prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — finns det stora skillnader i hur mycket fritid unga har och vilka möjligheter olika unga har att delta i olika typer av fritidsverksamheter. Av de som sökte asyl i var en stor andel barn och unga, och ungefär hälften av de asylsökande barnen var ensamkommande. Den fria tiden är en viktig arena för att skapa mötesplatser och möjligheter till etablering i samhällslivet både för de unga som är nya i och för andra unga. För att uppnå regeringens prioritering inom ungas fritid och välmående har MUCF fått i uppdrag att fungera som stöd för personalen i den öppna fritidsverksamheten genom att erbjuda fortbildning och kunskapshöjande insatser. Andelen unga i åldern 16–som upplever att de har möjlighet att påverka beslut i har ökat stadigt . har regeringen genomfört flera insatser för att stimulera unga, såväl unga kvinnor som unga män, att delta i den lokala demokratin för att ge möjligheter för ungas röster att höras. MUCF har fortsatt arbetet med att få fler unga intresserade av politiska förtroendeuppdrag och med att utveckla metoder för att motverka avhopp bland unga politiker. MUCF sprider kunskap om olika påverkansmodeller och utvecklar jämlika och tillgängliga informations- kanaler. Myndigheten ska i sitt uppdrag rikta sig till alla unga, men särskilt till unga nyanlända, unga med funktionsnedsättning och unga som bor i socioekonomiskt utsatta områden. Det har blivit allt svårare för gruppen unga att etablera sig på bostadsmarknaden. Marknaden präglas av en brist på bostäder, framför allt hyreslägenheter, och merparten av kommuner uppger att de har underskott av bostäder till just målgruppen unga. Detta gör att allt fler unga bor kvar hemma och att en minskande andel har förstahandskontrakt på hyresmarknaden, vilket riskerar att försena ungas etablering i arbets- och samhällslivet. MUCF har i regleringsbrevet fått i uppdrag att sammanställa en rapport med konkreta förslag på hur ungas boendesituation kan förbättras. 15.5.112:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Tabell 15.6 Anslagsutveckling 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 40 813 tkr prisnivå. 3Motsvarar 40 813 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors förvalt- ningsutgifter. Tabell 15.7 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Adm av fördeln av Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar anledning av att uppgifter som avser administra- tion och fördelning av statsbidrag flyttas från MUCF till den nyinrättade jämställdhets- myndigheten (se även utg.omr.13, avsnitt 5.5). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 15.5.212:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Tabell 15.8 Anslagsutveckling 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till ungdomsorganisationer. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet för ungdomspolitikens genomförande. Anslaget får användas för sådana administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Bestämmelser om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer finns i förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ung- domsorganisationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Skälen för regeringens förslag: För att nå en ökad förutsägbarhet i medelstilldelningen som avser statsbidrag i form av organisationsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer bör MUCF kunna fatta beslut om stödets fördelning . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 åtaganden om bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet beslutas för och därmed medför behov av framtida anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Tabell 15.9 Beställningsbemyndigande för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 15.10 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet . beräknas anslaget till . 15.5.312:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Tabell 15.11 Anslagsutveckling 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 15.12 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslagsför- ändringar innebär att anslaget beräknas minskas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken . beräknas anslaget till . Anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser inom ungdomspolitiken. Anslaget får användas för sådana administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 16 Politik för det civila samhället Politiken på området omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda organisationer, att få statligt stöd, att bedriva ideell verksamhet och att göra människor delaktiga. Vidare omfattas organisa- tionernas samverkan med den offentliga sektorn genom dialog och samråd. Området omfattar också forskning samt annan kunskapsutveckling om det civila samhällets omfattning, roll, sammansättning, verksamhet och utveckling samt bidrag till allmänna samlingslokaler och till friluftsorganisationer, bidrag för kvinnors orga- nisering samt bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Idrottspolitiken omfattar statliga insatser som syftar till att främja idrott och motion och sam- tidigt bidra till förbättrad folkhälsa. Tabell 16.1 Utgiftsutveckling inom Politik för det civila samhället, utgiftsområde 17 Politik för det civila samhället 13:1 Stöd till idrotten 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 13:3 Stöd till friluftsorganisationer 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 13:5 Insatser för den ideella sektorn Summa Politik för det civila samhället 2017 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 16.3Mål för politiken för det civila i och med beslutet om propositionen Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att –utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, –stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald av verksamheter, och –fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Målet fastställdes av i samband med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). 16.4Resultatredovisning för politiken för det civila samhället En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195): självständighet och oberoende, dialog, kvalitet, långsiktighet, öppenhet och insyn, samt mångfald. I propositionen En politik för det civila samhället finns angivet hur politiken kan följas upp utifrån de sex principerna. Följande resultatindikatorer och bedömningsgrunder används för uppföljningen: –Självständighet och oberoende – insatser för att värna det civila samhällets självständig- het och oberoende. –Dialog – insatser för att besluts- och bered- ningsprocesser inom olika områden ska omfatta dialog med det civila samhället. –Kvalitet – förutsättningar för det civila sam- hället att verka i rollen som utförare och ingå partnerskap med det offentliga, samt insatser för att öka kunskap om det civila samhället. –Långsiktighet – insatser för att stärka stabili- tet, enhetlighet och förutsebarhet i villkor och bidrag. –Öppenhet och insyn – i vilken utsträckning regeringen visar öppenhet och tar tillvara det civila samhällets kunskaper i frågor som rör dem. I det civila samhället ingår allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser och kooperativ m.m. En rad faktorer påverkar villkoren för det civila samhällets organisationer. De effekter som insatser inom politiken för det civila samhället har på dessa villkor är svåra att avgränsa från effekterna av insatser som görs inom andra verksamhets- områden. Redovisning av resultat sker mot denna bakgrund. 16.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen sker med utgångspunkt i målet för politiken för det civila samhället samt de sex principer som är centrala inom politiken för det civila samhället och som fastställdes i –Mångfald – möjligheten för det civila sam- hällets aktörer att verka inom olika sam- hällsområden, samt hur det civila samhället speglar och omfattar den mångfald som finns i befolkningen. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder bygger framför allt på en årlig uppföljning som görs av den interdepartementala arbetsgrupp inom som har till uppgift att följa utvecklingen och bereda generella frågor om det civila samhällets villkor. Även Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), () och lämnar viktiga redovisningar och andra underlag för bedömningen av politik- områdets måluppfyllelse. Resultat utifrån principen om självständighet och oberoende Principen om självständighet och oberoende speglar det civila samhällets centrala betydelse för demokratin och innebär att organisationerna inom det civila samhället självständigt ska kunna formulera sitt uppdrag i samhället och bedriva sin verksamhet utifrån sin egen värdegrund. Ett sätt att värna organisationernas själv- ständighet och oberoende är att säkerställa att den statliga styrningen genom bl.a. bidrag inte blir alltför omfattande. Det är av stor betydelse för självständigheten att staten lämnar generella organisationsbidrag som inte avgränsas till särskilda verksamheter. Staten lämnar också verksamhetsbidrag, som är ett riktat bidrag till en viss verksamhet som organisationen bedriver, och projektbidrag, som är ett riktat bidrag till en i tiden avgränsad verksamhet. Statligt bidrag till det civila samhällets organisationer Diagram 16.1 Fördelning av statsbidrag Källa: uppföljningsenkät som avser verksamhetsår 2016 Statsbidrag om sammanlagt fördelades till det civila samhällets organisationer . I området politiken för det civila samhället ingår stöd till idrotten, bidrag till allmänna samlingslokaler, bidrag för kvinnors organisering, stöd till friluftsorganisa- tioner samt bidrag till riksdagspartiers kvinno- organisationer. I avsnitt 16:5 respektive 16:7 redogörs närmare för stödet till idrotten och bidraget till friluftsorganisationerna. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 MUCF hanterar ett antal organisationsbidrag som kan sökas av organisationer på nationell nivå. Sammanlagt 383 organisationer lämnade in ansökningar och 343 av dem beviljades organisationsbidrag 2016, vilket är en något högre andel jämfört . Av statsbidraget till kvinnors organisering som MUCF fördelade utbetalades som organisations- eller etablerings- bidrag, vilket är något lägre än föregående år. Vidare fördelade stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer 2016. Stödet fördelades till samtliga åtta riksdags- partier, vilka alla har en kvinnoorganisation. beviljade 85 föreningar bidrag till allmänna samlingslokaler , vilket är en minskning med . På uppdrag av regeringen tar MUCF fram en rapport om det civila samhällets villkor. rapport uppgav mer än hälften av de svarande organisationerna att de var beroende av offentliga medel för att genomföra eller utveckla sin verksamhet, men uppgav av de organisationer som bedrivit sin verksamhet på uppdrag av det offentliga att de enbart i liten utsträckning eller inte alls upplever att det har begränsat deras självständighet eller oberoende.2017 års rapport visar också att föreningar i socialt utsatta områden upplever sina villkor som sämre än föreningar i andra områden som de ser att de uträttar mycket socialt arbete och har en viktig roll som demokratiskola. Resultat utifrån principen om dialog Principen om dialog kännetecknar förhållandet mellan regering och det civila samhället. Dialogerna mellan regeringen och organisa- tioner i det civila samhället ska bl.a. bidra till att bredda och fördjupa underlag för offentligt beslutsfattande. Ett formellt remissförfarande kan kompletteras med att information och synpunkter från det civila samhällets organisationer hämtas in på andra sätt. fanns i 51 fasta forum för samråd med det civila samhällets organisationer. Omkring 640 organisationer deltog vid dessa möten. Utöver dessa fasta forum för samråd anordnade också 202 möten (konferenser, P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 hearings, m.m.) för samråd med det civila samhällets organisationer i specifika frågor. Sakråd – ny metod för att ta fram fördjupat underlag i tog fram en arbetsmetod för regeringens kontakter med det civila samhället, kallad sakråd. Regeringen använ- der sakråd för att höja kvaliteten i regeringens underlag, underlätta och effektivisera kunskaps- inhämtning samt för att bättre samordna departementens kontakter med det civila samhällets organisationer. genom- fördes ett antal pilotprojekt för att testa och utvärdera metodstödet för sakråd. Regeringen fattade beslut om sakråd som arbetsmetod i (Ku2017/00377/D). har ett antal sakråd genomförts inom olika områden, både avseende frågor som beslutas på nationell nivå och på EU-nivå, EU-sakråd (se även utg. omr. 1 avsnitt 12). Ökad dialog med civilsamhället med anledning av flyktingsituationen Det civila samhällets organisationer gjorde viktiga insatser i mottagandet av asylsökande och nyanlända och därefter. Med anledning av flyktingsituationen 2015–2016 genomförde regeringen tio möten med civilsamhället i syfte att ge organisationerna information om regeringens arbete och vara ett forum för frågeställningar som organisationerna ville diskutera. Parallellt besökte kultur- och demokratiministern ett tjugotal civilsamhällesorganisationer där asyl- sökande och nyanlända omfattades av verksam- heten. Många organisationer upplever enligt MUCF:s rapport – det civila samhällets roll och villkor en positiv attitydförändring hos myndigheter, såväl på nationell som på lokal nivå, när det gäller det civila samhällets roll i olika kritiska situationer. Partsgemensamt forum (PGF) är en plattform för dialog på nationell nivå mellan regeringen och det civila samhällets organisationer och ska bl.a. följa upp och utveckla politiken för det civila samhället. Det civila samhället represen- terades 2016 av 18 organisationer och fem möten genomfördes. Teman var Civil- samhället och integration, Civila samhällets organisationer som arbetsgivare, och samhällsplaneringen samt Civila samhället och det offentligas förvarningssystem. Vid ett flertal tillfällen har regeringen, inom ramen för arbetet med Financial Action Task Force (FATF), informerat i forumet om risker för organisationer att bli utnyttjade för penningtvätt och finansiering av terrorism. Överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och SKL slöts . Omkring 80 organisationer har anslutit sig till den. En motsvarande överenskommelse på integrations- området träffades 2010 men har avvecklats till förmån för nya arbetssätt där samrådet med det civila samhället inom integrationsområdet följer en årlig cykel med bl.a. sakråd och ett årligt möte med politisk representation. Samverkan inom kulturområdet pågår Kultursamverkansmodellen innebär att de landsting som omfattas av modellen ska ta fram en regional kulturplan i samråd med bl.a. det civila samhället. Bland annat kulturplanen ligger till grund för Statens kulturråds beslut om den länsvisa fördelningen av statsbidrag. En tydlig effekt av kultursamverkansmodellen är ökad dialog mellan landsting, kommuner, institutioner, kulturskapare och civilsamhälle inom länet. Departementspromemorian Kultur- samverkan för ett som håller ihop, Ds 2017:8, med förslag och bedömningar har varit ute på remiss, se avsnitt 4.4. Resultat utifrån principen om kvalitet Principen om kvalitet handlar framför allt om civilsamhällets organisationer i rollen som utförare och när de ingår i partnerskap med det offentliga. Principen om kvalitet förutsätter också en god kunskap om det civila samhället hos bl.a. det offentliga. Ökad kunskap bidrar till att målet om att förbättra villkoren för det civila samhället kan nås. Civilsamhällets roll som utförare Möjligheterna för det civila samhällets organisa- tioner att verka inom välfärden har utretts inom ramen för utredningen för ett stärkt civilsam- hälle, som lämnade sitt betänkande Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). De förslag som berörde välfärds- frågorna bearbetades därefter vidare inom ramen för . Deras betänkande Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) bereds nu i . SCB:s rapport ökar kunskapen om organisationer () har regeringens uppdrag att ta fram statistik om det civila samhället. lämnade SCB rapporten Det civila samhället 2014 – satelliträkenskaper och undersökningar (Ku2017/01156/D). Rapporten visar att det civila samhället bidrog med verksamheter till ett värde av (förädlingsvärde), vilket utgör av totala BNP. Den totala produktionen för det civila samhället 2014 detta utgjorde betalningar från offentlig förvaltning och de fasta brutto- investeringarna uppgick till . fanns 238 000 organisationer i det civila 92 000 uppvisade ekonomisk civila samhället 2014, kvinnor och män. Bristande kunskap om organisationer i offentlig sektor rapport från MUCF om det civila samhällets villkor framkommer bl.a. att det finns en stor kompetens och drivkraft hos det civila samhällets aktörer, men att det också finns behov i den offentliga sektorn av ökad kunskap om det civila samhällets aktörer och de särskilda kvaliteter de står för. Rapporten visar att en allt större andel organisationer gör en negativ bedömning av det offentligas kunskaper om organisationernas villkor och förutsättningar. menar att det inte finns tillräckliga kunskaper hos tjänstepersoner på nivå medan det på regional och statlig nivå saknas tillräcklig kunskap hos av tjänstepersonerna. Konkret vägledning för bättre kvalitet och kunskap På uppdrag av regeringen har MUCF tagit fram materialet Samla kraft – En vägledning för kommuner och civilsamhället om samverkan kring insatser för nyanlända (Ku2016/01226/D). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Skriften är ett viktigt kunskapsunderlag kring samverkan och sprids nu till berörda aktörer. För att öka kunskapen erbjuder MUCF också en högskolekurs om villkoren för det civila samhället och den offentliga sektorns relation till det civila samhället. samlade kursen 20 deltagare. MUCF arbetar för att öka kunskapen om det civila samhället hos myndigheter. ingick 27 statliga myndigheter i med detta syfte, vilket är en ökning med tre myndigheter . Myndighetsnät- verket har tagit fram och spridit ? om myndigheters sam- verkan med det civila samhället. Forskningsprogram för kunskap på lång sikt ansvarar för ett flervetenskapligt forskningsprogram om det civila samhället. har nio projekt fått finansiering inom programmet. En internationell forskningskonferens om det civila samhället arrangerades i till med ca 800 delegater från över 70 länder. Konferensen gav möjlighet att uppmärksamma det svenska civilsamhället, regeringens politik för det civila samhället och svensk forskning inom civilsamhällespolitiken. MUCF förmedlade medel till studier inom identifierade behovsområden avseende det civila samhället. En vetenskaplig beredningsgrupp prövade 21 ansökningar och fyra projekt fick stöd. Resultat utifrån principen om långsiktighet Principen om långsiktighet handlar om att det civila samhällets organisationer ska ha goda och stabila förutsättningar för sin verksamhet. I det ingår att civilsamhällets villkor ska vara lång- siktiga och förutsebara, vilket är en av regeringens prioriterade frågor denna mandat- period. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle lämnade sitt betänkande Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) där bl.a. frågan om långsiktighet i villkoren betonas. har –2017 också utretts hur statliga bidrag till stöd för det civila samhällets organisationer ska kunna bli mer långsiktiga, förutsebara och enhetliga. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Resultatet av utredningen bereds nu inom . Resultat utifrån principen om öppenhet och insyn Principen om öppenhet och insyn handlar om processer som rör beslutsfattande. Det civila samhället har viktiga funktioner i demokratin som intressebevakare, opinionsbildare och ifrågasättare. En del i uppföljningen av principen om öppenhet och insyn handlar därför om att redogöra för i vilken utsträckning regeringen visar öppenhet och tar tillvara det civila samhällets organisationers kunskaper i frågor som rör det civila samhället. Synpunkter inhämtas från det civila samhällets organisationer Samrådsformen remissförfarande används för att uppfylla regeringsformens krav på beredning av regeringsärenden. I remissförfarandet ingår ofta att inhämta synpunkter från det civila samhällets organisationer. Totalt har 147 remisser skickats ut till fler än 3300 organisationer . av organisationerna svarade på remisserna. Utöver de inbjudna inkom ytter- ligare sammanlagt 320 organisationer med syn- punkter. Kod som främjar medverkan i beslutsprocesser utvecklade tillsammans med de idéburna organisationerna en kod för främjande av idéburna organisationers med- verkan i offentliga beslutsprocesser, Code of Good Practice on Civil Participation in the Decision-making Process.