prop · H50350 · 2017-12-15 00:00:00 — Å ena sidan finns de som gör gällande att all forensisk verksamhet borde ligga under NFC. Å andra sidan finns de som menar att den fältmässiga delen av forensiken hör nära samman med utredningsverksamheten, och att brottsutredningarna skulle lida skada om inte den polisiära ledningen fick styra över resurserna. tar inte ställning i frågan om var funktionsansvaret för den forensiska verksamheten bör ligga, men konstaterar att det är angeläget att klyftan mellan NFC och polisregionerna kan överbryggas. I annat fall riskerar den att djupna och bli bestående, vilket inte vore till gagn för en effektiv forensisk verksamhet. granskning har identifierat ett antal effektivitetsbrister i Polisens forensiska organisation. Följande rekommendationer lämnas därför till och . •Det finns allvarliga effektivitetsbrister i ärendehanteringssystemen. rekommenderar därför att ser över dessa system i myndighetens IT-plan. Det är angeläget att översynen resulterar i att de olika ärendehanteringssystemen kan kommunicera med varandra så att 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N överflyttningar av uppgifter kan undvikas, och att ärenden i DurTvå inte kan stängas om det finns öppna beställningar av forensiska undersökningar. En möjlighet att lägga in spår i DurTvå, på samma sätt som man kan göra med beslag, skulle även kunna hjälpa förundersökningsledare och utredare att få överblick över vilka forensiska undersökningar som är beställda i ärendet. •De brottsplatsundersökningar som genomförs av ingripandepersonal är ofta bristfälliga, vilket framför allt kan förklaras av brister i utrustning och kompetens när det gäller forensik. rekommenderar därför att se över såväl kompetensutveckling som utrustning för ingripandepersonalen när det gäller spårsäkring. •Granskningen har visat att det ofta finns betydande brister i beställningarna av forensiska undersökningar. Rutinerna för beställningar av forensiska undersökningar bör därför ses över. Åtgärder bör även vidtas för att begränsa antalet beställda undersökningar till NFC till det som är relevant, vilket kan ske genom att forensiskt kunnig personal granskar material som inkommit via ingripandeverksamheten innan det skickas vidare till undersökning. •Om NFC begränsar en undersökning som har beställts inom ramen för en utredning av ett grovt brott bör NFC överväga att meddela beställaren för att säkerställa att begränsningen inte är till men för utredningen. •NFC bör utveckla utformningen av analysbesked och sakkunnigutlåtanden, så att de med lätthet kan förstås även av personer som inte har forensisk sakkunskap. •Polismyndigheten bör etablera rutiner för att säkerställa att personalen tar initiativ till att registertopsa misstänkta när det finns lagliga förutsättningar för det. Rutiner bör även etableras för att säkerställa att registertopsande personal får veta om det blivit träff i på en utförd registertopsning. Granskningen har visat att det finns ett starkt samband mellan sådan återkoppling och ökad motivation för att ta initiativ till ytterligare registertopsningar, men det är få som får den återkopplingen . •För att underlätta att forensiska undersökningar i åklagarledda förundersökningar avbeställs när de inte längre behövs rekommenderar att inför en funktion i ärendehanteringssystemet Cåbra som, i anslutning till att ett åklagarärende avslutas, påminner förundersökningsledaren om att verifiera om det finns utestående forensiska beställningar. Då har förundersökningsledaren möjlighet att begära att utredaren hos polisen avbeställer undersökningarna. R I K S R E V I S I O N E N F R Å N S P Å R T I L L B E V I S – P O L I S E N S F O R E N S I S K A O R G A N I S A T I O N : – Försöksprojekt för ökad uppklaring av mängdbrott (2015:9). : Kriminalstatistik över anmälda brott 2007 och 2016. : Kriminalstatistik över personuppklarade brott 2007 och 2016. : Polisers syn på utredning av mängdbrott (2013:20) : Rättsväsendets förutsättningar att personuppklara brott – Förändringar (2016:23). för nya : Internt uppdrag NFC – Forensiska processen, . för nya : OP-16 It-forensik – Slutrapport . : Behovsunderlag för ny lagstiftning på det forensiska området, NFC . : Förstudierapport för den forensiska processen – Kartläggning av den forensiska verksamheten, NFC . : Granskning av hanterande av salivprov för DNA- analys (topsning), internrevisionsrapport , dnr A083.357/2016. : Handlingsplan avseende långa handläggningstider baserad på förslag i Statskontorets rapport ”Häktningstider och forensiska undersökningar”, 2016-05- 30, dnr A339.883/2015. : Nationella forensiska centrumets aktivitetsplan , NFC . : Polisens årsredovisningar 2015 och 2016. : – Nationellt forensiskt centrum – Årsberättelse 2014. beslut med anledning av propositionen Utvidgad användning av DNA-tekniken inom brottsbekämpningen m.m. (prop. 2005/06:29, bet. 2005/06:JuU7, rskr. 2005/06:58). ombudsmän: dnr 2703-2008: Uttalanden om möjligheterna till salivprovtagning för dna-analys – tillämpningen av proportionalitetsprincipen vid s.k. registertopsning. : Inspektion av polismyndigheternas hantering av lokala brottsplatsundersökare, inspektionsrapport 2011:8. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N : Kriminalteknisk strategi med handlingsplan, dnr POA-470-7282/08. : Polisens årsredovisning 2007. : Stödet till polisens brottsutredningar (RiR 2004:27). Statskontoret: Häktningstider och forensiska undersökningar – Förslag till en snabbare forensisk process (2016:2). R I K S R E V I S I O N E N F R Å N S P Å R T I L L B E V I S – P O L I S E N S F O R E N S I S K A O R G A N I S A T I O N Denna metodbilaga ska läsas som ett komplement till rapportens metodavsnitt (avsnitt 1.4). tog fram enkätundersökningen i fyra steg. Det första, inledande steget innebar att läsa befintlig litteratur (rapporter, forskning, lagstiftning, etc.) om Polisens forensiska verksamhet. I det andra steget genomfördes inledande intervjuer med representanter för (överåklagaren för samordning och analys) och (NFC och , samt polisregionerna Mitt och ). Dessa intervjuer syftade till att skapa en bild av verksamheten utifrån de två effektivitetsaspekter som granskningen avser, dvs. om de forensiska metoderna används effektivt och om resursanvändningen är effektiv. I det tredje steget utformades enkätundersökningen. Enkätfrågor och svarsalternativ togs fram i samarbete med ämnessakkunnige i enkätmetodik och de externa referenspersoner som anlitats inom ramen för granskningen. Totalt 15 versioner av enkäten togs fram, var och en anpassad till respektive respondentkategori (se tabell B1). Vissa enkätfrågor var generella, medan andra var anpassade till respektive befattning. Antalet frågor varierade beroende på varje befattnings beröringsyta med den forensiska verksamheten (för information om antalet frågor per respondentgrupp, se tabell B1). S.k. filterfrågor och ”hoppfrågor” användes för att respondenten endast skulle få de frågor som var relevanta för denne. De flesta frågor med fasta svarsalternativ försågs även med ett fritextalternativ, så att respondenterna skulle ha möjlighet att avge ett relevant svar även om skulle ha förbisett något svarsalternativ. Exempelvis framkom det i fritextsvar att ingripandepoliser och lokala brottsplatsundersökare upplever bristen på adekvat spårsäkringsutrustning som ett allvarligt problem. Denna brist hade inte kommit till kännedom i de inledande intervjuerna. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B1 Enkätundersökning: urval, respondenter och svarsfrekvens Inre befäl och jour-förundersökningsledare Gruppchef, lokal brottsplatsundersökare Gruppchef, laboratorium vid forensisk sektion Personal, laboratorium vid forensisk sektion Subtotal för exkl. 1 602 respondenter som filtrerades bort m.h.a. urvalsfrågor om aktuella arbetsuppgifter: TOTALT (inklusive respondenter från Anm. * har inte fullständig information om hur de 13 827 respondenterna från fördelar sig på de 14 respondentgrupperna. har endast information om hur respondenterna fördelar sig på de sex distributionslistor som använde sig av för e-postutskicket och som reflekteras i tabell B1. Svarsfrekvensen kan därför endast anges på aggregerad nivå, per personalgrupp. Anm. ** Gruppchefernas låga svarsfrekvens beror sannolikt på att deras enkäter lades upp i webbverktyget med en dags försening. Några av gruppcheferna kan deras enkäter låg nere istället ha svarat på den enkät som var riktad till deras personal. R I K S R E V I S I O N E N F R Å N S P Å R T I L L B E V I S – P O L I S E N S F O R E N S I S K A O R G A N I S A T I O N Anm. *** Denna relativt låga svarsfrekvens ska förstås mot bakgrund av att urvalet innefattade IT-forensikerna trots att granskning inte omfattade IT-forensik. hade inte möjlighet att filtrera bort IT-forensikerna från distributionslistan ”forensik”, vilket innebar att denna del av personalen räknades med i urval och fick e-postmeddelandet där de ombads svara på enkätundersökningen. Filterfrågor utformades för att fånga upp och filtrera bort dessa respondenter, och det är en del av anledningen till att svarsfrekvensen ligger något lägre i denna grupp. Enkätutformningens fjärde steg utgjordes av en pilotstudie. I samarbete med och testades 10 av 15 enkäter av relevanta respondenter. De fem enkäter som inte testades var de som riktades till gruppchefer vid . Deras enkäter baserades dock till stor del på de enkäter som riktades till deras respektive personal, och som i sin tur hade testats av pilotrespondenter. Pilotrespondenterna ombads lämna synpunkter på enkätens innehåll, ordval och formuleringar, inklusive terminologi och eventuella tolkningssvårigheter. Efter att pilotrespondenterna återkommit med synpunkter omarbetades enkäterna, och i vissa fall återremitterades de för att säkerställa att den slutgiltiga enkäten upplevdes som relevant från ett respondentperspektiv. Enkäten genomfördes i webbenkätverktyget Webropol. Varje respondent fick ett e-postmeddelande med instruktioner och en länk som de ombads klicka på för att öppna enkäten. Undersökningen, som besvarades anonymt, skickades ut till respondenterna . Den totala svarstiden var , och när återstod skickades en påminnelse ut. På riktades enkäten till ett obundet slumpmässigt urval av hälften av alla operativt verksamma åklagare (424 av 847 personer). Urvalet gjordes genom att försåg med krypterade e-postadresser för samtliga operativt verksamma åklagare. Utifrån denna lista gjorde ett obundet slumpmässigt urval av hälften av alla adresser via ett s.k. slumpkommando i Excel. Därmed hade varken eller vetskap om namnen på de åklagare som fick enkäten. E-postmeddelande till åklagarna skickades ut direkt av till de krypterade e-postadresserna. 190 åklagare svarade på enkäten, vilket innebär en svarsfrekvens på . ser detta som en relativt låg svarsfrekvens, givet att åklagarna arbetar i kontorsmiljö och borde ha goda möjligheter att delta i en webbaserad undersökning. Det bristande deltagandet beror sannolikt på att av åklagarna deltog i en enkätundersökning om NFC som genomfördes av P1-programmet det att enkätundersökning 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N distribuerades.98 Detta bortfall kan ha påverkat validiteten i undersökning. Exempelvis kan det vara så att de åklagare som valde att delta är mer kritiska till Polisens forensiska organisation än de som valde att avstå. har ingen information därvidlag, men har beaktat denna risk när svaren har analyserats. På genomfördes enkäten som en totalundersökning99 riktad till samtliga personalgrupper som kommer i kontakt med forensik, inklusive gruppchefer (totalt 13 827 personer fördelat på 14 personalgrupper). Urval och distribution skedde i samarbete med , som tog fram e-post- adresser med hjälp av myndighetens personalförteckningar. Det finns en risk att dessa förteckningar inte till fullo reflekterar de ändringar som gjordes när bildades , då många i personalen bytte funktion eller titel. Det är därför möjligt att vissa polisanställda står registrerade under en tidigare befattning. Efter att enkätundersökningen distribuerades kontaktades via e-post och telefon av ett flertal respondenter som uppgav att de inte kommer i kontakt med forensik i sin nuvarande befattning, och därför inte avsåg att svara på enkäten. Någon information om vilken andel av de som fick enkäten som inte längre har en relevant befattning föreligger dock inte. E-postmeddelandet med instruktionerna och den klickbara länken distribuerades av för räkning. En försvårande omständighet var att respondenterna på grund av IT-säkerhets- inställningar inte kunde klicka på länken direkt i . Polisanställda kan endast kan öppna externa länkar om dessa kopieras och klistras in i separata webbläsare. Länkar som klickas på direkt i ett e-postmeddelande blockeras. Detta är gängse inställningar inom , och en påminnelse om att klistra in länken i en separat webbläsare distribuerades även till respondenterna. Trots det fick ett fyrtiotal e-postmeddelanden och ett trettiotal telefonsamtal från respondenter som inte kände till det handgrepp som krävs för att kunna öppna externa länkar. Det är inte känt hur många respondenter som avstod från att svara på enkäten av denna anledning, men det rör sig sannolikt om ett relativt stort antal. Detta kan ha påverkat enkätundersökningens validitet. Exempelvis kan de respondenter som ansträngde sig för att faktiskt besvara enkäten vara de som är mer missnöjda med den forensiska organisationen, eller med omorganisationen av som helhet. Det kan även förhålla sig tvärtom, att respondenter som är mycket missnöjda med den forensiska verksamheten inte brydde sig om att ta reda på hur de skulle få länken till enkäten att fungera. 98Kaliber: Åklagare missnöjda med väntetider hos kriminaltekniskt laboratorium, . 99Riksrevisionen valde att genomföra en totalundersökning då den förväntade svarsfrekvensen var låg. Många polisanställda arbetar i begränsad utsträckning vid kontorsarbetsplatser och kan därför ha svårt att genomföra en enkätundersökning. R I K S R E V I S I O N E N F R Å N S P Å R T I L L B E V I S – P O L I S E N S F O R E N S I S K A O R G A N I S A T I O N mer exakt information om hur validiteten kan ha påverkats, men har beaktat denna risk när enkätsvaren har analyserats. inleddes med en informationssida. Därefter fick respondenten svara på s.k. filterfrågor om sina arbetsuppgifter (fr.o.m. t.o.m. då enkäten genomfördes). Avgränsningen gjordes för att säkerställa jämförbarhet, något som kräver att alla respondenter svarar på enkätundersökningen med i åtanke. Frågorna om arbetsuppgifter omfattade exempelvis en fråga till förundersökningsledarna om de har arbetat operativt med förundersökningar . Respondenter som svarade ”nej” på den frågan dirigerades om till en avslutande sida där de fick information om att de inte behövde delta i undersökningen. Urvalsfrågor utformades också för att fånga upp och filtrera bort de respondenter (forensiker och utredare) som endast kommer i kontakt med IT-forensik. Av det totala urvalet på 13 827 anställda utgick 1 062 efter att ha besvarat dessa filterfrågor. Av resterande 12 765 respondenter svarade 4 015, vilket innebär en svarsfrekvens på för (se tabell B1). ser detta som en acceptabel svarsfrekvens, givet att urvalet var så omfattande. Ett särskilt engagemang noterades från forensisk personal och förundersökningsledare. Dessa personalgrupper har högst svarsfrekvens (för NFC-anställda, för förundersökningsledare och 58 procent100 för personalen vid de forensiska sektionerna). I samråd med ämnessakkunnige i ekonometri och statistik gjordes bedömningen att ett underlag om 100 obundet slumpmässigt utvalda ärenden är tillräckligt för att kunna dra generella slutsatser om de 22 782 ärenden om bostadsinbrott101 som avslutades –. Urvalet gjordes med hjälp av ett s.k. slumpkommando i Excel som tillämpades på en Excelfil från med samtliga ärenden (utifrån s.k. K-nummer) om bostadsinbrott som avslutats . För att säkerställa tillgång till 100 relevanta ärenden gjorde ett totalt urval av 120 ärenden. Dessa beställdes från respektive region, och 5 av de 20 reservärendena kom sedermera att användas i granskningen eftersom 5 av de 100 ärendena i det ursprungliga urvalet inte rörde bostadsinbrott (var felkodade) eller hade ägt rum utomlands. Vidare var några av de ärenden som ingick i granskningen inkompletta, på så vis att de saknade vissa 100Denna relativt låga svarsfrekvens ska förstås mot bakgrund av att urvalet innefattade IT-forensikerna trots att granskning inte omfattade IT-forensik. hade inte möjlighet att filtrera bort IT-forensikerna från distributionslistan ”forensik”, vilket innebar att denna del av personalen räknades med i urval och fick e-postmeddelandet där de ombads svara på enkätundersökningen. Filterfrågor utformades för att fånga upp och filtrera bort dessa respondenter, och det är en del av anledningen till att svarsfrekvensen ligger något lägre i denna grupp. 101Inbrottsstöld, i bostad (lägenhet, villa) inräknat såväl fullbordade brott som försök därtill. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N dokument såsom t.ex. beslut om nedläggning eller svar på forensiska undersökningar. Av genomförbarhetsskäl valde dock att behålla dessa i urvalet för ärendestudien, trots att granskningen hade kunnat ge fler insikter om ärendena hade varit kompletta. Ärendegranskningen genomfördes med hjälp av webbenkätverktyget Webropol. Ett frågeformulär med 39 frågor förbereddes, och för varje ärende i granskningen besvarades dessa frågor. Totalt 100 ärenden granskades, och det underlag som genererades på basis av ärendegranskningen användes därefter i det fortsatta granskningsarbetet. Följdfrågor till det som framkommit i ärendegranskningen ställdes under den andra och avslutande omgången av intervjuer. R I K S R E V I S I O N E N FRÅN SPÅR TILL BEVIS – POLISENS FORENSISKA ORGANISATION Forensik, som i dagligt tal kallas för kriminalteknik, innebär att spår samlas in och analyseras för att säkra teknisk bevisning som ofta är avgörande för att brott ska kunna upp. har granskat Polisens forensiska organisation för att se om den bidrar till brottsuppklaring på ett effektivt sätt. Granskningen visar att det forensiska arbetet anses hålla hög kvalitet, men att resursanvändningen är ineffektiv. Handläggningstiderna för forensiska undersökningar är långa, och det skapar en ineffektiv resursanvändning i hela rättskedjan. Detta orsakas till stor del av brister i beställningsprocessen. Dels blir det ofta fel när forensiska undersökningar beställs, bl.a. på grund av att beställningsformuläret anses vara krångligt att fylla i. Dels avbeställs inte alltid forensiska undersökningar som inte längre behövs, t.ex. när ett ärende läggs ned. Ett annat problem är att man inom Polisen använder en allt för stor del av sin arbetstid till att manuellt föra över information mellan ärendehanteringssystem som skulle kunna vara sammankopplade. lämnar med anledning av granskningen därför ett antal rekommendationer till och . nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , Regeringen beslutar skrivelse om Polisens forensiska organisation