prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Utvärderingar av tidigare nedsättningar av socialavgifterna i visar generellt sett på små kortsiktiga sysselsättningseffekter i för- hållande till kostnaden. Detta är något som lyfts fram av Arbetsförmedlingen och TCO medan påpekar att det är svårt att utifrån tidigare liknande åtgärder bedöma om förslagets effekt på företagens benägenhet att anställa. De tidigare nedsättningarna skiljer sig i flera väsentliga aspekter från den nu föreslagna nedsättningen. Den viktigaste skillnaden är att den föreslagna nedsättningen endast gäller vid nyanställning, och bör således främst ses som ett s.k. marginellt sysselsättningsstöd. Mycket talar för att marginella sysselsättningsstöd är mer kostnadseffektiva än generella nedsättningar av socialavgifterna. IFAU lyfter fram att det finns positiva internationella erfarenheter av liknande åtgärder och att regelverkets utformning gör att kostnaderna blir begränsade. Vidare är växa- stödet temporärt och begränsat . Det bedöms leda till en lägre grad av övervältring på lönerna, vilket medför större effekt på lönekostnaden och följaktligen även på efter- frågan. Taket på nedsättningen innebär dess- utom att den i större utsträckning, procentuellt sett, riktas mot lägre lönenivåer. Även detta kan antas vara positivt i ett sysselsättningsperspektiv. Sammantaget bedöms förslaget ha en positiv effekt på sysselsättningen nedsätt- ningen gäller (). Den exakta storleken på de kortsiktiga sysselsättningseffekterna är mycket osäker men effekten i relation till den offentligfinansiella effekten bedöms vara större än vid generella nedsättningar av socialavgifterna. Även om växa-stödet är temporärt kan det få permanenta sysselsättningseffekter. Detta sker i den mån den som får en anställning till följd av förslaget har en svag anknytning till arbets- marknaden initialt och att anställningen för denna person leder till en starkare anknytning och således till ökad chans till fortsatt syssel- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Eftersom växa-stödet inte är riktat till grupper med svag anknytning till arbets- marknaden samt att det för dessa grupper finns andra stöd bedöms sysselsättningseffekterna av växa-stödet efter 2021 vara mycket begränsade. Effekter för individer och fördelningseffekter De individer som gynnas av förslaget är ägare av enmansföretag som är aktiebolag eller handels- bolag som anställer en första person samt de som får en anställning till följd av förslaget. Den genomsnittliga förvärvsinkomsten bland ägarna till de handelsbolag som skulle erhållit nedsättningen 2014 uppskattas, med hjälp av , till ca . För aktiebolag innehåller inte information om alla aktieägare utan endast information om ägare av fåmansbolag. För ägare av fåmansbolag som skulle erhållit nedsättningen 2014 uppskattas den genomsnittliga förvärvsinkomsten till . Dessa förvärvsinkomster kan jämföras med den genomsnittliga förvärvs- inkomsten bland personer som är eller äldre. Denna uppskattas, med hjälp av STAR- data, till ca 2014. De företags- ägare som gynnas av förslaget tycks således ha en högre genomsnittlig förvärvsinkomst än befolkningen i stort. Förslaget kan såldes ur denna aspekt förväntas bidra till något ökade ekonomiska skillnader. Det finns i tillgänglig data ingen uppgift om förvärvsinkomst eller tidigare sysselsättning för dem som 2014 anställdes av de företag som skulle varit berättigade till nedsättningen. Det går således inte att utifrån data få någon vägledning kring förslagets fördelningsaspekter i detta avseende. Effekter för den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män Både kvinnor och män som äger enmansföretag som är aktie- eller handelsbolag och som anställer en första person gynnas av förslaget. Bland dessa är det dock en överrepresentation av män. av de ägare, som går att identifiera i , som skulle gynnats av förslaget 2014 var män. Detta indikerar att män kan komma att gynnas ekonomiskt av förslaget i högre utsträckning än kvinnor. Det ökar den ekonomiska ojämställdheten mellan kvinnor och män. Effekten är dock temporär och förväntas vara förhållandevis liten. Det finns i tillgänglig data ingen könsför- delning för dem som 2014 anställdes av enmans- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Det går således inte att utifrån data få någon vägledning kring om främst män eller kvinnor kan förväntas bli anställda som en följd av förslaget. Sannolikt får dock inte förslaget i denna del några betydande konsekvenser för den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. kommer att behöva förändra skattedeklarationen och it-stödet så att ett nytt arbetsgivarunderlag kan redovisas och hanteras i det tekniska systemet. Information om den föreslagna nedsättningen behöver inarbetas i befintliga broschyrer och i webbinformationen. Därtill kommer ökad ärendehantering och kontroll med anledning av de föreslagna bestämmelserna. Regelförändringen innebär att vissa villkor ska vara uppfyllda för att avsett företag ska få den föreslagna nedsättningen. Det bedöms att frågor till Skatteupplysningen kommer att öka till följd av detta. Vidare har att hantera risken att fler formella fel uppstår när skattedeklarationer lämnas in, en volymökning i avstämningsarbetet mellan kontrolluppgifter och skattedeklarationer samt ökat antal kontroller av regelefterlevnad. Till följd av förslaget beräknas engångskostnaderna för uppgå till och därutöver en årlig kostnad som uppgår till . Vidare uppskattas kostnaden för anpassning av it-stöd uppgå till . Regeringens bedömning är att tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms få begränsad effekt på de allmänna förvaltningsdomstolarna. Detta då antalet mål som eventuellt uppkommer till följd av förslaget förväntas bli förhållandevis begränsat. De kostnader som de tillkommande målen medför bedöms kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Effekter om förslaget inte genomförs samt alternativa lösningar Om förslaget inte genomförs uteblir de förväntade effekterna av förslaget. Ett alternativt sätt när det gäller valet av subventionsmetod skulle vara att genomföra det som en kreditering på skattekontot efter ansökan från företagen. Detta bedöms emellertid orsaka en ökad administrativ börda jämfört med den föreslagna nedsättningen av arbetsgivar- avgifterna. Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter 6.11Ändrad avyttringstidpunkt vid konkurs 6.11.1 Ärendet och dess beredning Nuvarande regler i 44 kap. 8 § inkomstskatte- lagen (1999:1229), förkortad IL, innebär att värdepapper i svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar ska anses avyttrade i och med att det företag som har gett ut dem försätts i konkurs. Motsvarande avyttringstidpunkt när det gäller värdepapper i utländska företag är när företaget upplöses genom konkurs. Skillnaden i avyttringstidpunkten innebär en inskränkning i den fria etableringsrätten och den fria rörlig- heten för kapital och måste anpassas till EU- rätten. har lämnat en hemställan till som bl.a. innehåller förslag på ändrad avyttringstidpunkt vid konkurs för företag inom EES (Fi2014/01789/S1). Inom har en prome- moria utarbetats med bl.a. förslag om att reglerna om avyttringstidpunkt vid konkurs ska ändras på så sätt att ett värdepapper som har getts ut av ett utländskt företag som motsvarar ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening ska anses avyttrat när företaget försätts i konkurs. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 11, avsnitt 1. i bilaga 11, Remissvaren finns tillgängliga i Finans- departementet (Fi2017/00927/S1). I detta avsnitt behandlas promemorians förslag om ändrad avyttringstidpunkt vid konkurs. och har i en skrivelse till efter- frågat ett tydliggörande av rättsläget när det gäller beskattningen vid ställande av säkerhet i form av s.k. säkerhetsöverlåtelser (dnr Fi2012/02947/S1). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 11, avsnitt 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11, avsnitt 4. synpunkter behandlas i författningskommen- taren till förslaget om ändring i inkomst- skattelagen. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets synpunkter. Med avyttring av tillgångar avses försäljning, (44 kap. 3 § IL). avyttrat om det svenska aktiebolag eller den svenska ekonomiska förening som har gett ut värdepapperet försätts i konkurs. Vid sådana konkurser ska en kapitalförlust alltid anses definitiv när företaget försätts i konkurs (44 kap. 8 § första och andra stycket IL). Avdrag för en förlust får därmed göras vid konkursutbrottet. var avyttringstidpunkten knuten till när företaget upplöstes genom konkurs. Någon begränsning av att det skulle vara fråga om ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening fanns inte. Bestämmelserna ändrades på så sätt att andelar i svenska företag ska anses avyttrade redan när företaget försätts i konkurs. Syftet var att undvika en konstlad handel med aktier och andra finansiella instrument i bolag som försatts i konkurs i syfte att tidigarelägga rätten till avdrag för förlust (prop. 1993/94:50 s. 199). För andra företag än svenska företag anses avyttring fortsättningsvis ha skett först när företaget upplöses genom konkurs. har i ett ställningstagande (dnr 130 657566-04/111) funnit att ovan redovisade särbehandling av del- ägarrätter i utländska företag inte är förenlig med artikel 43 och 56 i EG-fördraget, numera artikel 49 och 63 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Särbehandlingen innebär enligt en inskränkning i den fria etableringsrätten och den fria rörligheten för kapital som inte kan rättfärdigas. Enligt ställningstagande ska därför en andel i ett utländskt företag anses vara avyttrad redan när det utländska företaget försätts i konkurs om det utländska företaget hör hemma inom EES och motsvarar ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening. Enligt anses även i dessa fall kapital- förlusten vara definitiv i och med att det utländska företaget försätts i konkurs och avdrag får göras vid konkursutbrottet. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 6.11.3Avyttringstidpunkten vid konkurs anpassas till Regeringens förslag: Ett värdepapper som har getts ut av ett utländskt företag som motsvarar ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening ska anses avyttrat när företaget försätts i konkurs. De nya bestämmelserna ska träda i kraft och tillämpas första gången på värdepapper som har getts ut av ett företag som försätts i konkurs efter . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: För värde- papper i svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar gäller att de ska anses avyttrade i och med att det företag som har gett ut dem försätts i konkurs (44 kap. 8 § första stycket 1 IL). Enligt 44 kap. 8 § första stycket 2 IL är motsvarande avyttringstidpunkt för värdepapper i utländska företag när företaget upplöses genom konkurs. Bestämmelserna är utformade i ett nationellt perspektiv och avser att särskilja aktiebolag och ekonomiska föreningar från andra associationsformer. Utformningen får dock till följd att andelar i alla utländska företag anses avyttrade först när konkursen avslutas. Enligt artikel 49 i EUF- fördraget är inskränkningar i rätten att fritt etablera sig i andra medlemsstater förbjudna. Enligt artikel 63 är alla restriktioner för kapitalrörelser mellan medlemsstater samt mellan medlemsstater och tredjeland förbjudna. Eftersom den fria rörligheten för kapital också gäller gentemot tredjeland kan även andra än EU-medborgare komma i åtnjutande av denna rättighet. Bestämmelserna är till för att förhindra att ett land har en ogynnsammare behandling av andra medlemsstaters medborgare och företag som vill etablera sig där. Bestämmelserna innebär också att ett land inte får avskräcka sina egna medborgare och företag att etablera sig eller investera i andra medlemsstater. Skillnaden i avyttringstidpunkt för värde- papper som har getts ut av utländska företag som går i konkurs jämfört med svenska företag P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 innebär en inskränkning i den fria etablerings- rätten och den fria rörligheten för kapital som inte kan rättfärdigas. Bestämmelsen strider därmed mot artikel 49 och artikel 63 och måste anpassas till . Vad som sägs om värde- papper som har getts ut av ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening bör mot denna bakgrund även gälla för värdepapper som har getts ut av ett utländskt företag som mot- svarar ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening. Ett värdepapper som har getts ut av ett utländskt företag som motsvarar ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening bör således anses avyttrat redan när företaget försätts i konkurs. De nya bestämmelserna bör träda i kraft och tillämpas på värdepapper som har getts ut av ett företag som försätts i konkurs efter . och har efterfrågat ett tydlig- görande av rättsläget när det gäller beskattningen vid ställande av säkerhet i form av s.k. säkerhets- överlåtelser, dvs. om den tillgång som överlåts inom ramen för en säkerhetsöverlåtelse ska anses avyttrad eller inte. Regeringen bedömer att denna fråga i första hand bör överlåtas till rättstillämpningen att avgöra i det enskilda fallet. Någon åtgärd vidtas därför inte med anledning av begäran. Förslaget föranleder ändringar i 44 kap. 8, 34 och 34 a §§ IL, se avsnitt 3.13. Förslaget innebär i fråga om företag som hör hemma inom EES inte någon skillnad i för- hållande till hur tillämpar reglerna . När det gäller företag i tredjeland innebär förslaget att tidpunkten för när ett värdepapper ska anses avyttrat tidigareläggs. För de offentliga finanserna är det dels fråga om en engångseffekt där tidpunkten för när avyttringen vid konkurs anses ha skett påverkar skatteintäkterna året då förslaget träder i kraft, dels en ränteeffekt då statens upplåningsbehov påverkas av engångs- effekten av förslaget. Engångseffekten förväntas understiga . Effekterna på de offentliga finanserna bedöms vara försumbara efter 2018 och varaktigt. Regelförändringarna innebär att skatteinbetalningarna totalt sett är oförändrade. Realiserade kapitalförluster skjuts dock till en tidigare tidpunkt än vad som har varit fallet. Effekter för individen och för fördelningen samt övriga effekter Förslaget innebär att lagstiftningen anpassas till . Det saknas uppgifter om vilka individer som berörs av förslaget. Det går därför inte att utifrån individuppgifter beskriva konse- kvenserna av förslaget. För den enskilde innebär förslaget att avyttringstidpunkten tidigareläggs och att kapitalförluster därmed anses vara realiserade i ett tidigare skede. Bedömningen av konsekvenserna av förslaget ur ett jämställdhets- perspektiv baseras på allmänna resonemang om fördelningen av kapitaltillgångarna i samhället. förmögenhetsstatistik visar att män i större utsträckning än kvinnor äger värdepapper. Det kan därför antas att män i större utsträck- ning än kvinnor påverkas av förslaget. På ett liknande sätt indikerar tidigare förmögenhets- statistik att det är individer med relativt hög disponibel inkomst som berörs av förslaget. Effekterna av förslaget förväntas dock vara små. Därför bedöms effekterna för individen, inklusive den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män, och för fördelningen vara i det närmaste försumbara. Förslaget bedöms inte ha någon effekt på företags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt. Förslaget bedöms inte ha någon miljö- påverkan. Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget bedöms inte få någon budgetpåverkan för och de allmänna förvaltnings- domstolarna. 6.12Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring Regeringens bedömning: Schablonintäkten för investeringssparkonto respektive skatteunder- laget för kapitalförsäkring bör beräknas genom P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 att kapitalunderlaget multipliceras med statslåne- räntan ökad med en procentenhet. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Regeringens bedömning: Kupongskattelagen bör ses över. Skälen för regeringens bedömning: Kupongskatt är en definitiv källskatt som tas ut sparkonto bestäms av produkten av skattesatsen på utdelning på andelar i bl.a. svenska aktiebolag och svenska värdepappersfonder och special- huvuddragen i regleringen har legat fast sedan Regleringen är mycket föråldrad och i stort steringssparkonto med tillgångar i främst aktier nationaliseringen ställer nya krav på regleringens och fondandelar samt till viss del likvida medel anpassas till i flera avseenden. motsvarar en skattesänkning med 6–7 procent- skapar oklarhet och osäkerhet om vad som gäller för skattskyldiga och myndigheter och kan även leda till skattebortfall. Det är även angeläget att över möjligheterna till kringgående av politiska skäl bör schablonavkastningen höjas till Det bör mot denna bakgrund göras en översyn av kupongskattelagen i syfte att fram förslag till ett effektivt, modernt och Att höja schablonavkastningen med förutsägbart regelverk som är förenligt med EU- höjning av den effektiva skattesatsen av sparande på investeringssparkonto med cirka en procent- Skatt på kapitalanvändning – gynnat i förhållande till konventionell kapital- neutraliteten mellan olika sparformer. För att upprätthålla skattemässig neutralitet mellan sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring bör samma räntefaktor använ- Regeringens bedömning: Det das för beräkningen av schablonavkastningen i begränsning av ränteavdrag i bolags- Det kommande förslaget bedöms öka skatte- ränteavdragsbegränsning utformas som en s.k. Den bör kombineras med en har remitterat ett förslag justerad bolags- och expansionsfondsskattesats. Det bör även införas ett avdragsförbud för ränta återkomma till med ett vid vissa gränsöverskridande situationer (hybrid- Reglerna om begränsning av ränteavdrag Det kommande förslaget bör träda i kraft den för vissa interna skulder bör snävas in och det bör införas skatteregler om finansiella leasing- Vidare bör ett primäravdrag införas genom ändring av reglerna om värdeminskningsavdrag Vissa förändringar bör också göras i reglerna för periodiseringsfond och säkerhets- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 En tillfällig begränsning av underskottsavdrag bör införas. Skälen för regeringens bedömning: remitterade promemorian Nya skatteregler för företags- sektorn med flera förslag på företagsskatte- området. De remitterade förslagen motsvarar de förslag som aviseras. En generell ränteavdragsbegränsning bör införas för att förbättra den skattemässiga neutraliteten mellan finansiering med eget och lånat kapital och för att bredda bolagsskatte- basen. Införandet av en generell ränteavdrags- begränsningsregel föranleds också av rådets direktiv (EU) 2016/1164 av om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (direktivet mot skatteundandraganden) samt av mot skattebaserodering och vinstöverföring (BEPS) avseende ränteavdragsbegränsningar. I promemorian föreslås att regeln i första hand utformas som en s.k. EBIT-regel (”Earnings Before Interest and Tax”) med ett avdragsutrymme på . I andra hand föreslås att den utformas som en s.k. EBITDA- regel (”Earnings Before Interest, Tax, Depreciation and Amortization”) med ett avdragsutrymme på . Regeringen förordar att den generella ränteav- dragsbegränsningsregeln utformas som en EBIT-regel. Nämnda promemoria är på remiss till . Remissvaren kommer därefter att beredas och analyseras inom . Den generella ränteavdrags- begränsningen bör kombineras med en justerad bolags- och expansionsfondsskattesats. Det bör även införas ett avdragsförbud för ränta vid vissa gränsöverskridande situationer för att neutralisera de skattemässiga effekter som kan uppstå vid olikheter i nationell lagstiftning vad gäller skattebehandlingen av både företag och finansiella instrument (s.k. hybrida missmatchningar). För att skydda bolagsskattebasen är det nödvändigt med en särskild avdragsbegränsning för ränta på vissa skulder till företag i intresse- gemenskap (dvs. en riktad ränteavdrags- begränsning). Avdrag bör inte få göras för ränte- utgifter som avser interna skulder om skuld- förhållandet uteslutande eller så gott som uteslutande har uppkommit för att intresse- gemenskapen ska få en väsentlig skatteförmån. Avdrag bör inte heller få göras för ränteutgifter till lågskattejurisdiktioner. Införandet av generellt utformade regler som begränsar ränteavdragen medför ett behov av skatteregler om avtal om finansiell leasing. Dessa regler bör utformas med behandlingen av avtal om finansiell leasing i koncernredovisningen som förebild. Om regler om leasing inte införs skulle långivning som ges formen av ett leasing- avtal få en mer gynnsam behandling än vanlig långivning. För att förslagen inte ska påverka ny- produktion av framför allt bostäder negativt på ett omotiverat sätt bör ett primäravdrag införas. Detta innebär att reglerna för värdeminsknings- avdrag på hyreshus bör förändras. Utöver ordinarie avdrag för värdeminskning bör av utgifterna få dras av från det att ett hyreshus har färdigställts. Vissa förändringar bör också göras avseende reglerna för periodiseringsfond och säkerhets- reserv. Detta innebär bl.a. att schablonintäkten på avdrag för avsättning till periodiseringsfond bör höjas och att det bör införas en permanent schablonintäkt på säkerhetsreserven hos skade- försäkringsföretag. Det bör även införas en tillfällig begränsning av underskottsavdrag, som innebär att juridiska personers avdrag underskott beräknas till högst ett belopp som motsvarar av överskottet av näringsverksam- heten före avdraget. Till den del underskottet inte får dras av bör det rullas vidare. Begräns- ningen bör gälla vad gäller det förordade alternativet. Med hänsyn till vikten av att inte försvåra för små och medelstora företag i alltför stor omfattning bör det införas en förenklingsregel i den generella ränteavdragsbegränsningsregeln respektive i leasingreglerna. Regeringen avser att återkomma till med förslag på de nya skatte- reglerna för företagssektorn. Reglerna bör träda i kraft . Sammantaget så bedöms de aviserade skatte- reglerna för företagssektorn medföra minskade skatteintäkter med vid införandet och ökade med varaktigt (se vidare avsnitt 6.34, tabell 6.30). Med anledning av en uppdaterad prognos för bolagsskattebasen, som avser preliminärt utfall , så avviker beloppen från de som anges i den ovan nämnda promemorian Nya skatteregler för företags- sektorn. Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter 6.15Långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel 6.15.1 Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen angav regeringen att målsättningen var att så snabbt som möjligt ha regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. I budgetpropositionen upprepades budskapet och det angavs att en viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. Det angavs vidare att regeringen kommer att ta fram förslag till nya regler för de ekonomiska styrmedlen på området som kan träda i kraft och att inriktningen är en lösning som ligger inom ramen för Europeiska kommissionens tolkning av reglerna om statligt stöd. En promemoria med ett förslag om ett reduktionspliktssystem som, i kombination med ändrade skatteregler, syftar till att minska växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle genom inblandning av biodrivmedel har utarbetats av en arbetsgrupp inom . Förslagen har utarbetats bl.a. med utgångspunkt i de bedömningar och ställnings- taganden som till- sammans med , , , och Transport- styrelsen redovisat i rapporten till styr- medel för ökad andel biodrivmedel i bensin och diesel (ER 2016:30).