prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — funktion där var och en kan gå in och räkna fram fall leder till en höjning av koldioxidutsläppen förmånsvärdet för varje bilmodell (bilsnurran). från den svenska fordonsparken. Denna modell kommer att behöva omarbetas utsläppsrelatera förmånsvärderingen torde enligt om fordonsskatten bryts ut ur prisbasbelopps- regeringens mening ha positiva effekter på delen i bilförmånsberäkningen. Hur utformningen av bonus– för fordonsskatter och ska enligt förslaget om malus-systemet kommer att påverka totala ett bonus–malus-system hantera utbetalningen fordonsflottan är osäkert, men systemet bör bidra till en mer miljöanpassad nybilsförsäljning. automatisk tillgång till uppgifter som finns hos P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 har efterfrågat en redogörelse för behovet av särskilda informationsinsatser. Som anför kommer myndigheten att behöva hantera två skilda beräkningsmodeller för förmånsvärderingen av bilförmån. Information om de olika beräknings- modellerna behöver inarbetas i befintliga broschyrer och i webbinformationen. Det bedöms att frågor till Skatteupplysningen kommer att öka. Vidare har att hantera risken att fler formella fel uppstår, en ökad ärendehantering och kontroll med anledning av de föreslagna bestämmelserna. Förslaget innebär därför att administrativa börda kommer att öka. Till följd av promemorians förslag beräknas engångskostnaderna för uppgå till och därutöver en årlig kostnad som uppgår till . I denna proposition föreslås dock att bilens faktiska fordonsskatt, och inte bilmodellens fordons- skatt, ska användas vid beräkningen av bilför- mån. Förslaget kan innebära ökade kostnader för för systemintegration m.m. En uppskattning av dessa kostnader är svår att göra. Tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få några effekter. 6.6Lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall 6.6.1Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över skattereglerna för incitamentsprogram (dir. 2014:33). Utredningen, som antog namnet Utredningen om skatteregler för incitaments- program, överlämnade betänkandet Beskattning av incitamentsprogram (SOU 2016:23). I betänkandet lämnas förslag om förändringar av värdepappersregeln, införande av kvalificerade personaloptioner, utökad kontrolluppgifts- och dokumentations- skyldighet för arbetsgivare, höjd schablonintäkt för avsättningar till periodiseringsfond samt vissa förtydliganden i socialavgiftslagen (2000:980), förkortad , och skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. En sammanfattning av betänkandet i nu rele- vanta delar finns i bilaga 8, avsnitt 1. Betänkan- dets lagförslag i nu relevanta delar finns i bilaga 8, avsnitt 2. Betänkandet har remiss- behandlats i dessa delar och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i Finans- departementet (Fi2016/01042/S1). Ett nytt system med uppgifter på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, i arbetsgivar- deklarationen i stället för i en kontrolluppgift kommer att införas stegvis från och med den 2016/17:58, 2016/17:SkU21, 2016/17:256, därför en promemoria utarbetats med förslag om att bl.a. uppgifter om utnyttjande av sådana personaloptioner som inte ska förmånsbeskattas i vissa fall ska lämnas på individnivå i arbets- givardeklarationen i stället för i en kontroll- uppgift. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 9, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 9, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9, avsnitt 3. En sammanställning av remissinstansernas syn- punkter finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Fi2017/01205/S3). I detta avsnitt behandlas utredningens förslag om kvalificerade personaloptioner, utökad kon- trolluppgifts- och dokumentationsskyldighet för arbetsgivare och vissa förtydliganden i social- avgiftslagen och skatteförfarandelagen samt för- slagen i promemorian om uppgifter om utnytt- jande av vissa personaloptioner på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag om lättnader i beskattningen av personal- optioner i vissa fall som finns i bilaga 8, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8, avsnitt 5. Regeringen har delvis följt Lagrådets förslag som behandlas i avsnitt 6.6.3 samt i författnings- kommentaren till förslaget om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Vissa språkliga och redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag om uppgifter om utnyttjande av vissa personal- optioner på individnivå i arbetsgivar- deklarationen som finns i bilaga 9, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9, avsnitt 5. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Förslaget om lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall utgör ett statligt stöd som måste anmälas till och godkännas av Europeiska kommissionen, i enlighet med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, innan det genomförs. Förslaget anmäldes till kommissionen för godkännande . Kommissionen god- kände den föreslagna stödordningen . Beskattning av innehavaren av en personaloption Förmåner och andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska tas upp som intäkt i inkomst- slaget tjänst (11 kap. 1 § första stycket IL). När det gäller beskattningstidpunkten för inkomster ska dessa enligt huvudregeln tas upp som intäkt det beskattningsår då de kan dispone- ras eller på något annat sätt kommer den skatt- skyldige till del (10 kap. 8 § IL). En skattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på förmånliga villkor ska ta upp förmånen som intäkt det beskattningsår då förvärvet sker (10 kap. 11 § första stycket IL). Denna regel kallas värdepappersregeln och gäller t.ex. en köpoption eller en teckningsoption som utgör ett värdepapper. Om det som förvärvas inte är ett värdepapper utan innebär en rätt att förvärva ett värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor ska förmånen tas upp som intäkt det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts (10 kap. 11 § andra stycket IL). Bestämmelsen infördes (prop. 1997/98:133) och trots att termen personal- option inte används uttryckligen i lagtexten riktas lagstiftningen mot sådana förmåner. Av förarbetena framgår att bestämmelsen avser att komplettera den gällande bestäm- melsen om förvärv av värdepapper. 1997/98:133 s. 24 definieras en personaloption på följande sätt. En personaloption är en rättighet som riktar sig enbart till anställda inom ett P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 företag eller en företagsgrupp. Rättigheten består i att den anställde erhåller en rätt att under vissa förutsättningar förvärva aktier till ett i förväg bestämt pris. Det är fråga om en standardiserad rättig- het, vilket betyder att optionsvillkoren är bestämda på ett enhetligt sätt för samtliga anställda som får del av förmånen. Ofta är villkoren bestämda i en av företaget beslutad optionsplan. I flertalet fall erhåller den anställde personaloptionen utan att betala någon ersättning till utställaren. Personaloptionerna känne- tecknas av att de är förenade med för- foganderättsinskränkningar, t.ex. att de inte får överlåtas eller pantsättas, och att de kan utnyttjas först efter en viss kvalifikationstid. Det är inte ovanligt att optionen är uppdelad i ”etapper" med olika kvalifikationstider. Den anställde ges t.ex. en rätt att efter tidigast förvärva en angiven andel av det totala antalet aktier som optionsplanen medger och därefter ytterligare andelar efter vissa i optionsplanen angivna tidsintervall under optionens löptid. Optionens löptid är lång, ofta . Vanligtvis förfaller personaloptionen, eventuellt efter en kortare karenstid om anställningen upp- hör på grund av uppsägning, avskedande eller dödsfall. Det är först när förfoganderättsinskränk- ningarna upphör att gälla som den skattskyldige i praktiken har möjlighet att disponera över sin personaloption. Innan förfoganderättsinskränk- ningarna har upphört är det således osäkert om den skattskyldige över huvud taget kommer att få någon förmån. En förmån av personaloption beskattas därför först under det beskattningsår som optionen utnyttjas (för förvärv av värde- papper) eller överlåts. Det skattepliktiga för- månsvärdet, om optionen utnyttjas, utgörs av skillnaden mellan marknadsvärdet på det under- liggande värdepapperet för ut- nyttjandet av personaloptionen och det i förväg bestämda priset som optionsinnehavaren betalar för värdepapperet (lösenpriset) plus eventuell ersättning som optionsinnehavaren betalade när optionen förvärvades (optionspremien). Optionspremien ska dras av som kostnad det beskattningsår då förmånen ska tas upp som intäkt. Avdraget får dock inte överstiga för- månens värde. Om personaloptionen inte ut- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 nyttjas, ska optionspremien dras av som kostnad det första beskattningsår då rätten att förvärva värdepapper kan göras gällande (10 kap. 15 § IL). Eventuell utdelning på värdepapperet, som har förvärvats med stöd av en personaloption, samt en kapitalvinst eller kapitalförlust vid en framtida avyttring av ett sådant värdepapper beskattas därefter i inkomstslaget kapital. I vissa fall kan dock de s.k. 3:12-reglerna bli tillämpliga. Det förmånsbeskattade beloppet är en del av anskaff- ningsutgiften för värdepapperet tillsammans med lösenpriset och eventuell optionspremie. I 57 kap. IL finns särskilda regler för utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna. Anledningen till de särskilda reglerna är duala skattesystem, dvs. att tjänsteinkomster beskattas enligt en progressiv skatteskala och att kapitalinkomster beskattas med en proportionell skatt. Reglerna infördes i samband med skattereform och avser att förhindra att högre beskattade arbetsin- komster omvandlas till lägre beskattade kapital- inkomster i syfte att sänka den totala skatten på ersättning från ett fåmansföretag. För att en andelsägare ska beröras av de särskilda reglerna för utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag ska ägaren eller någon närstående ha varit verksam i betydande omfattning i fåmansföretaget under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren. Andelarna anses då vara kvalificerade andelar. Reglerna anger hur utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar ska fördelas mellan inkomstslagen tjänst och kapital vid beskatt- ningen. Anställda som erbjuds personaloptioner i ett företag kan komma att omfattas av 3:12- reglerna genom att de andelar som de förvärvar genom att utnyttja personaloptionerna blir kvalificerade andelar. Utdelning på kvalificerade andelar upp till ett schablonmässigt beräknat gränsbelopp beskattas i inkomstslaget kapital . Utdelning som överstiger gränsbeloppet tas upp i inkomstslaget tjänst upp till ett belopp som motsvarar maximalt 90 inkomstbasbelopp. Utdelning däröver beskattas i inkomstslaget kapital. Gränsbeloppet består av årets gränsbelopp samt sparat utdelnings- utrymme uppräknat med statslåneräntan ökad . på liknande sätt som för utdelningar att kapitalvinst på kvalificerade andelar upp till gränsbeloppet beskattas i inkomstslaget kapital . Kapitalvinst som överstiger gränsbeloppet tas upp i inkomstslaget tjänst upp till ett belopp som motsvarar maximalt 100 inkomstbasbelopp fördelat på avyttringsåret och de fem föregående åren. Kapitalvinst däröver beskattas i inkomstslaget kapital. Avdragsrätt och skyldigheter för företaget avseende personaloptioner Utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad (16 kap. 1 § IL). I detta ingår bl.a. löneutgifter. Det finns inte några sär- skilda regler om avdragsrätt för löneutgift om den anställde får en förmån i form av en per- sonaloption. Enligt praxis har ett aktiebolag ansetts vara berättigat till avdrag för löneutgift med ett belopp motsvarande den anställdes förmån, även om företaget i traditionell mening inte har haft någon utgift (se Högsta förvalt- ningsdomstolens dom i mål nr 4220-02). Av detta rättsfall följer också att avdrag ska göras det eller de beskattningsår som följer av god redovisningssed. I den utsträckning en skattepliktig förmån uppkommer för den anställde ska även social- avgifter och allmän löneavgift betalas på värdet av förmånen (2 kap. 10 och 10 a §§ samt 1 § lagen [1994:1920] om allmän löneavgift). Vidare ska skatteavdrag för preliminär skatt göras (10 kap. 2 § första stycket SFL). Betalningstidpunkten för socialavgifter följer den beskattningstidpunkt som gäller för inkomstskatt. När det är fråga om förmån av personaloption ska socialavgifter därför betalas när rättigheten utnyttjas eller överlåts. Skatte- avdrag ska göras då utbetalning sker (10 kap. 2 § andra stycket SFL). För förmån av personaloption ska skatteavdrag dock göras först när utgivaren av förmånen har fått känne- dom om att rättigheten har utnyttjats eller över- låtits (11 kap. 8 § första stycket SFL). Socialavgifter och preliminär skatt ska som huvudregel betalas av den som utger eller betalar ut ersättning (2 kap. 1 § och 10 kap. 2 § första stycket SFL). Förmån av personaloption ska alltid anses utgiven av den i vars tjänst rättig- heten har förvärvats (2 kap. 1 § andra stycket och 11 kap. 5 § SFL). Den som är skyldig att göra skatteavdrag för preliminär skatt ska även lämna kontrolluppgift om förmånen (15 kap. 2 och 5 §§ SFL). För att den kontrolluppgiftsskyldige ska kunna fullgöra sin kontrolluppgiftsskyldighet ska den som har utnyttjat eller överlåtit en personaloption till den kontrolluppgiftsskyldige lämna de uppgifter som behövs för att kontrolluppgiftsskyldigheten ska kunna fullgöras (34 kap. 6 § SFL). Det finns inte några särskilda regler för personal- optioner i aktiebolagslagen (2005:551). Beslut om att utge personaloptioner kan fattas direkt av styrelsen för ett aktiebolag eftersom en personaloption i sig inte utgör ett värdepapper. Däremot krävs ett beslut av bolagsstämman om att emittera den eller de aktier som kan förvärvas när en personaloption eventuellt utnyttjas. 6.6.3Lättnader i beskattningen av personaloptioner införs i vissa fall Regeringens förslag: För att underlätta för små, unga företag att rekrytera och behålla nyckel- personer ska lättnader i beskattningen av perso- naloptioner införas. Förmån av personaloption ska inte tas upp till beskattning om vissa villkor är uppfyllda för såväl det företag från vilket personaloptionen förvärvas som personal- optionen och optionsinnehavaren. Arbetsgivaren ska därmed inte heller betala arbetsgivaravgifter. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. , (), Kom- muner och Landsting (SKL) och FAR avstyrker förslaget. () och Tillväxtanalys avstyrker förslaget i dess nuvarande utformning. anser att förslaget utgör ett stort avsteg från grund- läggande skatterättsliga principer som innebär att ersättning för arbete ska beskattas i inkomst- slagen tjänst eller näringsverksamhet och att sådana ersättningar ska ligga till grund för beräk- ning av bl.a. pension och socialförsäkringsersätt- ningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 regler med många kvalificeringskrav försvårar för både anställda och arbetsgivare att göra rätt och att de föreslagna reglerna kommer att leda till gränsdragningsproblem. De anställda kommer att leva i ovisshet om de kommer att tjänste- beskattas vid utnyttjandet av en personaloption eller om de får en uppskjuten beskattning i inkomstslaget kapital. Arbetsgivaren kan oväntat tvingas betala stora belopp i arbetsgivaravgifter om det visar sig att villkoren inte är uppfyllda. Denna ovisshet kan gälla för en tidsperiod upp till . påtalar även att eftersom beskattning inte sker förrän vid avyttring av de andelar som förvärvas genom utnyttjande av en personaloption som inte förmånsbeskattas så kan beskattningen skjutas upp så länge som innehavaren önskar med långa skattekrediter som följd. Det finns också risk för att beskattning överhuvudtaget inte sker, t.ex. om innehavaren har flyttat utomlands innan beskattningstidpunkten inträder och har mist sin beskattningsrätt enligt skatteavtal. ESV framhåller, i likhet med , att de föreslagna särreglerna kommer göra skattesystemet mer komplicerat och öka risken för skatteundandragande. Nya möjligheter att beskatta ersättning för arbete i inkomstslaget kapital riskerar enligt SKL att ytterligare skada skattesystemets legitimitet. SKL och Kammar- rätten i ifrågasätter om de samhälls- ekonomiska effekterna av förslaget är tillräckligt stora för att motivera avsteg från en neutral be- skattning. Även FAR framhåller att förslaget står i tydlig konflikt med de grundläggande princi- perna om en neutral och likformig beskattning. (), Stiftelsen Industrifonden, , , (), , (), BIO, Ingenjörer, (SISP) är positiva till att det införs lättnader i beskattningen av personaloptioner men anser, i likhet med IVA, att tillämpningsområdet bör utvidgas och före- slår bl.a. att villkoren avseende företaget, personaloptionen och optionsinnehavaren ska justeras. Även är positivt till de föreslagna lättnaderna, men anser att en ut- vidgning av tillämpningsområdet bör övervägas. Förslagets nuvarande utformning medför enligt Tillväxtanalys gränsdragnings- och tolknings- svårigheter. IVA anser att det faktum att för- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 värvade andelar kan komma att vara kvalificerade enligt 3:12-reglerna och därmed föranleda beskattning av inkomster i inkomstslaget tjänst är komplicerande. Det kan för individen vara svårt att bedöma om framtida förvärvade andelar kommer att vara kvalificerade eller inte, vilket skulle kunna minska intresset för skatte- gynnande personaloptioner. anser att förslagets syfte förfelas om vinst på kvalificerade personaloptioner beskattas som inkomst av tjänst på grund av 3:12-reglerna. Stiftelsen Industrifonden förordar, i likhet med , , , Handels- kammare, BIO och m.fl., generella förändringar av reglerna om personaloptioner. SVCA, SISP, och BIO föreslår att vinsten vid avyttring av underliggande aktie ska beskattas dels i inkomstslaget tjänst, dels i inkomstslaget kapital, enligt en särskild uppdel- ningsgrund. Näringslivets skattedelegation (NSD) och Föreningen , som båda tillstyrker förslaget, anser att en generell sänkning av marginalskatten på högre inkomster vore en mer effektiv och hållbar lösning för att öka möjligheterna att attrahera och behålla nyckelkompetens samt främja tillväxt. akademikers centralorganisation () före- språkar en bred översyn av hela skattesystemet och att den samlade beskattningen av arbete sänks. föreslår förändringar när det gäller beskattningen av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar för fåmansföretagsdelägare med små innehav. , , BIO och SISP framhåller att det är komplicerat för onoterade företag att ställa ut personaloptioner och att denna brist bör rättas till. Ingenjörer anser att det behövs insatser för att informera om reformen. framhåller att det är viktigt att det sker en utvärdering av förslaget efter tre till för att se om reglerna använts på avsett sätt och om önskvärda effekter uppnåtts. Före- tagarna och SUP46 anser att förslaget bör följas upp och att en utvidgning av förslaget då bör övervägas. Reformens effekter bör enligt och Tjänstemännens Central- organisation (TCO) följas löpande. Konkurrens- verket och efterfrågar en närmare analys av förslagets effekter på konkurrens- förhållandena mellan olika företag. efterfrågar även en tydligare redovisning av beräkningen av den sammantagna administrativa bördan för företag samt en särskild redogörelse avseende särskilda hänsyn till små företag. Kammarrätten i bedömer att förslaget kommer att leda till viss ökad arbets- belastning för de allmänna förvaltnings- domstolarna. NNR efterfrågar en scenario- beräkning för att visa på vad som krävs för att statens initiala skattebortfall i förlängningen ska kunna medföra ökade skatteintäkter. Skälen för regeringens förslag: För att un- derlätta för små, unga företag som saknar till- gång till kapital, men som har tillväxtambitioner, att rekrytera personer som är viktiga för att företaget ska kunna växa föreslår utredningen att förmånsbeskattningen av personaloptioner ska avskaffas i vissa fall. Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. , , SKL och FAR avstyrker förslaget. IVA och Tillväxtanalys avstyrker förslaget i den av utredningen föreslagna utformningen. Inom den moderna tillväxtteorin är före- komsten av forskning och utveckling samt innovationer avgörande för att förklara tillväxt och ekonomisk utveckling. Samhällsnyttig teknisk utveckling och innovationer som av något skäl inte genomförs påverkar den potentiella tillväxttakten på ett negativt sätt. Ett hinder för ökad tillväxt är att nystartade företag med tillväxtambitioner och nya lösningar på existerande problem som regel saknar de förutsättningar som äldre, etablerade företag med upparbetat kapital och kompetens redan har. Genom förbättrade förutsättningar för nystartade företag ökar deras möjligheter att växa och konkurrera med etablerade företag. På så sätt kan den tekniska tillväxttakten förväntas öka, vilket i sin tur leder till en ökad ekonomisk tillväxttakt och förbättrade förutsättningar för ökad konkurrens, effektivare marknader och resursanvändning. Dessa typer av innovationer är bärande för den ekonomiska tillväxten, men de är oförutsägbara och vanligen behäftade med asymmetrisk information. Asymmetrisk information påverkar tillgången till riskvilligt kapital negativt vilket leder till att färre investeringar görs än vad som är samhälls- ekonomiskt optimalt. Om effekterna av den asymmetriska informationen mildras kan fler samhällsekonomiskt nyttiga investeringar göras. Det kan därför finnas ett samhällsekonomiskt intresse av att stödja nytt, innovationsvilligt P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 företagande och om möjligt minska de mot bakgrund av praxis där anskaffningsutgiften riskrelaterade kostnader som en innovativ trots frånvaro av förmånsbeskattning ändå har entreprenör och investerare exponerar sig för. beräknats på grundval av aktiens marknadsvärde Mot denna bakgrund anser regeringen, i likhet vid förvärvet, eftersom förmånen principiellt var med utredningen och majoriteten av remiss- instanserna, att det finns skäl att införa lättnader Det nu aktuella förslaget innebär att i beskattningen av personaloptioner i vissa fall. förmån av personaloption som omfattas av de föreslagna bestämmelserna inte är skattepliktig. ESV, SKL och FAR, har principiella invänd- Regeringen anser därför, i likhet med utred- ningar mot förslaget. ningen, att det redan av allmänna principer följer förslaget utgör ett stort avsteg från grund- att anskaffningsutgiften ska beräknas med läggande skatterättsliga principer och framhåller ledning av de faktiska utgifter som optionsinne- att komplicerade regler med många kvali- havaren har haft för att förvärva andelen. ficeringskrav försvårar för både anställda och som har utnyttjat en personaloption, som arbetsgivare att göra rätt samt att de föreslagna omfattas av de föreslagna bestämmelserna, för reglerna kommer att leda till gränsdragnings- förvärv av andel kommer således inte få Regeringen gör dock bedömningen att tillgodoräkna sig marknadsvärdet vid förvärvet det finns skäl att i detta fall avvika från principen om generella regler eftersom skattereglerna Som framgår av avsnitt 6.6.2 kan anställda genom förslaget används för att skapa goda som utnyttjar personaloptioner för förvärv av villkor för små och växande företag. andelar komma att omfattas av 3:12-reglerna komplexiteten uppvägs således av den stimulans- genom att de andelar som de förvärvar blir