prop · H403216 · 2017-07-05 00:00:00 — Regeringen är medveten om att det finns barn i de yngre åldersgrupperna som inte får sina behov tillgodosedda inom underhållsstödet, men föreslår som ett första steg att stödet höjs för barn som är eller äldre eftersom de äldre barnens behov är större än de yngre barnens. För att höjningen av underhållsstödet inte ska medföra att den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp blir alltför högt, föreslår regeringen även att den bidragsskyldiges grundavdrag ska höjas (se avsnitt 5.2). Underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag (se 18 kap. 21–24 §§ SFB) och underhållsstöd vid växelvist boende (se 18 kap. 25 § SFB) bör beräknas med beaktande av det nya högre beloppet för underhållsstöd. Ändringar med denna innebörd föreslås därför i socialförsäkringsbalken. Vid växelvist boende innebär höjningen att underhållsstödets belopp för barn som är eller äldre blir (hälften av ) för var och en av föräldrarna. Detta belopp ska sedan minskas med halva det belopp som respektive förälder skulle ha varit skyldig att betala om ett betalningsbelopp hade fastställts. Utgångspunkten är att en person som vill begära en ökning av en förmån ska ansöka om det (se 110 kap. 4 § SFB). Detta gäller dock inte när det är fråga om ett ärende som myndigheten i fråga tar upp självmant (se prop. 2008/09:200 s. 550). En ändring av underhållsstöd enligt de föreslagna bestämmelserna om differentierat underhållsstöd kommer alltid att leda till att stödet blir högre när barnet har fyllt . Att ska lämna ett nytt belopp i underhållsstöd när barnet har fyllt följer av lag. Rätten till det högre beloppet bygger på ett objektivt faktum (barnets ålder) som har information om. ska därför självmant ta upp frågan om ett högre underhållsstöd när ett barn som har rätt till underhållsstöd har fyllt . Det bör således inte behövas någon ansökan i denna situation. Någon uttrycklig reglering om detta är enligt regeringens bedömning inte nödvändig. Det kan här anmärkas att det inte anses vara behövligt med någon ansökan när underhållsstödet ska höjas på grund av att barnets inkomst har sänkts enligt ett beslut om slutlig skatt. Någon ansökan anses inte heller vara behövlig i ett s.k. utfyllnadsärende där höjningen av underhållsstödet beror på att beloppet som den bidragsskyldiga föräldern betalar direkt till boföräldern sänkts på grund av ändrad inkomst eller ändrat antal barn. Ett högre underhållsstöd till ett barn innebär att det högsta möjliga beloppet som en bidragsskyldig förälder ska betala till höjs. Av 19 kap. 34 § SFB framgår att betalningsbeloppets storlek ska omprövas när det finns ett nytt beslut om slutlig skatt för den bidragsskyldiga föräldern och när antalet barn som föräldern är underhållsskyldig för ändras. Innebörden av de nya bestämmelserna bör vara tydlig för de berörda. I omprövningsbestämmelsen bör det därför även anges att betalningsbeloppet ska omprövas när ett högre underhållsstöd lämnas till ett barn med anledning av att det har fyllt . En bidragsskyldig förälder som har ett fastställt betalningsutrymme som är högre än det tidigare underhållsstödet kommer därmed att bli skyldig att betala ett högre belopp. En bidragsskyldig förälder vars betalningsutrymme inte överstiger det tidigare underhållsstödet kommer inte att påverkas av omprövningen. En höjning av betalningsbeloppet i den aktuella situationen bör gälla från och med månaden efter den då barnet har fyllt . Detta bör framgå av omprövningsbestämmelsen. Det höjda underhållsstödet och det höjda betalningsbeloppet kommer därmed att gälla från och med samma månad. Avgiftsuttag inom och förmåner till totalförsvarspliktiga påverkas av förslaget Föräldrar har enligt 8 kap. 1 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) en skyldighet att bidra till en kommuns kostnader för ett barns vård i ett annat hem än det egna. Ett sådant avgiftsuttag bestäms enligt 6 kap. 2 § socialtjänstförordningen (2001:937) för var och en av föräldrarna efter samma grunder som gäller för att bestämma betalningsskyldighet för Prop. 2016/17:216 underhållsstöd enligt 19 kap. SFB. Det belopp som respektive förälder ska bidra med får inte överstiga vad som för varje tid motsvarar underhållsstödsbeloppet enligt 18 kap. 20 § SFB. De förslag som lämnas i denna proposition får därmed konsekvenser för hur stort kommunens avgiftsuttag kan vara vid placeringar av barn utanför det egna hemmet. Om betalningsskyldigheten, med anledning av den föreslagna höjningen av underhållsstödet, kan fastställas till ett belopp som överstiger dagens , dock maximalt och barn, blir avgiftsuttaget högre. Om betalningsskyldigheten däremot blir lägre med anledning av höjningen av grundavdraget, blir även avgiftssuttaget lägre för kommunen. Det sistnämnda gäller framför allt föräldrar med låga inkomster. Förslagen i denna proposition har även betydelse för beräkningen av familjepenning enligt förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga. För tid som den bidragsberättigade är betalningsskyldig för underhållsstöd får, enligt 7 kap. 11 § nämnda förordning, familjepenning inte överstiga summan av fastställd betalningsskyldighet och den del av fastställt underhållsbidrag som överstiger underhållsstödets belopp. Om underhållsstöd lämnas för ett barn för vilket familjepenning har beviljats, ska enligt 11 kap. 8 § samma förordning familjepenning som motsvarar fastställd betalningsskyldighet för underhållsstödet betalas för den bidragsberättigades räkning till . 5.2Höjning av grundavdraget för den bidragsskyldiga föräldern Regeringens förslag: Det inkomstbelopp som den bidragsskyldiga föräldern får förbehålla sig för egna levnadskostnader ska höjas från till . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna (22 stycken) ställer sig positiva till förslaget eller har inga synpunkter i sak: ombudsmän (), , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , , Myndigheten för ungdoms- och cilvilsamhällesfrågor, utbildningspolitisk utvärdering, vid , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , , Föreningen , Rädda barnen, , och Makalösa föräldrar. Förvaltningsrätten i har i huvudsak inga invändningar mot förslaget om höjt grundavdrag men anser att den föreslagna ändringen framstår som mindre väl förenlig med den tidigare genomförda lagändringen om att underhåll i första hand ska regleras civilrättsligt direkt mellan 2016/17:216 Inspektionen för socialförsäkringen och Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd är positiva till förslaget men anser att grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar bör indexeras så att dessa belopp bättre överensstämmer med pris- och kostnadsutvecklingen i samhället. Kommuner och Landsting instämmer i att det är dags att höja grundavdraget för beräkning av en förälders betalningsskyldighet men menar att förslaget kan innebära en ökad belastning för på grund av en ökad risk för skuldsättning för den enskilde. i välkomnar förslaget om höjt grundavdrag men anser att denna åtgärd inte är tillräcklig för att minimera antalet personer som hamnar i skuld på grund av underhållsstöd. Trots höjningen av grundavdraget kvarstår problemet med skuldsättning och det beror till stor del på bestämmelserna för fastställande av betalningsbelopp. Inkomster som ligger till grund för betalningsbeloppet hämtas bl.a. från senaste beslut om slutlig skatt, vilket betyder att inkomsten är . Skälen för regeringens förslag: När underhållsstöd lämnas för ett barn ska den förälder som barnet inte varaktigt bor tillsammans med betala ett belopp till som helt eller delvis motsvarar underhållsstödet. Reglerna för betalningsskyldighet för underhållsstöd finns i 19 kap. SFB. Betalningsbeloppet beräknas som en viss procent av den bidragsskyldiga förälderns inkomst enligt det beslut om slutlig skatt som fattats närmast det år betalningsskyldigheten avser, efter ett avdrag om . Procentsatsen fastställs med hänsyn till det antal barn som den bidragsskyldiga föräldern är underhållsskyldig för enligt 7 kap. 1 § , förkortad FB. Samtliga barn som den bidragsskyldige är förälder till och underhållsskyldig för omfattas. Däremot beaktas inte barn som den bidragsskyldige också kan vara underhållsskyldig för, men som den bidragsskyldige inte är förälder till (jfr 7 kap. 5 § FB). Betalningsskyldigheten är begränsad till det belopp som betalas ut i underhållsstöd, dvs. i allmänhet per barn och månad enligt nuvarande regler. Omräkning av betalningsbeloppet sker per . Blir betalningsbeloppet lägre än per barn och månad bortfaller betalningsskyldigheten. En huvudprincip som bär upp dagens system är att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn och att barnets behov och kostnader ska vara en högt prioriterad utgift, ett primärt åtagande, för föräldrarna. Principen att föräldrarna är de som i första hand ansvarar för sina barns försörjning är väl förankrad i såväl svensk som internationell rätt. Att kostnaden för ett barns försörjning inte genom ett alltför lågt betalningsbelopp övervältras på det allmänna är viktigt både för barnet och från rättvisesynpunkt. Utgångspunkten bör vara att samma krav ställs på bidragsskyldiga föräldrar som på föräldrar som lever tillsammans med sina barn. Övriga kostnader som en förälder har bör endast i begränsad utsträckning – när det är nödvändigt – tillåtas inkräkta på förälderns ekonomiska ansvar för sina barn. Också av statsfinansiella skäl är det viktigt att våra gemensamma resurser används på bästa sätt och att en inte omotiverat stor del av kostnaderna för barn med särlevande föräldrar får bäras av det allmänna. måste det anses rimligt att en bidragsskyldig förälder får täcka ett eget grundbehov innan betalningsskyldighet inträder. Underhållsskyldigheten enligt är inte ovillkorlig och en förälder som saknar ekonomisk förmåga är inte skyldig att betala underhållsbidrag. Även betalningsskyldigheten för underhållsstöd enligt SFB anpassas till den bidragsskyldiga förälderns ekonomiska förmåga på så sätt att varje bidragsskyldig förälder får förbehålla sig ett grundavdrag för egna levnadskostnader innan han eller hon åläggs betalningsskyldighet. Beloppet för fullt underhållsstöd höjdes med till per barn och månad. Syftet med höjningen var att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard. Höjningen har bidragit till att förbättra den ekonomiska situationen för framför allt ensamstående kvinnor med barn, eftersom av de boföräldrar som tar emot underhållsstöd är kvinnor. Ett höjt underhållsstödsbelopp innebär en högre betalningsskyldighet för den bidragsskyldiga föräldern eftersom betalningsbeloppet ökar för honom eller henne. Trots höjningen av underhållsstödet har grundavdraget varit detsamma . En majoritet, , av de bidragsskyldiga föräldrarna är män. Efter höjningen till per barn och månad har betalningsbeloppet för exempelvis en bidragsskyldig förälder med tre barn och full betalningsförmåga blivit högre . Flera utredningar har visat att bidragsskyldiga föräldrar är en ekonomiskt utsatt grupp (se RiR 2010:22 Underhållsstöd – för barnets bästa? s. 51 f., betänkande SOU 2011:51 s. 357 f. och SOU 2013:78 Överskuldsättning i kreditsamhället? s. 135 f.). Många av de bidragsskyldiga föräldrarna lever under knappa förhållanden och klarar inte sin betalningsskyldighet inom underhållsstödssystemet. Obetalda betalningsbelopp inom underhållsstödet är en av de vanligaste skulderna hos . Om den bidragsskyldiga föräldern inte betalar det fastställda betalningsbeloppet till hamnar han eller hon i skuld till staten. Många bidragsskyldiga fastnar i en långvarig skuldsituation som kan riskera att gå ut över barnet. Knappt 43 000 bidragsskyldiga föräldrar fanns registrerade hos med obetalda underhållsstödsskulder. Andelen bidragsskyldiga som återkommer hos för indrivningsåtgärder med anledning av obetalda betalningsbelopp var 2010 (se betänkande SOU 2013:78, s. 138). Av återrapportering på ett regeringsuppdrag om skuldsättning inom underhållsstöd och bostadsbidrag (Kartläggning av överskuldsättning och analys av indrivnings- och återkravsregler, dnr S2015/673/FST) framgår att betalningsskyldighet för underhållsstöd fastställdes för 92 000 personer . Majoriteten av de bidragsskyldiga () blev även skuldsatta. kartläggning visade att det framför allt var bidragsskyldiga föräldrar med låga inkomster eller bidragsskyldiga för många barn som hade en hög skuldsättning. Andelen skuldsatta var högre bland personer med låga inkomster. Bland dem som var bidragsskyldiga för ett barn var hälften skuldsatta, medan andelen var betydligt högre ju fler barn föräldern var bidragsskyldig för. kartläggning visade också att 24 2016/av den totala fordringsstocken som låg hos Kronofogdemyndig- heten för indrivning blev betald. sättningsproblemen inom underhållsstödet till viss del även sin grund i skillnaden i storlek mellan grundavdraget när betalningsskyldighet fastställs och de förbehållsbelopp som tillämpar i samband med löneutmätning. En åtgärd som enligt skulle få positiv effekt på skuldsättningen är en höjning av grundavdraget så att besluten om betalningsskyldighet bättre motsvarar vad som är praktiskt möjligt att driva in. Kommuner och Landsting (SKL) har anfört att förslaget kan innebära en ökad belastning för beroende på en ökad risk för skuldsättning för den enskilde. Regeringen delar inte denna uppfatt- ning utan bedömer att ett höjt grundavdrag sammantaget innebär en mindre risk för skuldsättning för samtliga bidragsskyldiga föräldrar inom I den utsträckning den föreslagna höjningen av underhållsstödet för barn som är eller äldre innebär ett högre betal- ningsbelopp för den bidragsskyldiga föräldern, utjämnas det av det höjda grundavdraget framför allt för bidragsskyldiga föräldrar som har låga inkomster (men som överstiger ). Det är de bidrags- skyldiga föräldrarna med de högsta inkomsterna som i praktiken får ett Som framgår ovan visar återrapportering av regeringsuppdraget om skuldsättning inom under- hållsstöd och bostadsbidrag att andelen skuldsatta föräldrar sjunker ju högre inkomsten är. De flesta bidragsskyldiga föräldrar torde med andra ord få en mindre risk för skuldsättning, vilket sannolikt inte innebär en ökad belastning för . Det är dessutom ovanligt att skulder beaktas vid prövning av rätten till ekonomiskt bistånd, se Social- styrelsens allmänna råd om ekonomiskt bistånd SOSFS 2013:1 s. 6. finns en mer utförlig redogörelse för förslagens ekonomiska konsekven- ser i avsnitt 6.1.1. Att det är föräldrarna som i första hand har det ekonomiska ansvaret för barnets försörjning motiverar ordningen att ett belopp som helt eller delvis motsvarar underhållsstödet ska betalas till staten av den bidrags- I vissa fall saknar dock bidragsskyldiga föräldrar förmåga att betala. Att kräva betalning från en förälder som inte har medel till annat än sina egna grundbehov är inte rimligt och torde många gånger inte leda till annat än administrativa kostnader för staten. ligger inte heller i barnets intresse att en förälder får en växande skuld till Genom grundavdraget anpassas betalningsskyldigheten till den bidragsskyldiga förälderns ekonomiska förmåga, vilket innebär att sär- skild hänsyn tas till bidragsskyldiga med låga inkomster. rösa grundavdrag kan emellertid minska legitimiteten för principen om föräldrarnas primära ansvar för barnets försörjning. För att kompensera de bidragsskyldiga föräldrarna för höjningen av underhållsstödsbeloppet och ge dem en viss lättnad i betalningsskyldig- heten anser regeringen att grundavdraget bör höjas. En höjning av grund- avdraget innebär en förbättrad ekonomisk situation för bidragsskyldiga föräldrar med de lägsta inkomsterna. De slipper då helt betalningsskyl- dighet om inkomsten högst uppgår till grundavdragets nivå. höjning av grundavdraget kan också leda till lägre administrativa kostna- der för staten. Mot bakgrund av det nu anförda anser regeringen att det är rimligt att Prop. 2016/17:216 höja grundavdraget till . 5.3Höjd inkomstgräns för reducerat underhållsstöd Regeringens förslag: Det belopp för barns inkomster som inte påverkar underhållsstödets storlek ska höjas från till . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna (21 stycken) ställer sig positiva till förslaget eller har inga synpunkter i sak: ombudsmän (), , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , utbildningspolitisk utvärdering, vid , , Föreningen , Rädda barnen, , Makalösa föräldrar, i och Kommuner och Landsting (SKL). Inspektionen för socialförsäkringen tillstyrker förslaget men anser att förbehållsbeloppet för barns inkomster bör indexeras så att dessa belopp bättre överensstämmer med pris- och kostnadsutvecklingen i samhället. avstyrker förslaget om höjd inkomstgräns för reducerat underhållsstöd och menar, i likhet med Stiftelsen , att barns inkomster och förmögenhet inte bör påverka förälderns möjlighet till underhållsstöd. ser dock hellre att inkomstgränsen höjs än att den blir oförändrad. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor anser att förslaget är positivt då det ökar möjligheten för unga att arbeta på exempelvis skollov utan att stödet förändras, men ser ett principiellt problem med att barnens egna inkomster över huvud taget ska påverka underhållsstödets storlek. Juridiska fakultetsstyrelsen vid anser att det kan finnas anledning att höja förbehållsbeloppet men ställer sig frågande till promemorians motivering att barnet ska få ett incitament att ta sig in på arbetsmarknaden. Konsekvenserna för barn som påverkas av förslaget borde undersökas ytterligare. Skälen för regeringens förslag: lämnas underhållsstöd till ett barn som utgångspunkt med (18 kap. 20 § SFB). I ett antal situationer lämnas dock underhållsstödet med ett annat belopp (18 kap. 21–31 §§ SFB). En sådan situation är att barnet självt har haft inkomster . Om så är fallet ska underhållsstödet minskas med hälften av inkomsten som överstiger det beloppet (18 kap. 30 § och 19 kap. 10–15 §§ SFB). Inkomstberäkningen grundas på besked om slutlig skatt med tillägg för studiemedel i form av studiebidrag (19 kap. 11 och 15 §§ SFB). Att ungdomar får erfarenhet av arbetsmarknaden och knyter viktiga kontakter inför ett framtida arbetsliv är något som regelsystemen bör underlätta och uppmuntra. Med nuvarande bestämmelser minskas under- hållsstödet med hälften av barnets inkomster som överstiger 48 000 kronor, det så kallade förbehållsbeloppet. Har barnet inkomster av tjänst, näringsverksamhet och kapital som överstiger på ett år betalas inget underhållsstöd ut över huvud taget, eftersom det belopp som blir kvar efter avräkningen av förbehållsbeloppet för in- När bestämmelsen om förbehållsbeloppet grundat på barns inkomster infördes, ansågs det rimligt att barnets inkomster beaktades och att underhållsstödet minskades om inkomsterna var tillräckligt höga. hållsbeloppet beslutades då till . Avsikten var att ferie- inkomster och andra mindre inkomster inte skulle påverka underhållsstö- det (prop. 1995/96:208, s. 41). Förbehållsbeloppets storlek har inte ändrats . sattes inte utifrån någon indexering men motsvarade vid tidpunkten för införandet av prisbasbeloppet. uppåt till närmaste tiotusental och omräknat till dagens värde med mot- svarande beräkningar skulle inkomstgränsen vara . Juridiska fakultetsstyrelsen vid ställer sig frågande till argumentet att barnet ska få ett incitament att ta sig in på arbetsmark- naden och utöka sin arbetstid. Det finns enligt fakulteten en risk för att barn från ekonomiskt svaga hem behöver arbeta mer än andra barn. Deras skolgång kan komma att lida av att de lägger tid och energi på arbete i stället för på sina studier. Barnets inkomster kan innebära ett betydelsefullt bidrag till familjens försörjning, vilket enligt fakulteten kan innebära att barnet pressas att arbeta mer än det annars skulle gjort. Regeringen anser dock att förslaget inte innebär en så pass stor för- ändring att det påverkar barnens arbetstid i sådan omfattning att deras studier skulle bli lidande av det eller att de skulle behöva ta ett större ekonomiskt ansvar för familjens försörjning. Flera remissinstanser har framfört att barns inkomster inte bör beaktas över huvud taget vid beräkningen av underhållsstöd. dock att det finns skäl för att barnets inkomster även fortsättningsvis bör beaktas vid beräkning av underhållsstöd och föreslår mot ovanstående bakgrund att förbehållsbeloppet höjs till . att bestämmelsen anpassas till den pris- och kostnadsutveckling som skett sedan underhållsstödet infördes och att ungdomar ges möjligheter att utöka sin arbetstid utan att stödet påverkas. Att ungdomar får erfar- enhet av och skapar kontakter på arbetsmarknaden är något som rege- ringen ser som positivt och som regelsystemen bör stimulera till i högre Förslaget innebär vidare att ungdomar för vilka det utbetalas underhållsstöd får förutsättningar för arbetsmarknadsdeltagande som är mer lika de förutsättningar som ungdomar har som det inte lämnas underhållsstöd för. Förslaget innebär att nivån för hur mycket ett barn kan ha i inkomst innan underhållsstöd inte lämnas blir något högre än . kommer ligga på när underhållsstöd lämnas med och på när underhållsstöd 6.1.1Åldersdifferentierat underhållsstöd och höjt grundavdrag för bidragsskyldiga föräldrar När det gäller fördelningseffekter för boföräldrarna innebär ett differentierat underhållsstödsbelopp för de äldre barnen att berörda boföräldrar får en ökad inkomst. Ökningen är störst bland hushåll i de nedre decilerna, dvs. hushåll med de lägsta inkomsterna.11 För bidragsskyldiga föräldrar innebär de båda förslagen dels att ett högre betalningsbelopp kommer att debiteras för de föräldrar som har en betalningsförmåga som överstiger grundavdragets storlek, dels att bidragsskyldiga föräldrar kommer att få förbehålla sig ett högre belopp för egna levnadskostnader innan betalningsskyldighet inom underhållsstödet fastställs. Dessa förslag påverkar således den bidragsskyldiga förälderns ekonomi i olika riktningar. Cirka en tredjedel av de bidragsskyldiga kommer inte att debiteras lika stora betalningsbelopp som med nuvarande regler. Det finns därför anledning att anta att de bidragsskyldiga föräldrarnas möjligheter att betala det fastställda betalningsbeloppet sammantaget kommer att vara större än vad som är fallet. Därmed minskar också storleken på de bidragsskyldigas skulder. Den föreslagna höjningen av grundavdraget kan även antas leda till färre ansökningar om anstånd och eftergift. När det gäller de bidragsskyldigas disponibla inkomster fördelat på deciler så är det hushåll i de lägre decilerna, dvs. med de lägsta inkomsterna, som vinner på de lämnade förslagen. Hushåll med de högsta inkomsterna förlorar. De bidragsskyldiga föräldrarnas förmåga att betala ett belopp till som helt eller delvis motsvarar det lämnade underhållsstödet stiger i takt med barnets ålder, vilket beror på förälderns inkomstutveckling. Eftersom barn i de högre åldersgrupperna är fler inom underhållsstödssystemet innebär det att kostnaden för att åldersdifferentiera stödet då kan mildras något med anledning av bidragsskyldiga föräldrars stigande inkomster. Totalt sett är det av de bidragsskyldiga föräldrarna – exklusive dem som endast har skulder inom underhållsstödssystemet – som har förmåga att återbetala hela underhållsstödsbeloppet på . Figur 6.1 och 6.2 visar att de föreslagna förändringarna ökar den fördelningsmässiga träffsäkerheten inom underhållsstödssystemet. 11 Inkomstklasserna är skapade som deciler vilket innebär att hushållen är uppdelade i tio lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Den lägsta decilen (decil 1) innehåller de av hushållen som har de lägsta inkomsterna och den högsta decilen (decil 10) innehåller de av hushållen som har de högsta inkomsterna.