prop · H403133 · 2017-03-02 00:00:00 — Utkastets förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Många remissinstanser är positiva till att det föreslås en ny grund för uppehållstillstånd. Flertalet remissinstanser yttrar sig dock inte särskilt i denna del. vid föreslår en annan formulering av lagtexten. Skälen för regeringens förslag: För att säkerställa att en utlänning som har påbörjat en utbildning på gymnasial nivå kan fullfölja den bör en utlänning som har haft ett uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder som består i att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet, ha möjlighet att beviljas ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå när det tidigare tillståndet löper ut. Detta bör gälla om grunden för det tidigare tillståndet har upphört och också om personen utöver det tillståndet har haft ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå för studier på introduktionsprogram i gymnasieskolan. Även den som vid första prövningstillfället beviljades ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå för studier på introduktionsprogram i gymnasieskolan bör kunna komma i fråga, det gäller också om personen därefter har haft ett uppehållstillstånd för fortsatta sådana studier. Förutsättningarna bör vara desamma som för att beviljas ett längre uppehållstillstånd för studier på nationella program 2016/17:133 eller motsvarande för den vars uppehållstillstånd ska tidsbegränsas enligt den tillfälliga lagen. Den som enbart har haft ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå för studier på introduktionsprogram i gymnasieskolan kommer alltid att vara när det tillståndet löper ut, varför det inte finns anledning att bestämma en lägre åldergräns än så. Det nya tillståndet bör vara tidsbegränsat och gälla utöver den tid som återstår av utbildningen enligt utlänningens individuella studieplan, eller, om utlänningen studerar på folkhögskola, enligt motsvarande planeringsdokument. En regel med den innebörden bör därför tas in i den tillfälliga lagen. Uppehållstillstånd för fortsatta studier Studier på ett nationellt program i Regeringens förslag: Den som har haft ett uppehållstillstånd med en längre giltighetstid än annars på grund av studier, och som inte kan få ett nytt sådant tillstånd, eller som har haft ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, ska kunna beviljas ett uppehållstillstånd för Ett sådant tillstånd ska beviljas om utlänningen är under , studerar på ett nationellt program i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan eller på heltid på en annan motsvarande utbildning och inte har fullföljt en sådan utbildning eller en utländsk En ytterligare förutsättning är att han eller hon aktivt har deltagit i utbildningen. tidsbegränsat och gälla utöver den tid som återstår av utbildningen enligt utlänningens individuella studieplan, eller, om utlänningen studerar på folkhögskola, enligt motsvarande planeringsdokument, dock längst i taget. särskilda skäl får uppehållstillstånd beviljas även om utlänningen inte studerar på heltid. Utkastets förslag överensstämmer huvudsakligen med regeringens. utkastet föreslås inte att det ska vara ett krav att grunden för uppehållstillståndet ska ha upphört. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna yttrar sig särskilt i Skälen för regeringens förslag: Den som har haft ett uppehållstillstånd med längre giltighetstid på grund av studier eller ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå men som inte hunnit avsluta sina studier bör ha möjlighet att få ett uppehållstillstånd för fortsatta studier. För den som fått uppehållstillstånd som skyddsbehövande, på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller bestående verkställighetshinder bör bestämmelsen endast vara tillämplig om grunden för det tidigare tillståndet har upphört. ursprungliga grunden kvarstår ska i stället uppehållstillstånd beviljas på den grunden. fortsatta studier bör endast Prop. kunna beviljas om den studerande aktivt deltar i utbildningen och uppfyller samma villkor som gäller för den vars tidigare uppehållstillstånd har tidsbegränsats enligt den tillfälliga lagen och som beviljas ett längre uppehållstillstånd med anledning av studier. Eftersom alla som kan komma i fråga för ett uppehållstillstånd för fortsatta studier kommer att vara behövs inte någon nedre åldersgräns. Det bör alltså krävas att utlänningen inte har fyllt , studerar på ett nationellt program i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan eller på heltid på en annan motsvarande utbildning och inte har fullföljt en sådan utbildning eller en utländsk motsvarande utbildning. Uppehållstillståndet bör vara tidsbegränsat och gälla utöver den tid som återstår av utbildningen enligt utlänningens individuella studieplan, eller, om utlänningen studerar på folkhögskola, enligt motsvarande planeringsdokument. För att undvika långa förlängningstillstånd bör dock ett uppehållstillstånd för fortsatta studier beviljas med längst i taget. En bestämmelse med den innebörden bör därför tas in i den tillfälliga lagen. 7.2Studier på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan Regeringens förslag: Den som vid första prövningen av sin asylansökan har beviljats ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå på grund av studier på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan, därför att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet, ska kunna beviljas ett uppehållstillstånd för fortsatta studier om han eller hon är och studerar på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. Uppehållstillståndet ska vara tidsbegränsat och gälla . Ett sådant uppehållstillstånd kan bara beviljas en gång. Utkastets förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser lämnar förslaget utan Några remissinstanser, bl.a. Förvaltningsrätten i , ifrågasätter om inte tidsgränsen för att klara introduktionsprogrammet bör vara längre. Några remissinstanser, bl.a. , anser att formen för uppehållstillstånd inte är behovsanpassat utan gynnar de som har förutsättningar att studera och lyckas. Skälen för regeringens förslag: I princip alla nyanlända gymnasieungdomar påbörjar sina gymnasiestudier på ett introduktionsprogram. Introduktionsprogram kan innehålla både grundskoleämnen och ämnen på gymnasienivå. Det största introduktionsprogrammet i gymnasieskolan är språkintroduktion. Språkintroduktion är en utbildning för nyanlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett nationellt program och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. 2016/17:133 föreslås att en utlänning som studerar på ett introduktionsprogram i vissa fall ska kunna beviljas ett uppehållstillstånd för studierna på gymnasial nivå med en giltighetstid . Enligt förslaget ska den som annars skulle beviljas ett uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder som består i att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet kunna få ett sådant tillstånd redan vid den första prövningen av sin asylansökan. I genomsnitt studerar nyanlända i gymnasieåldern på introduktionsprogrammet språkintroduktion . Av de som börjat på språkintroduktion går en fjärdedel på ett nationellt program, och en femtedel på ett annat introduktionsprogram. Övriga kan t.ex. ha påbörjat studier på komvux eller arbeta. För att en utlänning som har påbörjat studier på ett introduktionsprogram ska kunna fortsätta med sina studier och därmed kunna få behörighet till ett nationellt program bör den som på det sättet endast har haft ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå på grund av studier på ett introduktionsprogram , och som inte hunnit påbörja studier på ett nationellt program eller motsvarande när uppehållstillståndet upphör att gälla, ha möjlighet att få ett uppehållstillstånd för fortsatta studier på grund av studierna på introduktionsprogrammet. Denna möjlighet bör bara finnas för de som inte har haft ett upphållstillstånd på någon annan grund . Ett tillstånd för fortsatta studier bör endast kunna beviljas om den studerande är och studerar på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. Någon nedre åldersgräns behövs inte eftersom alla som kan komma i fråga för ett uppehållstillstånd för fortsatta studier kommer att vara . Även det nya uppehållstillståndet bör vara tidsbegränsat och gälla . För att ytterligare stärka incitamenten att påbörja studier på ett nationellt program i gymnasieskolan eller motsvarande bör möjligheten att beviljas ett uppehållstillstånd för fortsatta studier på introduktionsprogram bara finnas en gång. Några remissinstanser, bl.a. Förvaltningsrätten i , ifrågasätter om inte tidsgränsen om totalt ungefär för att klara introduktionsprogrammet bör vara längre och bl.a. anför att formen för uppehållstillstånd inte är behovsanpassad. Regeringen anser dock att den föreslagna ordningen är väl avvägd. En bestämmelse med den innebörden bör därför tas in i den tillfälliga lagen. 8Uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning Regeringens förslag: Den som har haft ett uppehållstillstånd med en längre giltighetstid än annars på grund av studier och som inte kan få ett nytt sådant tillstånd, liksom den som har haft ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå eller ett uppehållstillstånd för fortsatta studier, ska, om utbildningen har fullföljts, kunna beviljas ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning. tidsbegränsat och gälla efter den dag examensbeviset eller motsvarande är utfärdat. Utkastets förslag överensstämmer huvudsakligen med regeringens. I utkastet föreslås inte att det ska vara ett krav att grunden för uppehållstillståndet ska ha upphört. Remissinstanserna: Många remissinstanser är positiva till förslaget om att bevilja uppehållstillstånd för etablering. Några remissinstanser, bl.a. , framhåller risken för att handläggningstiden kan överstiga tillståndstidens längd. Förvaltningsrätten i menar att tillståndstiden därför bör räknas för beslut i kombination med att ansökan ska göras inom en viss efter den dag examensbevis eller motsvarande är utfärdat. föreslår att regeringen ser över eventuella lättnader i anställningsform för de ungdomar som omfattas av förslaget. Skälen för regeringens förslag: I förarbetena till den tillfälliga lagen anges att det är rimligt att de som har fullföljt utbildning på gymnasial nivå får på sig att etablera sig på arbetsmarknaden och att det förlängda tillståndet därför bör ha en giltighetstid som motsvarar utöver tiden för utlänningens utbildning. Även om giltighetstiden på uppehållstillstånden bestäms utöver den tid som återstår på utbildningen enligt utlänningens individuella studieplan, eller motsvarande, kan det förekomma att den studerande inte hinner fullfölja sin utbildning enligt planen. För att säkerställa att en utlänning alltid har på sig att etablera sig på arbetsmarknaden bör den som har haft ett uppehållstillstånd med en längre gilltighetstid på grund av studier och som inte kan få ett nytt sådant tillstånd eller som har haft ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå eller för fortsatta studier kunna få ett nytt uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning. Om den ursprungliga grunden, t.ex. skyddsbehov, kvarstår för den som haft ett tillstånd med längre giltighetstid på grund av studier bör i stället gälla att uppehållstillstånd ska beviljas på den grunden. Det bedöms inte nödvändigt att se över eventuella lättnader i anställningsform för de ungdomar som omfattas av förslaget, så som föreslår, eftersom det bör vara lika villkor som för övriga som omfattas av den tillfälliga lagen. Det nya tillståndet bör vara tidsbegränsat och gälla efter den dag examensbeviset eller motsvarande är utfärdat. Några remissinstanser, bl.a. framhåller risken för att handläggningstiden kan överstiga tillståndets längd. Enligt regeringen bör prövningen av just denna form av uppehållstillstånd vara förhållandevis enkel. Det saknas därför anledning att anta att handläggningstider skulle överstiga tillståndets längd. Även om handläggningstiderna i undantagsfall skulle överstiga uppehållstillståndets längd innebär det inte någon rättsförlust för den enskilde som har rätt att vara i landet och har möjlighet att kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd vid försörjning. Till skillnad från Förvaltningsrätten i anser regeringen därför att den föreslagna ordningen är ändamålsenlig. En bestämmelse med den innebörden bör därför tas in i den tillfälliga lagen. 9 När ska ansökan vara gjord? Regeringens förslag: En ansökan om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, för fortsatta studier eller efter fullföljd utbildning ska kunna göras och bifallas trots att utlänningen vistas i . Utkastets förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans motsätter sig förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt huvudregeln i 5 kap. 18 § första stycket UtlL ska en utlänning som vill ha uppehållstillstånd i ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får enligt den regeln inte göras eller bifallas efter inresan. En ansökan om ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, för fortsatta studier eller efter fullföljd utbildning bör dock kunna göras och bifallas trots att utlänningen vistas i . En bestämmelse med den innebörden bör därför tas in i den tillfälliga lagen. 10Återkalla och ompröva giltighetstiden för uppehållstillstånd Regeringens förslag: Den som har ett längre uppehållstillstånd för studier eller ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå för studier på ett nationellt program eller motsvarande, ska redovisa för att han eller hon aktivt deltar i utbildningen. Giltighetstiden för ett uppehållstillstånd för studier som har beviljats en utlänning vars grund för uppehållstillstånd är skyddsbehov, synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller bestående verkställighetshinder, ska kunna omprövas om förutsättningarna för att bevilja ett längre uppehållstillstånd för studier är uppfyllda eller om utlänningen trots påminnelse inte uppfyller sin skyldighet att redovisa studieaktivitet eller inte aktivt deltar i utbildningen. Ett längre uppehållstillstånd för studier som beviljats en utlänning vars grund för uppehållstillstånd är verkställighetshinder som består i att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet, ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå och ett uppehållstillstånd för fortsatta studier, ska kunna återkallas om förutsättningarna för uppehållstillståndet är uppfyllda, om utlänningen trots påminnelse inte uppfyller sin skyldighet att redovisa studieaktivitet eller om utlänningen inte aktivt deltar i utbildningen. Det ska införas en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela närmare föreskrifter om vad som avses med att aktivt delta i en utbildning. Utkastets förslag överensstämmer delvis med regeringens. Förslaget i utkastet innebär att även ett längre uppehållstillstånd för studier som har beviljats en utlänning vars grund för uppehållstillstånd är skyddsbehov, synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller bestående verkställighetshinder kan återkallas. Remissinstanserna: Kammarrätten i anför att ett uppehållstillstånd för en skyddsbehövande inte kan återkallas för att denne inte studerar och ifrågasätter varför en skyddsbehövande ska redovisa studieaktivitet. Förvaltningsrätten i ifrågasätter om det bör vara möjligt att återkalla ett tillstånd när grunden för detta kvarstår. Vissa remissinstanser, bl.a. CSN, efterlyser klargöranden av vad aktivt deltagande i en utbildning innebär. vid efterlyser ett klargörande av om lärare förväntas göra sammanställningar av en elevs prestation när eleven ber om det och om elevers rätt till efterfrågat material. Vidare anför vid att upplysningsbestämmelsen är onödig. förordar att aktivt deltagande enbart styrks genom betygsutdrag. anför att redovisningen av studieaktivitet kräver en utökad service- och informationsskyldighet hos . Vissa remissinstanser, bl.a. Elevkårer och , menar att skolledare och lärare riskerar att hamna i svåra etiska dilemman. Vidare anför några remissinstanser, bl.a. , att det bör klargöras att allt som rör beslut om uppehållstillstånd åligger , inte skolan. Skälen för regeringens förslag: Det är viktigt att uppmuntra till studier på gymnasial nivå. Det är också viktigt att den som har fått ett längre uppehållstillstånd för studier eller ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå eller ett uppehållstillstånd för fortsatta studier sköter sina studier, dvs. aktivt deltar i utbildningen. Gör han eller hon inte det bör det i vissa fall finnas en möjlighet att återkalla tillståndet. För att ska kunna kontrollera om den studerande aktivt deltar i utbildningen bör det införas en skyldighet för den studerande att redovisa för att han eller hon aktivt deltar i utbildningen. Enligt 8 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039) ska betyg efter avslutade kurser dokumenteras i en betygskatalog. En elev har enligt 8 kap. 9 § samma förordning rätt att få ett utdrag ur betygskatalogen. Ett sätt för den studerande att visa att han eller hon aktivt har deltagit i utbildningen, i det fall eleven hunnit avsluta och således betygssatts i några kurser, kan därför vara att ge in ett sådant utdrag till . Eftersom det kan förekomma fall där den enskilde inte hunnit avsluta några kurser och betygssättas anser regeringen, till skillnad från , att det även bör finnas andra möjligheter att redovisa aktivt deltagande. Ett sätt kan vara att ge in dokumentation som visar att den studerande har närvarat vid undervisningen eller underlag som visar att han eller hon följer sin individuella studieplan, om en sådan har upprättats, eller annars något liknande planeringsdokument. 2016/17:133 redovisning inte sker bör tillståndet kunna återkallas, dock inte innan utlänningen fått en påminnelse om att lämna in det efterfrågade Bland andra CSN efterfrågar klargöranden av vad som avses med att aktivt delta. Den närmare innebörden av att aktivt delta rör detaljfrågor och bör därför inte anges i lag utan i stället i Till skillnad från vid anser regeringen att en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela närmare föreskrifter om vad som avses med att aktivt delta i en utbildning har ett informationsvärde och därför bör tas in i den tillfälliga Kraven på den enskilde bör inte ställas högre än på andra Det innebär att det kan bli fråga om olika krav beroende på var personen studerar. I gymnasieskolan finns krav på elevnärvaro. komvux finns däremot inte krav på närvaro varför studieprestation får Det innebär dock också att andra omständigheter får betydelse, t.ex. att någon är, eller har varit, sjukskriven bör därför kunna beaktas vid prövningen av om någon uppfyllt kravet på att aktivt ha deltagit i undervisningen. Utgångspunkten bör vara att det är sådan dokumentation som redan finns tillgänglig hos respektive utbildningsanordnare som ska användas när en studerande redovisar sin Lärare förväntas alltså inte kunna tillhandahålla någon mer dokumentation än de gör utan bör följa gängse rutiner för att följa upp och dokumentera närvaro och prestationer. påpekat bör det inte vara lärares eller skolledares skyldighet att bedöma studieaktivitet om huvudsyftet med bedömningen är prövning av frågan om uppehållstillstånd. Allt som rör frågan om uppehållstillstånd bör även fortsättningsvis åligga och klargöranden i fråga om elevens rättigheter och utbildningsanordnarens skyldigheter, bl.a. vad som händer om huvudmannen för en fristående skola inte bistår den enskilde med efterfrågat material. saknas det anledning att anta att utbildningsanordnare inte bistår de studerande i möjligaste mån. Om en sådan situation ändå skulle uppkomma är det upp till tillämparen att bedöma betydelsen av ett sådant Med hänsyn till att har en allmän serviceskyldighet i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde anser regeringen att det inte finns behov av en utökad service- och informationsskyldighet för , så som Vissa remissinstanser, bl.a. och Elevkårer, menar att kopplingen mellan studieresultat och uppehållstillstånd riskerar leda till att skolledare och lärare hamnar i svåra etiska dilemman. Det är som avgör alla frågor som rör uppehållstillstånd. Skolledare och lärare ska även i fortsättningen följa skolans styrdokument. Regeringen har fullt förtroende för att skolledare och lärare i betygssättning inte tar hänsyn till andra faktorer än sådana som rör själva betygssättningen. De nya reglerna bör därför inte påverka lärares och skolledares bedömningar. Återkallelse bör också kunna ske om förutsättningarna för att bevilja tillståndet inte längre föreligger. Det kan vara fråga om att det i efterhand kommer fram att förutsättningarna för att erhålla tillståndet inte fanns från början eller att de senare brustit. En bestämmelse som innebär att ett Prop. 2016/17:133 uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå och ett uppehållstillstånd för fortsatta studier får återkallas om förutsättningarna för att bevilja tillståndet inte längre föreligger, utlänningen trots påminnelse inte uppfyller sin skyldighet att redovisa studieaktivitet eller inte aktivt deltar i utbildningen bör därför införas. För den som får ett längre uppehållstillstånd för studier är grunden för tillståndet inte studier. Kammarrätten i anför att ett uppehållstillstånd för en skyddsbehövande inte kan återkallas för att denne inte studerar och ifrågasätter varför en skyddsbehövande ska redovisa studieaktivitet. Förvaltningsrätten i ifrågasätter om det bör vara möjligt att återkalla ett tillstånd när grunden för detta kvarstår. Regeringen anser att det inte finns några principiella skäl som hindrar att återkallelse sker om studierna inte sköts i de fall när grunden för det längre tillståndet för studier är verkställighetshinder som består i att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet. I de fallen bör återkallelse kunna ske under samma förutsättningar som när grunden för uppehållstillståndet är studier. bör dock ha möjlighet att, om det alltjämt finns en annan grund för uppehållstillstånd, avstå från att återkalla tillståndet om en återkallelse endast skulle medföra en onödig administrativ omgång där ett tillstånd återkallas och ett annat beviljas. Det bör därför i paragrafen anges att uppehållstillståndet får återkallas. Om grunden för tillståndet är skyddsbehov, synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller bestående verkställighetshinder och den grunden kvarstår instämmer däremot regeringen i remissinstansernas synpunkt att det kan ifrågasättas principiellt att införa regler som innebär att uppehållstillståndet kan återkallas på grund av att studier inte sköts. Återkallelse bör inte kunna ske i dessa fall. Eftersom ett längre uppehållstillstånd för studier kan gälla för än andra uppehållstillstånd där giltighetstiden har bestämts enligt den tillfälliga lagen bör det däremot finnas en möjlighet att ompröva giltighetstiden för ett sådant tillstånd under samma förutsättningar som ett uppehållstillstånd kan återkallas i de fall där grunden för uppehållstillståndet är studier. Giltighetstiden för ett sådant uppehållstillstånd bör därför kunna omprövas om förutsättningarna för att bestämma en längre giltighetstid inte längre föreligger, utlänningen trots påminnelse inte uppfyller sin skyldighet att redovisa studieaktivitet eller inte aktivt deltar i utbildningen. 11En ny lag om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå Regeringens förslag: En tidsbegränsad lag om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå ska införas. Lagen ska innehålla bestämmelser om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, om uppehållstillstånd för fortsatta studier, om uppehållstillstånd efter