prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det beror dels på att typfallets inkomst stiger fram till pensionering medan de verkliga gruppernas inkomst sjunker åren före pen- sionering, dels på att de flesta inte har arbetat heltid hela livet utan avbrott. Beräkningarna ovan av kompensationsgrad utgår från att pensionering sker . I takt med att medellivslängden ökar behöver den ålder då pensionering sker också öka för att motverka sjunkande kompensationsgrader. I standardtypfallet ökar kompensationsgraden till om pensionering sker vid och till om pensionering sker vid . Ensamstående pensionerade kvinnor har lägst ekonomisk standard Att studera hur olika gruppers ekonomiska standard förhåller sig till varandra är ett annat sätt att mäta pensionernas tillräcklighet. Diagram 1.6 visar hur den ekonomiska standarden för olika pensionärsgrupper förhåller sig till den ekonomiska standarden för befolk- ningen , som har nivån . Sammanboende pensionärer har högst ekono- misk standard av pensionärsgrupperna. Nivån är nära befolkningen i åldern 0–. Relativt sett närmade sig denna grupp den övriga befolk- ningen , men avståndet har ökat något . De ensamstående har en betydligt lägre ekonomisk standard än både personer och sammanboende pensionärer. Detta gäller särskilt för ensamstående kvinnor som är pensionärer. Avståndet mellan ensamstående pensionärer och övriga grupper har ökat . Alla grupper av pensionärer har realt sett ökat sin ekonomiska standard . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T Diagram 1.6 Pensionärers reala ekonomiska standard (median) i förhållande till gruppen 0–, 2002–2017 66+ år Ensamstående män 66+ år Ensamstående kvinnor Källa: Egna beräkningar i HEK och (SCB) Anm: upphörde enkätundersökningen HEK. därför beräkningar baserat på STAR-urvalet, därav tidsseriebrottet 2013. Det finns ett generellt mönster att äldre pensionärer har lägre ekonomisk standard än yngre och att kvinnor har lägre ekonomisk standard än män. Eftersom kvinnor i genomsnitt lever är också en större andel äldre kvinnor ensamstående än männen. Den grupp som har den högsta ekonomiska standarden, sammanboende i åldern 66–, är också den största (av alla pensio- närer). Denna grupp har en ekonomisk standard som är högre än gruppen en- samstående kvinnor . Den ekonomiska standarden för utrikesfödda kvinnor och män som är pensionärer är i genom- snitt lägre än för inrikes födda. För både kvinnor och män är utrikes föddas ekonomiska standard av inrikes föddas. Den allmänna pensionen står för en större andel av den totala pensionen för kvinnor än för män Det allmänna pensionssystemet är en del av en större helhet och den ekonomiska standarden är beroende av fler ersätt- ningar än dem från det allmänna pensions- systemet. av dem som går i pension nu har tjänstepension. De privata pensionernas andel av den totala pensionen är däremot fort- farande liten och förmodligen kommer denna att minska eftersom avdragsrätten för privat pensionssparande har tagits bort. Utöver pensionsinkomster har många kvinnor och män även arbetsinkomster och kapital- inkomster. Diagram 1.7 visar den genomsnittliga in- komstsammansättningen 2015 för personer . Diagram 1.7 Olika inkomstkällor. Genomsnittliga belopp för kvinnor och män Källa: Egna beräkningar i STAR-materialet (SCB), 2015 Det är tydligt att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomstgrundad pension än män, vilket förklaras av att pensionens storlek står i relation till den tidigare förvärvsinkomsten som i genomsnitt är lägre för kvinnor. Kvinnor har därför också en större andel av sin inkomst i form av grund- skydd (garantipension och bostadstillägg). Trots att den allmänna pensionen i genom snitt är lägre för kvinnor än för män, har den allmänna pensionen en större betydelse för kvinnor eftersom den står för en större andel, , av hela inkomsten jämfört för männen. Kvinnor har i genom- snitt lägre övriga inkomster i form av tjänste- pension, arbetsinkomst och kapitalinkomst än män. Det ska betonas att det rör sig om genom- snittsvärden, det finns stora variationer bland landets drygt två miljoner kvinnor och män . Tjänstepension och arbetsinkomst utgör en ökande andel av den samlade inkomsten, främst för män, men även för kvinnor. Detta gör att den allmänna pensionens andel av inkomsterna minskar. Gapet mellan kvinnors och mäns pensioner Skillnaden mellan kvinnors och mäns inkomst kallas inkomstgapet och mäter hur mycket lägre kvinnors genomsnittliga inkomst är i förhållande till mäns. Skillnaden är större för pensionärer än för förvärvsaktiva. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T aktiva i åldern 18–är jämfört för dem som är . Gapet mellan kvinnors och mäns disponibla inkomst har legat på ungefär samma nivå , se diagram 1.8. Diagram 1.8 Utvecklingen av gapet i disponibel inkomst för kvinnor och män Källa: Egna beräkningar i HEK (SCB) tom 2013. STAR-urvalet (SCB) 2014-2015. Den inkomstgrundade ålderspensionen och tjänstepensionen ökar gapet, medan garanti- pension, änkepension och inkomstskatt minskar det. Om enbart den allmänna pensionen och dess tillhörande förmåner5 studeras är inkomst- gapet . När tjänstepensionen adderas ökar gapet till . Gapet i allmän pension har minskat , i stället är det övriga inkomster som har gjort att gapet har ökat. Tabell 1.5 Inkomstgapet för kvinnor och män , 2015 + Tjänstepension och privat pension Källa: Egna beräkningar STAR-materialet (SCB) Trots att de äldsta kvinnorna som är pensionärer generellt har haft ett betydligt lägre arbetskrafts- deltagande än de yngre kvinnor som är pensio- närer är det bland de äldsta pensionärerna som inkomstgapet är som minst och det är i stället som störst bland de yngsta pensionärerna. Detta beror bl.a. på att de yngre pensionärerna har mer arbetsrelaterade inkomster såsom arbetsinkomst och inkomst- och tjänstepension. Kvinnor har i genomsnitt mindre av dessa inkomster än män vilket leder till att gapet blir större. Skillnaden i pensionsinkomst påverkar inte bara av löneskillnaderna i sig utan även av andra faktorer som deltidsarbete och antalet arbetade år. Till detta kommer effekten av tjänstepen- sionens utformning, skillnaden mellan kvinnors och mäns löner för de som fortsätter arbeta samt högre kapitalinkomster, eftersom en högre lön ofta möjliggör ett högre sparande. Tjänstepensionens påverkan på pensionsgapet För dagens pensionärer, som främst omfattas av de förmånsbestämda tjänstepensionsavtalen, beror ökningen av gapet när man även beaktar inkomster utanför det allmänna systemet på att det är betydligt färre kvinnor än män som har högre inkomster. Inkomstfördelningen i kombi- nation med de nyare avgiftsbestämda tjänste- pensionerna innebär dock att effekten kan för- stärkas . Det beror på att avsättningen till tjänstepensioner ovan intjänandetaket är större än under taket. Som regel är avgiften under taket (17,i all- män pension + i tjänstepension), medan avgiften till tjänstepensionen är över taket. har i sina jämförande studier av kompensationsgrader konstaterat att är det enda landet inom där kompensationsgraden är högre vid högre in- komster (Pension at a Glance 2015). 5 Bostadstillägg, äldreförsörjningsstöd och änkepension P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T Diagram 1.9 Kompensationsgrad vid olika årsinkomst för ett typfall född , inklusive respektive exklusive tjänste- pension i form av ITP1 Källa: Egna beräkningar i typfallsmodell Eftersom kvinnor i genomsnitt har lägre in- komster än män kan konstruktionen leda till ett ökat pensionsgap mellan könen. Att den sammanlagda avsättningen till pe- nsioner under taket är lägre än över taket slår också särskilt mot deltidsarbetande, vilket enligt dagens förvärvsmönster typiskt sett är kvinnor. Den som har en inkomst över taket och går ner på deltid så att inkomsten hamnar under taket tappar procentuellt sett betydligt mer i pension än i lön. Att avsättningen är högre över taket är en följd av den konvertering som skett i tjänste- pensioner från förmånsbestämda system, där slutlönen bestämde nivån, till avgiftsbestämda system där hela livets avgifter bestämmer nivån. finns det förmånsbestämda delar som gör avgiftsberäkningen komplicerad. 1.3.5Arbetets betydelse för pensionernas storlek Ett längre arbetsliv behövs för att ge tillräckliga pensioner. I ett autonomt avgiftsbestämt pensionssystem blir pensionen så stor som av- gifterna räcker till. Lever vi allt längre utan att kompensera det med ett längre arbetsliv blir med nödvändighet pensionerna som andel av slut- lönen allt lägre. Det räcker att förlänga arbets- livet med två tredjedelar av den förlängda livs- tiden för att behålla nivån på pensionen. Den förlängningen har dock inte skett. Medellivslängden ökar med . Kvinnor har en något högre medellivslängd än män, men ökningstakten är högre för män och därför minskar skillnaden i medellivslängd mellan kvinnor och män. Den ökade medellivslängden har i stor utsträckning förlängt pensionstiden, dvs. det är inte arbets- livet som förlängts. Pensionssystemet skapades utifrån den medellivslängd som gällde och en då antagen pensionsålder på . har medellivslängden ökat med ungefär . Ska pensionsnivåerna upprätthållas på samma nivå som gällde krävs att den relation mellan livslängd och pensionsålder som gällde då behålls. Det innebär att den som är född behöver arbeta till , den som är född till och den som är född till – om pensionen som andel av slutlönen ska vara densamma som för den som föddes och gick i pension . Längre arbetsliv leder också till högre in- komster till pensionssystemet och ett finansiellt starkare pensionssystem, vilket minskar risken för balansering och därmed risken för en sämre pensionsutveckling. Det finns alltså en direkt koppling mellan antalet arbetade timmar i sam- hället och risken för att balanseringen aktiveras. En procents ökning av antalet arbetade timmar ger en förstärkning av pensionssystemets ställ- ning med . Vanligast att gå i pension vid ålder, men både tidigare och senare uttag ökar om en pensionsålder vid är alltjämt påtaglig och nästan varannan nybeviljad pension tas ut . Såväl tidigt som sent uttag har dock ökat och lett till en större spridning av pensionsuttag. Kvinnors uttag är starkare koncentrerat runt medan män i större utsträckning tar ut pen- sion både tidigare och senare än . Uttag av pension är dock inte liktydigt med att man lämnar arbetslivet. Att fler tar ut pension före är alltså inte liktydigt med att fler lämnar arbetslivet tidigare. Det kan också för- med att fler tar ut pensionen som de fortsätter att arbeta. Det finns en tydlig tendens att fler arbetar efter , även om det inte alltid är på heltid. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T Både inträdesåldern och utträdesåldern har betydelse för pensionens storlek För att visa hur arbetslivets längd har förändrats behöver man studera faktiskt inträde och fak- tiskt utträde på arbetsmarknaden. När medellivslängden stiger är det naturligt att i första hand fokusera på förändringen i utträdesålder. Ett vanligt sätt är då att mäta den förväntade utträdesåldern, vilket anger den ålder då dagens 50-åringar förväntas lämna arbets- marknaden, givet att de har samma arbetskrafts- deltagande som . Måttet innehåller alltså ett antagande om framtiden på motsvarande sätt som gäller för förväntad medellivslängd. Ut- vecklingen av en på så sätt beräknad utträdes- ålder har varit positiv , men är fortfarande lägre för män än den var (se diagram 1.10). För kvinnor har ut- trädesåldern ökat men här saknas tillförlitlig statistik för 70-talet. Kvinnors ut- trädesålder är också lägre än mäns och det skiljer 2016 . Diagram 1.10 Genomsnittlig ålder vid utträdet från arbets- livet för kvinnor och män som fanns i arbetskraften Anm. Uppgifter om kvinnors utträdesålder finns . För att visa utvecklingen redovisas därför enbart männens utträdesålder perioden –1979. Utträdesmönstren för kvinnor och män har studerats i den särskilda granskningen om jäm- ställda pensioner som publicerades : Jämställda pensioner? (Ds 2016:19). Där visas att det inte främst är kvinnors yrken som för- klarar ett tidigare utträde för kvinnor. En för- som presenteras i rapporten är att kvinnor är gifta med män som i genomsnitt är och att gifta par tenderar att välja att gå i pension i nära anslutning till varandra, men sannolikt finns även andra orsaker. Med tanke på utträdesålderns betydelse för pensionens storlek och den negativa effekt den har på pensionsgapet mellan kvinnor och män finns det skäl att ytterligare analysera detta. Fortsatt analys av frågan finns därför med i det hand- lingsprogram för jämställda pensioner som Pensionsgruppen ställt sig bakom. Pensionens storlek beror på hela arbetslivets längd och inträdesåldern har därför också stor betydelse. Om man definierar inträdesåldern som den ålder vid vilken det inträder ett arbets- kraftsdeltagande om minst 20 timmars arbetstid , så steg inträdesåldern kraftigt (till mitten av 90-talet) främst till följd av en mot- svarande kraftig tillströmning till högre utbild- ning. Under de efterföljande 20 åren har ut- vecklingen varit relativt stabil och utan någon tydlig trend åt något håll, vilket framgår av diagram 1.11. Ökningen av inträdesåldern var större för kvinnor än för män, en skillnad som därefter har bestått. Skillnaden är 2016. En förklaring till skillnaden är att kvinnor i genomsnitt har en längre utbildning. Ett senare inträde som beror på en längre ut- bildning är som regel positiv för såväl samhälle som individ och kompenseras också av en högre livsinkomst. Om kompensa- tionsnivån i den allmänna pensionen ska upp- rätthållas behöver dock ett senare inträde kom- penseras av senare utträde då medellivslängden ökar. Diagram 1.11 Inträdesålder i arbetslivet för kvinnor och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T Den sammantagna effekten av inträdesålder och utträdesålder, dvs. den summerade effekten av diagrammen 1.10 och 1.11 ger arbetslivets längd, se diagram 1.12. Arbetslivets längd är vanligen den viktigaste komponenten för pensionens storlek i ett livsinkomstbaserat system. Längden har ökat stadigt , men är fort- farande kortare än vad arbetslivets längd var 1990. Till största delen beror det på den påtagligt högre inträdesåldern i arbetslivet vars effekt är starkare än en högre utträdesålder. Sammantaget har det uppkommit en förskjut- ning i arbetslivet på så sätt att såväl inträdet som utträdet i genomsnitt har blivit senarelagt. Medellivslängden har stigit med som ett genomsnittligt arbetsliv har blivit kortare. Den totala arbets- tiden är kortare för kvinnor än för män, vilket beror på ett senare inträde och tidigare utträde. Detta får stor betydelse i ett livs- inkomstbaserat system. Fler år i arbetslivet inne- bär en högre livsinkomst och en högre pension, men det har också betydelse för pensionens storlek om arbetslivet förlängs i början eller i slutet. Ett senare utträde och därmed senare uttag av pensionen leder dessutom till att det är färre pensionsår som behöver täckas, dvs. den årliga pensionen ökar även av det skälet. Ett tidigare inträde får inte den effekten på pen- sionen. Diagram 1.12 Arbetslivets längd för kvinnor och män Anm. Uppgifter om kvinnors utträdesålder finns . För att visa utvecklingen redovisas därför enbart männens utträdesålder perioden –1979. Skillnader mellan kvinnors och mäns pensioner beror på ett ojämlikt arbetsliv Skillnaderna i pensionsgrundande inkomst mellan kvinnor och män har minskat något , vilket kommer att minska fram- tida skillnader i pension mellan könen. Det är främst skillnaden i arbetstid som har minskat, medan skillnaderna mellan kvinnors och mäns arbetskraftsdeltagande inte har förändrats det . Det finns därför fortfarande en tydlig skillnad i pension mellan kvinnor och män och utjämningen av skillnaden går långsamt. Det allmänna pensionssystemet är i sig könsneutralt, dvs. reglerna är likadana för kvinnor och män. Skillnaderna har därför sin orsak i faktorer och strukturer utanför pensions- systemet. Kvinnor har i genomsnitt lägre lön, arbetar mer deltid, har ett lägre arbetskrafts- deltagande och ett kortare arbetsliv. Eftersom pensionens storlek i allt väsentligt grundar sig på arbete och på livsinkomsten fortplantar sig obalansen under förvärvslivet till pensionstiden. Det fanns sådana arbetsrelaterade skillnader även när pensionsreformen beslutades . Förändringarna i arbetslivet har som framgår av diagram 1.12 varit positiva, men inte tillräckliga. Skillnaden mellan kvinnors och mäns löner och arbetskraftsdeltagande av- speglar sig . Skillnaderna i utbetald pension kommer därför att bestå – även om könsmönstren i arbetslivet skulle förändras . Vägen mot ett längre arbetsliv Eftersom arbetslivets längd i alltför liten ut- sträckning har anpassats till en ökad medellivs- längd tog Pensionsgruppen 2011 initiativ till en översyn av åldersgränserna och möjligheter att få till stånd ett längre arbetsliv. Efter remiss- behandling av be- tänkande, Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25), har partierna bakom pensionsöverens- kommelsen enats om att inleda ett arbete med åtgärder för ett längre arbetsliv. Ett längre arbetsliv är angeläget för att upp- rätthålla rimliga pensionsnivåer, men arbetslivets längd och omfattning är mer än en pensions- fråga. Arbete är grunden för välstånd och en garant för att kunna upprätthålla välfärden. Därför är ansvaret för ett arbetsliv som matchar medellivslängden ett ansvar och en angelägenhet som angår hela samhället. Åtgärder behöver också vidtas inom flera områden vid sidan om P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T pensionssystemet om vi ska få en hållbar ut- veckling av arbetslivet. Pensionsgruppen är överens om att åtgärder för ett längre arbetsliv bör bedrivas i dialog med arbetsmarknadens parter. Socialförsäkrings- ministern utsåg mot den bakgrunden två processledare för ett längre ar- betsliv. Deras uppdrag var att genom samtal med arbetsmarknadens parter nå en gemensam ståndpunkt om processen för ett längre arbetsliv. Arbetet presenterades för Pensionsgruppen . Avsiktsförklaringen (S2016/01389/SF) framhåller att när de politiska besluten om förändringar av de pensionsrelate- rade åldrarna har fattats, kommer parterna att verka för att åstadkomma anpassade avtalslös- ningar. Man ser det också som naturligt att åldersgränsen i anställningsskyddslagen höjs från 67 till och att åldersgränserna i övriga offentliga trygghetssystem justeras. Ett förlängt arbetsliv handlar inte bara om höjda pensionsåldrar utan också om att det fak- tiskt ska vara möjligt för allt fler att kunna arbeta längre och att arbeta fler timmar under livet. I processen för ett längre arbetsliv kan det därför även behöva övervägas åtgärder som påverkar inträdesåldern i arbetslivet och åtgärder som även underlättar och möjliggör kompetens- utveckling och yrkesväxling senare i livet. Jämställdhet och 13 nyanlända invandrares 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslag till statens budget Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering................................................. Mål för utgiftsområdet............................................................................... Nyanlända invandrares etablering ............................................................................ Mål för utgiftsområdet............................................................................... Sammanfattning av bilaga 1........................................................ Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder................. Analys och slutsatser .................................................................. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ................... 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare......... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder................. Analys och slutsatser ................................................................................. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. ................... Mål för jämställdhetspolitiken ................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Analys och slutsatser................................................................... 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder............................................. 3:3 Bidrag för kvinnors organisering.......................................... Åtgärder mot segregation.......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Analys och slutsatser .................................................................................. 4:1 Åtgärder mot segregation ..................................................... 4:2 Delegationen mot segregation.............................................. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända Härledning av ramnivån 2018–2020. och nyanlända invandrares etablering ....................................................... Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ....................................................... Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Nyanlända invandrares Auktorisation av tolkar.............................................................................. Antalet nyanlända mottagna i en kommun .............................................. Mottagandet av nyanlända fördelat på län................................................ Utbetalda ersättningar för flyktingmottagande ....................................... Antal personer som har anvisats plats för bosättning av Utbildningsnivå bland deltagarna i etableringsuppdraget ....................... Status efter avslutad etableringsplan .......................................... Anslagsutveckling 1:1 Etableringsåtgärder............................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för1:1 Etableringsåtgärder........ Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ... Prognos för antalet kommunmottagna 2017–2020.................................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Kommunersättningar Anslagsutveckling 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare................................................................... Anslagsutveckling 1:4 Hemutrustningslån............................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Hemutrustningslån....... Utgiftsutveckling inom området Diskriminering.................................... Antalet inkomna anmälningar om diskriminering till DO fördelade på kön 2014–2016 ........................................................................................... Antalet anmälningar till DO per diskrimineringsgrund och missgynnande i samband med föräldraledighet till DO 2014–2016 ....... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. .. Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m................................................................. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m..................................................................