prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Diagram 7.5 Skatt på företagsvinster Källor: , och egna beräkningar. Till följd av att den ekonomiska aktiviteten förväntas öka i såväl som omvärlden väntas företagens vinster växa 2017–2020. påverkas dessutom prognosen av regeländringar inom företagsskatteområdet. är effekterna små, medan 2020 ökar regeländringarna skatteintäkterna med . Av skattereglerna bidrar den generella ränteavdragsbegränsningsregeln mest till ökningen av skatteintäkterna, medan sänkningen av bolagsskattesatsen bidrar till en P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 minskning av skatteintäkterna (för en beskriv- ning av dessa och andra reformer på bolags- området, se avsnitt 6). Som andel av BNP ökar intäkterna från skatt på företagens vinster från av BNP 2016–2020 (se diagram 7.5). Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas under kalenderåret närmast före ingången av beskattningsåret. Intäkterna från avkastningsskatten föll 2016, vilket förklaras av att statslåneräntan föll 2015. Även 2017 fortsätter intäkterna från avkast- ningsskatten att minska och det är på grund av fallande statslåneränta 2016. ökar skatteintäkterna (se tabell 7.3) som en konsekvens av en stigande statslåneränta och ett ökat värde på sparandet i pensions- och kapitalförsäkringar. Intäkterna från fastighetsskatten, som utgår för fastigheter som inte räknas som bostads- fastigheter, och från den kommunala fastighets- avgiften beräknas ha ökat 2016 men antas sjunka 2017. Minskningen beror på sänkt fastighets- skattesats för vattenkraftverk i fyra steg 2017– 2020, i enlighet med energiöverenskommelsen. Minskningen beror också på att taxeringsvärdena för elproduktionsenheter förväntas minska i och med fastställande av taxeringsvärdena i den allmänna fastighetstaxeringen 2019. Detta påverkar skatteintäkterna negativt . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 7.6 Fastighetsskatt och fastighetsavgift Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Som andel av BNP minskar intäkterna från fastighetsbeskattningen något 2015–2020 (se tabell 7.6). Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgå till (se tabell 7.7). Intäkterna utgör därmed av BNP. För de kommande prognos- åren väntas en tillväxttakt i intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror på . Tabell 7.7 Skatt på konsumtion och insatsvaror Miljarder kronor, utvecklingstakt i procent, procent av BNP Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. I tabellen ingår skatt på import i punktskatterna och därmed även i skatt på konsumtion och insatsvaror, till skillnad från i tabell 7.3 där skatt på import särredovisas. Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatt kommer främst från hushållens konsumtion. Skattebasen för mervärdesskatten består också av investeringar och förbrukning i verksamheter som saknar skatteplikt, och som därmed inte kan dra av ingående mervärdesskatt. ökade hushållens konsumtion i löpande priser med , medan intäkterna från mervärdesskatten beräknas ha ökat med det dubbla (se diagram 7.6). De höga intäkterna från mervärdesskatten kan delvis förklaras av att investeringarna ökade kraftigt , och då särskilt bostadsinvesteringarna, som till stor del görs av hushåll som inte kan dra av ingående mervärdesskatt. Dessutom var sammansättningen av hushållens konsumtion gynnsam för mervärdesskatteintäkterna. Exem- pelvis var bilförsäljningen särskilt hög. Även 2017 väntas intäkterna från mervärdes- skatten öka kraftigt. Det beror på en fortsatt mycket hög ökningstakt för bostadsinveste- ringarna som låga räntor, högt spa- rande och sjunkande arbetslöshet bidrar till en god utveckling av hushållens konsumtion. Diagram 7.6 Hushållens konsumtion, investeringar och 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: För mervärdesskatteintäkterna finns utfall . För hushållens konsumtion och fasta bruttoinvesteringar finns utfall . Källor: , , och egna beräkningar. –2020 väntas ökningen av mer- värdesskatteintäkterna ligga på i genomsnitt , vilket är i linje med det historiska genomsnittet . Regeringen föreslår i denna proposition en sänkning av mervärdesskatten på förevisning av naturområden från till . Denna regeländring sänker intäkterna från mervärdesskatten med (se avsnitt 6 för en utförlig beskrivning). Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att de oftast utgår med ett visst belopp per enhet snarare än som ett procentuellt påslag på mervärdet. I likhet med vad som gäller för övriga skatter är det på kort sikt konjunkturen som, bortsett från regeländringar, främst påverkar utvecklingen av punktskatteintäkterna. ökade intäkterna från punktskatter med , vilket är en kraftig ökning. Den förklaras till stor del av diverse regeländringar, exempelvis höjd energiskatt på bensin och diesel. väntas intäkterna från punktskatter öka med endast . Detta trots en hög tillväxt och diverse regeländringar, bl.a. införandet av en kemikalieskatt och höjd alkoholskatt och energiskatt på el. Den svaga ökningen av intäkterna från punktskatterna förklaras av utfasningen av skatten på termisk effekt i kärnkraftverk samt en minskad användning av bensin- och dieselbränsle. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 –2020 bedöms intäkterna från punktskatterna öka starkare, med i genomsnitt . Det beror till största delen på att flertalet skattesatser är indexerade och skrivs upp med inflationen, som väntas stiga framöver. De regeländringar som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition höjer sammantaget intäkterna från punktskatterna med . Det rör sig om införandet av en skatt på flygresor och förändringar av fordons- skatten där ett bonus–malus-system införs. Regeringen föreslår vidare att skatt på kemikalier och flygresor ska indexeras och därmed skrivas upp med inflationen. Skatt på naturgrus och skatt på avfall föreslås skrivas upp med inflationen plus . Dessutom genomförs flertalet förändringar inom energi- och koldioxidskatten för att kunna fastställa långsiktigt hållbara spelregler för biodrivmedel. Se avsnitt 6 för en utförlig beskrivning av regeländringarna på punktskatteområdet. Restförda och övriga skatter Restförda och övriga skatter består av restförda skatter, omprövningar, anstånd, skattetillägg, förseningsavgifter och intäkter som förs till fonder. beräknas intäkterna från rest- förda och övriga skatter uppgå till (se tabell 7.3). beräknas intäkterna öka medan de faller tillbaka 2020. Lite drygt hälften av intäkterna utgörs av avgifts- uttaget till resolutionsreserven och utvecklingen av inkomsterna förklaras i huvudsak av ett förändrat avgiftsuttag för resolutionsavgiften. Styrelsen i meddelade att banken avser att flytta huvudkontoret från till . Flytten avses genomföras . Den aviserade flytten beräknas inte få några väsentliga effekter för statens inkomster och utgifter . Effekterna kan bedömas först när ytterligare omständigheter kring omstruktureringen har klarlagts. Rege- ringen avser att återkomma med en redovisning av konsekvenserna i kommande ekonomiska propositioner. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. Skattekvoten på- verkas normalt främst av regelförändringar i skattesystemet. Den ökade med nästan en procentenhet 2016, vilket främst förklaras av förändringar i skattelagstiftningen. Även en stark ökning av intäkterna från mervärdesskatt bidrog till ökningen detta år. sjunker skattekvoten , vilket främst förklaras av att hushållens kapitalskatt och energiskatter utvecklas något långsammare än BNP. väntas skattekvoten fortsätta sjunka något. Det förklaras av förändrade skatte- regler, bl.a. sänkt skatt för pensionärer, men även av att energiskatter och hushållens kapitalskatter fortsatt minskar i förhållande till BNP. Tabell 7.8 Skattekvot 2015–2020 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: , och egna beräkningar . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 7.9 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -7,4 -2,3 -4,6 -3,8 -0,3 Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag Ändringar av grundavdraget (pensionärer) -1,8 -4,4 Slopad skattefrihet för förmån av privat hälso- och sjukvård -0,1 -0,1 -0,3 Höjd särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag -0,1 -0,1 -0,7 -1,8 -5,5 -4,3 -0,7 -1,3 -1,3 -0,5 -4,2 -4,3 -2,0 Utvidgat växa-stöd till aktie- och handelsbolag -2,3 Förändringar i nedsättningen av socialavgifter för unga -0,1 -0,5 -0,8 -2,1 -0,6 -0,6 -1,2 -1,2 -1,2 -1,0 -1,2 -1,2 -1,2 -1,0 Övriga skatter på kapital -0,3 -0,4 Beskattning vid överlåtelse av fastighet till juridisk person Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen, avkastningsskatt på pensionsmedel -0,6 -0,2 -0,3 -0,4 -0,3 -0,1 Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer m.m. -1,9 -2,3 Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. Restförda och övriga skatter -2,5 -3,9 -3,9 -4,0 -5,0 Totala skatteintäkter, exkl. utdebitering -3,9 -4,0 -5,0 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Tabellen visar både tidigare beslutade och i denna proposition föreslagna och aviserade regeländringar. I de celler i tabellen ovan där det står 0,0 uppgår beloppet till . Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 7.2Inkomster i statens budget I enlighet med budgetlagen (2011:203) tillämpas en periodiserad redovisning av den offentliga sektorns skatteintäkter i budgetpropositionen. Det innebär att skatteintäkterna i avsnitt 7.1 redovisas under det inkomstår då den skatte- pliktiga händelsen ägde rum. Inkomsterna i statens budget ska dock enligt samma lag även redovisas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna av skatterna sker. Av denna anledning tillämpas även en kassamässig redovisning av statens skattein- komster i detta avsnitt. De kassamässiga skatte- inkomsterna består av betalningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan de periodiserade skatte- intäkterna och de kassamässiga skatteinkoms- terna utgörs av periodiseringar. Periodisering- arna består i sin tur av uppbörds- och betal- ningsförskjutningar samt anstånd. Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under posten Övriga inkomster i statens budget framgår av tabell 7.3. Posten innefattar inkomsttyperna 2000–8000. beräknas dessa inkomster uppgå till sammanlagt -. Inkomsterna av statens verksamhet och Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet beräknas minska inkomsterna jämfört med medan inkoms- terna av försåld egendom, de kalkylmässiga inkomsterna och bidragen från EU m.m. beräknas bli högre än föregående år. Tillsammans med övriga mindre förändringar innebär det att posten Övriga inkomster minskar marginellt jämfört med . För perioden –2020 beräknas posten Övriga inkomster uppgå till i genomsnitt -. Inkomster av statens verksamhet Inkomsttypen Inkomster av statens verksamhet består av utdelningar från statens aktieinnehav, affärsverkens och inlevererade överskott, ränteinkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter. dessa inkomster uppgå till (se tabell 7.3). –2020 beräknas inkomsterna av statens verksamhet uppgå till omkring 31 mil- jarder kronor beroende på högre in- komster från statens aktieinnehav. Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas försäljningar av olika slags statlig egendom. Inkomster från försäljningar av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen av dessa inkomster. –2020 görs ett beräkningstekniskt antagande om att försäljningsinkomsterna uppgår till . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas bl.a. inbetalda studiemedelsavgifter avseende återbetalning av studiemedel för lån upptagna och av övriga lån. finansieras studielånen inte med anslag utan med lån i . Inbetal- ningarna på studielån av upplånat kapital dispo- neras för att betala räntor och amorteringar till i stället för att redovisas under denna titel. Detsamma gäller de nya studielån som infördes enligt den nya studiestödslagen. beräknas inkomsterna av ovanstående typ uppgå till , varav studiemedelsavgifterna utgör den största delen. –2020 beräknas inkomsterna från studiemedelsavgifter successivt minska eftersom antalet återbetalare blir färre, och 2020 beräknas inkomsterna uppgå till . Under inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar, amorteringar och statliga pensionsavgifter. Pensionsavgifterna utgör merparten av inkomsterna. beräknas inkomsterna uppgå till . –2020 ökar inkoms- terna successivt och förväntas uppgå till 14 mil- jarder kronor 2020. Hela ökningen förklaras av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder. De största enskilda bidragen erhålls från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska social- I statens budget görs två förändringar av inkomsttitelstrukturen. Följande inkomst- titlar läggs till:1142 Fackföreningsavgift1462 Skatt på flygresor.Ändrad redovisning av inkomsttitlar P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 fonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområdena 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 19 Regional tillväxt, 22 Kommu- nikationer samt 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inkomsterna beräknas sammantaget uppgå till . –2020 beräknas inkomsterna öka något och i genomsnitt uppgå till . redovisas och budgeteras inga sådana utgifter på budgetens inkomstsida. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar, tillkommande inkomster respektive avräkningar i anslutning till Jämförelse med 2017 års Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas i statens budget. uppföljning av statens budget för svarande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på budge- Det gäller t.ex. skatter som I detta avsnitt jämförs prognosen för skatte- tillfaller EU, såsom tullmedel, jordbrukstullar intäkterna i denna proposition med prognosen i komster redovisas också kommunala utjäm- en uppföljning av inkomsterna i statens budget ningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och statens budget . och service till vissa funktionshindrade. skillnaderna finns redovisade i tabell 7.11. tillkommande inkomsterna beräknas uppgå till 7.10 finns de viktigaste ekonomiska antagandena 2017 och i genomsnitt för skatteprognoserna givet genomförda 2018–2020. och här presenterade reformer och en jämförelse De negativa intäkter som för ett visst år med motsvarande antaganden i vårpropo- redovisas som avräkningar består av belopp som redovisats på andra inkomsttitlar på stats- budgeten men som via avräkning ska balanseras. Den största delen av avräkningarna utgörs av Jämförelse med prognosen i 2017 års statliga och kommunala myndigheters kompen- sation för betald mervärdesskatt. ningar redovisas dessutom avgiftsintäkter på myndigheters in- och utlåning till Riksgälds- Intäkterna från skatt på arbete 2016 har kontoret, t.ex. insättningsgarantin och stabili- reviderats ned något jämfört med bedömningen i Avräkningarna beräknas uppgå till 2017 och i genomsnitt utfallet tyder på såväl lägre direkta som 2018–2020. indirekta skatter jämfört med den tidigare lingen förklaras i huvudsak av att kompensationen för mervärdesskatt följer den statliga respektive kommunala konsumtionen. perioden har också reviderats ned. Sammantaget beräknas inkomsttypen Avräk- framför allt intäkterna från och ningar m.m. i anslutning till skattesystemet upp- statlig inkomstskatt som bedöms bli lägre, vilket gå till -2017 och i genom- till stor del förklaras av de regel- snitt -2018–2020. förändringar som föreslås i den här proposit- Här kan bl.a. nämnas förslaget om sänkt Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto skatt för pensionärer. Under inkomsttypen Utgifter som ges som ringen att den tidigare aviseringen om begränsad krediteringar på skattekonto redovisas stöd som uppräkning av skiktgränserna för statlig in- enligt nationalräkenskaperna är att likställa med P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 komstbeskattning inte genomförs. Inflationen förväntas dessutom bli högre jämfört med den tidigare bedömningen, vilket också påverkar uppräkningen av skiktgränserna. Skatt på hushållens kapitalinkomster De prognostiserade intäkterna från hushållens skatt på kapital 2016–2018 har reviderats upp med i genomsnitt jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Det förklaras huvudsakligen av att hushållens utdelningsinkomster och kapitalvinster väntas bli betydligt högre än tidigare beräknat. Till grund för revideringen ligger det preliminära beskattningsutfallet . Även har intäkterna från skatt på hushållens kapital reviderats upp. görs, till skillnad från i vårpropositionen, en modellskattad prognos för kapitalvinsterna, vilket medför något högre vinster detta år. Kapitalvinsterna revideras upp jämfört med vårpropositionen till följd av prognosmetoden som innebär en successiv återgång från den modellskattade nivån 2017 till den historiska andelen av BNP 2019. Även en högre BNP-nivå ger ökade kapitalvinster jämfört med i vår- propositionen. Intäkterna från skatt på företagsvinster – 2020 har reviderats upp med 8 till jämfört med prognosen i vårpropositionen. Det är framför allt det preliminära beskattningsutfallet som visar på betydligt högre skatteintäkter än tidigare beräknat. Upprevideringen beror också på att företagens resultat nu bedöms utvecklas mer gynnsamt och att den makroekonomiska utvecklingen väntas bli mer positiv än vad som antogs i vårpropositionen. Tabell 7.10 Antaganden i skatteprognoserna och föränd- ringar jämfört med ekonomiska vårproposition Årlig procentuell förändring om inget annat anges -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,4 -0,2 -0,4 -0,4 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 -0,4 -0,4 -0,5 -0,4 -0,2 -0,2 -0,8 -0,7 -0,8 -2,1 -1,9 -2,3 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt nationalräkenskapernas (NR) definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 6Medelvärde , procent. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 7.11 Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition och statens budget Jämförelse med ekonomiska vårproposition -6,2 -2,3 -1,8 -12,0 -22,2 -27,9 -6,7 -1,0 -1,9 -10,9 -19,4 -24,1 -3,9 -0,7 -5,0 -6,7 -7,5 -1,6 -1,7 -0,8 -1,3 -3,1 -4,1 -4,0 -105,0 -1,3 -109,1 -0,5 -0,1 -0,6 -0,9 -1,1 -0,7 -12,7 -14,3 -0,6 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,3 -0,3 -1,8 -7,3 -11,6 -1,3 -1,1 -2,8 -3,8 -0,7 -0,4 -1,9 -1,0 -1,4 -1,4 -1,3 -1,4 -1,5 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 -5,7 -3,7 -2,2 -1,7 -1,7 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -35,6 -0,4 -37,1 -0,1 -0,1 Skatt på kapital, hushåll -1,5 -0,7 -1,3 -2,3 -2,3 -0,2 -0,1 -0,9 -0,5 -0,6 -0,3 -0,4 -0,4 -0,4 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,6 -0,6 Skatt på vin m.m. -0,1 -0,2 -0,4 -0,9 -0,6 -1,5 -2,2 -2,2 -0,7 -1,5 -1,4 -1,5 -1,8 Övriga skatter på energi och miljö -0,3 -0,2 -0,4 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,4 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Restförda skatter och övriga skatter -0,8 -3,7 -4,7 -4,7 -0,4 -0,8 -3,7 -0,8 -6,1 -6,6 -0,8 Avgår, kommunala inkomstskatter -685,4 -0,8 -719,0 -0,1 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -233,8 -0,9 -244,7 -0,1 -0,7 -0,4 -0,8 -23,1 -28,5 -17,1 -7,6 -13,4 -1,1 Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Prognosen för intäkterna från avkastnings- skatten är nästan oförändrade 2017, men ned- reviderade 2018–2020 jämfört med prognosen i vårpropositionen. Detta beror på att prognosen för statslåneräntan, som har en avgörande betydelse för intäkterna från avkastningsskatten, har reviderats ned jämfört med prognosen i vårpropositionen. Prognosen för statslåneräntan bestäms av räntorna på 5-åriga och 10-åriga statsobligationer, vilka också har reviderats ned på grund av en nedreviderad prognos för repo- räntebanan. Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift är nedreviderade något jämfört med prognosen i vår- propositionen. Det beror på att taxeringsvärdena för elproduktionsenheter förväntas minska i och med fastställningen av taxeringsvärdena i den allmänna fastighetstaxeringen 2019. Skatt på konsumtion och insatsvaror Prognosen för intäkterna från mervärdesskatt har reviderats upp med i förhållande till vårpropositionen. Det beror på att konsumtion och investeringar väntas öka kraftigare. Dessutom tyder de senaste årens starka utfall för mervärdesskatteintäkterna på att sambandet mellan makrobilden och intäkterna från mervärdesskatt förändrats, dvs. att intäkterna blir något högre vid en given utveckling av hushållens konsumtion och investeringar. De prognostiserade intäkterna från punkt- skatter har sammantaget endast reviderats margi- nellt jämfört med prognosen i vårpropositionen. Däremot har intäkterna från de enskilda skat- terna reviderats. Bland annat väntas intäkterna från koldioxidskatt bli lägre till följd av att energianvändningen av framför allt dieselbränsle har reviderats ned, enligt senaste prognosen från . föreslår rege- ringen i denna proposition ett införande av en flygskatt och ett bonus–malus-system som höjer intäkterna. Restförda och övriga skatter Intäkterna från restförda och övriga skatter är högre 2018 och lägre 2020 jämfört med vårpropositionen. Revideringen förklaras av förslaget i denna proposition om ett förhöjt uttag av resolutionsavgiften med en stegvis nedtrappning av avgiftsuttaget. Resolutions- avgiften är avdragsgill och en viss motverkande effekt uppkommer därför i bolagsbeskattningen. Jämfört med bedömningen i vårpropositionen är prognosen för övriga inkomster upprevide- rad med (se tabell 7.12). har inkomsterna reviderats ned något, medan de reviderats upp . Förändringarna förklaras huvudsakligen av revi- derade prognoser avseende Inkomster av statens verksamhet och Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet. Tabell 7.12 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition -0,4 -0,6 -0,7 Bidrag m.m. från EU -0,9 -0,1 -2,8 -0,7 -1,2 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källa: Egna beräkningar. Uppföljning av statens budget Intäkterna från skatt på arbete har reviderats upp med jämfört med vad som beräknades i statens budget . Det preliminära beskattningsutfallet indi- kerar högre skatteintäkter bl.a. till följd av att husavdraget bedöms bli lägre än vad som antogs i statens budget . Även intäkterna från arbetsgivaravgifterna har reviderats upp, vilket förklaras av en högre lönesumma. bedöms intäkterna från skatt på arbete bli lägre än beräknat i statens budget . Det är till stor del de kommunala skattein- täkterna som bedöms bli lägre. Skatteunderlaget har reviderats ned till följd av lägre inkomster från transfereringar. Skatt på hushållens kapitalinkomster beräknas intäkterna från skatt på hus- hållens kapitalinkomster ha uppgått till . Det är högre än prognosen i den beslutade budgeten . Revideringen förklaras främst av att hus- hållens kapitalvinster och utdelningsinkomster nu bedöms bli betydligt högre. Intäkterna från hushållens skatt på kapital- inkomster bedöms bli högre än beräkningen i budgeten . Även denna revidering kan framför allt förklaras av att hushållens kapitalvinster och utdelningsinkoms- ter väntas bli högre. Att hushållens kapitalvinster bedöms bli högre beror i sin tur på utvecklingen på bostads- och aktiemarknaden. bedöms intäkterna från skatt på före- tagsvinster bli högre än vad som beräknades i den beslutade budgeten . Bedömningen stöds av det preliminära beskattningsutfallet.