prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Inom ramen för uppdraget har myndig- heten bl.a. genomfört ett flertal konferenser på såväl regional som nationell nivå samt samverkat med ett flertal myndigheter. Enligt myndigheten finns det behov av samordning och samverkan – både mellan uppdrag och mellan olika funkt- ioner/förvaltningar på nationell, regional och lokal nivå. redovisar även ett förslag på en lägesbildsstruktur (Ku2017/00918/DISK och Ku2017/01412/- DISK). förlängde regeringen myndighetens uppdrag (Ku2017/01428/DISK). har fattat beslut om att närmare utreda hur ett nationellt center för romska frågor kan inrättas (Ku2017/01479/DISK). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 beakta förslagen som lämnats av Kommissionen mot antiziganism i betänkandet Kraftsamling mot antiziganism (SOU 2016:44). Mer kunskap, utbildning och forskning Forum för levande historia har fortsatt uppdra- get om att genomföra en utbildningsinsats om rasism i historien och (Ku2015/00319/KA och Ku2016/01672/DISK). Inom ramen för uppdraget har myndigheten utvecklat en ny temasida på sin webbplats där fakta om olika former av rasism har samlats. har temasidan visats 116 000 gånger. Forum för levande historia har tagit fram forskningsrap- porter och poddsändningar som resulterat i en stor spridning. Drygt 1 100 rapporter har distri- buerats, drygt 800 nedladdningar har skett och en poddsändningsserie har fått 25 800 lyssningar fram /2017. Vidare har Forum för levande historia i samarbete med erbjudit kursen Motverka rasism och främlingsfientlighet i för- skolan och skolan vid tio lärosäten. deltog 380 personer i kursen och är 442 antagna. Regionala konferenser för skolpersonal har genomförts i fem regioner . Forum för levande historia arbetar för närva- rande med att utveckla en digital undervisnings- resurs som riktar sig till lärare i historia för årskurs 7–9 samt gymnasiet och ger övningar i källkritik och historiebruk. Verktyget innehåller historiska källor som exemplifierar svenska händelser om olika former av rasism. Arbetet med att genomföra utbildningsinsat- ser riktade mot fler yrkesgrupper, som ingår i uppdraget, har inletts. Flertalet aktiviteter inom ramen för uppdraget pågår fortfarande. Därmed kan myndigheten endast beskriva tendenser från aktiviteterna. Enligt för levande historia finns det en positiv utveckling mot de av utvecklingsarbetets mål som är riktade mot skolans personal. Inom ramen för uppdrag att vidta kunskapshöjande insatser i skolan om främ- lingsfientlighet och liknande former av intole- rans har myndigheten fortsatt att utveckla material till stöd i frågorna och annat metodstöd (Ku2017/00394/DISK). Utöver ovan nämnda samarbete med Forum för levande historia har bl.a. tagit fram konkreta scenarier och diskussionsfrågor för kollegialt utvecklings- arbete som publicerats på myndighetens webb- plats. Därutöver har haft i uppdrag av regeringen att redovisa hur verksamheter som tillgängliggör konst och kultur främjar ett öppnare samhälle (Ku2017/00600/DISK). DO:s uppdrag om att vidta kunskapshöjande åtgärder om afrofobi (Ku2015/01668/DISK) har bidragit till att skapa en arena för samtal och kunskapsutbyte mellan afrosvenska organisat- ioner, offentliga aktörer och forskningen (Ku2017/01002/DISK). Regeringen har förlängt och förstärkt MUCF:s uppdrag att motverka homofobi, bifobi och transfobi och genomföra insatser för en öppen och inkluderande miljö i skolan för unga hbtq-personer (Ku2017/00690/DISK). Resultatet av arbetet så här långt framgår nedan under Lika rättigheter och möjligheter för hbtq- personer. För att kartlägga forskningen om rasism på arbetsmarknaden har regeringen gett Veten- skapsrådet ett särskilt uppdrag (U2016/04442/F). Kartläggningen, som rappor- terades till regeringen , visar att forsk- ning av relevans för att öka kunskap om rasism på arbetsmarknaden bedrivs inom en rad olika discipliner och forskningsteman. Av rapporten framgår bl.a. att en sammanställning av aktuellt kunskapsläge i gällande förekomsten av diskriminering av personer som utifrån utseende och/eller namn antas ha ursprung i länder utan- för , främst och , bekräftar att diskriminering vid framför allt rekrytering förekommer. Ökat stöd och fördjupad dialog med det civila samhället Regeringen bjöd in till ett sakråd om genomförandet av den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Ett stort antal myndigheter och organi- sationer i det civila samhället deltog i sakrådet. Deltagarna lämnade förslag och synpunkter på hur genomförandet kan ske på bästa sätt inom de fem strategiska områdena. MUCF fördelade ca enligt förordningen (2008:62) om stats- bidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans, vilket är mer jämfört med . Av de 22 organisation- erna som fått bidrag arbetar 13 med antisemit- ism, 17 med islamofobi, 13 med afrofobi, 13 med antiziganism, 8 med homofobi och transfobi och 3 med rasism mot samer. Fem organisationer arbetar med annan form av rasism eller intole- rans. Enligt MUCF har statsbidraget till verksam- heter mot rasism och liknande former av intole- rans bidragit till att förebygga och motverka dessa företeelser genom att ny kunskap har tagits fram, metoder för lärande verktyg har utvecklats, möten mellan olika grupper har skap- ats och information har spridits på olika sätt. MUCF beviljade även till den verksamhet som Exit bedriver för att hjälpa människor att lämna nazistiska och rasistiska miljöer. Stödet till Exit har framför allt medverkat till att ge individbaserat stöd till avhopp, anhörigstöd och en stödtelefon till de som är i behov av verksamhetens expertis, men också till att bidra med kunskap till yrkesverk- samma som möter målgruppen i sitt arbete. Förstärkt förebyggande arbete på nätet har av regeringen fått i uppdrag att kartlägga skyddet av barn och unga på inter- net vad avser rasism, liknande former av fientlig- het, hatbrott och extremism. Myndigheten har bl.a. genomfört informations- och datainsamling av uppgifter från en stor mängd myndigheter och organisationer från det civila samhället (Ku2017/00587/DISK). Regeringen har även gett myndigheten i uppdrag att genomföra ment i syfte att höja kunskapen om rasism och liknande former av fientlighet på internet bland barn och unga (Ku2017/00785/DISK). Lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer Regeringen har fortsatt arbetet för att stärka hbtq-personers rättigheter utifrån den nationella strategin och dess olika fokusområden med de strategiska myndigheterna DO, Folk- hälsomyndigheten, , och . Arbetet har särskilt fokuserat på transpersoners lika rättigheter och möjligheter. Statskontoret har utvärderat regeringens strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (Ku2016/01608/DISK). Statskon- torets övergripande slutsats är att de statliga 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 insatserna och strukturen i strategin har bidragit till att uppfylla strategins övergripande mål. Statskontoret anser dock att styrning, samord- ning, uppföljning och prioritering av insatser kan förbättras. Förbättrade förutsättningar för efterlevnaden av transpersoners rättigheter Inför 2016 aviserade regeringen ytterligare insatser för att förbättra transperso- ners situation. Detta har bl.a. resulterat i att regeringen tillsatte en utredning för att kartlägga transpersoners villkor och situ- ation i samhället (dir. 2016:102). Utredaren har i uppdrag att föreslå konkreta insatser i syfte att bidra till förbättrade levnadsvillkor och ett tryg- gare livsutrymme för transpersoner. Vidare ska utredaren belysa hur personer som genomgår könskorrigering uppfattar utredning, vård och behandling. I en lagrådsremiss som beslutades föreslås bl.a. att det straffrättsliga skyddet för transpersoner ska utvidgas och att uttrycket könsöverskridande identitet och uttryck ska ersättas med könsidentitet och könsuttryck bl.a. i diskrimineringslagen. Avsikten är att en propo- sition ska beslutas . Vidare har regeringen tagit initiativ till ett lagförslag om ersättning till dem som drabbats av det tidigare steriliseringskravet i samband med ändring av könstillhörigheten. Förstärkt kunskap och synlighet om hbtq-frågor De strategiska myndigheterna – DO, Socialsty- relsen, , och – vilkas uppdrag är reglerade i respektive myndighets instruktion och därmed finansierade inom respektive utgiftsområde, har genomfört en rad olika åtgärder. Bland annat har det bidra- git till att kunskapen om hbtq-personers situat- ion och levnadsvillkor ökat och frågor som rör hbtq-personers situation har även fått ökad syn- lighet inom myndigheternas olika verksamhets- områden. Från anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. avsattes för att stärka hbtq-personers lika rättig- heter och möjligheter. tilldelades för att finansiera insatser enligt förordningen (2014:1542) om statsbidrag till kommuner och landsting för att öka kun- skapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation. tilldela- des även för att höja kunskapen 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 om hbtq-personers situation och levnadsförhål- landen och hur diskriminering kan ta sig uttryck inom område. MUCF tilldelades för att genomföra insatser för en öppen och inkluderande miljö i skolan för unga hbtq-personer. Sammantaget har de avsatta medlen bl.a. resulterat i ett ökat antal projekt, utbildningar och konferenser som bedöms ha bidragit till en ökad kunskap om hbtq-personers situation och därigenom även till arbetet mot diskriminering, homofobi och transfobi. Vidare fattade regeringen beslut om att ge i uppdrag att fortsätta utveckla kompetensen i hbtq-frågor. Detta för att säkerställa det fortsatta arbetet med hög rättslig kvalitet i asylärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas (Ju2017/05955/). Stödet till hbtq-organisationer inom det civila samhället avsattes ca för stöd till organisationer inom det civila samhället enligt förordningen (2008:349) om statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskri- dande identitet eller uttryck. MUCF lyfter i sin redovisning fram att en stor del av bidraget medverkar till att upprätthålla den ordinarie verksamheten hos organisationer för att dessa ska kunna delta i och bedriva påverkansarbete samt utbilda i hbtq-frågor. Samtliga bidragsta- gande organisationer ger exempel på att deras arbete bidragit till externa effekter på samhälls- nivå. Att inte utsättas för diskriminering är en mänsk- lig rättighet. Trots det är vårt samhälle långt ifrån fritt från diskriminering. Den ökade segregat- ionen i samhället med stora skillnader i utbild- ningsnivå och stor konkurrens om arbeten inne- bär också en risk för ökad diskriminering inom flera centrala samhällsområden. Anmälningarna om diskriminering ger en fingervisning om före- komsten av diskriminering inom olika samhälls- områden och de vanligaste diskrimineringsgrun- derna, men det är svårt att få en heltäckande bild då mörkertalen är stora. Regeringens bedömning är att det arbete som DO tillsammans med antidiskrimineringsbyrå- erna bedriver har en central roll för individers möjlighet att hävda sina rättigheter och är grundläggande i arbetet för att motverka diskri- minerande strukturer. DO:s uppdrag är brett och stort och berör många olika områden och antidiskriminerings- byråerna bedriver ett omfattande arbete på lokal och regional nivå. är möjligheterna begränsade att ge individer möjlighet att hävda sina rättigheter och arbeta för att motverka diskriminerande strukturer. Regeringens bedömning är att DO:s arbete med att utreda fler ärenden, bedriva generell tillsyn inom områ- den med förändringsbehov och arbetet med tillsyn över arbetsgivares och utbildningsanord- nares förebyggande arbete, s.k. aktiva åtgärder är avgörande. Flera aktörer behövs också för att bedriva ett effektivt arbete mot diskriminering. Antidiskrimineringsbyråernas arbete visar på vikten av att effektivt motverka diskriminering på lokal och regional nivå och det finns en stor efterfrågan på deras verksamheter. Vidare är regeringens långsiktiga reformpro- gram för att minska segregation 2017-2025 en viktig del i arbetet då centrala utgångspunkter bl.a. är att stärka individers åtnjutande av sina mänskliga rättigheter samt att uppmärksamma ojämlikhet och normer som ligger till grund för att människor diskrimineras (se vidare avsnitt 6). Även om det formella skyddet mot diskrimi- nering fortsatt har stärkts bedömer regeringen att det fortfarande finns brister i lagstiftningen när det gäller skyddet mot diskriminering. Vidare kommer regeringen noga följa det nya kravet i diskrimineringslagen på årliga lönekart- läggningar för arbetsgivare med minst tio anställda. För att bekämpa rasismen och hatbrotten krävs en helhetssyn. Utvecklingen i dagens är komplex. Å ena sidan visar undersök- ningar att stöd för öppenhet och inkludering ökar men å andra sidan vittnar många om ett mer hätskt samhällsklimat där rasismen visar sig allt tydligare. SOMundersökningen 2016 är andelen som upplever läget som ”mycket oroande” avseende ökad främlingsfientlighet jämfört 2015. Det samlade grepp som tagits i arbetet mot rasism och liknande former av fientlighet genom den nationella planen ger, enligt regeringens bedömning, förutsättningar för en fortsatt posi- tiv utveckling. Regeringens bedömning är att de insatser som genomförts har bidragit till en ökad kunskap om hur strukturell rasism och liknande strukturer förekommer i samhället. Den nationella planen bidrar till att synliggöra de olika formerna av rasism och liknande former av fientlighet. Genom att regeringen har identifierat särskilt viktiga strategiska områden finns för- bättrade förutsättningar för att rikta insatser där de främst behövs. Den inrättade strukturen för samordning och uppföljning samt de ökade krafttagen mot rasism, liknande former av fient- lighet och hatbrott har skapat en bättre grund för myndigheters och det civila samhällets fort- satta insatser. Regeringen bedömer att arbetet med lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer har gått framåt genom de olika insatserna inom ramen för strategin. Statskontorets utvärderingar visar dock att roll- och ansvarsfördelning, styr- ning och samordning, uppföljning samt priorite- ring av insatser kan förbättras. Hbtq-personer är alltjämt en utsatt grupp i samhället när det gäller diskriminering, trakasserier, hot, våld och hat- brott. Psykisk ohälsa, självmordstankar och självmordsförsök är framträdande problem, i synnerhet bland unga transpersoner. Det ökade antalet asylsökande har också aktualiserat frågan om hur hbtq-personer behandlas i asylprocessen. Regeringen arbetar för att trygga flyktingars och asylsökandes mänskliga rättigheter, i linje med vad internat- ionella granskningsorgan fört fram. Uppdraget till är därför viktigt. Skyddet mot diskriminering är en av hörnste- narna i arbetet för de mänskliga rättigheterna. ska vara ett land där alla människor erkänns för vilka de är, får rätt att definiera sig själva och har tillgång till lika rättigheter och möjligheter. De personer som utsätts för diskriminering ska kunna få sina rättigheter tillvaratagna, men det ska också finnas ett effek- tivt förebyggande arbete mot diskriminering. Regeringen fortsätter arbetet för att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter. DO tillförs för att fler människor ska få sina 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 rättigheter tillvaratagna och för att motverka de diskriminerande strukturer som finns. Därutö- ver genomför regeringen en satsning för att stärka det lokala och regionala arbetet mot dis- kriminering. Ett aktivt förebyggande arbete mot diskriminering ska finnas över hela landet. Rege- ringen föreslår att tillförs för antidiskrimineringsbyråernas verksamheter. Regeringen kommer fortsatt arbeta för att stärka skyddet mot diskriminering. beräknas diskrimineringslagens undantag gällande diskriminering i form av bristande tillgänglighet för företag med färre än tio anställda vara borttaget. Beredningen av betän- kandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) fortsätter. Fortsatta insatser vidtas därutöver för att bekämpa den diskriminering och bristande kunskap som finns på bostads- och arbetsmarknaden. Detta kan bidra till mins- kad segregation i enlighet med regeringens lång- siktiga reformprogram för minskad segregation 2017–2025. Arbetet med reformprogrammet ska präglas av ett icke-diskrimineringsperspektiv. ska vara ett land fritt från rasism och hatbrott. Principen om alla människors lika värde och rättigheter måste värnas. Den nation- ella planen mot rasism, liknande former av fient- lighet och hatbrott är ett centralt verktyg för att förebygga och motverka rasism och polarisering i samhället och skapa förutsättningar för ett solidariskt och sammanhållet . Samord- nings- och uppföljningsansvariga myndigheten för levande historia är en viktig aktör i genomförandet av planen. Ytterligare insatser inom de strategiska områden som identifierats i planen kommer att initieras och särskilda insatser kommer att vidtas för olika utsatta grupper. Det är viktigt att fortsätta synliggöra afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi, rasism mot samer samt homo-, bi- och transfobi som finns i samhället och genomföra åtgärder för att motverka dessa. Alla i vårt land ska ha grundläggande kun- skaper om nazismens brott mot mänskligheten. Regeringen kommer bl.a. att möjliggöra håg- komstresor till förintelsens minnesplatser (se även utg.omr. 1 avsnitt 8.15.1). Arbetet för att säkerställa hbtq-personers fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna fort- sätter. Regeringen kommer att återkomma med åtgärder inom ramen för strategin. De rekom- mendationer som Statskontoret lämnat kommer att beaktas. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Den utsatthet och den psykiska ohälsa som finns hos hbtq-personer måste motverkas. De förslag som utredningen ställning och bättre levnadsvillkor för transpersoner (Ku 2016:05) presenterar kommer att beredas och analyseras. De initiativ som rege- ringen tagit till två nya lagar innebär att den juridiska och medicinska delen i processen att ändra kön särskiljs. Dessa föreslås ersätta lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall. Regeringen tar därmed nästa steg i arbetet för lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer, särskilt utifrån den enskildes rätt att definiera sin könstillhörighet. Regeringen har också tagit initiativ till ett lagförslag som innebär att personer som drab- bats av det tidigare steriliseringskravet i könstill- hörighetslagen kommer att kunna ansöka om ersättning av staten (se även utg.omr. 9, avsnitt 3). Vidare kommer regeringen noga följa uppdra- get till för att i asylprocessen trygga hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter. Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 123 786 tkr prisnivå. 3Motsvarar 123 786 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Diskrimineringsom- budsmannens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för . Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. För att fortsätta stärka arbetet mot diskrimine- ring ökas anslaget till Diskrimineringsombuds- mannen med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 Diskrimineringsom- budsmannen . beräknas anslaget till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 4.7.22:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser mot diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjlig- heter för hbtq-personer. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organi- sationer för homosexuella, bisexuella, transsexu- ella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering och verksamheter som arbetar för att motverka rasism och liknande former av intolerans. Ansla- get får användas för administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Tabell 4.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Erhållet/föreslaget bemyndigande Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2019. Skälen för regeringens förslag: Inom ansla- get beviljas bl.a. statsbidrag till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering och organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskri- dande identitet eller uttryck. Det är ideella orga- nisationer och verksamheter har begränsade ekonomiska resurser där statsbidraget är centralt för verksamheten. För organisationerna är det av stor betydelse att få en ökad förutsägbarhet när det gäller vilka bidrag de kan räkna med näst- kommande år. Det gör det möjligt att planera verksamheten mer effektivt. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. besluta om bidrag som medför behov av fram- tida anslag på högst 2019. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att stärka det regionala och lokala arbetet mot diskriminering över hela landet ökas ansla- get med . beslutade och aviserade anslagsför- ändringar innebär att anslaget minskas med 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2018 och 2020 samt att anslaget ökas med 2019 och ytterligare 2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Åtgärder mot diskrimi- nering och rasism m.m. . beräknas anslaget till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Här redovisas regeringens bedömning av måluppfyllelsen för de jämställdhetspolitiska målen utifrån de åtgärder som finansieras från utgiftsområde 13, anslag 3:1 Särskilda jämställd- hetsåtgärder. Jämställdhetspolitiken är sektors- övergripande. Övriga insatser på jämställdhets- området redovisas därför inom andra berörda utgiftsområden. Insatser som rör diskriminering på grund av kön redovisas under avsnitt 4 Disk- riminering inom detta utgiftsområde. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet 3:3 Bidrag för kvinnors organisering 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Regeringen angav i skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10) att målstrukturen för jämställdhetspolitiken be- höver kompletteras. Regeringen fattade därför beslut om att jämställd utbildning och jämställd hälsa ska utgöra nya delmål.