prop · H403142 · 2017-03-28 00:00:00 — Som har beskrivits ger den höjda energiskatten på elektrisk kraft ökade incitament för energieffektivisering och medför sannolikt en Dessa effekter underlättar uppfyllandet av Sammantaget bedöms måluppfyllelsen av energiintensitetsmålet inte påverkas nämnvärt av förslagen i denna anför att en höjd energiskatt på elektrisk kraft medför att förutsättningarna för ökad efterfrågeflexibilitet minskar till följd av att slutkundspriset skulle bli stabilare. En högre energiskatt innebär att en större andel av slutkundspriset för de slutkunder som t.ex. betalar normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft kommer att utgöras av skatt. dock endast om en skillnad i nivå. Den grundläggande variabiliteten i slutkundspriset som, i första hand, härstammar från prisutvecklingen på Prop. 2016/17:142 grossistmarknaden för elektrisk kraft påverkas inte av att skattesatsen Det stämmer därmed inte att slutkundspriset skulle bli stabilare till följd av en högre skattesats, variationen är lika stor men sker vid en högre sammantagen prisnivå. Snarare signalerar en högre slutkundsprisnivå, allt annat lika, en ökad knapphet på elektrisk kraft, vilket kan förväntas ge stärkta incitament för slutanvändarna att anpassa sin elanvändning till förändringar i elpriset. i framför bl.a. att det är en brist i förslaget att hänsyn inte tas till om elkraften produceras med fossila eller förnybara bränslen då en sådan koppling bättre skulle kunna styra mot en minskad klimatpåverkan. Energiskatten på elektrisk kraft utgår på elanvändningen. Det är också huvudregeln enligt rådets direktiv /96/EG av om omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, det s.k. energiskattedirektivet. Som berörts ovan innebär detta att för energiskatten på elektrisk kraft så saknas direkt koppling till målsättningarna för en ökad andel energi från förnybara energikällor och minskade koldioxidutsläpp, vilket är en viktig skillnad mot t.ex. energibeskattningen av bränslen. I artikel 15.1 i energiskattedirektivet ges visserligen en möjlighet för medlemsstaterna att differentiera energiskatten på elektrisk kraft utifrån ursprung, men en sådan differentiering skulle leda till extra administration för skattskyldiga och myndigheter. Det skulle dessutom vara tekniskt krångligt eftersom elektricitet är en fullständigt homogen vara. Enligt artikel 14.1 a i energiskattedirektivet är det även möjligt att göra avsteg från den ”tvingande skattebefrielsen” för insatsvaror i elproduktion för att i stället av miljöpolitiska skäl beskatta insatsvaran. Det skulle dock leda till en dubbelbeskattning, genom att skatt tas ut på såväl input som output, vilket skattebefrielsen av elbränslet syftar till att undvika. Elproduktionen ingår också i den handlande sektorn i EU:s system för handel med utsläppsrätter, varför det redan finns ett styrmedel som omhändertar de växthusgasutsläpp som elproduktionen ger upphov till. Dessutom styr t.ex. elcertifikatssystemet mot en ökad andel förnybar produktion, dvs. mot mål som indirekt också kan kopplas till klimatmålen. Förslagen med anledning av energiöverenskommelsen bedöms innebära ökade utgifter för hushållen, främst genom ökade utgifter för energiskatt på elektrisk kraft, men även genom att utgifterna för mervärdesskatt ökar. Fördelningsmässigt bedöms regeländringarna ha en relativt begränsad effekt på hushållens ekonomiska standard. I genomsnitt minskar den ekonomiska standarden . Effekten är, vilket bl.a. i påpekar, något större bland hushållen med lägst inkomster (0,) och lägre för hushållen med högst inkomster (0,). För berörda individer bedöms förändringen av den disponibla inkomsten vara begränsad. 2016/17:142 Förslagen bedöms inte medföra betydande konsekvenser vad avser jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslagen om ändringar i fastighetstaxeringslagen bedöms sammantaget inte få några effekter på den ekonomiska jämställdheten. 9.7Effekter för myndigheter och domstolar Förslagen med anledning av energiöverenskommelsen bedöms ha försumbara effekter för och eventuella utgifter ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. har efterfrågat en redogörelse för behovet av särskilda informationsinsatser. Eftersom förslagen, i första hand, är att betrakta som skattesatsförändringar, bedömer regeringen att förslagen inte medför ett behov av andra informationssinsatser än de som normalt sker vid regelförändringar. Förslagen bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Förslagen avseende fastighetstaxeringslagen innebär att motsvarande regler som redan gäller enligt skatteförfarandelagen (2011:1244) även ska tillämpas i fråga om fastighetsdeklarationer, m.m. Genom att uttrycket behörig ställföreträdare ersätter dagens uppräkning av vilka som är behöriga att lämna uppgifter kommer kretsen av personer som är behöriga att lämna uppgifter för någon annans räkning sannolikt att utökas något. Eftersom motsvarande regler redan gäller enligt skatteförfarandelagen torde det dock inte innebära någon ökad administration eller annars påverka arbetsbelastning i någon nämnvärd utsträckning. Förslaget bedöms därför inte medföra några ökade kostnader eller någon ökad arbetsbörda för vare sig eller de allmänna förvaltningsdomstolarna. Om ökade kostnader uppstår ska dessa hanteras inom befintlig ekonomisk ram. Kammarkollegiet och efterfrågar en analys av om förslagen har några EU-aspekter som behöver beaktas. Regeringen har analyserat förslagen och bedömt att de är förenliga med det EU-rättsliga regelverket. 10.1Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), lagförslag 2.1 I detta avsnitt behandlas ändringar som föreslås träda i kraft . Paragrafen, som är ny, innehåller ett uttryckligt krav på undertecknande av uppgifter i allmän och förenklad fastighetsdeklaration samt påpekanden med anledning av förslag till fastighetstaxering. Undertecknandet ska göras av fastighetsägaren eller behörig ställföreträdare. Det är alltså normalt sett fastighetsägaren själv som ska underteckna. Vem som kan vara behörig ställföreträdare, t.ex. behörig att företräda en omyndig, en vuxen hjälpbehövande, ett dödsbo eller ett aktiebolag, framgår av andra lagar. Det är uppgifterna som sådana som ska undertecknas och inte t.ex. deklarationen i sig. Det är ett teknikneutralt krav som kan uppfyllas genom undertecknande på papper eller med elektroniska medel. Paragrafen har utformats med 38 kap. 3 § första stycket skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, som förebild. Paragrafen är ny. Av bestämmelsen framgår i vilka fall uppgifter i allmän och förenklad fastighetsdeklaration samt påpekanden med anledning av förslag till fastighetstaxering får undertecknas av ett ombud. Enligt första punkten får ett deklarationsombud underteckna uppgifter i de fall en deklaration lämnas elektroniskt. Av andra punkten framgår att om en dödsbodelägare är ombud för dödsboet får denne underteckna uppgifter i dödsboets deklaration samt påpekanden med anledning av förslag till fastighetstaxering. I andra fall än de som anges kan ett ombud inte uppfylla kravet i 1 a § på undertecknande. Bestämmelsen har fått sin placering i enlighet med Lagrådets förslag. Av 1 c § framgår att uppgifterna anses ha lämnats av den som företräds. Paragrafen har utformats med 38 kap. 3 § andra stycket 1 och 3 SFL som förebild. Paragrafen är ny. Bestämmelsen innebär att om en deklaration eller någon annan uppgift har lämnats av en behörig företrädare, ska uppgiften anses ha lämnats av den som företräds. Det är den uppgiftsskyldige och inte företrädaren som ansvarar för att uppgifterna är korrekta och lämnade i rätt tid och som, om så inte är fallet, kan drabbas av bl.a. förseningsavgift. Paragrafen har utformats med 4 kap. 1 § SFL som förebild. 2016/17:142 2 § Av paragrafen, som är ny, följer att en deklaration eller någon annan uppgift som har lämnats för en juridisk person, anses ha lämnats av den juridiska personen, om det inte är uppenbart att uppgiftslämnaren saknade behörighet att företräda den juridiska personen. Bestämmelsen innebär således att den juridiska personen kan anses ha lämnat vissa uppgifter även om de lämnats av en obehörig företrädare, förutsatt att det inte är uppenbart att behörighet saknades. Paragrafen har utformats med 4 kap. 2 § SFL som förebild. För att möjliggöra en teknikneutral tillämpning behöver undertecknandet av en begäran om omprövning inte längre vara egenhändigt. Med egenhändigt undertecknande får förstås underskrift med penna på papper. Paragrafen har utformats med 66 kap. 6 § SFL som förebild. Hänvisningarna till 18 kap. revideras med anledning av införandet av de nya 18 kap. 1 a–1 c §§ som härmed blir tillämpliga även vid särskild fastighetstaxering. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, lagförslag 2.2 I detta avsnitt behandlas ändringarna som föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på fastighetsskatt för . Ändringen i första stycket e innebär att den procentsats med vilken skatten tas ut sänks till av taxeringsvärdet. I femte stycket uppdateras hänvisningen till förordning till att avse den numera gällande förordningens regler avseende stöd av mindre betydelse. Eftersom det är fråga om en upplysningsbestämmelse anges endast EU-förordningens namn och inte vilken lydelse av den som det hänvisas till (dynamisk hänvisning). 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, lagförslag 2.3 I detta avsnitt behandlas den ändring som föreslås träda i kraft första gången på fastighetsskatt Ändringen i första stycket e innebär att den procentsats med vilken skatten tas ut sänks till av taxeringsvärdet. 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, lagförslag 2.4 I detta avsnitt behandlas den ändring som föreslås träda i kraft första gången på fastighetsskatt Ändringen i första stycket e innebär att den procentsats med vilken skatten tas ut sänks till av taxeringsvärdet. 10.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, lagförslag 2.5 I detta avsnitt behandlas ändringarna som föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på fastighetsskatt för . Ändringen i första stycket innebär att den särskilda fastighetsskattesatsen för elproduktionsenheter som utgörs av taxeringsenheter med vattenkraftverk tas bort. Sådana taxeringsenheter omfattas i stället av den generella skattesatsen för elproduktionsenheter på av taxeringsvärdet. Ändringarna innebär att punkten f blir punkten e. Ändringen i femte stycket är en följdändring med anledning av att punkten f blir punkten e. 10.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagförslag 2.6 I detta avsnitt behandlas ändringarna som föreslås träda i kraft . Ändringen i första stycket innebär att skattesatsen höjs från till per förbrukad kilowattimme elektrisk kraft. Genom ändringarna i andra stycket anpassas lagtexten till att beskriva hur indexomräkningen ska ske endast för då skattesatsen kommer att regleras i lag. 2016/17:142 Genom ändringarna i tredje stycket anpassas lagtexten till att ange den tidpunkt då det indexomräknade skattebeloppet som ska gälla under ska fastställas i förordning. I första punkten anges ikraftträdandetidpunkten. Av andra punkten framgår att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär att den äldre lydelsen av 11 kap. 3 § är tillämplig då skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. 10.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagförslag 2.7 behandlas ändringarna som föreslås träda i kraft den Ändringen i första stycket innebär att skattesatsen höjs från till per förbrukad kilowattimme elektrisk kraft. Genom ändringarna i andra stycket anpassas lagtexten till att beskriva vad indexomräkningen ska baseras på . Genom ändringarna i tredje stycket pekas den tidpunkt ut då indexomräkning ska ske för och efterföljande kalenderår. I första punkten anges ikraftträdandetidpunkten. Av andra punkten framgår att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär att den äldre lydelsen av 11 kap. 3 § är tillämplig då skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. För gäller emellertid den indexomräknade skattesats som regeringen i enlighet med 11 kap. 3 § tredje stycket LSE fastställer i förordning . 10.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, lagförslag 2.8 I detta avsnitt behandlas ändringarna som föreslås träda i kraft . i andra stycket innebär att tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Ändringen innebär att avdraget sänks från till per kalenderdygn som överstiger 90 kalenderdygn. Ändringarna träder i kraft och tillämpas fr.o.m. detta datum. Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär att den äldre lydelsen av 2 § är tillämplig då skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. Detta innebär vidare att den äldre lydelsen av 5 § är tillämplig för överstigande dagar som infallit före ikraftträdandet medan avdragsbeloppet enligt den nya lydelsen är tillämplig för överskjutande dagar som infallit efter ikraftträdandet. 10.9Förslaget till lag om upphävande av lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, lagförslag 2.9 Lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer upphör att gälla vid utgången av 2017. Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet av upphävandelagen. Detta innebär att lagen om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer är tillämplig på tid före upphävandet även om skatten för sådan tid ska redovisas eller omprövas efter ikraftträdandet. 10.10Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), lagförslag 2.10 I detta avsnitt behandlas en ändring som avses träda i kraft . Ändringen är en följd av att lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer föreslås upphöra att gälla vid utgången av 2017 och innebär att hänvisningen till denna lag tas bort. Ändringen innebär också att punkten 14 blir 13 och att punkten 15 blir 14. 2016/17:142 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser I första punkten anges ikraftträdandetidpunkten. Av andra punkten framgår att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär att deklarationsskyldighet m.m. ska följa äldre bestämmelser för de förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 10.11Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1077) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), lagförslag 2.11 Ändringen är en följd av att lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer föreslås upphöra att gälla vid utgången av 2017 och innebär att hänvisningen till denna lag tas bort. Ändringen innebär också att punkten k i bestämmelsens första stycke blir punkten j och att punkten l i samma stycke blir punkten k. Ändringen träder i kraft som ändringarna i SFS 2016:1077, dvs. Därför finns det inga särskilda ikraftträdande- och övergångsbestämmelser för ändringen. Sammanfattning av promemorian Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen Enligt ramöverenskommelsen på energiområdet (nedan energiöverenskommelsen) ska skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas stegvis med start och fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk ska stegvis sänkas till av taxeringsvärdet med start . Finansieringen av dessa åtgärder ska ske genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag. I promemorian lämnas förslag på de förändringar av energibeskattningen som föranleds av energiöverenskommelsen. Förslagen innebär att utfasningen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer sker i två steg och att sänkningen av fastighetsskatten för vattenkraftverk sker i fyra steg. Förslagen innebär följande. Utfasningen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer sker genom en första sänkning till per megawatt och kalendermånad och en andra sänkning i form av ett helt borttagande av skatten. Sänkningen av fastighetsskatten för vattenkraftverk sker –2020. sänks skattesatsen från till av taxeringsvärdet, fr.o.m. av taxeringsvärdet, fr.o.m. av taxeringsvärdet och fr.o.m. av taxeringsvärdet. För att finansiera nämnda åtgärder höjs normalskattenivån för energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag med totalt , exklusive mervärdesskatt och den årliga indexomräkningen av energiskattesatsen. Höjningen sker i två steg, varav det första infaller och det andra . Från beredningssynpunkt är det önskvärt att såväl remissinstanserna som får möjlighet att ta ställning till de nämnda ändringarna på energiskatteområdet i ett enda sammanhang. Mot denna bakgrund föreslås att samtliga skatteändringar sker med ett första ikraftträdande vid ett och samma tillfälle, . Den första sänkningen av fastighetsskattesatsen på vattenkraftverk föreslås dock gälla retroaktivt för hela . Förslagen föranleder ändringar i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, skatteförfarandelagen (2011:1244) samt lagen (2016:1077) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Förslagen innebär även införande av en lag om upphävande av lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska ha följande lydelse. Fastighetsskatten utgör a) av: taxeringsvärdet avseende småhusenhet till den del det avser värderingsenhet för småhus som är under uppförande, värderingsenhet för tillhörande tomtmark och värderingsenhet för tomtmark som är obebyggd, bostadsbyggnadsvärdet avseende värderingsenhet för småhus som är under uppförande på lantbruksenhet, tomtmarksvärdet avseende värderingsenhet för tillhörande tomtmark och tomtmarksvärdet avseende tomt- mark avsedd för småhus på lantbruksenhet som är obebyggd, taxeringsvärdet avseende ägarlägenhetsenhet till den del det avser värderingsenhet för ägarlägenhet som är under uppförande, värderingsenhet för tillhörande tomtmark, värderingsenhet för tomtmark som är obebyggd eller som hör till ägarlägenhet som inte ingår i samma taxeringsenhet, b) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för bostäder som är under uppförande, värderingsenhet för tillhörande tomtmark, värderingsenhet för tomtmark avsedd för bostäder som är obebyggd eller som hör till bostäder som inte ingår i samma taxeringsenhet samt annan värderingsenhet för tomtmark som är obebyggd, c) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under uppförande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa lokaler, d) av: taxeringsvärdet avseende industrienhet och elproduktionsenhet med undantag för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk eller av taxeringsenhet med vindkraftverk, e) av: e) av: elproduktionsenhet som utgörs av elproduktionsenhet som utgörs av f) av: 1 Senaste lydelse 2010:773. elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vindkraftverk. Om det på en värderingsenhet för tomtmark finns ett eller flera småhus som är uppförda och ett eller flera småhus som är under uppförande, ska tomtmarken anses höra till det eller de småhus som är uppförda. För fastighet som avses i 2 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska fastighetens andel av taxeringsvärdet på annan samfällighet än sådan som avses i 6 kap. 6 § första stycket nämnda lag räknas in i underlaget för fastighetsskatten om samfälligheten utgör en särskild taxeringsenhet. Om fastighetsskatt och fastighetsavgift ska beräknas för skilda delar av fastigheten ska underlaget för beräkningen av fastighetsskatten utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel. fastighetsskatt som i första stycket fastighetsskatt som i första stycket d föreskrivs för elproduktionsenhet d föreskrivs för elproduktionsenhet och den fastighetsskatt som enligt och den fastighetsskatt som enligt första stycket f föreskrivs för första stycket f föreskrivs för vindkraftverk kan utgöra stöd av vindkraftverk kan utgöra stöd av kommissionens förordning (EG) nr kommissionens förordning (EU) nr artiklarna 87 och 88 i fördraget på artiklarna 107 och 108 i fördraget stöd av mindre betydelse. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på fastighetsskatt för . 2 EUT L 351, 24.12.2013, s.1,Celex 32013R1407. Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 1.1 Fastighetsskatten utgör a) av: taxeringsvärdet avseende småhusenhet till den del det avser värderingsenhet för småhus som är under uppförande, värderingsenhet för tillhörande tomtmark och värderingsenhet för tomtmark som är obebyggd, bostadsbyggnadsvärdet avseende värderingsenhet för småhus som är under uppförande på lantbruksenhet, tomtmarksvärdet avseende värderingsenhet för tillhörande tomtmark och tomtmarksvärdet avseende tomt- mark avsedd för småhus på lantbruksenhet som är obebyggd, taxeringsvärdet avseende ägarlägenhetsenhet till den del det avser värderingsenhet för ägarlägenhet som är under uppförande, värderingsenhet för tillhörande tomtmark, värderingsenhet för tomtmark som är obebyggd eller som hör till ägarlägenhet som inte ingår i samma taxeringsenhet, b) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för bostäder som är under uppförande, värderingsenhet för tillhörande tomtmark, värderingsenhet för tomtmark avsedd för bostäder som är obebyggd eller som hör till bostäder som inte ingår i samma taxeringsenhet samt annan värderingsenhet för tomtmark som är obebyggd, c) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under uppförande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa lokaler, d) av: taxeringsvärdet avseende industrienhet och elproduktionsenhet med undantag för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk eller av taxeringsenhet med vindkraftverk, e) av: e) av: elproduktionsenhet som utgörs av elproduktionsenhet som utgörs av f) av: taxeringsvärdet avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vindkraftverk. Om fastighetsskatt och fastighetsavgift ska beräknas för skilda delar av fastigheten ska underlaget för beräkningen av fastighetsskatten utgöras 1 Lydelse enligt lagförslag 1.1. av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel. Om det på en värderingsenhet för tomtmark finns ett eller flera småhus som är uppförda och ett eller flera småhus som är under uppförande, ska tomtmarken anses höra till det eller de småhus som är uppförda. För fastighet som avses i 2 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska fastighetens andel av taxeringsvärdet på annan samfällighet än sådan som avses i 6 kap. 6 § första stycket nämnda lag räknas in i underlaget för fastighetsskatten om samfälligheten utgör en särskild taxeringsenhet. Om fastighetsskatt och fastighetsavgift ska beräknas för skilda delar av fastigheten ska underlaget för beräkningen av fastighetsskatten utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel.