prop · H403160 · 2017-05-10 00:00:00 — Vid föredragningen närvarar GD, ställföreträdande GD/chefsjuristen, militärsakkunnige, chefen för krigsmaterielgruppen, chefen för , chefen för juridik och tillsyn och samtliga handläggare i de tre grupperna. I praktiken är det sällan som samtliga har möjlighet att närvara. Det uppstår enligt ISP ofta en diskussion med anledning av föredragningarna av enskilda ärenden, som t.ex. kan röra att kompletteringar är nödvändiga eller att samråd bör ske med EKR.46 4.2.3 Ärenden som blir föremål för samråd i EKR eller lyfts till regeringen Ärenden kan enligt ISP bli föremål för samråd i EKR om det exempelvis gäller export till ett nytt land eller ett land till vilket det inte skett export på länge, en mycket stor affär, eller om det saknas tydlig praxis för det aktuella landet och/eller materielen.47 Export av en ny typ av materiel till ett land kan också motivera samråd i EKR. Enligt ISP kan ärenden som rör licenstillverkning och teknologiöverföring i ökad utsträckning komma att bli föremål för samråd i EKR framöver.48 Det är alltid GD som beslutar att ett ärende ska bli föremål för samråd, i vissa fall på eget initiativ och i vissa fall efter förslag från handläggaren. Det är oftast landet som är avgörande för om ett ärende ska bli föremål för samråd.49 Enligt ISP behöver hänsyn även tas till att antalet ärenden som blir föremål för samråd i EKR kan behöva begränsas, eftersom EKR inte har kapacitet för fler än några få samrådsärenden vid ett och samma möte. De ärenden som inte kan tas upp vid ett visst möte får tas upp vid ett senare möte.50 Inför samråd i EKR lämnar ISP ett skriftligt underlag, som för samrådsärenden inkluderar en föredragningspromemoria.51 ISP har uppgett att det skriftliga underlaget kontrolleras av GD, ställföreträdande GD/chefsjuristen och chefen för 46ISP:s synpunkter på rapportutkast, . 47Intervju vid ISP, . 48Intervju vid ISP om krigsmaterielärenden, . 49Intervju vid ISP om krigsmaterielärenden, . 50Intervju vid ISP, . 51Detta framgår bl.a. av ISP:s arbetsordning (2015d). R I K S R E V I S I O N E N E X P O R T K O N T R O L L E N A V K R I G S M A T E R I E L krigsmaterielgruppen innan det lämnas till EKR:s ledamöter.52 Efter sammanträdet i EKR sammanställs minnesanteckningar som arkiveras. Om ett ärende ska lyftas till regeringen sker, i enlighet med ISP:s instruktion, först samråd med EKR. Ärenden som kan bli aktuella att lyfta till regeringen kan enligt ISP t.ex. vara att man ändrar grundförutsättningar för en hel region eller att praxis ändras för ett betydelsefullt land.53 4.3 Beslutsordning och rutiner årliga revision har i sin granskning av ISP uppmärksammat oklarheter avseende vem som får fatta beslut i olika tillståndsärenden. Revisorerna har framfört att den nya arbetsordningen som beslutades är tydligare än tidigare gällande dokument, men att otydligheter kvarstår, bland annat eftersom det finns ett stort utrymme för enhetscheferna att bedöma om tillståndsärenden bör beslutas av GD. har därför rekommenderat myndigheten att förtydliga när ett ärende ska beslutas av GD (2016). årliga revision har även framfört att ISP bör ha rutinbeskrivningar för handläggning av tillståndsärenden för att säkerställa att lagkrav följs, att alla handläggare arbetar och gör bedömningar på ett enhetligt sätt, och att samtliga steg i handläggningen genomförs och dokumenteras på ett tillfredsställande sätt. påpekade att ISP inte har upprättat och beslutat om sådana rutinbeskrivningar (2012). Myndigheten har påbörjat ett arbete med detta, och pågår en processöversyn som syftar till att alla arbetsprocesser ska vara dokumenterade, beskrivna och tillgängliga för medarbetare. ISP har uppgett att processöversynen ska avslutas (2015). för den här granskningen var processöversynen för handläggningen av tillståndsärenden som rör krigsmateriel inte klar och målet att översynen skulle vara klar och samlade rutiner finnas på plats hade inte uppnåtts. Några processbeskrivningar var klara och beslutade (tre av åtta), men ingen av dem rör direkt handläggningen av krigsmaterielärenden.54 Det finns dock vissa beslutade dokument som innehåller rutiner för vissa typer av krigsmaterielärenden. Till exempel har myndigheten i beslutade interna promemorior eller i skrivningar i beslutade ärenden fastställt hur bedömningen av vissa ärenden av speciell karaktär, såsom ärenden som rör sprängmedel och pansarplåt, ska ske. Det finns även vissa informella dokument som används för att klargöra hur handläggningen ska gå till. 52ISP:s synpunkter på rapportutkast, . 53Intervju vid ISP om krigsmaterielärenden, . 54E-post från ISP, . 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det finns t.ex. ett inofficiellt arbetspapper om handläggningen av ärenden som enligt ISP är användbart för handläggarna.55 4.4 Resurser och kompetens hade ISP 24 anställda. Det motsvarade totalt 18 årsarbetskrafter, varav 13 inom kärnverksamheten (2015c). har ungefär fem årsarbetskrafter avsatts för ärenden som rör utförsel av krigsmateriel. hanterade dessa handläggare enligt ISP cirka 1500 ärenden som direkt rörde utförsel av krigsmateriel och några hundra ärenden av annat slag. Antalet ärenden har i stora drag varit . Andelen komplexa ärenden har dock ökat, enligt ISP.56 har ISP utvecklat handläggningen och bland annat förbättrat dokumentationen i ärenden som rör export av krigsmateriel. Detta har skett inom ramen för befintliga resurser genom omprioriteringar inom verksamheten (SOU 2015:72, s. 462–464). Förbättringsarbetet fortgår, men myndigheten uppger att det är svårt att prioritera det med befintliga resurser.57 ISP:s anslag har i princip varit . Enligt ISP har myndighetens arbetsbörda, både när det gäller krigsmateriel och PDA, ökat . Därför har ISP i sitt senaste budgetunderlag till regeringen äskat resurser för ytterligare fyra tjänster, varav en på krigsmaterielsidan (2016b). I budgetpropositionen noterar regeringen att ISP har hanterat en fortsatt stor inströmning av ärenden med godtagbara handläggningstider, som dock ökat något på grund av hög belastning och komplexitet. Regeringen bedömer att ISP visar ett gott resultat och en god effektivitet i sin verksamhet, även om ”en mer ansträngd resurssituation börjar ge effekter”. ISP har dock inte tillförts några ytterligare resurser (prop. 2016/17:1, utgiftsområde 5). En möjlig förklaring till detta är att regeringen vill ta ett samlat grepp om myndighetens resurser i ett något senare skede i och med att ett lagstiftningsarbete pågår.58 KEX betänkanden innehåller förslag, bland annat om tillsyn, demokratikriterium och efterkontroller, som skulle få konsekvenser för ISP:s resursbehov om de genomförs. Totalt beräknas att myndigheten skulle behöva tillföras sex till sju årsarbetskrafter (SOU 2014:83, s. 176–177; SOU 2015:72, s. 462–464). ISP delar utredningens bedömning (2015b, 2015e). Det ställs stora krav på specialistkompetens för att ISP:s verksamhet ska fungera effektivt. Trots att dokumentationen har förbättrats finns en stor del av det institutionella minnet enligt ISP hos ett fåtal nyckelpersoner med specialistkompetens, och 55Intervju vid ISP om krigsmaterielärenden, . 56E-post från ISP, . 57Intervju vid ISP, . 58Intervju vid ISP, . R I K S R E V I S I O N E N E X P O R T K O N T R O L L E N A V K R I G S M A T E R I E L enligt myndigheten är det därför mycket viktigt att behålla dessa nyckelpersoner. ISP har även uppgett att det är svårt att rekrytera medarbetare med kompetens inom exportkontrollområdet. Det råder allmän brist på sådan kompetens, och ISP har svårt att konkurrera med försvarsindustrin. Myndigheten rekryterar i allmänhet handläggare som får lära sig området på myndigheten. för den här granskningen förbättras kompetensläget enligt ISP kontinuerligt eftersom många medarbetare är nya.59 slutade sex personer på ISP och sju personer anställdes (2015c). Med tanke på de bedömningar och avvägningar som behöver göras i tillståndsgivningen behöver ISP ha kompetens när det gäller säkerhets-, försvars- och utrikespolitiska aspekter. Analyskapacitet som möjliggör en korrekt analys av mottagarlandet är enligt ISP en grundförutsättning för en effektiv exportkontroll. ISP har också uppgett att myndigheten inte har kapaciteten att göra heltäckande säkerhetspolitiska analyser av den framtida utvecklingen i olika länder och regioner, men att det skulle vara önskvärt att myndigheten hade det.60 Som framgår av avsnittet ”Tillämpning av regelverken i tillståndsgivningen” i kapitel 5 innehåller underlag inför samråd i EKR i många fall inte heller sådana analyser. 4.5 Tillgång till information Som nämnts ovan lämnar inför samråd i EKR underlag i form av en landpromemoria och ett försvarspolitiskt yttrande. ISP begär formellt in dessa underlag från departementen inför EKR:s möten. Inför samråd i EKR kallar ISP till ett förmöte hos . Normalt redovisar samordnaren hos utrikesrådet för politiska frågor i UD utkastet till landpromemoria, och en handläggare från Försvarsdepartementet redovisar utkastet till försvarspolitiskt yttrande. I samband med detta har ISP möjlighet att ställa frågor och be om förtydliganden och kompletteringar. har ISP även möten med relevanta geografiska enheter på UD och får i samband med detta information om läget i vissa länder och regioner (2016). Som nämnts i kapitel 3 innehåller UD:s landpromemorior enligt UD faktauppgifter som kan vara av betydelse för ISP:s bedömning och beslut. Enligt ISP är det viktigt att de underlag som lämnar innehåller de aspekter som är av betydelse för prövningen, t.ex. om det ligger i säkerhetspolitiska intresse att en viss export sker. Det är enligt ISP viktigt för att myndighetens beslut ska vara så säkra som möjligt.61 Enligt ISP finns sakkunskapen om den säkerhetspolitiska nyttan av en export främst hos UD, men det finns sällan sådana bedömningar i UD:s landpromemorior (SOU 2015:72, s. 534). 59Intervju vid ISP, . 60Intervju vid ISP, . 61Intervju vid ISP, . 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N UD har uppgett att departementet bör bidra med uppgifter om nationella säkerhetspolitiska aspekter i den mån det förekommer i ett ärende, men att detta mer sällan är aktuellt (2016). Enligt UD har ISP möjlighet att ta del av ambassadrapporter om de efterfrågar det och behöver det för sitt uppdrag (2016). Enligt ISP får myndigheten dock i mindre utsträckning än tidigare löpande ta del av t.ex. ambassadrapporter. Detta kan förmodligen delvis förklaras av att kretsen inom statsförvaltningen till vilken underlag som omfattas av sekretess delas minskades sedan.62 Enligt UD har det funnits praktiska aspekter, såsom tillgång till kryptosystem och arkivhantering, att ta hänsyn till (2016). ISP har även uppgett att myndigheten i ökande utsträckning behöver mer specifik information för att kunna bedöma risken för avledning. Därför vill ISP ha ett utökat samarbete med andra svenska myndigheter.63 4.6 Hantering av risk för korruption Som beskrivs i avsnittet ”Bedömningsgrunder” i kapitel 1 har tidigare granskat olika myndigheters skydd mot korruption och tagit fram utgångspunkter när det gäller vad skyddet bör innehålla. Även Statskontoret har granskat myndigheternas korruptionsförebyggande arbete, och har då använt sig av liknande utgångspunkter. Nedan beskrivs utifrån dessa utgångspunkter ISP:s skydd mot korruption inom myndigheten. En riskanalys som inkluderar risk för korruption är grundläggande för det korruptionsförebyggande arbetet, eftersom en myndighet behöver vara medveten om sina risker för att hantera dem effektivt. och Statskontorets tidigare rapporter om myndigheternas skydd mot korruption har visat att det varierar starkt i vilken utsträckning myndigheterna har sådana riskanalyser (2013; Statskontoret 2015). ISP har inte genomfört någon dokumenterad värdering eller analys av riskerna för korruption i verksamheten . ISP har uppgett att myndigheten inte ser några större risker för korruption inom sina verksamhetsområden. ISP har endast kontakt med svenska företag, och myndighetens bild är att det i princip inte förekommer korruption hos dessa företag. Dessutom sker prövningen ofta i ett tidigt skede när det ännu inte finns någon affär. ISP har inte kännedom om att 62Intervju vid ISP, . 63Intervju vid ISP, . R I K S R E V I S I O N E N E X P O R T K O N T R O L L E N A V K R I G S M A T E R I E L myndigheten blivit kontaktad av någon från industrin på ett otillbörligt sätt.64 ISP har genomfört ett antal korruptionsförebyggande åtgärder. En sådan åtgärd är att ISP har interna riktlinjer mot korruption (2013b, 2015f). Förebyggande åtgärder inkluderar även information och utbildning. Nyanställda på ISP uppmanas ta del av interna riktlinjer på intranätet, och nya dokument som beslutas föredras på personalinformationsmöten och skickas ut till medarbetarna. En föreläsning om mutor ingick i en utbildningsdag som hölls för hela personalen under 2014.65 En annan förebyggande åtgärd är fyra ögon-principen, det vill säga att tjänstemän inte handlägger ärenden ensamma. ISP tillämpar detta genom att det finns dualitet i beslut. Enligt ISP:s arbetsordning bör den som handlagt ett ärende som huvudregel inte fatta beslut i samma ärende. Det finns andra möjliga förebyggande åtgärder som inte utnyttjats. ISP tillämpar inte arbetsrotation på grund av att det är svårt att bygga upp tillräcklig specialistkunskap inom myndighetens olika områden. Arbetsrotation är också generellt sett ganska ovanligt, enligt och Statskontorets tidigare rapporter. Den interna diskussionen om etiska frågor har enligt ISP inte prioriterats . utarbetades dock en värdegrund som inkluderade basen för verksamheten, det vill säga exportkontrollen.66 4.6.3 Rutiner för rapportering och hantering av misstankar ISP har inga skriftliga rutiner för vart anställda ska vända sig vid misstänkta eller upptäckta oegentligheter inom myndigheten och hur sådana fall ska hanteras. Myndigheten har inte heller något system (internt eller externt) för anonym rapportering av misstankar. Enligt myndigheten ska misstankar om oegentligheter tas upp med närmsta chef. Enligt ISP har det inte förekommit misstänkta fall av korruption och oegentligheter på myndigheten.67 Rutiner för hur misstankar ska hanteras är enligt viktiga för att upptäcka korruption, och om sådana rutiner saknas kan det signalera att myndigheten saknar beredskap för sådana situationer. och Statskontorets tidigare rapporter visar att det är ganska vanligt att myndigheter saknar rutiner och system för rapportering. 64Intervju vid ISP, . 65Intervju vid ISP, . 66Intervju vid ISP, . 67Intervju vid ISP, . 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En utgångspunkt i granskningen har varit att ISP ska bedriva exportkontrollen på ett effektivt sätt. I det här kapitlet har några av de aspekter som granskningen har fokuserat på behandlats, nämligen dokumenterade rutiner och arbetssätt, tillräcklig kompetens och tillgång till information, samt metoder och rutiner för att hantera risken för korruption inom myndigheten. Enligt bedömning förefaller ISP ha ett fungerande arbetssätt, men skriftliga rutiner som omfattar samtliga steg i handläggningen av krigsmaterielärenden saknas. årliga revision påpekade att sådana rutiner behövs för att säkerställa att lagkrav följs, att alla handläggare arbetar och gör bedömningar på ett enhetligt sätt, och att samtliga steg i handläggningen genomförs och dokumenteras på ett tillfredsställande sätt. ISP arbetar med en översyn av sina processer och rutiner, men för granskningen var den inte slutförd. När det gäller kompetens och tillgång till information konstaterar att ISP är beroende av specialistkompetens som finns hos ett fåtal nyckelpersoner. Det gör att myndighetens kompetens är sårbar. Det ökar i sin tur behovet av en noggrann dokumentation och dokumenterade rutiner för att bevara det institutionella minnet och säkerställa kontinuitet i tillståndsgivningen. Vidare har ISP uppgett att de inte har kapacitet att genomföra heltäckande säkerhetspolitiska analyser av den framtida utvecklingen i olika länder och regioner. De underlag som ISP begär in från inför samråd i EKR innehåller i många fall inte heller sådana analyser. ISP:s skydd mot korruption inom myndigheten är enligt bedömning bristfälligt. Vissa åtgärder har vidtagits, men myndigheten har ingen dokumenterad riskanalys som omfattar risken för korruption. ISP saknar även skriftliga rutiner för hur misstankar om oegentligheter ska rapporteras. R I K S R E V I S I O N E N E X P O R T K O N T R O L L E N A V K R I G S M A T E R I E L 5Dokumentation i ärenden avseende tillstånd för export I detta kapitel beskrivs ISP:s dokumentation i krigsmaterielärenden. Inledningsvis beskrivs hur har gått till väga i granskningen av dokumentationen. Därefter beskrivs hur dokumentationen är utformad, och i vilken utsträckning det framgår av dokumentationen att en bedömning har gjorts av alla relevanta aspekter och på vilka grunder beslut fattats. 5.1 Genomgång av dokumentationen i ärenden Syftet med genomgången av dokumentationen i ärenden har varit att bedöma om dokumentationen är tillräcklig och gör det möjligt att förstå hur och på vilka grunder ISP har fattat beslut. En sådan dokumentation är en förutsättning för insyn och kontroll. Med tanke på regelverkens utformning, och att ISP inte har tagit fram gemensamma dokumenterade rutiner för handläggningen av krigsmaterielärenden, har detta varit en komplex uppgift. För att göra genomgången genomförbar har framför allt fokuserat på de aspekter som ofta framhålls som viktigast i tillståndsgivningen, nämligen de grundläggande aspekterna i de svenska riktlinjerna och de ovillkorliga hinder som återfinns i EU:s gemensamma ståndpunkt. 5.1.1 Urval av ärenden har valt att granska krigsmaterielärenden som beslutats . Syftet med det är att välja en period så nära i tiden som möjligt eftersom ISP har arbetat mycket med att förbättra dokumentationen i ärenden som rör export av krigsmateriel.68 Till exempel beslutade dåvarande GD 2010 att föredragningspromemorior ska finnas för ärenden där mottagarlandet inte är ett etablerat samarbetsland på krigsmaterielområdet och för ärenden där det finns särskilda skäl för det. Bakgrunden var att personalomsättning inom myndigheten i kombination med bristfällig dokumentation i tidigare ärenden gjorde att det institutionella minnet var på väg att försvinna (SOU 2015:72, s. 535-536). Reformen har enligt ISP medfört att ärendena är väldokumenterade . Föredragningspromemorior är enligt ISP viktiga för att göra en mer grundlig analys, för rättssäkerheten i besluten och för det institutionella minnet.69 Som beskrivits ovan är en betydande majoritet av de ärenden som berör export av krigsmateriel rutinärenden, medan ISP lägger huvuddelen av resurserna på de 68Intervju vid ISP om krigsmaterielärenden, . 69Intervju vid ISP om krigsmaterielärenden, . 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ärenden som är mer krävande. har valt att i enlighet med detta granska relativt sett fler ärenden som krävt en mer kvalificerad bedömning av ISP. Det är särskilt viktigt att dessa ärenden är väldokumenterade eftersom de även ligger till grund för kommande ärenden. delade in ärendena i tre kategorier beroende på komplexitet. Dessa kategorier var ärenden som varit föremål för samråd i EKR (EKR-ärenden), övriga ärenden som föredragits för GD (GD-ärenden) och rutinärenden. Det bör noteras att definierat rutinärenden som sådana ärenden som inte föredragits för GD, och att sådana ärenden därför inte har någon föredragningspromemoria.70 Det totala antalet granskade ärenden var 72. Hur urvalet gjordes beskrivs närmare i bilaga 1. 5.1.2 Allmänt om ärenden i urvalet De ärenden som ingår i urvalet stämmer väl överens med beskrivningen i föregående kapitel om ISP:s arbetssätt. I princip alla EKR-ärenden och de flesta GD-ären- den rör ”övriga länder”. Det förekommer dock även GD-ärenden som rör etablerade mottagarländer, t.ex. de ärenden som rör generella undantag.71 Samtliga rutinärenden i urvalet rör etablerade mottagarländer. De allra flesta ärenden i urval är bifall. Bland EKR-ärendena finns ett avslag, bland GD-ärendena finns fem avslag och en avskrivning, och samtliga rutinärenden i urvalet är bifall. Av de ärenden som finns i urvalet är EKR-ärendena i de flesta fall förhandsbesked, GD-ärendena är till övervägande del anbudsunderrättelser och rutinärendena är i de flesta fall utförseltillstånd. 5.1.3 Sammanställning av avslagsunderrättelser Som nämns i avsnittet ”Regelverk” i kapitel 2 så utfärdar ISP så kallade avslagsunderrättelser om avslag görs med hänvisning till EU:s gemensamma ståndpunkt. Utöver genomgången av dokumentationen i de ärenden som ingår i urvalet har även gjort en sammanställning utifrån ISP:s dokumentation av antalet avslagsunderrättelser som utfärdades och till vilket kriterium ISP hänvisade. Syftet med genomgången har varit att lyfta fram kompletterande uppgifter om dokumentationen av hur EU:s gemensamma ståndpunkt tillämpas. 70En definition av rutinärenden utifrån delegationsordningen var enligt bedömning ett sämre alternativ eftersom delegationsordningen var oklar . 71Undantag från skyldigheten att lämna anbudsunderrättelse. R I K S R E V I S I O N E N E X P O R T K O N T R O L L E N A V K R I G S M A T E R I E L 5.2 Allmänt om dokumentationen i ärenden Dokumentationen i samtliga ärenden som blev föremål för samråd i EKR innehåller en föredragningspromemoria på åtta till tolv sidor som ISP skrivit och en landpromemoria på fyra till fem sidor som UD tagit fram. Föredragningspromemoriorna är överlag liknande när det gäller struktur och innehåll. I minnesanteckningarna från finns i regel en till tre sidor om ärendet. Dokumentationen i GD-ärendena innehåller i de flesta fall föredragningspromemorior. De ärenden som inte innehåller någon föredragningspromemoria är i regel specialfall, t.ex. avskrivning eller att ärendet hör ihop med ett annat ärende. Jämfört med EKR-ärendena finns mer variation i hur promemoriorna för GD-ärendena är utformade och vilken typ av dokumentation som finns i ärendena. Det är vanligt att det finns hänvisningar i föredragningspromemoriorna till tidigare ärenden och att dokumentation från tidigare ärenden återanvänds. I några fall är tidigare landpromemorior från UD en del av dokumentationen i ärendet. I vissa fall hänvisas till tidigare ärenden, och i andra fall har text från tidigare ärenden inkluderats i sin helhet i föredragningspromemorian. Det är i vissa fall en tidskrävande uppgift att förstå hur ett ärende relaterar till tidigare ärenden. Kommentarer från föredragning av ärendet för GD finns med i vissa föredragningspromemorior, men oftast inte. Rutinärendena innehåller inga föredragningspromemorior. Däremot finns dokument som ansökan, beslut och slutanvändarintyg samt information om t.ex. mottagare och typ av materiel i ärendena. 5.3Dokumentation av tillämpningen av regelverken i tillståndsgivningen Som nämnts ovan så ska tre olika regelverk som följer olika logik tillämpas parallellt. I genomgången av ärenden har kunnat konstatera att ISP:s beslutsunderlag i första hand följer logiken i de svenska riktlinjerna. Som nämnts ovan har föreslagit en modell för hur samtliga regelverk kan hanteras i tillståndsgivningen. Enligt bedömning är modellen ett sätt att hantera att regelverken följer olika logik. Modellen används inte av ISP i handläggningen av ärenden, och det finns heller inga krav på det. De underliggande regelverken (det svenska regelverket, EU:s gemensamma ståndpunkt och ) som omfattas av modellen gäller dock och ska tilllämpas av ISP. Myndigheten ska även enligt sin instruktion tydliggöra beslutens förenlighet med dessa regelverk.