prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Åtgärder på arbetsplatsen kan ofta underlätta och påskynda möjligheten att återgå till arbetet, oavsett sjukfrånvarons orsak. I anslutning till regeringens åtgärdsprogram har arbets- marknadens parter inom respektive sektor kommit överens om partsgemensamma avsikts- förklaringar för friskare arbetsplatser och minskad sjukfrånvaro. De åtgärder som vidtas av arbetsmarknadens parter utifrån avsikts- förklaringarna är viktiga delar i att minska sjukfrånvaron. Regeringen kommer tillsammans med parterna att följa upp det påbörjade arbetet och effekterna på sjukfrånvaron. Regeringen ser också över hur rehabiliteringsinsatser för individen kan stärkas inom ramen för rehabiliteringskedjan. 2.6Klimatomställningen ska gå snabbare Klimatet är vår tids ödesfråga. Miljön och klimatet behöver fortsatt integreras i de P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 politikområden där drivkrafterna och lösningarna till miljöproblematiken finns. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Genom att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer visar globalt ledarskap. Det är en central del i det moderna samhälls- bygget. Rika länder har historiskt sett stått för en stor del av klimatpåverkande utsläpp och måste nu gå före och sprida lösningar, som utvecklingsländer ges stöd för klimat- omställning. från är en milstolpe. har världen ett globalt klimatavtal där alla länder utifrån förmåga åtar sig ambitiösare åtaganden. Avtalet slår bl.a. fast att den globala temperaturökningen ska hållas väl och att man ska sträva efter att begränsa den till . Regeringen är pådrivande både inom FN och EU för att få det ramverk på plats som krävs för att fullgöra . Ett klimatpolitiskt ramverk för Regeringen har föreslagit ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:03) som baseras på överenskommelsen inom Miljömålsberedningen (SOU 2016:21 och SOU 2016:47). Det klimatpolitiska ramverket består av en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. Den föreslagna klimatlagen innehåller grundläggande bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete. Detta arbete ska bedrivas på ett sätt som ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra. Lagen reglerar också ett planerings- och uppföljningssystem, med årliga klimatredovisningar och klimatpolitiska hand- lingsplaner. Lagen föreslås träda i kraft . Regeringen avser inrätta ett klimatpolitiskt råd med uppgift att bistå regeringen med en oberoende utvärdering av hur den samlade politik som regeringen lägger fram är förenlig med klimatmålen. Regeringen föreslår i den ovan nämnda propositionen ett långsiktigt klimatmål som innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . De kompletterande åtgärderna, såsom åtgärder i andra länder, får därutöver tillgodoräknas för att nå nettonollutsläpp. (EU ETS). tydlighet för marknadens aktörer och bidrar därmed till nya jobb och investeringar. Regeringen föreslår att utsläppen i utanför EU ETS bör vara lägre än utsläppen och vara lägre. För att nå målen till 2030 får högst av utsläpps- minskningarna ske genom kompletterande åtgärder, och på motsvarande sätt högst för att nå målen till 2040. Kompletterande åtgärder innefattar exempelvis åtgärder i andra länder eller ökat kolupptag i skog och mark. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (förutom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) föreslås också minska med jämfört med . – en fossilfri välfärdsnation måluppfyllelse på miljöområdet visar att har haft en god förmåga att ställa om till ett hållbart samhälle. ska lämna fossilberoendet bakom sig för att bli en grön och biobaserad ekonomi. –2018 ska utsläppen av växthusgaser i tydligt minska. har antagit ett etappmål om att klimatutsläppen ska minska till 2020 jämfört med . Regeringen bedömde i en skrivelse 2015 att målet kommer att uppnås (skr. 2015/16:87). Den förra regeringens inrikt- ning var att en tredjedel av minskningen skulle ske i form av investeringar i andra EU- medlemsstater eller flexibla mekanismer. Regeringens ambition är dock att målet så långt som möjligt ska nås genom nationella insatser. Innovationer och aktivt deltagande av närings- livet har stor betydelse. nya prognoser för klimatmål visar att regeringens politik får tydlig effekt. Prognoserna visar att avståndet till att uppnå klimatmålet till 2020 med endast inhemska åtgärder har minskat från till 0,8 sedan föregående prognos. Regeringens ambition är att presentera ytterligare åtgärder för att helt sluta gapet. Av prognoser framgår även att det krävs ökade ansträngningar för att nå de av regeringen föreslagna klimatmålen till 2030. En del i klimatarbetet inkluderar ambitionen att höja koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i kraftvärmeanläggningar och för bränslen som förbrukas vid viss annan värme- produktion som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (Fi2017/01244/S2). Regeringen införde 2015 ett nytt klimat- investeringsstöd, det s.k. Klimatklivet som är en av regeringens viktigaste insatser för att stödja utsläppsminskningar (se fördjupningsrutan Klimatklivet). Efterfrågan på de åtgärder som omfattas av stödet har ökat och regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget att ytterligare tillförs 2017. Om ansökningstrycket fortsätter att vara högt avser regeringen återkomma till frågan i budgetpropositionen 2018. I diagram 2.7 redovisas regeringens utgifter till allmän miljö- och naturvård. Diagram 2.7 Utgiftsutveckling för UO20 (Allmän miljö och naturvård), 2004–2016 Anm. Utgiftsutvecklingen är i löpande priser. Källa: Egna beräkningar. Fossilfria transporter och resor prioriteras Transportsektorn står för en tredjedel av utsläppen i . Dessa föreslås minska till 2030 jämfört med . Minskade utsläpp från transportsektorn är därför avgörande för att ska nå sina långsiktiga klimatmål. Transportsystemet ska moderniseras, vilket bl.a. innebär att dess miljöpåverkan och utsläpp av växthusgaser minskar (se vidare avsnitt 3.4). Framtidens fordon ska vara mer energieffektiva och anpassas för då fordonsflottan uteslutande drivs på icke-fossila alternativ. Regeringen anser att frågan om fossilfria drivmedel bör drivas i EU. mål om att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020 uppnås med befintliga styr- medel och åtgärder. uppgick andelen förnybar energi i transportsektorn till , enligt en preliminär beräkning från . I Europeiska kommis- sionens utvärdering av miljöpolitik konstateras det att skatteuttaget från transport- sektorn bör öka för att åstadkomma en mer kraftfull miljöstyrning. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från transporter. tillämpas en uppräkning av skattesatserna för bensin och dieselbränsle som utöver indexomräkning via konsumentprisindex även beaktar utvecklingen av BNP. Därutöver har remittering skett av dels förslag om att införa ett bonus–malus-system för nya lätta fordon (Fi2017/01469/S2), dels ett förslag om en reduktionsplikt för minskning av växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle (M2017/00723/R). Regeringens åtgärder ska stärka miljö- anpassade transportslags konkurrenskraft och bl.a. främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa ett tillfälligt eco- bonussystem i i syfte att stimulera överflyttning från väg till sjöfart. Ett förslag om vägslitageskatt för tunga lastbilar har lämnats av (SOU 2017:11) som kommer att beredas vidare. Regeringen avser att arbeta vidare med förslag om en avläsningsbar och, bl.a. utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv, differentierad vägslitageskatt och att återkomma till före mandatperiodens slut. Regeringen anser att det är viktigt att satsa på elektrifiering av transportsektorn för att möjliggöra en fossilfri transportsektor och uppnåendet av andra miljömål. Därför satsar regeringen på innovation och omställning med elektrifiering av transporter. Det finns goda förutsättningar att genomföra en omställning av transportsystemet i städer. Regeringen höjde därför medlen till stadsmiljöavtalen i budgetpropositionen för att satsa på en effektiv kollektivtrafik i städer och ökad cykling. Transportstyrelsen har föreslagit att kommuner ska få möjlighet att införa miljözoner för att förbättra luftkvaliteten. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 De beräknade utsläppen från svenskarnas internationella flygresor motsvarade enligt utsläppen från all bilkörning i landet 2014. Den låga beskattningen av flyget är orimlig i förhållande till dess klimatpåverkan. från innebär dessutom att de globala utsläppen måste minska drastiskt. De system som finns i EU och globalt för att minska utsläppen räcker således inte till. Regeringens ambition är därför att införa en skatt på flygresor. För en mer utförlig beskrivning av området se bilaga 3. Ett mer hållbart energisystem ska ha ett robust elsystem, med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Målet är att av elprodukt- ionen ska bestå av förnybar el 2040. Energi- politiken ska möjliggöra en effektiv och hållbar energianvändning. överlämnade sitt betänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2) till regeringen. Betänkandet bygger på den överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna och samt , och . I betänkandet föreslås två nya energipolitiska mål, ett för förnybar elproduktion och ett för energieffektivisering. Ramöverenskommelsen omfattar bl. a. det ovan nämnda målet om förnybar elproduktion . Överenskommelsen innebär vidare satsningar på förnybara energikällor, att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ska avvecklas och att fastighetsskatten på vattenkraftverk ska sänkas. Skattesänkningarna ska finansieras genom höjningar av energiskatten på el för hushållen och tjänstesektorn. Dessa skatteförslag har lämnats i propositionen Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen (prop. 2016/17:142). ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 överenskommelsens övriga delar pågår inom . Regeringen har genomfört satsningar på solel i form av investeringsstöd. Regeringen har också föreslagit en ny skattenedsättning som innebär att energisskatten för förnybar el som framställs i mindre anläggningar och förbrukas på framställningsplatsen sänks . Förslaget är det första av de aviserade stegen för ett avskaffande av energiskatten på förnybar el som framställs i små anläggningar och förbrukas på samma plats som den framställs. Regeringen har även infört en omsättningsgräns för registrering för mervärdes- skatt vid , vilket bl.a. bedöms gynna mikroproducenter av t.ex. solel. Cirkulär ekonomi för ett mer hållbart samhälle En cirkulär ekonomi innebär en resurseffektiv återanvändning och återvinning av produkter och material. Syftet är att ställa om till ett mer hållbart samhälle, där minskad påverkan på klimat, miljö och hälsa går hand i hand med innovation och nya jobb. Regeringen har sänkt mervärdesskatten på vissa reparationer och infört en skattereduktion för reparationer av vitvaror i syfte att öka återanvändningen och bidra till den cirkulära ekonomin. Utredningen om styrmedel för att förebygga uppkomsten av avfall i syfte att främja en cirkulär ekonomi har lämnat sitt betänkande till regeringen (SOU 2017:22). Utredningen har haft i uppdrag att bl.a. analysera vilka hinder som kan finnas i lagstiftningen och vilka styrmedel som behövs för att öka återanvändningen av produkter. Regeringen har även beslutat om en särskild utredning som ska kartlägga den nya delningsekonomin och se över olika användares rättsliga ställning (SOU 2017:26). Regeringen anser att en hållbar konsumtion har stor betydelse för både den enskilde konsumenten och samhället i stort. I strategin för hållbar konsumtion som presenterades i budgetpropositionen tar regeringen fasta på behovet av de ökade kunskaperna om konsumtionens konsekvenser för enskilda, samhället och miljön. Det är regeringens ambition att miljömålen ska nås. Arbetet med att nå miljömålen har intensifierats och allt fler aktörer i samhället är involverade i olika typer av miljöarbete. Initiativ har tagits på alla nivåer i samhället och nya satsningar och styrmedel är på plats. finns stora behov av ytterligare åtgärder för att ställa om samhället och uppfylla målen. Regeringen vill öka takten i genomförande- arbetet. Miljö och klimat behöver fortsatt integreras i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna till miljöproblematiken finns. Regeringen har främjat gröna investeringar. En mängd olika statliga aktörer erbjuder lån och riskkapital till gröna verksamheter. Dessutom ger flera statliga och kommunala bolag ut gröna obligationer. fick en särskild utredare i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur marknaden för gröna obligationer kan utvecklas (dir. 2016:109). Uppdraget ska redovisas . Regeringen prioriterar bl.a. arbetet med att uppnå en giftfri miljö och har för avsikt att starta upp ett centrum för ökad substitution av farliga ämnen i kemiska produkter och varor. Ett nytt klimatinvesteringsstöd, det s.k. Klimatklivet, infördes av regeringen . Klimatklivet är en av regeringens viktigaste insatser för att stödja utsläppsminskningar på lokal och regional nivå samt stimulera lokal och regional finansiering. Stödet ska huvudsakligen gå till de åtgärder som bedöms ge de största varaktiga minskningarna av utsläpp av växthusgaser per investeringskrona (Förordning 2015:517). ansvararar för att granska ansökningar utifrån klimatnytta och bevilja stöd. Förordningen anger även särskilda förutsättningar för stöd som avser laddnings- stationer för elfordon där inför varje prövningstillfälle ska lämna uppgifter som säkerställer en effektiv utveckling av laddinfrastrukturen. Vid utgången av hade totalt 620 ansökningar beviljats stöd till ett totalt belopp om . Enligt Naturvårds- verkets bedömning har åtgärderna lett till minskade utsläpp av växthusgaser på . Stödet får ges i den omfattning som krävs för att en åtgärd ska genomföras, dock högst av investeringskostnaden. I genomsnitt har stödet utgjort av investeringskostnaden. ansvarar för uppföljning och utvärdering av stöd till laddningsstationer och ansvarar för uppföljning av stödet i övrigt. I uppföljningen av beviljade stöd redogörs för fördelningen mellan olika sektorer. har produktion av biogas beviljats mest stöd (se diagram 2.8). Tranportsektorn är däremot den sektor där flest utsläppsminskningar skett (se diagram 2.9). P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Diagram 2.8 Beviljat stödbelopp per kategori Diagram 2.9 Beräknat årliga minskade utsläpp till följd av beviljat stöd har ett ansvar att bevaka utvecklingen av laddinfrastrukuren över landet. Stöd kan ges såväl till normalladdning som snabbladdning (se diagram 2.10). Diagram 2.10 Totalt antal laddningspunkter Totalt antal utbetalda bidrag P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 2.7Ökad trygghet och säkerhet därför att återkomma i denna fråga i ska vara ett land där alla kan känna sig trygga och säkra. Samhället måste därför stå upp mot brottslighet genom brottsbekämpning, brottsförebyggande arbete och genom att lagföra de individer som begår brott. Brottsligheten har generellt sett minskat , liksom antalet utsatta för våld. har den grova och organiserade brottsligheten ökat. Antalet dödsskjutningar stiger. sker en generell minskning av det dödliga våldet. Regeringen arbetar både med att bekämpa brott och brottens orsaker. För att minska brottsligheten har regeringen tillfört resurser. Regeringen har vidare lämnat förslag om en skärpning av straffskalan för olovlig hantering av explosiva varor (prop. 2016/17:92), som exempelvis handgranater, till de straffnivåer som gäller för grovt vapenbrott. Regeringen har också aviserat ytterligare straffskärpningar för både grovt vapenbrott och olovlig hantering av explosiva varor. För att minska tillgången till explosiva varor avser regeringen att lämna ett förslag till om att ge befogenhet att kontrollera införsel av explosiva varor vid inre gräns. har i budgetpropositionen fått ökade medel för att anställa fler och säkra den största omorganisationen som organisationen genomfört i modern tid. I det arbetet ligger fokus på att få fler poliser närmare medborgarna. har ökat antalet civilanställda, vilket möjliggör för fler poliser att ägna sig åt polisiär verksamhet. Det skapar förutsättningar för att öka närvaron och motverka brottsligheten i de socialt utsatta områdena. Regeringen anser dock att utifrån de stora utmaningar som myndigheten står inför behöver ett tillskott av medel redan innevarande år. Tillskottet på som föreslås i propositionen Vårändringsbudget möjliggör för myndigheten att öka antalet polisanställda ytterligare, vilket innebär att den polisiära kompetensen i än högre grad kan prioriteras dit den bäst behövs. Tillskottet ska även möjliggöra en förstärkning av verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum. Regeringen ser behov av att verksamheten vid fortsätter att stärkas för att möta regeringens ambitioner. Antalet uppklarade brott måste öka. Regeringen har därför gett ett uppdrag till och om ytterligare förstärkt samverkan i det brottsutredande arbetet. Åklagare kommer att bistå utredare och förundersökningsledare. Regeringen har tagit initiativ till en brottsförebyggande satsning och har avsatt för att förebygga brott och öka tryggheten. Regeringen har också presenterat ett nationellt brottsförebyggande program. Vid utryckningar har blåljuspersonal utsatts för stenkastning och hindrats från att utföra sitt arbete. Sådana händelser utgör en risk för både blåljuspersonal och de människor som inte får den hjälp de behöver. Som ett led i arbetet mot detta har regeringen tillsatt en utredning som ska se över möjlig- heterna att ytterligare skydda blåljuspersonal i deras arbete (dir. 2016:115). ska vara ett land där alla har goda livschanser och ser möjligheter att förverkliga sina drömmar. När hoppet om en bättre framtid släcks ökar risken för att man dras till en kriminell bana. Genom bl.a. välfärdsmiljarderna och riktade satsningar till skolor med särskilt svåra förutsättningar har staten gett förutsättningar för mer stöd till skolor i utsatta områden. Mer resurser till ger möjlighet till ökad polisnärvaro i utsatta områden och brottsförebyggande insatser. Arbetet för lika rättigheter och möjligheter, liksom upprustning av miljonprogrammet samt satsningar på kultur och civilsamhälle, är också insatser som kan bidra till att bryta segregationen och öka tryggheten. Regeringen har utsett en särskild utredare för att förbereda och bilda en ny myndighet – Delegationen mot segregation (dir. 2017:33). Inrättandet av delegationen är ett led i att genomföra regeringens långsiktiga reform- program för minskad segregation 2017–2025. Delegationen ska samverka med kommuner, regioner, landsting, forskare, näringsliv och organisationer i det civila samhället. Syftet med det samlade reformprogrammet är att lyfta socialt utsatta områden och att påverka och förändra de mekanismer, inom bl.a. bostads- och utbildningsområdet som bidrar till segregation. Regeringen ser allvarligt på det förhöjda terrorhotet och det ökade hotet från våldsbejakande extremism. Säkerhetspolisen har tilldelats ökade resurser kommande år i syfte att förstärka myndighetens förmåga att förebygga och förhindra terrorism m.m. Regeringen fortsätter arbetet mot korruption och har inrättat en som bl.a. ska ge stöd för mer rättsäkra upphandlings- procedurer. För att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen har regeringen bl.a. gett en särskild utredare i uppdrag att utvärdera tillämpningen av bidragsbrottslagen. En del av uppdraget består av att utredaren ska överväga om det finns skäl att ändra lagarnas tillämpningsområden till att omfatta olika arbetsmarknadspolitiska stöd (dir. 2016:61). Mäns våld mot kvinnor ska motverkas En viktig del i det brottsförebyggande och brottsbekämpande arbetet är att motverka mäns våld mot kvinnor, vilket är ett av de yttersta uttrycken för ojämställdhet. Regeringen presenterade en tioårig nationell strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor. Strategin började gälla och inbegriper arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck, våld i nära relationer samt mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Att utveckla våldsförebyggande insatser är särskilt angeläget. Arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck är en av regeringens viktigaste prioriteringar inom jämställdhetspolitiken. Strategin sätter också fokus på mäns delaktighet och ansvar för att stoppa våldet. Som en del av detta arbete har resurserna till landets kvinnojourer stärkts. Inom ramen för strategin kommer regeringen att genomföra ett omfattande åtgärdsprogram 2017–2020. Ett försämrat säkerhetspolitiskt omvärldsläge Gemensam säkerhet, att bygga säkerhet i samverkan med andra länder och organisationer, är en hörnsten i svensk säkerhetspolitik. Omvärldsutvecklingen är fortsatt negativ. Den försvarspolitiska inriktningen ligger fast. Det enskilt viktigaste under P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 försvarsbeslutsperioden är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade operativa förmågan i totalförsvaret. Personellt och materiellt uppfyllda krigsförband som är samövade är avgörande för att detta ska kunna uppnås. Beredskapsanpassningar genomförs nu till följd av omvärldsläget. Därutöver har regeringen fattat beslut om att aktivera skyldigheten att genomgå mönstring och att fullgöra grund- utbildning med värnplikt. Personalförsörjningen ska så långt som möjligt bygga på den enskildes intresse, motivation och vilja. Det skapar förutsättningar för en långsiktigt hållbar personalförsörjning för det militära försvaret. Till följd av det försämrade säkerhetspolitiska läget ser regeringen behov av att förstärka försvaret redan nu och . I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen tillskott för att öka beredskap och tillgänglighet, förstärka stridsgrupp med luftvärnsförmåga, genomföra övningar och att utöka numerären i redan planerade övningar, höja it-säkerheten, genomföra underhåll samt anskaffa reservdelar och fordon. För det civila försvaret föreslås tillskott för att stärka kommunernas, landstingens och länsstyrelsernas arbete med totalförsvarsplaneringen. Total- försvaret syftar ytterst till att förbereda inför en krigssituation, men ska även utformas så att det kan användas till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället. Händelser i omvärlden har visat på det demokratiska samhällets sårbarhet för angrepp och påverkan från externa aktörer i form av bl.a. it-attacker och informationspåverkan. Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget även tillskott för att stärka arbetet med samhällets informations- säkerhet och robusthet mot angrepp på viktiga samhällsfunktioner. har en lång tradition av ett ambitiöst bistånd och är internationellt sett en stor biståndsgivare. Regeringen har under mandat- perioden successivt ökat biståndet som 2017 uppgår till av bruttonational- inkomsten (BNI). Regeringens mål är att öka biståndet till av BNI . P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Genom ett effektivt bistånd skapar bättre förutsättningar för människor som lever i fattigdom och förtryck.