prop · H403154 · 2017-03-20 00:00:00 — Detta beror på att barnets ekonomiska trygghet i allmänhet hänger samman med vårdnadshavarnas ekonomiska situation. Det framgår inte närmare av artikeln i vilken omfattning social trygghet ska åtnjutas eller vad som avses med socialförsäkring. Artikel 26 gäller dock samhällets ekonomiska stöd till barn. Artikeln begränsas av den förutsättning som finns i artikel 4, dvs. att staterna ska genomföra konventionen till det yttersta av sina tillgängliga resurser och, där så behövs, inom ramen för internationellt samarbete. har uttalat att förverkligandet av barnets rätt till social trygghet, inklusive socialförsäkring, är en viktig beståndsdel för att garantera små barn (alla barn ) en grundläggande levnadsstandard i överensstämmelse med deras rättigheter. Artikel 27 ger barn rätt till den levnadsstandard som krävs för deras utveckling. Enligt artikeln har föräldrarna huvudansvaret för att säkra denna rättighet. Vid behov måste staterna i enlighet med nationella för- hållanden och inom ramen för sina resurser bistå föräldrarna i detta Prop. 2016/17:154 ansvar och vid behov ge barnet bistånd. ratificerade konvention om flyktingars rättsliga ställning och tilläggsprotokoll om flyktingars rättsliga ställning 1954 respektive 1967 (prop. I konventionen finns grundläggande internationella bestämmelser om flyktingskap, bl.a. kriterier för när en person ska betraktas som flykting. Enligt artikel 23, som har rubriken ”Understöd av det allmänna”, ska en flykting tillerkännas samma behandling som statens egna medborgare i fråga om understöd och bistånd från det allmänna. Artikel 24 innehåller bestämmelser om rättigheter som tillkommer en flykting i tillflyktslandet med avseende på arbetslagstiftning och socialförsäkring. Av artikeln följer att flyktingar, som lovligen vistas inom landet, ska tillerkännas samma behandling som landets egna medborgare beträffande socialförsäkring. Med socialförsäkring avses bl.a. lagstadgade bestämmelser som rör moderskap. sociala stadga motsvarar de rättigheter som finns i FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Stadgan tillkom 1961 och reviderades 1996. har ratificerat den ursprungliga stadgan och den reviderade versionen av stadgan (SÖ 1962:57 respektive SÖ 1998:35 samt prop. 1962:175 respektive prop. 1997/98:82). Stadgan övervakas av den europeiska kommittén för sociala rättigheter. Artikel 8 i den reviderade stadgan innehåller bestämmelser om att arbetstagare har rätt till ledighet minst före och efter barnsbörd. Arbetstagaren ska ha rätt till antingen betald ledighet, tillräckliga socialförsäkringsförmåner eller andra förmåner som betalas med allmänna medel. Artikel 12 i den reviderade stadgan föreskriver rätt till social trygghet. Nivån på trygghetssystemet ska vara likvärdig med den som föreskrivs i den europeiska balken om social trygghet. I artikel 16 i den reviderade stadgan anges att familjelivet ska främjas ekonomiskt och socialt med bl.a. sociala förmåner. Bestämmelserna i nämnda artiklar gäller endast för medborgare i medlemsländer som har ratificerat stadgan. När det gäller flyktingar och statslösa åtar sig staterna dock att behandla dessa så förmånligt som möjligt och i enlighet med tillämpliga internationella konventioner. Avtal som rör social trygghet har ingått avtal med flera andra länder som rör social trygghet. I huvudsak syftar avtalen till att undvika luckor i socialförsäkringsskyddet och dubbla ersättningar. Avtalen innehåller i flera fall regler om likabehandling. Avtal har ingåtts med såväl EU-länder som tredjeland. har ingått ett femtontal avtal som rör social trygghet med länder utanför EU/EES. Det finns även en nordisk konvention om social trygghet (nordiska konventionen enligt lagen [2013:134] om nordisk konvention om 2016/17:154 4.6 Störst uttag av föräldrapenning när barnet är litet statistik visar att i genomsnitt enbart 449 av de maximala med föräldrapenning har använts när barnet fyller och rätten till ersättning upphör (för de barn som avses här sträckte sig rätten till föräldrapenning till ). Det innebär att det återstod som inte användes för barnet. En majoritet av det totala antalet dagar som används för ett barn tas ut under barnets tidiga år, framför allt efter barnets födelse. Enbart av de dagar som i genomsnitt användes för ett barn fött 2007 användes efter barnets tvåårsdag. I genomsnitt fanns det kvar att nyttja efter att barnet hade fyllt , varav 102 användes. Tidigare undersökningar från visar att det både är dagar som ger ersättning på sjukpenningnivå och på lägstanivå som kvarstår när barnet är och rätten till föräldrapenning upphör. Tar man hänsyn till hur föräldrapenning används för de barn som kommer till ökar antalet outnyttjade dagar, se vidare nedan. Det finns många och stora skillnader mellan mäns och kvinnors användning av föräldrapenning, både vad gäller antalet dagar som används och när i barnets liv dagarna används. För barn födda använde män . av användes efter att barnet hade fyllt . För kvinnorna var det enbart av dagarna (i genomsnitt använde kvinnorna ) som användes som togs ut efter tvåårsdagen. Efter att barnet har fyllt tas föräldrapenningen, både för kvinnor och män, ut huvudsakligen i korta perioder och ligger på ett lågt antal per barn och år, ca . Föräldrapenning för barn som kommer till Precis som för barn födda i gäller att för de föräldrar som kommer till med barn födda före finns rätt med föräldrapenning när de blir försäkrade i . Det betyder att föräldrarna får rätt till samma antal dagar som normalt lämnas vid barnets födelse, trots att barnet är äldre. Rätten till föräldrapenning sträcker sig då till barnets åttaårsdag. För föräldrar som kommer till med barn födda efter gäller andra regler, för dessa finns vid barnets fyraårsdag en begränsning av antalet föräldrapenningdagar . Barns ålder vid ankomsten till har stor betydelse för uttaget När föräldrar som kommer till har fått en liknande förmån enligt utländsk lagstiftning för ett barn sker en avräkning av svensk föräldrapenning för det barnet. Detta görs i syfte att förhindra att oavkortade förmåner lämnas från flera länder och är främst aktuellt avseende föräldrar som har fått barn i något annat EU/EES-land och sedan kommit till . Detta kan innebära en viss felkälla i hur många föräldrapenningsdagar som lämnats till föräldrar i dessa grupper. staterar utredningen att det finns stora skillnader i hur många föräldra- penningsdagar som är oanvända när rätten till föräldrapenning upphör när hänsyn tas till bakomliggande faktorer så som barnets födelseregion och barnets ålder när det kommer till . Ju äldre barnet var vid ankomsten till , desto fler dagar kvarstod att använda när barnet fyllde och föräldrarna enligt då gällande regelverk inte längre hade rätt att använda dagarna. För ett barn fött i ett land utanför EU/EES och som var vid ankomsten kvarstod i genomsnitt 129 outnyttjade dagar vid barnets åttaårsdag. För ett barn fött inom EU/EES var motsvarande antal outnyttjade dagar 209. Vid jämförelse med ett barn som är fött i och för vilken tidsrymden för uttag är kvarstod i genomsnitt endast . Även om det är relativt många dagar som inte används om barnet är äldre när det kommer till visar statistiken att föräldrar använder ett relativt högt antal dagar med föräldrapenning trots att behovet av ledighet normalt inte är så stort. För ett barn som föddes och som var när det kom till hade (för barn födda i länder utanför EU/EES) och (för barn födda i länder inom EU/EES) använts när barnet fyllde och rätten till föräldrapenning upphörde. Det är betydligt fler dagar än vad som används för barn födda i i motsvarande åldersspann. För ett barn som föddes i användes mellan barnets treårsdag och dess åttaårsdag. I statistiken framgår även att användningen av föräldrapenning för barn som är mycket små när de kommer till skiljer sig åt i jämförelse med de barn som föds i . För ett barn som är vid bosättningen i finns ungefär för uttag som barn som föds i . Trots detta återstår det i genomsnitt att använda för det invandrade barnet när rätten till föräldrapenning upphör, medan det för barnet som är fött i endast återstår . Sammantaget ger detta en splittrad bild av föräldrapenningsuttaget för föräldrar som kommer till med barn. Uttaget är förhållandevis högt för barn som var äldre än två–när de kom till men å andra sidan är uttaget lägre för de barn som kommer till som mycket små. En förklaring till varför fler dagar är outnyttjade vid barnets åttaårsdag även när ett barn är litet när det kommer till kan vara att det för barn som kommer till är en högre andel som har föräldrar som inte ansöker om någon föräldrapenning alls. Detta påverkar genomsnittssiffrorna men är även värt att notera som fristående faktum. En annan förklaring kan vara att föräldrar som kommer till med barn inte delar på föräldrapenningen i samma utsträckning som föräldrar som är födda i . Det saknas statistik fördelat på föräldrarnas kön när hänsyn ska tas till barnets ålder när det kommer till . Statistik som presenteras i utredningen visar dock på skillnader avseende föräldrapenninguttag för barn som är födda för föräldrar som är födda i respektive i andra länder. Hälften av barnen vars båda föräldrar är födda utomlands har en mamma som har tagit ut , medan det för barn med båda föräldrarna födda i är som har tagit ut så många dagar. Skillnaderna är mindre mellan de föräldrapar där båda är födda i och de där någon av föräldrarna är född i . För barn där båda föräldrarna är födda i 2016/17:154 är det mer vanligt att pappan har tagit ut många dagar med föräldrapenning, även om skillnaden mot kvinnors uttag är fortsatt stort även för denna grupp. Uttagsmönster för föräldrapenning skiljer sig åt beroende på om föräldrar får fler barn Den så kallade gjorde i sitt delbetänkande Förmån eller fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning, en kartläggning av uttaget för s.k. nyanlända föräldrar (SOU 2012:9). Sammanfattningsvis visar kartläggningen att ett högt uttag av föräldrapenning i rad främst kan hänföras till de mammor som får ytterligare barn i . fokuserade på föräldrar som fick uppehållstillstånd 2006. Utredningen om en modern föräldraförsäkring har därför gett i uppdrag att ta fram nyare statistik. har tittat på hur föräldrapenning användes av föräldrar som kom till med barn och gjort en uppdelning mellan dem som fått fler barn i och dem som inte fick fler barn . Totalt sett var det 10 075 föräldrar som kom till med barn , av dessa var (5 492) kvinnor och (4583) män. Av föräldrarna var det av dem som kom från länder inom EU/som fick fler barn . Motsvarande siffra för de som kom från övriga världen var . Statistiken visar att uttaget av föräldrapenning är förhållandevis intensivt året efter invandring för föräldrar som kommer till med barn och sedan inte får fler barn. Av kvinnor som kom med barn från länder utanför EU och var det som tog ut föräldrapenning år som använde föräldrapenning 2014. Bland kvinnor och män som kom till med barn var det även vanligt att inte ta ut en enda föräldrapenningsdag, (från EU/) respektive (övriga världen) av kvinnorna som kom till med barn tog inte ut någon dag för något av de barn som de kom till med –2015. Motsvarande siffra för män var att (EU/) respektive (övriga världen) inte använde någon föräldrapenning efter bosättningen. Antalet dagar som i genomsnitt användes efter invandring varierar kraftigt mellan könen, mellan åren och beroende på i vilken region föräldern är född. som invandringen sker är det genomsnittliga uttaget litet. Det beror på att föräldern kan bli bosatt även senare under invandringsåret/bosättningsåret och därmed inte ha rätt till föräldrapenning . Året efter invandring ökar antalet använda dagar i alla grupper och gruppen kvinnor från övriga världen sticker ut med ett högre uttag. Uttaget är då i genomsnitt för den gruppen. Redan året därpå är dock uttaget för kvinnor från övriga världen som inte får fler barn betydligt lägre, genomsnittet ligger då . Mäns uttag ligger, i linje med övergripande trend och det ovan beskrivna, betydligt lägre än kvinnors samtliga år oavsett vilken region de är födda i. I den grupp som kommer till med barn och som sedan får fler Prop. 2016/17:154 barn är det mer vanligt att använda föräldrapenning. Som beskrivits ovan var det av de kvinnor som kom till med barn av dem som kom från länder inom EU/och av föräldrarna från övriga världen som fick fler barn –2015. Uttaget av föräldrapenning blir i dessa grupper intensivt och ofta långvarigt. Det var av kvinnorna födda utanför EU/som tog ut föräldrapenning året efter invandringen och andelen ligger fortsatt högt . För kvinnor från länder i EU/var användningen av föräldrapenning något lägre. Pappornas uttag är lägre, drygt var tredje man använde föräldrapenning året efter invandring. Skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan pappor som får fler barn i och pappor som inte får fler barn är inte lika stora som skillnaderna mellan kvinnor i motsvarande situationer. Skillnaderna mellan föräldrar födda i /och övriga världen är inte heller lika stora för män som de är för kvinnor. Utredningen gör en mer grundläggande analys av det uttag föräldrar från länder utanför EU/som kommer till med barn gör av föräldrapenning. I denna framgår att det framför allt är kvinnor som använder många dagar med föräldrapenning. som invandringen sker är det av de kvinnor som inte får fler barn i som använder föräldrapenning och enbart av männen. År två är det en högre andel som använder föräldrapenning och av kvinnorna använder . Papporna använder också föräldrapenning i högre utsträckning åren efter invandring, men det handlar då om betydligt färre dagar. För dem som får fler barn är uttaget av föräldrapenning vanligare och mer intensivt, precis som beskrevs ovan. Av dem som får fler barn är det av kvinnorna som använder föräldrapenning redan första året och andelen är år två efter invandring. Var fjärde kvinna använder med föräldrapenning året efter invandring. av kvinnorna använder föräldrapenning i någon utsträckning även efter invandringen, sannolikt då för barn födda i . Det finns alltså förväntade skillnader mellan gruppen som får fler barn i och gruppen som inte får fler barn sedan de invandrat. De som får fler barn har en naturligt högre benägenhet att använda föräldrapenning än de som enbart kommer med äldre barn till . Utredningen visar att det är vanligt att familjer som invandrat får fler barn efter invandringen och en eventuell familjeåterförening. Många av de kvinnor och män som invandrar till använder inte föräldrapenning alls i Det bör särskilt uppmärksammas att det bland både de föräldrar som inte får fler barn och de föräldrar som får fler barn i finns föräldrar som inte tar ut en enda föräldrapenningsdag. Detta gäller både kvinnor och män. Av dem som inte får fler barn är det hälften av kvinnorna från EU/och av kvinnorna från övriga världen som inte använde en enda dag som utredningen tittat på. är motsvarande uppgifter respektive . 2016/17:154 får fler barn efter att de bosatt sig i , och där det alltså finns möjlighet att använda föräldrapenning för både äldre barn och för det nyfödda barnet, var det ändå var tionde kvinna från länder i EU/och av kvinnorna från övriga världen som inte tar ut en enda dag. En jämförelse kan göras med föräldrar som är födda i och som får fler barn , av dessa var det enbart en procent av kvinnorna och av männen som inte tog ut enda föräldrapenningdag . Detta mönster observerades även i den tidigare kartläggningen av dem som invandrade med barn 2006. En anledning till uteblivet uttag kan vara arbete, deltagande i t.ex. etableringsinsatser eller studier. En annan anledning kan vara att föräldrarna saknar information om föräldrapenningen och vilka villkor som gäller för förmånen. En tredje anledning kan vara att föräldrarna flyttar från eller arbetar i ett annat land. Långvarigt uttag av föräldrapenning vanligast när föräldrarna får fler barn Ett långvarigt uttag av föräldrapenning för äldre barn kan utgöra ett hinder för etablering på arbetsmarknaden för föräldern. För ett barn som föds i är uttaget av föräldrapenning starkt koncentrerat före barnets tvåårsdag. I genomsnitt används under ett barns första levnadsår, vilket i praktiken ska tolkas som ledighet på heltid eftersom det vanligen saknas möjlighet till förskola eller pedagogisk omsorg . För de föräldrar som kommer till med barn och som sedan inte fick fler barn var det ovanligt att använda så många dagar . var det dock av kvinnorna från övriga världen som tog ut så många dagar att det torde motsvara heltid och av kvinnorna från länder inom EU/. För kvinnor som födde ytterligare barn i var andelen som tog ut många föräldrapenningsdagar mycket högre. Hälften av kvinnorna födda i övriga världen som fick fler barn tog ut året efter bosättning. För kvinnor som invandrat från EU/var motsvarande siffra . Om enbart gruppen kvinnor från länder utanför EU/studeras, kan man se att de med högt uttag ofta fortsätter att använda många dagar även påföljande år. Ett långvarigt uttag av föräldrapenning kan alltså främst hänföras till den grupp som får fler barn sedan de bosatt sig i . Föräldrapenning för dem som kommer till utgörs till stor del av ersättning på grundnivå, vilket kan var en förklaring till det mer intensiva uttaget då dessa föräldrar av ekonomiska skäl kan behöva ta ut fler dagar än vad föräldrar med högre ersättning kan behöva. Det mer intensiva uttaget av föräldrapenning kan också förstärkas i de fall hushållet ansöker om ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453). En förälder som ansöker om ekonomiskt bistånd är skyldig att först använda andra typer av ersättningar och bidrag för sin försörjning innan ekonomiskt bistånd beviljas, men föräldern bör, enligt rekommendationen från , ha möjlighet att spara viss del av föräldrapenningen för framtida behov. 5.1En begränsningsregel i syfte att åtgärda överkompensation i föräldrapenningen Regeringens förslag: En begränsningsregel ska införas för att anpassa rätten till föräldrapenning efter barnets ålder för föräldrar som kommer till med barn. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser tillstyrker utredningens förslag om att införa en begränsningsregel för föräldrar som kommer till med barn i syfte att minska nuvarande överkompensation. Totalt har 60 remissinstanser inkommit med ett yttrande varav 29 anger att de tillstyrker utredningens förslag. Därtill lämnar nio instanser synpunkter utan att tydligt ange om de tillstyrker eller avstyrker utredningens förslag. Endast fyra av de svarande instanserna, (), , Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS) och Feministiskt initiativ avstyrker förslaget helt eller delvis. Sammanlagt 18 remissinstanser lämnar inte några synpunkter eller avstår från att svara. I de svar som lämnats framhåller Arbetsförmedlingen, , , , Kommuner och Landsting (SKL), i (LO), Svenskt näringsliv, Föreningen (), kommun, kommun, , och m.fl. att förslaget förkortar tiden för föräldrars, i synnerhet kvinnors, etablering på arbetsmarknaden och minskar risken för att kvinnor med barn får en mycket lång frånvaro från arbete, arbetssökande, utbildning eller från andra aktiviteter som syftar till att föra föräldrarna närmare arbetsmarknaden. utvärdering (IFAU) menar att med stöd av befintliga forskningsresultat kan en åtgärd med detta syfte väntas påskynda etablering på arbetsmarknaden bland berörda mammor, öka deltagandet i förskola bland deras barn och möjligen också främja jämställdheten bland berörda personer. anger att förslaget även är positivt för individens kommande pension genom att föräldrar snabbare kommer i arbete i , och särskilt för kvinnor är detta av stor betydelse. FSS och kommun anger att förslaget inte bara kan leda till övervägande positiva effekter för samhällsekonomin utan att det även kan leda till mänskliga vinster. På bedömer Arbetsförmedlingen att det kommer vara en fördel även ur kostnadssynpunkt att en större andel av målgruppen kommer att omfattas av etableringsuppdraget och ta del av de samordnade insatser som där kan ges. TCO, , SIOS och Feministiskt initiativ, som avstyrker förslaget, framhåller samtliga att en generell lösning som gäller för alla försäkrade är att föredra framför en särlösning. och anger att det vore bättre att avvakta slutbetänkandet och se helheten för att uppnå det övergripande syftet om en jämställd försäkring som är tydlig och enkel att administrera. Ett flertal remissinstanser såsom SKL, kvinnolobby, kommun och anger i svaren att en ökad etablering på arbetsmarknaden kräver att befintliga etableringsinsatser förbättras och individanpassas, med särskilt fokus på kvinnors behov. LO lyfter att som metod för att stärka etableringen av utlandsfödda kvinnor med kort utbildningsbakgrund är en begränsningsregel missriktad om den inte kombineras med satsningar på grundläggande och kompletterande utbild- ning, arbetsmarknadsinsatser och språkinlärning. nar att förslaget dessutom behöver kompletteras med åtgärder för att främja en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. anger att deltagande i förskola för barn födda utomlands är lägre. ande information om förskolans fördelar för personer utan erfarenhet av offentlig barnomsorg försvårar framför allt kvinnors deltagande i arbets- kraften viket gör det viktigt att föräldrar som kommer till , såväl mammor som pappor, får information som rör barnet, till exempel ifråga om skola, förskola och föräldraförsäkring. universitet, anger att det med befintlig statistik är svårt att bedöma i vilken utsträckning en begränsning av rätten till betald föräldraledighet kommer att påskynda deltagande i etableringsuppdraget, etableringen på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt för nyanlända föräldrar. vid anger vidare att det inte kan uteslutas att föräldrar, som på grund av språksvårigheter, brist- fällig utbildning, sociala förhållanden och etnisk tillhörighet har svårt att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden, i stället väljer att skaffa Även IFAU anger att förslaget innebär att vissa grupper av föräldrar får det ekonomiskt sämre på grund av förslaget och att det är en av flera faktorer som kan påverka beslut om att få fler barn och tid- punkten för detta. avstyrker förslaget med hänsyn till de kostsamma och omfattande förändringar som krävs hos mot bakgrund av att ytterligare förändringar i föräldraförsäkringen är att vänta i och med utredningens slutbetänkande. Ytterligare en fråga som flera remissinstanser tagit upp är förslagets konsekvenser för kommuner. SKL och FSS anger att förslaget innebär risker för övervältringseffekter på kommunerna i form av ökad efter- frågan på förskola och ökade kostnader för ekonomiskt bistånd. anger dock att förslaget på kan bidra till ökat självförsörjande och därmed ett minskat behov av ekonomiskt bistånd. som har svarat anger nio av tretton att de delar utredningens bedömning att förslaget medför ökade kostnader för ekonomiskt bistånd. att förslagens kostnadseffekter ska beaktas i samband med fastställande av statsbidragens storlek till kommunerna. De menar vidare att utred- ningens beräkningar av platsbehov inom förskola- och skolbarnsomsorg är svåra att följa då barnets ålder inte framgår. De är även tveksamma till beräkningarna avseende ekonomiskt bistånd och anser därför att det finns risk att beräkningarna underskattar kostnaderna. SKL menar vidare att finansieringsprincipen är tillämplig, och även kommun, Falken- bergs kommun, , kommun och kommun menar att de ökade kostnaderna för ekonomiskt bistånd och barnomsorg kommun anger till skillnad mot övriga svarande kommuner att förslaget inte bedöms innebära någon större belastning på försörjningsstödet. Flera kommuner såsom och kommun anger också att även om det initialt innebär ökade kostnader kan förslaget ha en långsiktigt sammantagen positiv effekt på kostnadsutveckling på ekonomiskt bistånd genom snabbare integration. Det är ett flertal remissinstanser, t.ex.