prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen anser att det är positivt att fler tillgångsutredningar och fler förverkandeärenden bedrevs än . Även här finns dock potential till ytterligare förbättringar. Att minska isoleringen av intagna i häkte är viktigt av såväl humanitära skäl som för rättssäkerheten och för att fullt ut kunna leva upp till internationella konventions- åtaganden. Regeringen noterar att användandet av isoleringsbrytande åtgärder inte ökat i någon större omfattning och konstaterar att ytterligare åtgärder är nödvändiga för att tydliga resultat ska uppnås på området. Regeringen bedömer att målet för den dömande verksamheten, att mål och ärenden ska avgöras med hög kvalitet och effektivitet, huvudsakligen är uppnått. Regeringen ser sammantaget en positiv utveckling med övervägande kortare omloppstider i kombination med låga balanser. De positiva resultaten kan dels förklaras av den relativt låga nivån av nytillkomna mål i balans , dels av den minskande andelen äldre mål i balans. Regeringen ser också positivt på att Domstolar arbetar kontinuerligt med verksam- hetsutveckling, bl.a. för att tillgodose med- borgarnas krav på service och kommunikation. Utgifterna för rättsliga biträden ökar kontinuerligt. Till stor del utgörs utgifterna av kostnader för offentliga försvarare men även av kostnader för exempelvis målsägandebiträden, rättshjälp och offentliga biträden. Mycket pekar mot att utvecklingen av målens komplexitet, med flera tilltalade och målsäganden i ett och samma mål, bidrar till längre förhandlingstider och därmed ökade utgifter. Utgifterna påverkas också av att timkostnadsnormen kontinuerligt räknas upp. Regeringen följer noga utvecklingen på området. Regeringens bedömning är att målen för verksamheten delvis har uppnåtts. Regeringens höga förväntningar på tydliga och positiva effekter av Kriminalvårdens pågående utvecklingsarbete i kombination med minskande klienttillströmning och ökade personalresurser 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har ännu inte införlivats fullt ut. finns det tendenser till en fortsatt positiv utveckling inom flera områden. Kriminalvårdens inrättande av en intern tillsynsfunktion stärker myndighetens interna styrning och kontroll och skapar därmed bl.a. förutsättningar för en ökad rättssäkerhet för enskilda. Återfallen i ny brottslighet efter avtjänad kriminalvårdspåföljd minskar . Att Kriminalvården upprätthåller en god säkerhet inom myndighetens verksamheter är viktigt ur ett samhällskyddsperspektiv men också för myndighetens förutsättningar att bedriva ett gott återfallsförebyggande arbete. Kriminalvårdens säkerhetshöjande åtgärder bedöms mot denna bakgrund ha gett önskade effekter. Regeringen följer noga myndighetens fortsatta arbete med att behovsanpassa säkerheten inom de olika verksamheterna, t.ex. inom frivården. Det återfallsförebyggande arbetet är en central uppgift för Kriminalvården. En förutsättning för ett effektivt sådant arbete är förmågan att utreda och bedöma varje klients individuella risker, behov och mottaglighet samt att erbjuda relevanta insatser därefter. Kriminalvårdens implementering av ett nytt arbetssätt för verkställighetsplanering och myndighetens arbete för att driva på samverkan med andra relevanta aktörer förbättrar förutsättningarna för det återfallsförebyggande arbetet samt för att minska risken för återfall i ny brottslighet. Det är i detta sammanhang också positivt att Kriminalvården i ökande utsträckning når klienterna med rätt behandlingsprogram och att deltagandet ökar för de stora klientgrupperna som omfattades av regeringsuppdragen avseende unga respektive våldsamma klienter. Det är emellertid inte tillfredsställande att deltagandet och fullföljandet av behandlings- programmen har minskat . Regeringen förväntar sig att myndighetens fortsatta utvecklingsarbete ske leda till förbättrade resultat på området. Regeringen anser vidare att användandet av de särskilda utslussnings- åtgärderna inte utvecklats i önskvärd riktning. Regeringen har höga förväntningar på utfallet av Kriminalvårdens arbete med det pågående uppdraget om förstärkt utslussningsarbete och kommer att följa arbetet noga. Regeringen anser att målet för verksamheten stöd till brottsutsatta delvis har uppnåtts. Nationella trygghetsundersökningen visar att brottsutsatta ofta är nöjda med sina kontakter med rättsväsendet men det finns fortsatt utrymme för förbättringar. Beträffande polisens arbete är de brottsutsatta mest nöjda med polisens tillgänglighet och bemötande. De brottsutsatta är däremot mindre nöjda med den information som polisen gav och med polisens effektivitet. Även domstolarna, och bedöms ha en viktig roll när det gäller bemötandet av brottsutsatta. Skillnader mellan olika brottsutsatta gruppers erfarenheter av rättsväsendet måste beaktas, inte minst när det gäller kvinnor och män. Det är positivt att har minskat ärendebalanserna betydligt. Myndigheten har också fortsatt vidtagit åtgärder för att effektivisera handläggningen och sammantaget bedömer regeringen att förutsättningar att minska handläggningstiden för brottsskadeärenden är goda. Att staten kräver dömda gärningspersoner på den brottsskadeersättning som , i deras ställe, betalat ut till brottsoffer är en viktig signal från samhället. Antalet aktiva regressärenden, dvs. ärenden där staten kräver gärningspersonen på den brottsskadeersättning som i deras ställe betalt ut till brottsoffret har fortsatt att öka, liksom intäkterna. Regeringen bedömer att målen för regressverksamheten har uppnåtts. Brottsofferfonden har stor betydelse för finansieringen av ideella organisationers brottsofferarbete och viktimologisk forskning. Bidragen från Brottsofferfonden når många olika verksamheter som gagnar brottsoffer och regeringen bedömer att målen för Brottsofferfonden har uppnåtts. Regeringens sammantagna bedömning är att myndigheternas kompetensförsörjningsarbete bedrivs på ett ändamålsenligt sätt och att myndigheterna arbetar aktivt med dessa frågor. Det kan konstateras att det är angeläget att utveckla den strategiska kompetensförsörj- ningen. Det är därför positivt att myndigheterna arbetar aktivt med chefsutvecklingsprogram och olika kompetenshöjande åtgärder för de anställda. Detta skapar förutsättningar för myndigheternas verksamhetsutveckling . Utvecklingen går också i rätt riktning när det gäller andelen kvinnor på ledande befattningar. Däremot är exempelvis andelen poliser som är kvinnor fortfarande alltför låg inom . Fler än tidigare lämnar polisyrket och det är viktigt att polisprofessionen är attraktiv. Resultaten visar att arbetsmiljö, arbetsvillkor och karriärsmöjligheter utgör viktiga faktorer om polisanställda väljer att lämna anställningen. Regeringen har aviserat en satsning på som möjliggör en successiv ökning av antalet polisanställda, vilket innebär att myndigheten även måste vidta förberedande åtgärder för att kunna rekrytera och ta emot fler. Mångfalden i är stor och en personalsammansättning av kvinnor och män med olika etniska tillhörigheter och erfarenheter skapar goda förutsättningar för en effektiv verksamhet. Ett långsiktigt mångfaldsarbete har i viss mån bidragit till att öka andelen anställda med olika etnisk tillhörighet inom rättsväsendet, men skillnader finns mellan myndigheterna. Det är vidare tillfredsställande att myndigheterna utvecklar och driver såväl säkerhetsfrågorna som arbetsmiljöinsatserna med hög prioritet. Sjukfrånvaron har dock ökat och regeringen kommer därför att fortsätta följa utvecklingen på detta område. 2.6Återrapportering av vissa tillkännagivanden gällande rättsväsendet Preskriptionstiden för sexualbrott mot barn har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att regeringen ska låta göra en översyn av om preskriptionstiden för sexualbrott och andra allvarliga övergrepp mot barn kan tas bort (bet. 2013/14:SoU23, punkt 6, rskr. 2013/14:326) och därmed bifallit motion 2013/14:So13 yrkande 2. beslutade chefen för , statsrådet , att ge en utredare i 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 uppdrag att överväga vissa frågor om barn- pornografibrottet och om preskription ska avskaffas för sexualbrott och andra allvarliga brott mot barn (Ju 2017:H). Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att återkomma till . har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att regeringen bör återkomma med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser (bet. 2014/15:JuU1, punkt 10, rskr. 2014/15:77). anser att regeringen inte har redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet ska kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Regeringen kommer att avvakta vidare redovisning från i årsredovisningen samt Statskontorets slutrapport avseende ombildningen av polisen, som kommer att lämnas , för att därefter ta ställning till eventuella ytterligare åtgärder. Rättsväsendets arbete med brottslighet på internet har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att stärka rättsväsendets kompetens i arbetet mot brottsligheten på internet (bet. 2014/15:JuU1, punkt 39, rskr. 2014/15:77). anser att regeringen inte har redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet ska kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Regeringen kommer att avvakta redovisningarna från och avseende vilka åtgärder myndigheterna har vidtagit för att säkerställa att de har tillräcklig kompetens och beredskap för att utreda it-relaterade brott. Redovisningarna kommer att göras i respektive myndighets årsredovisning , vilka lämnas . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om straffvärdes- bestämning vid flerfaldig brottslighet (bet. 2014/15:JuU14, punkt 48, rskr. 2014/15:138) och därmed bifallit motionerna 2014/15:1904 yrkande 6 och 2014/15:2970 yrkande 4 och delvis bifallit motion 2014/15:2524 yrkande 22. Frågan omfattas av betänkande Nya påföljder (SOU 2012:34). beslutade regeringen propositionen Ny påföljd efter tidigare dom (prop. 2015/16:151) där tillkännagivandet behandlas. delar inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Uppföljning av den nya polisorganisationen har ställt sig bakom det utskottet anfört om uppföljning av den nya polis- organisationen och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1, punkt 2, rskr. 2015/16:106). anser att regeringen inte har redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet ska kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Regeringen kommer att avvakta vidare redovisning från i årsredovisningen samt Statskontorets slutrapport avseende ombildningen av polisen, som kommer att lämnas , för att därefter ta ställning till eventuella ytterligare åtgärder. har ställt sig bakom det utskottet anför om en effektivare polis och har tillkännagett detta för regeringen som sin mening (bet. 2015/16:JuU1, punkt 3, rskr. 2015/16:106). anser att de åtgärder som regeringen har vidtagit är bra men inte tillräckliga för att tillkännagivandet ska kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Polisens närvaro i brottsutsatta områden har ställt sig bakom det utskottet anfört om vikten av polisens närvaro i brotts- utsatta områden och har tillkännagett detta för regeringen som sin mening (bet. 2015/16:JuU1, punkt 7, rskr. 2015/16:106). anser att flertalet av de åtgärder som regeringen har vidtagit är viktiga i sig men inte tillräckliga för att tillkännagivandet ska kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. har ställt sig bakom det utskottet anfört om att regeringen bör vidhålla målsättningen om en minimibemanning på 20 000 poliser och har tillkännagett detta för rege- ringen som sin mening (bet. 2015/16:JuU1, punkt 11, rskr. 2015/16:106). Regeringen tillförde nya medel såväl i vårändringsbudgeten som i budgeten i syfte att myndigheten skulle kunna utbilda och anställa fler poliser samt fler civilanställda. skulle därmed komma att ha fler än 20 000 poliser framöver. anser dock att regeringen bör ha en uttalad målsättning om att antalet poliser ska vara minst 20 000 och att därför inte anser tillkännagivandet slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Regeringen uttryckte redan i budget- propositionen uppfattningen att det är verksamhetens behov som ska styra sammansättningen av de anställdas kompetenser. Därför ska själv förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras. Det är en uppfattning som regeringen fortsatt vidhåller. Regeringen kommer därför inte att tillmötesgå krav på en uttalad målsättning om en miniminivå på 20 000 poliser. Istället tillför regeringen ytterligare medel i budgeten . Dessutom tillförde regeringen extra medel på vårändringsbudgeten innevarande år. Syftet med de föreslagna tillskotten är dels att ge förutsättningar att utbilda och anställa betydligt fler poliser än de 1 500 som myndigheten redan planerar för, dels att ytterligare utöka antalet civilanställda. Regeringens ambition är att antalet anställda i successivt ska öka. De ska främst arbeta i kärnverksamheten och en stor del av dessa kommer att utgöras av nya poliser, varför antalet poliser kommer att överstiga 20 000. har gett uttryck för att det behövs både fler poliser och fler civilanställda. Det är hos som den bästa kunskapen finns om vilken sammansättning av kompetenser som krävs, nu och , för att myndigheten ska klara sina uppgifter. Regeringen anser därmed denna punkt slutbehandlad. Polisens närvaro på internet har ställt sig bakom det utskottet anfört om att öka polisens närvaro på internet och har tillkännagett detta för regeringen som sin mening (bet. 2015/16:JuU1, punkt 42, rskr. 2015/16:106). anser att regeringen inte har redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet ska kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Regeringen kommer att avvakta redovisningen från avseende vilka åtgärder myndigheten har vidtagit för att säkerställa att den har tillräcklig kompetens och beredskap för att utreda it-relaterade brott. Redovisningen kommer att göras i myndighetens årsredovisning , vilken lämnas . Utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer har ställt sig bakom det utskottet anfört om förbättrad brottsutredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer och har tillkännagett detta för regeringen som sin mening (bet. 2015/16:JuU1, punkt 44, rskr. 2015/16:106). anser att regeringen inte har redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet ska kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Regeringen kommer närmast att avvakta vidare redovisning från i årsredovisningen . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Information om möjlighet till vittnesstöd har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att regeringen bör vidta åtgärder för att vittnen ska få information om möjligheter till olika former av vittnesstöd (bet. 2015/16:JuU1, punkt 46, rskr. 2015/16:106). anser att regeringen inte har redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet ska kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Vidare påpekar att det är en brist att det inte framgår när de uppdrag som regeringen redogör för ska återrapporteras. Punkten står därför åter som öppen. I regleringsbrev har regeringen gett och i uppdrag att återrapportera genomförandet av de förslag till åtgärder som myndigheterna har lämnat till regeringen. Redovisning ska ske i respektive årsredovisning . Vidare har , i regleringsbrevet , fått i uppdrag att ta fram en webbaserad grundutbildning för nya vittnesstöd. Uppdraget ska redovisas . I denna proposition föreslår regeringen att anslaget till ska ökas med 2018 för detta ändamål (avsnitt 2.8.10). Regeringen avser att återkomma till med en redogörelse för de åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivandet. Punkten är inte slutbehandlad. har ställt sig bakom det utskottet anfört om en lokalt förankrad polis och har tillkännagett detta för regeringen som sin mening (bet. 2016/17:JuU1, punkt 9, rskr. 2016/17:90). anser att regeringen inte har redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet ska kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Regeringen kommer att avvakta vidare redovisning från i årsredovisningen samt Statskontorets slutrapport avseende ombildningen av polisen, som kommer att lämnas , för att därefter ta ställning till eventuella ytterligare åtgärder. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Fler områdespoliser och kommunpoliser har ställt sig bakom det utskottet anfört om fler områdespoliser och kommun- poliser och har tillkännagett detta för regeringen som sin mening (bet. 2016/17:JuU1, punkt 12, rskr. 2016/17:90). anser att regeringen inte har redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet ska kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Regeringen kommer att avvakta vidare redovisning från i årsredovisningen samt Statskontorets slutrapport avseende ombildningen av polisen, som kommer att lämnas , för att därefter ta ställning till eventuella ytterligare åtgärder. Polisens närvaro i brottsutsatta områden har ställt sig bakom det utskottet anfört om polisens närvaro i brottsutsatta områden och har tillkännagett detta för regeringen som sin mening (bet. 2016/17:JuU1, punkt 17, rskr. 2016/17:90). anser att flertalet av de åtgärder som regeringen har vidtagit är viktiga i sig men inte tillräckliga för att tillkännagivandet ska kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Kraftsamling för ett tryggare Det är angeläget med en kraftsamling för att förebygga brott och öka tryggheten, inte minst i socialt utsatta områden. För att skapa ett tryggt samhälle behövs såväl en aktiv och inkluderande välfärdspolitik som ett strategiskt och målmedvetet brottsförebyggande och brotts- bekämpande arbete. Rättsväsendets arbete, liksom lagstiftningen, måste anpassas efter de förändrade samhällsförutsättningarna. För regeringen är det centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. Det gäller både vardagsbrott och brottslighet som utgör ett hot mot det demokratiska samhället, som organiserad brottslighet, terrorism och hatbrott. Kvinnors upplevda otrygghet är betydligt större än mäns. Det finns även skillnader i mäns och kvinnors utsatthet för brott och egna brottslighet. Regeringen prioriterar arbetet med att skapa ett mer jämställt samhälle högt och fortsätter arbetet för att nå regeringens särskilda jämställdhetsmål (prop. 2015/16:1). Möjligheten att leva ett tryggt liv utan brottslighet ska inte vara beroende av i vilket område eller vilken del av landet man bor eller vem man är. Regeringen satsar på att genom breda och långsiktiga åtgärder bygga ett starkare samhälle, där rättsväsendet tillsammans med andra aktörer tar ansvar för att ge människor en tryggare tillvaro. 2.7.1Förstärkta resurser för att möta ökade krav Utvecklingen i omvärlden och i vårt samhälle medför ökade krav på och på verksamhetens förmåga. För att kunna möta kraven och öka ambitionsnivån i verksamheten behöver öka antalet anställda väsentligt, både poliser och personal med annan kompetens. Regeringen vill säkerställa en sådan utveckling och föreslår därför kraftfulla tillskott till kommande år. Med de tillskott som regeringen föreslår 2018–2020 kan antalet anställda som arbetar i kärnverksamhet successivt öka. För att kunna öka antalet polisanställda och rekrytera poliser i snabbare takt bedömer regeringen att det behöver bedrivas polisutbildning vid ytterligare två lärosäten. Även arbetsmiljö och karriärvägar behöver vara utformade på ett sådant sätt att de bidrar till att bibehålla personal och stimulera dem att i ökad utsträckning stanna kvar inom kärn- verksamheten. Som ytterligare ett led för att stärka bl.a. polisers arbetsmiljö har regeringen tillsatt en utredare för att ta fram ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner. Arbetet med ledarskaps- och medarbetarfrågor inom myndigheten behöver utvecklas och administrationen inom kärnverksamheten minska, vilket även överensstämmer med ambitionerna för regeringens tillitsreform. huvuduppgift är att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. För att åstadkomma detta krävs en lokalt förankrad och närvarande polis där arbetet bedrivs målinriktat med högt ställda krav på effektivitet och kvalitet. Den brottsbekämpande verksamheten, det brottsförebyggande arbetet och arbetet med att utreda brott måste förbättras. En viktig del i detta är att myndigheten fortsätter förstärka sin samverkan med andra myndigheter och med andra berörda aktörer i samhället. måste också kunna upprätthålla sin verksamhet i hela landet, såväl storstad som glesbygd, och ha förmåga att skala upp sina insatser i geografiska områden eller på platser där otryggheten eller brottsligheten har en negativ utveckling. Polisen måste ha en hög förmåga att bemöta hot från organiserad brottslighet, terrorism och våldsbejakande extremism i alla dess former. Enligt regeringen är det av stor vikt att prioriterar arbetet i utsatta områden genom att öka de brottsförebyggande och brottsbekämpande insatserna. behöver också förbättra sin förmåga att möta nya brottsfenomen. Det kan handla om förändringar av brottsstrukturer från traditionell brottslighet till att kunna möta behoven av att förebygga, utreda och inripa mot brott som sker på t.ex. internet. Polisens arbete med miljöbrott och arbetsmiljöbrott ska stärkas. Migrationen har inneburit ökade krav på i form av bl.a. gränskontroller och verkställigheter av beslut om av- eller utvisning för dem som fått avslag på asylansökan. Även om regeringen redan har tillskjutit medel och vidtagit en rad åtgärder på migrationsområdet så kommer den gränspolisiära delen av verksamhet även att ställas inför resurskrävande utmaningar. har i sin prognos över antalet ärenden som man kommer att överlämna till för verkställighet av beslut om av- eller utvisning gjort bedömningen att antalet kommer att öka väsentligt . Det är av största vikt att av- och utvisningsbeslut verkställs och fungerar humant, effektivt och rättssäkert. Detta kräver ett proaktivt och kunskapsbaserat förhållningssätt som ställer höga krav på kompetens. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 De tillskott som regeringen föreslår – 2020 ger avsevärt bättre förutsättningar att hantera de svåra utmaningar som myndigheten står inför. Brist på åklagare får inte bli en flaskhals En satsning på polisverksamheten kommer även att medföra en ökad ärendevolym för övriga myndigheter i rättskedjan. Redan nu behöver antalet åklagare öka för att möta regeringens ambitioner. Brist på åklagare får inte bli en flaskhals i arbetet med att öka tryggheten, stärka det brottsutredande arbetet och öka lagföringen. Regeringen föreslår därför att tillförs resurser. Mot bakgrund av att kompetens i ökande utsträckning efterfrågas i satsningen mot den organiserade brottsligheten, anser regeringen att även behöver ytterligare resurser, inte minst för att kunna upprätthålla nivån i satsningen. 2.7.2Insatser för ett tryggare samhälle Ett stärkt straffrättsligt skydd för att motverka mäns våld mot kvinnor Det är oacceptabelt att ett stort antal personer, däribland många kvinnor och barn, blir utsatta för brott.