prop · H40387 · 2017-01-25 00:00:00 — och framtid/yrkesväg- Yrke och Framtid, Motivationshöjande (ej folkh.) Yrkesförberedande/förb. Tillbaka i arbete/Vägen tillbaka Motivationshöjande (ej folkh.) (Ersätter Flexibla anpassnings- moduler, Flex. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ytterligare sökord och justeringar som tillämpats för perioden före nov. Motivationshöjande (ej folkh.) Motivationshöjande (ej folkh.) Motivationshöjande (ej folkh.) Yrkesförberedande/Förb. Motivationshöjande (ej folkh.) Motivationshöjande (ej folkh.) Motivationshöjande (ej folkh.) Motivationshöjande (ej folkh.) Motivationshöjande (ej folkh.) Motivationshöjande (ej folkh.) Motivationshöjande (ej folkh.) Ej kategoriserat enl. ovan Yrkesförberedande/förb. Yrkesförberedande/förb. X2 & Arbetsintroduktion för X2 & Nytt val – yrkesintro- Not: *Justeringar som skett efter gruppering av kategorierna. Justeringarna har skett via att kombinera X-koden och sökord. Sökorden har tillämpats både med gemener och versaler. Detta anges ej i tabellen, men de exakta sökorden med avseende på gemener/versaler kan erhållas vid förfrågan. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Samma slags Förberedande och orienterande utbildning dokumenteras med olika inriktningar De två tillvägagångssätten att kategorisera olika slags FUB – X-koder respektive upphandlingsnamn – jämförs i tabell 4 och 5 nedan. Vad avser X-kod 8 – SFI – tillhandahölls denna inriktning inom ramen för det reguljära utbildningssystemet. Därmed finns inga upphandlingsnamn för denna inriktning. Resultatet visar att samma slags FUB kan ha registrerats med olika inriktningar. För systemet som tillämpas efter förändringarna 2013 finns de mest påtagliga överlappningarna mellan X1 och X2 (allmänteori respektive yrkesorientering). Exempelvis innehåller koden X1 och X2 i hög grad både insatserna Allmänförberedande utbildning och Grundläggande moduler. Av de insatser som kategoriseras som X1 är Allmänförberedande utbildning och Grundläggande moduler. Motsvarande siffror för X2 är 17 respektive 24. X3, X4 och X6 (yrkessvenska, starta eget, och nivåtest) identifierar med relativt hög säkerhet vilken slags utbildning individen tagit del av. För systemet som tillämpas före förändringar framgår av tabell 5 t.ex. att utbildningar som via upphandlingsnamnen kategoriserats som allmänförberedande utbildning utgör en stor andel av insatserna i X1, X2 och X5, och att insatser som kategoriserats som yrkesförberedande utgör en stor andel i X-koderna X1, X2 och X6. Det går inte att avgöra om överlappningarna mellan X- koderna i huvudsak består i att insatserna varit svåra att kategorisera utifrån upphandlingsnamnen, eller på grund av att samma insatser har kodats med olika X- koder. Att använda upphandlingsnamnen för att kategorisera och studera bedöms inte vara möjligt inom ramen för denna granskning.142 Trots att X- koderna inte är helt träffsäkra vad gäller att identifiera vilken slags Förberedande och orienterande utbildning individerna tagit del av så är det dessa koder som används vid analys av olika utbildningsinriktningar i denna granskning. Resultaten ska därför tolkas med viss försiktighet, särskilt avseende X-koderna X1 och X2 och perioden efter . För att i analysen hantera att samma utbildning kan ha flera olika X-koder har vi följt det tillvägagångssätt som AF själva tillämpar vid analys av FUB. X-koden med det högsta löpnumret, dvs. den senast inlagda X-ko- den, används. 142För detta bedöms en omfattande och genomgång av utbildningarnas upphandlingsnamn, och goda kunskaper om vilket innehåll som döljer sig bakom upphandlingsnamnen. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 4 Utbildningar fördelat på X-koder. Baserat på beslut i de register som tillämpas för tiden efter för analf.) höjande (ej folkh.) R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Tabell 5 Utbildningar fördelat på X-koder. Baserat på beslut i registren för tiden Not: Övrigt består av utbildningar som inte har kategoriserats. Avbrott är svåra att värdera I AF:s datalager finns information om huruvida deltagande i en insats har avbrutits. Till dessa avbrott finns avbrottsorsaker kopplade, det kan exempelvis handla om att 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N individen fått anställning, har slutat på egen begäran eller påbörjat annat program.143 En orsak som är särskilt vanlig är avbrott enligt överenskommelse. I den dokumentation som erhållits från AF framgår inte närmre vad olika avbrottsorsaker innebär. Antalet olika koder för avbrottsorsaker är knappt 2 300, och flera av dessa koder tycks motsvara samma avbrottsorsak – exempelvis finns det omkring 100 olika koder för slutat på egen begäran.144 I sammanhanget bör det nämnas att det modulsystem som infördes , som diskuterats ovan, medförde att det inte med säkerhet går att avgöra vilken insats en individ avbrutit – en FUB eller en AUB. En avbruten insats kan ha positiva såväl som negativa orsaker. Ett avbrott kan innebära att individen inte har klarat av att fullfölja insatsen men även t.ex. att individen fått jobb. En annan orsak till att avbrott registreras är att insatsen är kortare än beslutsperioden. Det vill säga, även om insatsen fullföljs kan det förekomma att ett avbrott registreras i data. Att registrerade avbrott kan ha såväl positiva som negativa orsaker (och ibland inte heller innebär ett egentligt avbrott) i kombination med att avbrottsorsakerna är svåra att överblicka och kategorisera medför att avbrotten är svåra att värdera.145 Att följa avbrott och avbrottsorsaker kan bidra med viktig information om hur FUB fungerar. Det är därför positivt att det i AF:s datalager finns detaljerad information om avbrott, men för att statistiken ska gå att använda på ett bra sätt krävs att dokumentationen blir mer systematiserad och transparent. 143När registerdata analyseras konstateras att det finns avbrott som saknar avbrottsorsak, vilket till stor del beror på återkallande enligt förordnande. 144Se underlag a, tabell 45-48, för de 20 vanligaste avbrottsorsakerna. Nedslag har gjorts enbart vissa år. 145AF tycks inte ha några rutiner för hur olika avbrottsorsaker kan grupperas eller kategoriseras (e-post från Arbetsförmedlingen ). R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Enkät till chefer vid lokala arbetsförmedlingar En enkät riktades till samtliga dåvarande chefer på arbetsförmedlingskontor (140 stycken)och sektionschefer (429 stycken) vid arbetsförmedlingskontoren. AF håller på att organisera om de lokala arbetsförmedlingarna och begreppet arbetsförmedlingskontor är på väg att ersättas av arbetsförmedlingsenheter. Det innebär att vissa av de kontor vi riktat enkäten till numera räknas som sektioner och vissa av dem som är kontorschefer i vår undersökning har blivit sektionschefer i stället. Undersökningen administrerades av . Enkätundersökningen till cheferna på arbetsförmedlingarna pågick mellan och . Det gick ut två påminnelser och totalt inkom 92 svar. Enkätundersökningen till sektionscheferna pågick mellan och . Det gick ut tre påminnelser och totalt inkom 258 svar. Åtminstone ett svar har inkommit, antingen från kontorschef eller någon sektionschef, från 125 av 140 kontor. 146 Ett tämligen stort antal respondenter har emellertid inte svarat på alla frågor i enkäten, därför redovisas svarsfrekvensen löpande i tabellsammanställningen. När det gäller cheferna vid arbetsförmedlingarna är svarsfrekvensen som lägst . Det partiella bortfallet bland sektionscheferna är högre. Det skulle kunna förklaras av att alla sektioner inte arbetar med FUB i lika stor utsträckning. I vilken mån bortfall är ett problem beror på hur de som inte svarat skiljer sig från dem som svarat och om man bör förvänta sig att det snedvrider resultaten. I nedanstående analys undersöks skillnader mellan populationen, de som svarat och de som inte alls svarat. Generellt är skillnaden liten mellan de arbetsförmedlingar som svarat och arbetsförmedlingarna i genomsnitt, alltså populationen, när det gäller andelen inskrivna som utgör etableringsdeltagare, har förgymnasial utbildning, har funktionsnedsättning, är utrikes födda eller . Även de kontor där chefen inte svarat liknar genomsnittet och de svarande i de här hänseendena. Däremot verkar de arbetsförmedlingar där chefen inte svarat något oftare ha en högre andel inskrivna i etableringen, med förgymnasial utbildning, med funktionsnedsättning eller utrikes födda. Detta framgår av att en större andel av de arbetsförmedlingar där chefssvar saknas har en andel av sådana deltagare som placeras i den fjärde percentilen när andelen deltagare med olika egenskaper percentilrankas. Eftersom FUB används i 146Chefer som tillhörde Nationell service skulle inte inkluderas i urvalet, trots detta har 19 svar inkommit från sådana chefer. Eftersom det handlar om så få chefer, där 11 inte avgett några svar på majoriteten av frågorna, bedöms detta inte påverka resultaten. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N stor utsträckning inom etableringsuppdraget och för svaga grupper såsom funktionsnedsatta skulle det kunna medföra att chefer på arbetsförmedlingar som fattar särskilt många beslut om insatsen inte svarat i samma omfattning (jämför avsnitt 5.2). De sektionschefer som svarat arbetar även de på arbetsförmedlingar som inte skiljer sig i så hög grad från genomsnittet av arbetsförmedlingar i de här hänseendena. Däremot är det fler kontor, där sektionschefer inte svarat, som har en jämförelsevis hög andel funktionsnedsatta eller inskrivna i rehabiliteringssamverkan med ; detta avspeglas också i att fler av dessa arbetsförmedlingar har en så stor andel sådana deltagare att de placeras i den fjärde percentilen. När det gäller andelen inskrivna utrikes födda är mönstret det motsatta. De sektionschefer som svarat arbetar i lägre utsträckning på arbetsförmedlingar med en stor andel utrikes födda. Det kan vara problematiskt att färre sektionschefer på arbetsförmedlingar med många funktionsnedsatta valt att inte svara eftersom förhållandevis många funktionsnedsatta deltar i FUB. När det gäller inskrivna i rehabiliteringssamverkan med har vi dock indikationer från arbetet med granskningen på att FUB används i mindre utsträckning i arbetet med denna sökandegrupp.147 Det innebär att den lägre svarstendensen blir mindre problematisk och en följd av att insatsen är mindre relevant för dem som arbetar på dessa arbetsförmedlingar. Detsamma kan sägas gälla när det gäller svaren från sektionschefer på arbetsförmedlingar som har en relativt låg andel inskrivna utrikes födda eftersom inrikes födda tar del av en FUB mer sällan än utrikes födda (egentligen utomeuropeiskt födda, jämför avsnitt 4.1). Tabell 1 Beskrivning av kontorskaraktäristika svarande och bortfall, enkät till chefer vid arbetsförmedlingar bland de inskrivna på Andel i 1:a respektive 25,5, 25 25,5, 23,5 25,5, 27,5 147 Intervju 10 vid lokal arbetsförmedling. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Andel i 1:a respektive 25,5, 25 31,5, 22 16,5, 29 Andel i 1:a respektive 25,5, 25 23,5, 21 Andel i 1:a respektive 25,5, 25 26,5, 23,5 23,5, 27,5 Andel i 1:a respektive 25,5, 25 25,5, 28 25,5, 20 Andel i 1:a respektive 25,5, 25 25,5, 28 25,5, 20 Andel i 1:a respektive 25,5, 25 32,5, 23,5 bland de inskrivna på Andel i 1:a respektive 26,5, 23.5 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Andel i 1:a respektive Andel i 1:a respektive 25,5, 24,5 16,5, 56 Andel i 1:a respektive Andel i 1:a respektive 27,5, 20 Andel i 1:a respektive 32,5,18,5 Andel i 1:a respektive En viktig anledning till att rikta enkäten även till sektionschefer är att kontoren kan vara organiserade så att arbetsförmedlingschefen har en mer övergripande roll och sektionschefen är den som driver verksamheten på ett geografiskt avgränsat arbetsställe. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Tabell 2 Sektionschefers roll på arbetsförmedlingskontor Andel kontorschefer med sektionschefer under sig som ansvarar för delar av kontorets verksamhet Andel kontorschefer som leder en del av kontoret utan att ha en sektionschef under sig Andel sektionschefer som leder en sektion belägen på samma ort som det kontor det tillhör Andel sektionschefer vars sektion arbetar med en särskild målgrupp bland de arbetssökande En sammanställning av enkätsvaren finns i elektronisk bilaga 7. 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Populationen definierades som de arbetsförmedlare som enligt AF:s administrativa system anvisat åtminstone en person till en förberedande eller orienterande utbildning som närmast föregick enkätutskicket. I populationen ingick 4 650 handläggare. Ett bruttourval av 1 500 arbetsförmedlare fick enkäten. Undersökningen pågick mellan och . Det gick ut tre påminnelser och totalt inkom 1 000 svar, vilket ger en svarsfrekvens på . Av dessa uppgav 38 att de aldrig anvisar arbetssökande till förberedande och orienterande utbildning och dessa definieras därför som övertäckning. Nettourvalet uppgick till 1 462 arbetsförmedlare. Tabell 1 Hur ofta anvisar du en arbetssökande till en förberedande och orienterande utbildning? men mer sällan än Varje kvartal men mer sällan än Mer sällan än varje kvartal *Respondenten leds ut ur enkäten. Dessa respondenter räknas som övertäckning och exkluderas ur analysen. Alla dessa har emellertid inte besvarat alla frågor i enkäten, 60 arbetsförmedlare har t.ex. besvarat 1–3 frågor. I tabellsammanställningen av enkätsvaren så framgår därför svarsfrekvensen på varje fråga; den ligger generellt strax . I vilken mån bortfall är ett problem beror på hur de som inte svarat skiljer sig från dem som svarat och om man bör förvänta sig att det snedvrider resultaten. I nedanstående analys undersöks skillnader mellan populationen, de som svarat och främst de som inte alls svarat. De som svarat är något äldre än genomsnittet bland arbetsförmedlarna i urvalet och har i genomsnitt varit anställda något längre än genomsnittet i urvalet. Vi har uppgifter om hur många beslut om FUB med olika X-koder som arbetsförmedlarna i urvalet fattat som vi använde för att identifiera populationen. De arbetsförmedlare som svarat har fattat fler beslut om FUB än genomsnittet i hela urvalet. De har även i samma utsträckning som genomsnittet fattat beslut om FUB R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G med olika x-koder. De som inte svarat är dock något yngre och har en kortare genomsnittlig anställningstid. De utmärker sig i viss utsträckning genom att ha fattat färre beslut om FUB med x-koderna x001 (allmänteori), x002 (yrkesorientering), x006 (nivåtest) och x007 (kunskapsvalidering). Detta är positivt i så måtto att vi fått svar från personer med erfarenhet från organisationen och av att fatta beslut om FUB och med olika x-koder. Tabell 2 Beskrivning urval, svarande och bortfall, enkät till arbetsförmedlare Genomsnittlig anställningstid vid AF Antal beslut om förberedande (kvartalet innan undersök- Genomsnittligt antal beslut om för- beredande och orienterande utbildning Allmänteori (x001) Yrkesorientering (x002) Yrkessvenska (x003) Starta eget (x004) Motivationshöjande (x005) Genomsnittligt antal beslut Nivåtest Kunskapsvalidering (x007) *Totalt 60 arbetsförmedlare R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Enkäten bestod av två delar. I den första delen skulle arbetsförmedlarnas svar gälla den senaste anvisningen till förberedande och orienterande utbildning som de gjort. Vi ville genom att fråga om den senaste anvisningen underlätta deras svarande eftersom det finns flera olika slags förberedande och orienterande utbildning. Tabell 3 Till vilken slags förberedande och orienterande utbildning anvisade du? (Svarsfrekvens: ) Förberedande och orienterande utbildning Grundläggande modul/utbildning Förberedande inför en arbetsmarknadsutbildning Annan förberedande och orienterande utbildning, ange I den andra delen instruerades de att svara generellt gällande sitt arbete med förberedande och orienterande utbildning. En sammanställning av enkätsvaren finns i elektronisk bilaga 7. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Intervjuer vid lokala arbetsförmedlingar I granskningen har genomförts intervjuer vid fyra lokala arbetsförmedlingar. Vid kontoren har två till tre arbetsförmedlare intervjuats enskilt eller i mindre grupper. Intervjuer har också genomförts med chef eller sektionschef/er, verksamhetssamordnare och leverantörsuppföljare. Kontoren valdes ut i flera steg. Det första kontoret valdes ut på grund av att man där hade hög andel beslut om FUB som inte var klassificerade enligt X-kod. Därefter valdes kontor utifrån andelen inskrivna som var lågutbildade och som deltagit i FUB. Därefter valdes även kontor utifrån etableringsuppdraget (hög och låg andel). Sammanlagt har vi genomfört 15 intervjuer. 80 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Skriftliga frågor till marknadsområdena har skickat ett antal frågor om uppföljning av resultat av utbildningar, styrning uppifrån och nedåt i organisationen, informationsinsatser, stödinsatser och upphandling. Svar har inkommit från nio marknadsområden. Frågorna återfinns nedan: •Finns det någon strategi, några riktlinjer eller motsvarande för hur ni arbetar med förberedande och orienterande utbildning inom marknadsområdet? Finns det något sådant för arbetsmarknadsutbildningen? •Styr marknadsområdet hur kontoren och/eller förmedlarna ska arbeta med utbildningsinsatser på något sätt? •Följer ni upp hur arbetsförmedlingarna använder förberedande och orienterande utbildningar inom marknadsområdet (dvs. samlat för marknadsområdet)? Vad innehåller en sådan uppföljning i så fall? Hur använder ni de uppföljningarna? •Följer ni upp utfall/resultat (som t.ex. övergång till annat program, annan utbildning eller annat) av förberedande och orienterande utbildningar på marknadsområdesnivå? Vad för utfall/resultat i så fall? Hur använder ni de uppföljningarna? •Följer ni upp utfall/resultat (som t.ex. övergång till arbete) av arbetsmarknadsutbildning på marknadsområdesnivå? Vad för utfall/resultat i så fall? Hur använder ni de uppföljningarna? •Har ni gjort några informationsinsatser när det gäller utbudet av upphandlad utbildning? •Har ni några stödfunktioner för arbetsförmedlingskontoren när det gäller upphandlad utbildning? Vilka är de och vilka uppgifter har de? •Hur fungerar upphandlingen av utbildningar från er horisont? Hur motsvarar de upphandlade utbildningarna era behov i marknadsområdet? •Finns utrymme att göra anpassning av utbildningar inom ramen för befintliga avtal efter behoven i ert marknadsområde? Är ni på marknadsområdesnivå involverade i dem? •Nås ni på marknadsområdesnivå av någon styrning från eller regionerna om utbildningsinsatser? Vad/vilken i så fall? R I K S R E V I S I O N E N FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING – ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING, ANVÄNDNING OCH UPPFÖLJNING Förberedande och orienterande utbildning är en insats för personer som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Den ska vara individuellt anpassad och av vägledande, rehabiliterande eller orienterande karaktär. Målgruppen är personer som behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, arbete eller studier. Insatsen handlas upp av Arbetsförmedlingen och utförs av externa leverantörer. deltog knappt 78 000 personer och kostnaden uppgick till drygt 1,9 miljarder. Användandet av insatsen har ökat . Insatsen har varit vanlig för nyanlända i Etableringsuppdraget och förväntas därför öka ytterligare. har granskat hur Arbetsförmedlingen styr, använder och följer upp Förberedande och orienterande utbildning. Granskningen visar bland annat att de arbetssökande deltar i fler förberedande och orienterande utbildningar och att de deltar . Vidare visar granskningen att det finns utrymme för en flexibel användning och att lokala budgetrestriktioner i liten utsträckning upplevs som en begränsning av arbetsförmedlarna. rekommenderar Arbetsförmedlingen att bland annat i högre grad följa upp och analysera insatsens resultat och effekter. Förbättrad dokumentation av insatsen ökar möjligheterna för analyser av insatsens resultat. Det är positivt att Arbetsförmedlingen utvecklar resultatmått, dessa bör kunna komma till nytta i analyser på olika nivåer inom myndigheten. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om Förberedande och orienterande utbildning - Arbetsförmedlingens styrning, användning och uppföljning RIR 2016:21