prop · H403141 · 2017-03-21 00:00:00 — stegvisa lösningen är att den föreslagna sänkningen kan införas snabbt för att inte fördröja investeringar. Som framgår av avsnitt 5.1 avser regeringen, i ett andra steg, ta fram och remittera ett förslag som argumenterar för och föreslår ett helt borttagande av energiskatten för berörd el som förslaget respekterar . och den förevarande propositionen behandlas emellertid endast det första av de aviserade stegen. Den utvidgade skattebefrielsen ska inte utvärderas särskilt I promemorian föreslogs att den utvidgade skattebefrielsen ska utvärderas efter införandet och därefter regelbundet med avseende på dess samhällsekonomiska konsekvenser. invänder mot en sådan särskild utvärdering. mot bakgrund att utvärderingen skulle medföra en osäkerhet om långsiktigheten i politiken. Vid en samlad bedömning finner regeringen därför, trots de synpunkter som bl.a. , förslagets samhällsekonomiska effekter, att det i detta fall inte är motiverat med en särskild översyn utöver den regelbundna prövning av skatteutgifter som, i enlighet med de skattepolitiska riktlinjerna, redan Förslaget föranleder dels införandet av två nya paragrafer, 1 kap. 18 § och 11 kap. 10 §, i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dels ändringar i 1 kap. 11 a och 11 b §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi i den lydelse som följer av lagen (2016:1072) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dels ändringar i 1 kap. 11 a § lagen (1994:1776) om skatt på energi i den lydelse som följer av lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 6 Justering av hänvisning Regeringens förslag: Hänvisningen i 11 kap. 4 § lagen (1994:1776) om skatt på energi till den bestämmelse genom vilken den så kallade norrlandsskattenivån förmedlas justeras så att den hänvisar till den bestämmelsen genom vilken nedsättningen numer förmedlas. Skälen för regeringens förslag: Den lägre skattenivån som gäller elförbrukning i vissa kommuner i norra delar av , den så kallade norrlandsskattenivån, förmedlas genom avdrag enligt 11 kap. 9 § lagen (1994:1776) om skatt på energi och inte såsom tidigare gällde genom en särskild skattesats under 3 §. De kommuner i vilken elförbrukningen kan omfattas av norrlandsskattenivån specificeras i 4 §. I avdragsbestämmelsen finns en hänvisning till denna uppräkning av kommuner i 4 §. Vid förändringen förbisågs att 4 § innehåller en hänvisning till 3 §. När norrlandsskattenivån förändrades borde även 4 § ändrats så att den korsvisa hänvisningen tillbaka till nedsättningsbestämmelsen antingen togs bort eller uppdaterades utifrån den nya ordningen. För att tydliggöra vad som följer av redan gällande bestämmelser föreslås att hänvisningen i 4 § uppdateras. Genom redan beslutade lagändringar sker en omnumrering av punkterna i 11 kap. 9 § till . För att hänvisningen i 11 kap. 4 § inte ska bli inaktuell med anledning av denna omnumrering uppdateras hänvisningen i 11 kap 4 § även . Ändringarna innebär ingen förändring i sak. Förslaget föranleder ändring i 11 kap. 4 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Regeringens förslag: Förslaget om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Svensk Solenergi, och Fastighetsägarna som uttalar sig specifikt om ikraftträdandet är positiva till att förändringarna genomförs . , som visserligen tillstyrker förslagen, anför att en fördjupad samhällsekonomisk analys bör genomföras innan förslaget genomförs. Energiföretagen anser att det bör tas fram en tydlig plan hur stödet kan avvecklas om det införs. Skälen för regeringens förslag: Fördelen med trestegslösningen som beskrivits i avsnitt 5.1 är att den sänkning av skattenivån som föreslås i första steget kan införas snabbt för att inte fördröja investeringar. Innan förslaget kan träda i kraft måste emellertid förslaget, som remitterats och lagrådsgranskats, även riksdagsbehandlas och slutligen måste lagen utfärdas. Mot ovan nämnda bakgrund har tidigast möjliga ikraftträdande bedömts vara . Regeringen anser till skillnad från att det inte är nödvändigt att genomföra en fördjupad samhällsekonomisk analys innan förslaget genomförs. Regeringen anser, till skillnad från Energiföretagen , att det saknas skäl att ta fram en plan för hur stödet kan avvecklas. Förslaget om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi föreslås därför träda i kraft . Lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi träder i kraft . Nämnda lag innehåller ändringar av 1 kap. 11 a § lagen (1994:1776) om skatt på energi. För att undvika att tidigare beslutade lagändringar som ännu inte trätt i kraft ska ersätta nu föreslagna förändringar bör motsvarande ändringar även göras i ändringsförfattningarna inför deras ikraftträdande. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som är nödvändig i det aktuella lagstiftningsärendet och avseende de aspekter som ska belysas enligt 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Det sker mot bakgrund av tillgängliga uppgifter och i den omfattning som är möjlig. anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Förslaget innebär en förändring jämfört med beskattningen enligt de regler för skatteplikt för energiskatt på elektrisk kraft som infördes efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, volym 1, avsnitt 6.22). I budgetpropositionen beskrivs konsekvenserna i allmänhet för det förändrade undantaget från skatteplikt. De konsekvenser som beskrivs i detta avsnitt tar sin utgångspunkt i de regler som gäller fr.o.m. . Förslaget innebär en ökad subvention till de företag som, i syfte att helt eller delvis täcka den egna elanvändningen, äger eller planerar att bygga ett flertal solkraftsanläggningar som var och en är under effektgränsen, men som sammantaget överstiger effektgränsen. ge stärkta incitament för bl.a. större fastighetsägare till att, i första hand, investera ytterligare i solkraftsproduktion. bedöms andelen solkraft vara för låg för att, annat än marginellt, påverka prisbildningen på grossistmarknaden för elektrisk kan en kraftigt utbyggd solkraftsproduktion på längre sikt innebära att prisbildningen på grossistmarknaden påverkas. Prispåverkan kan t.ex. uppstå genom minskad efterfrågan på elektrisk kraft från de företag som investerar i solkraft samt genom att den solkraftsproduktion som inte används för att täcka egenanvändning ökar och säljs vidare på grossistmarknaden för elektrisk kraft. potentialen för solkraft är betydande, varför en storskalig framtida solkraftsutbyggnad kan förväntas leda till att prisbildningen på I den utsträckning en utbyggnad av solkraft medför lägre elpriser och elektricitet i ökad omfattning därmed skulle användas för att värma eller kyla byggnader kan även, vilket Energi- företagen anför, konkurrensförutsättningarna på värme- och kylamarknaderna påverkas av förslaget. Noteras bör även att solkraft, på motsvarande sätt som vindkraft, är att betrakta som intermittent, vilket kan innebära att elsystemets förmåga att balansera kortsiktiga obalanser kan behöva förstärkas ytterligare om andelen solkraft på elmarknaden kraftigt skulle öka. I detta sammanhang spelar dock det bidrag som privatpersoner kan få för installation av system för lagring av egenproducerad elenergi en naturlig roll för att styra mot en bättre matchning mellan elproduktion och elförbrukning. Förslaget bedöms i första hand påverka den elektriska kraft som framställs i solkraftsanläggningar där anläggningsägaren kontrollerar flera elproduktionsanläggningar som var och en har en installerad effekt som är mindre än , men där anläggningarna sammantaget har en installerad effekt som åtminstone uppgår till . totalt handla om ett tjugotal, små och medelstora, företag, i första hand med verksamhet inom fastighetssektorn, som påverkas av Sammantaget bedöms de solkraftsanläggningar dessa företag kontrollerar ha en installerad effekt om knappt 6 000 Den elproduktion som sker i de av företagens solkraftsanläggningar som har en installerad effekt under effektgränsen på årsbasis uppgå till ca . elproduktionen bedöms ske för att täcka företagens egna interna elbehov och inte säljas vidare, s.k. egenanvändning. Det kan noteras att det, i första hand, rör sig om företag som sammantaget kontrollerar betydande solkraftskapacitet som påverkas av Effektgränsen för solkraft () motsvarar en årlig elproduktion om ca , vilket t.ex. är mer än tillräckligt för att helt täcka det årliga elbehovet för 12 eluppvärmda typvillor som har en årlig elanvändning på per villa och år. Det är också bl.a. därför som antalet företag som påverkas av regeländringen bedöms vara begränsat. En annan förklaring är att, även om det finns tusentals solkraftsanläggningar i landet, har dessa normalt en, i jämförelse med effektgränsen, mycket låg installerad effekt och ägarna kontrollerar i regel endast enskilda anläggningar. Därför utgör den effektgräns som gäller i de allra flesta fall inte någon egentlig begränsning. Den regeländring som behandlas i föreliggande proposition föreslås träda i kraft . I lagrådsremissen Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen föreslås bl.a. att normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft höjs med fr.o.m. , dvs. Förslaget bedöms därmed innebära en skattesänkning för egenproducerad och egenanvänd elektrisk kraft som motsvarar 32,5-0,5=32,. Baserat på dessa utgångspunkter beräknas den egenanvändning av elektrisk kraft som sker i dessa företag sammantaget få en bruttoskattesänkning med ca . Netto, efter bolagsskatteeffekter, bedöms den totala skattesänkningen uppgå till . För bedöms nettoskattesänkningen till . I tabell 8.1 exemplifieras hur den föreslagna regeländringen kan påverka den energiskatt på elektrisk kraft som tre företag med varierande innehav av solkraftsanläggningar får betala. Företag A har flera anläggningar, varav åtminstone en har en installerad effekt som överskrider effektgränsen. Om all den elektriska kraft som produceras i de av företagets solkraftsanläggningar som har en installerad effekt som är under är egenanvänd, skulle den föreslagna regeländringen, allt annat lika, leda till att energiskatten på elektrisk kraft minskar med . Företag B har tre solkraftsanläggningar som alla är under effektgränsen. Om all den elektriska kraft som produceras i dessa anläggningar är egenanvänd innebär förslaget, allt annat lika, att energiskatten på elektrisk kraft minskar med . Företag C äger en anläggning som är över effektgränsen. Den elektriska kraft som produceras av den anläggningen påverkas därför inte av föreslagen regeländring. Exempel på effekter för individuella företag med solkraftsanläggningar som sammantaget har en installerad effekt över (kW) Energiskatt på elektrisk kraft (kr/år) (kr/år) (kr/år) Anm.: Med antaganden om en skattesats på , att anläggningarna uppnår och att den elektriska kraft som produceras i berörda solkraftsanläggningar är egenanvänd. Även vissa vind- och vattenkraftverk påverkas av förslaget. Bedömningen är, utifrån tillgänglig data i elcertifikatregistret, dock att det handlar om ett fåtal anläggningar. Den totala skattesänkningen för den elektriska kraft som produceras för egenanvändning i dessa vind- och vattenkraftsanläggningar bedöms brutto uppgå till ca och netto till ca . Förslagets effekter på företagens administrativa börda bedöms vara mycket begränsad. Dels är den elektriska kraft som framställs i dessa anläggningar redan skattepliktig, det är bara nivån på den slutliga energiskatten som förändras, dels bedöms det vara ett fåtal företag som påverkas av regeländringen. Den administration som tillkommer är att den skattskyldige behöver göra avdrag för den lägre skattenivån i energiskattedeklarationen, denne behöver därför inte exempelvis ligga ute med något belopp. Sammantaget bedöms förslaget medföra ökade administrativa kostnader som beräknas till , vilket kan jämföras med den nettoskattesänkning om ca som regeländringen sammantaget bedöms medföra för berörda företag. efterfrågar ytterligare beskrivning av effekterna om regeländringen inte kommer till stånd. Om reglerna inte ändras skulle berörda företag inte få någon nedsättning av energiskatten på elektrisk kraft. Därmed skulle inte några ytterligare incitament ges för dessa anläggningsägare att investera i dessa typer av anläggningar. Energiskatt på elektrisk kraft utgår enligt samma regelverk och skattenivå oavsett företagens storlek och även nedsättningen av energiskatten gäller för alla företag oavsett storlek, givet att kriterierna för skattenedsättningen är uppfyllda. Bedömningen är därför att det vid utformningen av förslaget inte är relevant att särskild hänsyn tas till små företag. 8.3Effekter för hushåll och offentlig sektor Förslaget bedöms inte direkt påverka hushållen. I allt väsentlig understiger den installerade effekten i de solkraftsanläggningar som ägs av privatpersoner effektgränsen på . den elektriska kraft som produceras i dessa anläggningar är därmed i regel undantagen från skatteplikt. En betydande ökning av andelen solkraft i elsystemet kan leda till att såväl grossistmarknadspriset på el som nättarifferna påverkas. Det kan indirekt påverka bl.a. hushållens elkostnader. Eftersom andelen solkraft är mycket låg, bedöms dock dessa effekter som marginella. Några kommuner äger dels företag, dels egna solkraftsanläggningar som bedöms påverkas av förslaget. Därmed kommer dessa kommuner direkt eller indirekt påverkas av föreslagen regeländring. Sammantaget bedöms förslaget leda till att den elektriska kraft som produceras av de solkraftsanläggningar som ägs direkt av kommuner får en minskad kostnad för energiskatt på elektrisk kraft med ca . Sammantaget beräknas förslaget leda till en offentligfinansiell bruttokostnad om ca . Punktskatter är att betrakta som avdragsgilla kostnader gentemot bolagsskatten och även de solkraftsanläggningar som ägs av det statliga bolaget bedöms påverkas av regeländringen. I enlighet med 2017 bedöms den offentligfinansiella effekten vara noll för den del av en regeländring som påverkar ett statligt ägt bolags resultat, dvs. en förändrad beskattning av statliga bolag är att anse som offentligfinansiellt neutral. Nettokostnaden beräknas därför till ca . Då regeländringarna föreslås träda i kraft bedöms nettokostnaden till ca (halvårseffekt). Eftersom förslaget stimulerar till en ökad utbyggnad av solkraft, för vilken det bedöms finnas en betydande utbyggnadspotential, kan de offentligfinansiella kostnaderna förväntas öka . Det är även något som Energiföretagen anför i sitt remissvar. Förslaget bedöms understödja målet om förnybar elproduktion 2040. Förslaget bedöms stödja investeringar i, i första hand, solkraft och den miljönytta som förnybar elproduktion innebär. Den utökade subventionen till solkraft förväntas leda till att mer solkraft byggs ut. Att den förnybara elproduktionen totalt sett byggs ut så att målsättningarna för utbyggnaden uppnås säkerställs dock, i allt väsentligt, genom elcertifikatssystemet. Solkraft är en förnybar energiteknik som är gynnsam i ett klimatperspektiv. Solkraft är ett av de elproduktionsslag som har minst direkt miljöpåverkan bl.a. eftersom inga växthusgasutsläpp och andra skadliga luftutsläpp genereras under användning, även om, som Kommuner och Landsting påpekar, indirekta utsläpp av t.ex. växt- husgaser kan uppstå när solceller tillverkas. Vid placering på byggnader eller inom bebyggd miljö tas ingen ny markyta i anspråk. Förslaget stimulerar till en ökad utbyggnad av solkraft och beroende på vilka produktionsslag som ersätts kan det bidra till miljömålen Bara naturlig försurning och luft. De positiva miljöeffekterna är svåra att kvantifiera men kan förväntas öka , bl.a. genom att tillverkningsprocessen utvecklas till att bli mer utsläppssnål. Regeringen bedömer att solkraft är ett av de förnybara energislag som kan komma ifråga när utvecklas mot ett fossilfritt välfärdsland. En ökad mängd elektricitet producerad från solkraft utanför elcertifikatssystemet har också potential att ersätta andra kraftkällor och bidra till att ska ha förnybar energi. Om detta leder till ett lägre elpris kan en ökad elproduktion från solkraft försämra lönsamheten för el- och värmeproduktion (exempelvis fjärrvärme) med biobränsle i kraftvärmeverk relativt lönsamheten för produktion av biodrivmedel för transporter. En ökad elproduktion från solkraft kan därmed också minska behovet av biobränsle för kraft- och värmeproduktion och därmed frigöra biomassa för produktion av biodrivmedel för transporter. Vad gäller klimatmålen sker elproduktionen inom den handlande sektorn i EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). En ökad solkraftsproduktion i leder därför inte nödvändigtvis till utsläppsminskningar som påverkar uppfyllnaden av det nationella etappmålet till 2020. En ökad solkraftsproduktion i påverkar inte heller väsentligt den handlande sektorns totala utsläpp eftersom dessa utsläppsrätter då, till största delen, kommer att frigöras för användning någon annanstans inom systemet. verkar dock aktivt inom EU för att stärka EU ETS genom att minska det totala utsläppsutrymmet. 8.6Effekter för myndigheter och domstolar beräknar att förslaget medför kostnader av engångskaraktär om . Dessa kostnader består i huvudsak av förändringar av systemstöd och åtgärder för att tillgodose företagens informationsbehov. Dessa kostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. efterfrågar en beskrivning av behovet av speciella informationsinsatser. Regeringens bedömning är att förslaget inte föranleder ett behov av ytterligare informationsinsatser än de som normalt sker vid regelförändringar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Förslaget bedöms inte leda till några betydande konsekvenser avseende jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslaget bedöms inte leda till ökade utgifter för hushållen och inte innebära några fördelningsmässiga 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagförslag 2.1 I detta avsnitt behandlas ändringar som föreslås träda i kraft . Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.2. I paragrafen anges de bestämmelser som innehåller sådana skattebefrielser som utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. kategorierna av skattestöd definieras som stödordningar. paragrafen avser en separat stödordning som antingen godkänts av kommissionen genom ett beslut eller som kommissionen underrättats om med användning av kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1), förkortad GBER, respektive kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 369, 24.12.2014, s. 37), förkortad FIBER. Ändringen i sjuttonde punkten innebär att den avslutande punkten ersätts med ett kommatecken. I den nya artonde punkten tas den i avsnitt 5.2 föreslagna nedsättningen för viss egenproducerad förnybar el upp. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.2. I paragrafen definieras vilka som i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, anses vara stödmottagare. Ändringen i den tredje punkten, innebär att stödmottagare för den nya stödordningen vilken tas upp i 11 a § 18 är de som förbrukat elektrisk kraft för det nedsätt- ningsberättigade ändamålet, dvs. den tillkommande stödordningen, behandlas på motsvarande sätt som gäller för stödordningarna i 12–17. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.2. I paragrafen som är ny anges vad som avses med förnybar el. Paragrafen motsvarar 67 kap. 29 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229). Med elektrisk ”kraft framställd från förnybara källor” avses elektrisk kraft som framställs från sol, vind, vågor, tidvatten eller jordvärme, från vattenbaserad energi som är alstrad i vattenkraftverk, från biomassa eller produkter som framställs från biomassa eller från Begreppet ”biomassa” har samma innebörd som i 1 kap. 9 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. 2014/15:1, volym 1, avsnitt 6.5.4. Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6. I bestämmelsen finns en förteckning över de kommuner i vilka elförbrukning kan ske vid en lägre skattenivå, den så kallade norrlandsskattenivån. Ändringen innebär en uppdatering av en hänvisning då norrlandsskattenivån inte längre uppnås genom en särskild skattesats utan istället genom avdragsrätt under 11 kap. 9 § första stycket 10. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.2. Paragrafen är ny. Av inledningen av första stycket framgår att avdragrätten gäller energiskatt på elektrisk kraft. Av första punkten i första stycket framgår att avdragsrätten endast gäller energiskatt på förnybar el som den skattskyldige framställt. som avses med ”elektrisk kraft framställd från förnybara källor” följer av förslaget till ny 1 kap. 18 §. Av första punktens andra led följer att nedsättningen enbart gäller el som framställts i en anläggning med en sammanlagd installerad generatoreffekt av mindre än . Bortsett från inskränkningen till att elen ska vara framställd av den skatt- skyldige från förnybara källor så motsvarar punkten 11 kap. 2 § första stycket 1 a (jfr Budgetpropositionen , prop. 2015/16:1, volym 1, avsnitt 6.22.3 samt s. 344). Av andra punkten i första stycket följer att nedsättningen inte gäller för el som har överförts till ett ledningsnät som omfattas av nätkoncession som meddelats med stöd av 2 kap. ellagen (1997:857). motsvarar 11 kap. 2 § första stycket 1 c (jfr Budgetpropositionen för 2016, volym 1, avsnitt 6.22.3 samt s. 344). I andra stycket anges att vad som anges i första stycket första punkten om installerad generatoreffekt om mindre än inte ska gälla vid produktion från vissa specifika produktionskällor. som framställs från vind och vågor motsvaras vad som i första stycket första punkten sägs om en installerad generatoreffekt av i stället av installerad generatoreffekt. motsvaras generatoreffekten för elektrisk kraft som framställs från sol av När det är fråga om annan energikälla utan generator, ska vad som anges i första stycket första punkten motsvaras av installerad effekt. Stycket motsvarar 11 kap. 2 § andra stycket i förhållande till 2 § första stycket 1 a (jfr Budget- propositionen , volym 1, avsnitt 6.22.3 samt s. 344–345). Av tredje stycket framgår att om en anläggning framställer elektrisk kraft från olika källor, så ska de olika installerade effekterna läggas Om det är elektrisk kraft som framställs från sol, vind eller vågor innebär det att den installerade effekten måste räknas om. bestämmelsens andra stycke framgår att en installerad generatoreffekt för elektrisk kraft framställd från vind eller vågor om får anses motsvara den effekt om som anges i bestämmelsens första stycke första punkten. På motsvarande sätt gäller för sol att en installerad toppeffekt om får anses motsvara . motsvarar 11 kap. 2 § tredje stycket i förhållande till 2 § första stycket 1 a (jfr Budgetpropositionen , volym 1, avsnitt 6.22.3 samt s. 345). I fjärde styckets första mening regleras hur avdraget ska beräknas. I fjärde styckets andra mening regleras att avdrag endast får medges om den skattskyldige lämnar uppgifter om stödmottagare och avdragets fördelning per stödmottagare. Detta är således en nödvändig, men inte i sig tillräcklig, förutsättning för avdrag. Stödordning respektive stödmottagare definieras i 1 kap. 11 a och 11 b §§.