöd ökade jämfört med och uppgick till 22 300 personer 2016. Det genomsnittliga årsbeloppet ökade och uppgick till 2016. Tabell 2.66 UO 11 Övriga krediter i handeln med fondandelar har beslutat om en övrig kredit inom utgiftsområdet. Krediten är på och avser behov av likviditet i handeln med fondandelar. Krediten utnyttjades inte . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tabell 2.67 UO 12 Anslag -0,3 -1,3 -62,9 -10,2 Vårdbidrag för funktionshindrade barn -7,4 -1,2 Utgiftsområdet omfattar bl.a. barnbidrag, föräldraförsäkring och bostadsbidrag. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till . Det är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2015 blev ut- gifterna (3,) högre. Utgifterna för föräldrapenning lägre än budget Utfallet för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring blev , vilket är (1,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att utgifterna för föräldrapenning blev lägre än beräknat. Minskade utgifter för adoptionsbidrag Utfallet för anslaget 1:4 Adoptionsbidrag blev , vilket är (62,) lägre än anvisat i statens budget och lägre än föregående år. Anslaget används för bidrag till kostnader för internationella adoptioner och uppgick till per adoption. Det lägre utfallet beror på att antalet internationella adoptioner minskade. genomfördes 259 inter- nationella adoptioner till via de svenska adoptionsorganisationerna, vilket är en minskning med 77 adoptioner. Utgifter för barnpension och efterlevandestöd blev lägre än beräknat Utfallet för anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd blev , vilket är (10,) lägre än anvisat i statens budget.