prop · H50314 · 2017-09-14 00:00:00 — För att den lärare som bedömer ett nationellt prov inte ska känna till elevens identitet och riskera att göra en bedömning som påverkas av den personliga relationen till eleven samt för att eleverna i mindre utsträckning ska uppleva att bedömningen är orättvis föreslår utredningen att elevlösningar av de nationella proven ska vara avidentifierade vid bedömningen i de fall proven har genomförts på dator. Förslaget innebär i ett första steg att elevernas uppsatser i årskurs 9 i , årskurs 10 i specialskolan, i gymnasieskolan och inom vuxenutbildning på gymnasial nivå vid bedömningen ska vara avidentifierade. I takt med att de nationella proven digitaliseras ges förutsättningar för att också avidentifiera alla elevlösningar. Vårt förslag innebär i ett andra steg att samtliga elevlösningar av de nationella proven i alla årskurser ska vara avidentifierade vid bedömningen. Detta bör kunna ske då alla nationella prov är tänkta att vara datorbaserade. Extern bedömning, dvs. att bedömningen görs av någon annan än den lärare som har undervisat eleven, kan bidra till en ökad likvärdighet och en högre rättssäkerhet för eleverna. Av detta skäl förordar utredningen att ett ökat inslag av extern bedömning prövas. att en försöksverksamhet med extern bedömning av nationella prov ska bedrivas inom ramen för försöket med datorbaserade prov. samheten ska pågå 2018–2021. Medbedömning av elevlösningar ska vara en del av det som prövas i försöksverksamheten. Utformningen av försöksverksamheten med datorbaserade prov, extern Den försöksverksamhet med datorbaserade nationella prov, extern be- dömning och medbedömning som utredningen föreslår ska planeras och I planeringsarbetet ska myndigheten besluta om riktlinjer för försöket och om dess innehåll samt vidta nödvändiga förberedelser när det gäller exempelvis teknik, säkerhet, utveckling av nya provuppgifter, bedömning av de nationella proven och rapportering Dessutom ska utse de skolenheter som ska omfattas av försöksverksamheten inom , specialskolan, gym- nasieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå. kommunala som enskilda huvudmän ska ingå. nationella prov genomförs ska finnas med i försöket. heter ska vara representativt och hänsyn ska också tas till elever med Försöksverksamheten ska genomföras i olika former, dels som förstu- dier, användartester och utprövningar, dels som ett successivt införande av nya digitala nationella prov. ska besluta om när och i vilken omfattning respektive form ska användas i försöket. bedömningen av elevlösningar av de nationella proven ska företrädesvis organiseras mellan olika huvudmän. eller någon annan aktör ska utvärdera försöksverksamheten. Syftet med utvärderingen är att kunna ta ställning till hur de nationella proven kan digitaliseras och införas på bästa sätt samt om, och i så fall hur, inslagen av extern bedömning och medbedömning kan öka ytter- ska lämna statsbidrag till huvudmannen för en skol- enhet som omfattas av försöket. Som ett stöd i arbetet med försöksverksamheten och med införandet av nya digitala nationella prov i full skala ska tillsätta en utveck- Gruppen ska bistå myndigheten och de universitet och hög- skolor som utvecklar nationella prov. I utvecklingsgruppen bör det ingå experter med bred kompetens när det gäller såväl provkonstruktion som tekniska frågor och därför bör även internationell expertis tillkallas. Dessutom bör det finnas experter i gruppen som särskilt beaktar de behov som elever med funktionsnedsättning kan ha, så att de nya digitala nationella proven i så stor utsträckning som möjligt blir användbara och tillgängliga för alla elever. En tydligare relation mellan nationella prov och betyg De nationella proven ska, enligt nuvarande bestämmelser, bl.a. stödja finns dock inga bestämmelser som anger i vilken grad de nationella proven ska påverka betygen utan det är läraren som tolkar hur resultaten på de nationella proven ska användas som stöd Flera av de lärare som utredningen har träffat vid utredningens skol- och huvudmannabesök anser att de nationella proven har en oklar roll vid betygssättningen. Detta lyfts också fram av de elever utredningen har träffat. En del lärare använder de nationella proven som vilket annat bedömningsunderlag som helst medan en del säger att proven bara kan höja betygen och en del sätter likhetstecken mellan provbetyg och slutbetyg. Den bild utredningen har fått vid utredningens besök bekräftas också av myndigheter, organisationer och forskare. Vår slutsats är att regleringen av de nationella provens roll för betygssättningen är otydlig. Därför är det inte konstigt att lärare har olika uppfattningar. För att öka likvärdigheten och elevernas rättssäkerhet behöver förhållandet mellan de nationella proven och betygen tydliggöras. Därför föreslår utredningen att resultatet på ett nationellt prov särskilt ska beaktas vid betygssättningen i ämnet eller kursen. Detta innebär inte att provresultatet helt ska styra betyget, utan det nationella provet ska alltjämt utgöra ett stöd i betygssättningen och läraren ska fortfarande utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper. Utöver att tydliggöra hur de nationella proven kan stödja betygssättningen på individnivå menar utredningen att det behövs ytterligare insatser för att underlätta förståelsen av provens betydelse för ämnes- eller kursbetygen. Därför har utredningen utrett en modell för relationen mellan nationella prov och betyg på gruppnivå. får de flesta eleverna (cirka 65–) samma ämnes- eller kursbetyg som provbetyg. Övriga elever får antingen ett högre eller ett lägre slutbetyg jämfört med provbetyget. Andelen varierar främst mellan ämnen men också en del i ett och samma ämne. Dessutom finns det stora skillnader mellan olika skolor. Skillnaderna mellan ämnen gör att det är svårt att skapa en enhetlig modell för hur mycket nationella prov och betyg får avvika från varandra på gruppnivå. Av denna anledning har utredningen prövat en modell där utredningen på statistisk väg korrigerar provbetygen uppåt i de ämnen där provbetygen är lägre än slutbetygen, vilket framför allt gäller i ämnet matematik. Modellen är dock inte färdigarbetad utan kräver ytterligare analyser av statistik, vilka av tidsskäl inte varit möjliga att göra inom utredningstiden. Därför lämnar utredningen inget förslag om hur modellen ska se ut utan anser att bör utarbeta en modell för hur mycket provresultat och ämnes- eller kursbetyg får avvika från varandra på gruppnivå. Den modell som myndigheten utarbetar bör bygga på det underlag som utredningen har tagit fram. När har utarbetat en modell kan den ligga till grund för granskning av hur väl de nationella proven stödjer betygssättningen. Modellen kan användas av lärare, rektorer och huvudmän för att analysera de nationella provens betygsstödjande roll på skol- och huvudmannanivå samt utgöra ett underlag för Statens skolinspektions tillsyn. En ökad kvalitet och stabilitet för nationella prov skiljer sig de genomsnittliga provbetygen åt i alla ämnen och kurser, såväl i som i gymnasieskolan. De minsta skillnaderna i genomsnittligt provbetyg finns i engelska och de största skillnaderna finns i matematik. Utöver dessa brister i de nationella provens stabilitet finns det också skillnader mellan de olika proven när det gäller exempelvis hur resultaten bedöms och principerna för sammanvägning till ett provbetyg. För att nationella prov av hög kvalitet ska kunna konstrueras bör ansvara för att ett gemensamt ramverk utarbetas för utvecklingen av proven. I ramverket bör kvalitetskriterier för provverksamheten anges. bör användas såväl i interna arbete som i det arbete som bedrivs av de universitet och högskolor som har i uppdrag att utveckla de nationella proven. påbörjade ett arbete med ett gemensamt ramverk men det är nu vilande i avvaktan på utredningens förslag. Utredningen bedömer det som ytterst viktigt att arbetet återupptas efter det att utredningens betänkande har lämnats och remissbehandlats. När ett gemensamt ramverk finns på plats bör de universitet och högskolor som utvecklar nationella prov få i uppdrag att utarbeta ämnesspecifika ramverk för de olika provämnena utifrån det gemensamma ramverket. Den lärarinformation och de bedömningsanvisningar som följer med de nationella proven upplevs av många lärare som otydliga och alltför omfattande. Dessutom poängterar många lärare det problematiska i att anvisningarna ser så olika ut mellan olika ämnen och kurser. Mot denna bakgrund anser utredningen att det gemensamma ramverket för de nationella proven bör omfatta frågor om lärarinformation och bedömningsanvisningar till proven. Informationen och anvisningarna bör tydliggöras och utvecklas så att de så långt som möjligt följer samma mall, oavsett ämne. Frågor om anpassning av de nationella proven och tillgång till hjälpmedel i provsituationen har ofta diskuterats i utredningens arbete. Såväl lärare och rektorer som s.k. funktionshindersorganisationer upplever att riktlinjerna för anpassningar och hjälpmedel är otydliga. Även om redan bedriver ett arbete med att tydliggöra dessa riktlinjer är utredningen av uppfattningen att frågorna måste belysas ytterligare. Utredningen anser därför att det gemensamma ramverket för de nationella proven också bör omfatta frågor om anpassningar av proven och tillgång till hjälpmedel i provsituationen. har i uppdrag av regeringen att konstruera nationella prov. Provkonstruktionen kräver en hög teknisk och vetenskaplig kompetens som man inte kan räkna med att som myndighet kan ha. Därför har i sin tur lagt ut provkonstruktionen på olika universitet och högskolor med dokumenterat utvecklings- och forskningsbaserat arbete inom relevanta områden för provverksamheten. Universiteten och högskolorna svarar bl.a. för den tekniska och vetenskapliga förankringen i sina respektive ämnen och prov. För att åstadkomma en teknisk och vetenskaplig förankring på övergripande nivå och kunna diskutera gemensamma principiella frågor bör tillsätta en kvalitetsgrupp med svenska och utländska experter som har en god vetenskaplig kompetens och beprövad erfarenhet inom provutvecklingsområdet. Gruppen bör följa samt universitetens och högskolornas arbete med provutveckling, uppföljning och kvalitetssäkring. I kvalitetsgruppen bör det finnas experter med specialpedagogisk kompetens för att säkerställa dels att det redan i de nationella provens konstruktion tas hänsyn till de behov som elever med olika funk- tionsnedsättningar har, dels att proven i så stor utsträckning som möjligt blir användbara och tillgängliga för alla elever. De bedömningsstöd som utvecklar är mycket uppskattade av lärarna. För att lärarna ska ha ett stöd för sin bedömning i olika ämnen och kurser föreslår utredningen att ska fortsätta att utarbeta bedömningsstöd. Benämningen ska vara nationella bedömningsstöd. De nationella bedömningsstöden bör vara digitaliserade som de nationella proven, dvs. bör ansvara för processen att digitalisera bedömningsstöden. Som tidigare nämnts finns det ett antal otydligheter i dagens bedömningsstöd, t.ex. när det gäller syftena med stöden och vad som räknas som ett bedömningsstöd. För att komma tillrätta med dessa otydligheter anser utredningen att , utöver ett ramverk för de nationella proven, även bör ansvara för att ett gemensamt ramverk utarbetas för de nationella bedömningsstöden. För de betygsstödjande bedömningsstöden är behovet av ett ramverk extra tydligt. används de nationella proven som grund för kunskapsuppföljning på såväl nationell som lokal nivå. De nationella proven är dock inte utformade för att ge information som är jämförbar , vilket gör att de inte är lämpliga att använda för trendmätning. Erfarenheterna från de internationella studierna, t.ex. och TIMSS, visar att det är möjligt att utveckla utvärderingar som tillåter bestämning av trender inom länder. För att kunna mäta svenska elevers kunskapsutveckling och därigenom få mer kunskap om det svenska skolsystemet föreslår utredningen att en försöksverksamhet med ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering (NKU) ska inledas. Syftet med NKU ska vara att ge information om kunskapsutvecklingen på nationell nivå . Försöket ska genomföras digitalt i form av stickprovsundersökningar. Arbetet med NKU ska styras av ett gemensamt ramverk. Dessutom ska det utvecklas ämnesramverk för de ämnen som ingår i försöksverksamheten. Systemet ska innehålla ett omfattande antal uppgifter men varje elev behöver bara besvara ett urval. I en första omgång ska ämnet engelska i årskurs 9 i ingå i försöket med NKU. Den första försöksomgången ska genomföras . Därefter ska försöksverksamheten successivt utökas till att omfatta ämnena matematik och svenska i årskurs 9 i och den avslutande årskursen i gymnasieskolan (), NO- ämnena i årskurs 9 (), SO-ämnena i årskurs 9 () samt ämnesövergripande kompetenser, t.ex. samarbetsförmåga, analysförmåga, kreativitet, motivation och digital kompetens i årskurs 9 i och den avslutande årskursen i gymnasieskolan NKU-proven i försöket ska åtföljas av enkäter till elever, lärare och rektorer. ska ansvara för den närmare utformningen av försöksverksamheten. När det gäller utvärderingen av försöket ska eller någon annan aktör ansvara för den. Utifrån resultaten av försöksverksamheten ska den aktör som utvärderar den också ta fram ett underlag så att regeringen kan ta ställning till om, och i så fall hur, NKU ska permanentas. Om NKU permanentas behöver beslut bl.a. tas om den fortsatta verksamhetens omfattning och inriktning. Utredningen har föreslagit en omfattande försöksverksamhet med NKU som sträcker sig över och där självt styr sin egen utvärdering som inte är kopplad till de internationella studierna. Ett alternativt upplägg skulle kunna vara att de internationella studierna kompletteras med ett antal tillagda uppgifter i form av en nationell modul. De tillagda uppgifterna skulle då svara mot de delar av svenska styrdokument som inte finns representerade i de internationella studierna. Om regeringen vill gå vidare med det alternativa upplägget behöver det undersökas vidare. Om regeringen vill gå vidare med utredningens förslag, men anser att försöket är alltför omfattande och därmed kostsamt och tidskrävande, kan det minskas i omfattning. Utöver att ge information om kunskapsutvecklingen på nationell nivå skulle, som tidigare nämnts, uppgifter som inte längre används i NKU kunna användas för att skapa utvärderingsprov för uppföljning på skol- och huvudmannanivå. Dessutom skulle NKU-uppgifter som ersätts efter en genomförd omgång kunna användas i det nationella provet i samma ämne, under förutsättning att uppgifterna är belagda med sekretess. Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag innebär såväl ökade som minskade kostnader. De besparingar som följer av förslagen är att det generella statsbidraget till kommunsektorn kan minskas i och med att de nationella proven i NO- och SO-ämnen ersätts av bedömningsstöd och att de nationella proven i gymnasieskolan endast ska vara obligatoriska i den högsta avslutande kursen i studievägen. Dessutom medför digitaliseringen av de nationella provenminskade kostnader för huvudmännen vad gäller bedömningen av elevlösningar och för staten för tryck och distribution. Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt bedömningsstöd eller nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, såvida inte annat följer av 8 §. Betänkandets lagförslag i relevanta delar lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att nuvarande 13 kap. 21 a § ska betecknas 13 kap. 21 b §, dels att 3 kap. 5 a och 8 §§, 26 kap. 28 § och 29 kap. 28 och 28 a §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 10 kap. 20 a §, 12 kap. 20 a §, 13 kap. 21 a §, 15 kap. 25 a § och 20 kap. 37 a §, av följande lydelse. 5 a §1 Om det inom ramen för under- visningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, såvida inte annat följer av 8 §. Om det inom ramen för under- Om det inom ramen för under- visningen eller genom resultatet på visningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från ett nationellt bedömningsstöd eller lärare, övrig skolpersonal, en elev nationellt prov, uppgifter från eller en elevs vårdnadshavare eller lärare, övrig skolpersonal, en elev på annat sätt framkommer att det eller en elevs vårdnadshavare eller kan befaras att en elev inte kom- på annat sätt framkommer att det mer att nå de kunskapskrav som kan befaras att en elev inte kom- minst ska uppnås, trots att stöd har mer att nå de kunskapskrav som getts i form av extra anpassningar minst ska uppnås, trots att stöd har inom ramen för den ordinarie getts i form av extra anpassningar undervisningen, ska detta anmälas inom ramen för den ordinarie undervisningen, ska detta anmälas 1Senaste lydelse 2014:456. 2Senaste lydelse 2015:246. det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle det finns särskilda skäl att anta att Rektorn ska se till sådana anpassningar inte skulle att elevens behov av särskilt stöd Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i skilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. Vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ i ett ämne där ett nationellt prov har genomförts ska resultatet på det provet särskilt beaktas. Provresultatet ska dock inte särskilt beaktas om det är sannolikt att resultatet inte ger en rättvisande bild av elevens kunskaper i ämnet på grund av omständigheter som eleven inte själv råder över. Vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ i ett ämne där ett nationellt prov har genomförts ska resultatet på det provet särskilt beaktas. Provresultatet ska dock inte särskilt beaktas om det är sannolikt att resultatet inte ger en rättvisande bild av elevens kunskaper iämnet på grund av omständigheter som eleven inte själv råder över. Vid betygssättningen enligt 20 och 21 §§ i ett ämne där ett nationellt prov har genomförts ska resultatet på det provet särskilt beaktas. Provresultatet ska dock inte särskilt beaktas om det är sannolikt att resultatet inte ger en rättvisande bild av elevens kunskaper i ämnet på grund av omständigheter som eleven inte själv råder över. Vid betygssättningen i en kurs där ett nationellt prov har genomförts ska resultatet på det provet särskilt beaktas. Provresultatet ska dock inte särskilt beaktas om det är sannolikt att resultatet inte ger en rättvisande bild av elevens kunskaper i kursen på grund av omständigheter som eleven inte själv råder över. Vid betygssättningen i en kurs där ett nationellt prov har genomförts ska resultatet på det provet särskilt beaktas. Provresultatet ska dock inte särskilt beaktas om det är sannolikt att resultatet inte ger en rättvisande bild av elevens kunskaper i kursen på grund av omständigheter som eleven inte själv råder över. Huvudmannen för en fristående Huvudmannen för en fristående skola som genomför nationella prov ska bevara elevlösningar av de nationella proven. och de nationella bedömningsstöden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om skyldigheten enligt första stycket. 3 Senaste lydelse 2012:120. Föreslagen lydelseRegeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella prov och nationell kunskapsutvärdering. 28 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella prov. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda bedöm- för huvudmän att använda natio- ningsstöd i årskurs 1 i grund- nella bedömningsstöd i grund- skolan, grundsärskolan, special- skolan, specialskolan och same- skolan och sameskolan. Denna lag träder i kraft . Följande instanser har inkommit med yttrande över betänkandet: , Kriminalvården, Datainspektionen, , , Myndigheten för delaktighet, , , , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Universitets- och högskolerådet, , , didaktik och utbildningsstudier, , , , , , , , , , , utbildnings- och samhällsvetenskap, , Avdelningen för ämnesdidaktik och matematik, , Sektionen för lärande och miljö, , Institutionen och samhälle, , skolkommission (U 2015:03), , Digitaliseringskomissionen (N 2012:04), , , utvärdering, , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , Västra , , , , , , Föräldraalliansen , Handikappförbunden, Internationella Engelska skolan i , , , i Samverkan (ViS), , , Kommuner och Landsting, . Spontana yttranden har därutöver inkommit från , , Unga hörselskadade, , barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning, och Per . Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig över betänkandet, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: ombudsmän (), , , Verket för innovationssystem, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , – Barnens rätt i samhället, Föreningen , Föreningen Teknikföretagen i (Teknikföretagen), Företagarna, skolors riksförbund, (), IT & Telekomföretagen, Kunskapsskolan i , Landsorganisa- tionen i (LO), för ungdomsorganisationer (LSU), Lika Unika, NUFT – , Riksför- bundet för döva, hörselskadade barn och barn med språkstörning, Stiftelsen , och Sam- hälle (SNS), akademikers centralorganisation (), Elevkårer, Elevråd, Swedish ICT, Tjänstemännens Centralorga- nisation (TCO), och . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige , biträdd av ämnesrådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , Regeringen beslutar proposition Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala inför, ändrar, upp- Lag om ändring av 29 kap. 28 a § skollagen (2010:800)