prop · H403176 · 2017-04-06 00:00:00 — Det betyder att av de arbetskraftsinvandrare (exklusive bärplockare) som kom –, och därför haft möjlighet att ansöka om permanent uppehållstillstånd , har fått permanent uppe- hållstillstånd i Sverige.77 Den största gruppen bland de som beviljats permanent uppehållstillstånd, 12 pro- cent, kommer från , följt av medborgare i , , och , (ärendedatabas 2016). Av de arbetskraftsinvandrare som beviljades permanent uppehållstillstånd –2014 (4 100 personer i åldrarna 25–) hade de flesta ett förvärvsarbete år 2014.78 Nio av tio hade sin huvudsakliga inkomstkälla från förvärvsarbete (se diagram 4).79 74Migrationsverket 2016e, jfr kap 7. 75Migrationsverkets årsredovisning 2008 s.61. Reglerna, i dess lydelse före , medgav permanent uppehållstillstånd efter särskild prövning när det bedömdes finnas brist på den aktuella kompetensen som inte förväntades lösas ens på . 76Nästan 600 av de 7 100 permanenta arbetstillstånden beviljades –2011, vilket betyder att dessa PUT till stor del grundar sig på arbetstillstånd som beviljades innan reformen sjösattes. Först hade de första arbetskraftsinvandrarna i det nya systemet uppnått kvalifikationskraven för permanent uppehållstillstånd. De nya tillfälliga reglerna för anhöriginvandring, se kap 1, kan dock komma att påverka antalet som ansöker om PUT. 77De arbetskraftsinvandrare som beviljats arbetstillstånd (förstagångstillstånd) efter 2011 har teoretiskt sett inte ens haft behörighet (arbete i ) att ansöka om PUT. Av de som fått ar- betstillstånd 2009–2013 hade ungefär hälften(exklusive bärplockare, övriga icke folkbokförda inklude- rade) fortfarande uppehållstillstånd av något slag, inklusive arbetstillstånd, (se tabell 2, avsnitt 4.4.5). 78Eftersom vi tittar på inkomster här måste vi begränsa undersökningen till dem som fick permanenta uppehållstillstånd 2009–2014. Många permanenta uppehållstillstånd beviljades 2015. 79En högre andel arbetar i denna grupp än i befolkningen i stort och en lägre andel har ekonomiskt bistånd och olika ersättningar än i befolkningen i stort. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Diagram 4 Huvudinkomstkälla för f.d. arbetskraftsinvandrare () som beviljats permanent uppehållstillstånd (PUT) efter . Källa: ärendedatabas (2016) och SCB/RAKS. Nästan en fjärdedel av dem som har sin huvudsakliga inkomst från arbete (24 pro- cent) tjänade mer än (vilket är en betydligt högre andel än bland övriga svenska befolkningen). Av dem som har sin huvudsakliga inkomst från arbete, var det som tjänade , vilket betyder att deras genomsnittliga månadsinkomst legat under 13 000 kronor.80 4.4.3 Arbetskraftsinvandrare som kommer med familj Arbetskraftsinvandringssystemet möjliggör för arbetskraftsinvandrare att ta med sig sina anhöriga. Många tar också med partner och familj. Majoriteten av arbets- kraftsinvandrarna kommer dock hit utan anhöriga, vilket sannolikt beror på att många arbetskraftsinvandrare själva är unga: av alla som kom –2015 (exklusive bärplockare) var . 80Av tabell 5 i bilaga 2, framgår att hade en inkomst och att saknade inkomster från arbete. Av diagram 4 framgår att bland dem som har arbetsinkomster är sådana som har arbetsinkomster, men en annan huvudsaklig inkomstkälla. Här utgår vi från att dessa hamnar på de allra lägsta inkomsterna och drar därför bort från kate- gorin ”inkomst under 156 000kr”. av totalen – av de med arbete som huvud- saklig inkomstkälla – är således personer som har sin huvudsakliga inkomst från arbete, med en års- inkomst . 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Sammanlagt har ca 50 000 personer beviljats uppehållstillstånd som anhöriga till arbetskraftsinvandrare. Det innebär att varje arbetskraftsinvandrare (exklusive bär- plockarna) haft med sig ca 0,8 anhöriga. Mer än hälften av alla medföljande anhö- riga är under 21 år.81 En dryg tredjedel av barnen är eller yngre. Om vi antar att barnen oftast kommer tillsammans med en vuxen anhörig innebär det att av arbetskraftsinvandrarna kan antas komma till med anhö- rig/familj.82 Antalet beviljade tillstånd till anhöriga ökade mycket –2012 men har se- dan dess legat på ungefär samma nivå. Andelen beviljade ansökningar har minskat och följer därmed samma trend som andelen beviljade arbetstillstånd till arbetsta- gare.83 Nästan 9 200 anhöriga, motsvarande av alla medföljande anhöriga som beviljades uppehållstillstånd –, har fått permanent uppehållstillstånd, vilket kan jämföras bland arbets- kraftsinvandrarna. En dryg fjärdedel av beviljade permanenta uppehållstillstånd till anhöriga avser barn . Eftersom det inte går att se hur arbetskraftsinvandrare och anhöriga hör ihop i ärendedatabas, går det inte att göra särskilt exakta beskrivningar av vilka det är som tar anhöriga med sig. Men utifrån anhörigas ursprungsländer verkar det vara så att anhöriga invandrar både med arbetstagare i högkvalificerade bristyrken, och med arbetstagare i mindre kvalificerade överskottsyrken. Den en- skilt största gruppen anhöriga kommer från , totalt av alla tillstånd som beviljades till anhöriga –2015. Andra stora grupper kommer från och , . och är de två länder från vilka anhörigärendena har ökat mest (i absoluta tal) sedan reformen infördes. De anhöriga innebär inte i sig något betydande tillskott till arbetskraftsmarknaden, även om de som fyllt får arbetstillstånd om tillståndstiden är längre än sex 81Arbetstagare kan ta med sig barn som vid inresan är och äldre barn om de är beroende av föräldern för sin försörjning (4 kap. 4 a § UtlF, 2016b s.427–29). 82Eftersom ärenderegister inte kopplar anhörigärenden till anknytningsperson är vi hänvisade till ganska grova uppskattningar. De 73 000 uppehålls- och/eller arbetstillstånd som bevil- jats till anhöriga avser cirka 49 500 anhöriga personer. Vi har vidare antagit att eftersom ungefär hälf- ten av dem är barn, många mycket små, kommer de typiskt sett med ytterligare en anhörig vuxen och ibland ytterligare barn. Därför beräknas 49 500 anhöriga personer motsvara ca 25 000 familje- konstellationer att relatera till de 64 000 arbetskraftsinvandrare (exkl. bärplockare) som kommit. 83Med tanke på att anhörigtillstånd alltid är knutet till den s.k. anknytningspersonens tillstånd enligt 5 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716), och eftersom prövningen av anhörigärenden begränsas till att kontrollera om det finns giltiga vigselbevis och födselattester, samt att personens pass inte är spär- rat i något register, är det förväntat att antal ansökningar och beviljanden följs åt. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? hade en dryg tredjedel av dem en sysselsättning (se bilaga 2, diagram 4).84 För hälften av alla anhöriga som får sin huvudsakliga inkomst från förvärvsarbete saknas uppgift om yrke (SCB/RAKS). Men bland den andra hälften, med yrkesupp- gifter, är den största yrkesgruppen städare/hemservicepersonal/fönsterputsare (av alla med SSYK-uppgifter) följt av servitörer () och univer- sitets- och högskolelärare (). Totalt uppgick andelen anhöriga som arbe- tade inom yrken med höga kvalifikationskrav (av alla som får sin huvudsakliga för- sörjning från arbete och som har SSYK-kod) till – 2014 (se bilaga 2, tabell 6). De anhörigas förvärvsinkomster är ofta mycket låga, vilket kan bero på att de arbetar deltid eller har en låg timlön, eller en kombination. Också bland de anhöriga som är helårsanställda räknas en tredjedel som svagt etablerade, vilket innebär att de har en lön som är av medianlönen i yrket85 (se bilaga 2, tabell 7). 4.4.4 Spårbyte till arbetskraftsinvandringssystemet har det funnits möjligheter för asylsökande att arbeta , genom undantag från kravet på arbetstillstånd, s.k. AT-und.86 När de nya reglerna för arbetskraftsinvandring infördes öppnades en möjlighet för personer som hade arbetat under väntan på ett asylbeslut, och sedan fått avslag, att ansöka om arbetstillstånd.87 Kraven för att få arbetstillståndet beviljat är fler än för ”vanliga” förstagångstillstånd – en f.d. asylsökande måste, förutom att styrka att han eller hon haft en anställning hos samma arbetsgivare , också visa att anställningsvillkoren varit i nivå med svenska kollektiv- avtalen eller vad som är praxis i branschen eller inom yrket. Det måste också finnas ett anställningserbjudande . –2015 beviljades sammanlagt drygt 2 100 arbetstillstånd (förstagångstillstånd) till f.d. asylsökande, dvs. i genomsnitt 300 . Antalet var som högst 2009 och 2010 och har minskat med en liten uppgång , vilket dock inte följer de ökade asylströmmarna till . Många av dessa tillstånd avser lågkvalificerade jobb. Nästan hälften av alla beviljade till- stånd () avser arbete som städare eller köksbiträden. Den största gruppen, 84Sysselsättningsstatus och försörjning kan studeras på enbart folkbokförda anhöriga, av alla medföljande anhöriga i arbetsför ålder saknar ett svenskt personnummer. fanns drygt 900 anhöriga i arbetsför ålder som inte var folkbokförda. 85Etableringsgraden på arbetsmarknaden delas upp i två olika kategorier: ”Etablerad på arbetsmark- naden” och ”Svagt etablerad på arbetsmarknaden”. De som klassas som svagt etablerade på arbets- marknaden är de som – med hänsyn taget till kön, ålder och utbildningsnivå – har en löneinkomst som är av medianinkomsten. En inkomst på av medianinkomsten används av SCB som en definition av relativ fattigdom (SCB 2015). 86Enligt 4 kap 3 a § Utlänningsförordning (1989:547), se prop. 2007/2008:147 s. 41. 2007/2008:147 s. 46-49, bet. 2008/09:SfU3 s. 13, bet. 2013/14:SfU13 s. 12–13. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N av alla beviljade tillstånd, avser medborgare från , följt av () och (). Beviljandegraden inom denna ansökningskate- gori är låg – enbart av alla förstagångsansökningar –2015 fick bifall (se bilaga 2, tabell 8). Att få arbetstillstånd ges till före detta asylsökande beror på att så få arbetar – –2015 var det t.ex. sammanlagt bara knappt 2 000 av dem som varit undantagna från krav på arbetstillstånd för att arbeta som också arbetade (2016). Det betyder att en mycket stor andel av dem som använt sitt undantag från kravet på arbetstillstånd för att arbeta är personer som därefter fått avslag på sin asylansökan och ansökt om spårbyte till arbetskraftsinvandringssystemet. undersökning omfattar inte s.k. informella spårbyten.88 4.4.5 Spårbyte från arbetskraftsinvandringssystemet Det har visat sig att arbetskraftsinvandringssystemet också använts för spårbyte åt andra hållet, som en möjlig väg in till för personer som vill söka asyl. Riks- revisionen undersöker spårbyte från arbetskraftsinvandringssystemet till skyddsbe- hövande genom att följa kohorten arbetstagare som fick arbetstillstånd beviljat un- der perioden –2014 och som blivit folkbokförda i svenska register. Det gör att vi kan följa dessa personers ”grund för bosättning”, dvs. den grund för deras rätt att vistas i landet som finns registrerad hos Migrationsverket.89 På detta sätt kan vi se hur många som beviljats asyl i , men inte hur många som ansökt. 88Personer som fått avslag på asylansökan och inte kunnat byta spår inom systemet, utan rest ut ur landet och ansökt om arbetstillstånd. 89Grund för bosättning registreras av och vidarebefordras till SCB, utifrån aktuellt gällande tillstånd för rätten att uppehålla sig i . Inom varje kategori ingår både tidsbestämda och permanenta uppehållstillstånd. Alla arbetskraftsinvandrare som fått sitt arbetstillstånd beviljat har inte ”arbetsmarknad, ej EU/EES- medborgare” som grund för bosättning i SCB:s mikrodatabas det året arbetstillståndet bevil- jades. Bland alla folkbokförda tredje-landsmedborgare som fick sitt arbetstillstånd beviljat –2014 är det som har denna grund registrerad tillståndet gavs, medan inte har någon uppgift om grund för bosättning. Därtill har ”skyddsbehövande” som grund, medan resten har anhöriganknytning eller övrigt som grund för bosättning. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? av alla som hade arbetstillstånd och folkbokfördes – 2014 hade fortfarande 2014 en registrerad grund för bosättning som ”arbetsmark- nad, ej EU/EES-medborgare” (se tabell 2). av denna kohort hade någon annan grund för bosättning än arbete. Det vanligaste bytet, motsva- rande av fallen, var att personen 2014 i stället var registrerad som ”skydds- behövande”. I förhållande till det totala antalet arbetskraftsinvandrare –2014, dvs. även icke- folkbokförda arbetstagare exkl. bärplockare, är andelen lägre – . Det förekommer att personen byter sin grund för bosättning under sin vis- telsetid i . Tabell 2 för bosättning (GFB) för personer som fått arbetstillstånd (AT) bevil- jat 2009–2014, endast folkbokförda GFB 2014, andel 2009–2014 uppdelat Arbetsmarknad EJ EU/EES-medborgare Anhöriga till ej EU/EES-medborgare* Studerande EJ EU/EES-medborgare Anhöriga arbetsmarknad till ej EU/EES- Övriga tillstånd EJ EU/EES-medborgare Anhöriga till EU/EES-medborgare Ingen registrerad grund för bosättning Totalt: folkbokförda personer 2014 som fick AT beviljat 2009–2014 Källa: ärendedatabas (2016), STATIV/SCB. *Här ingår bl.a. anhöriga till arbetskraftsinvandrare som fått permanent uppehållstillstånd. **Här ingår personer som har uppehållstillstånd som anhörig till en arbetskraftsinvandrare. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.5Arbetsgivarna som använder arbetskraftsinvandrings- systemet I det här avsnittet ska de arbetsgivare90 som använder arbetskraftsinvandringssyste- met beskrivas närmare. Syftet är att, som ett led i uppföljningen av arbetskraftsin- vandringssystemet efter reformen, beskriva de verksamheter som velat använda möjligheten att anställa från tredje land: vilka branscher och typer av arbetsgivare det är. Avsnittet handlar, när inget annat sägs, om de arbetsgivare som erbjudit ett arbete i ansökan om tillstånd, oavsett om alla, några eller inga av de ansökningar arbetsgi- varen kan kopplas till sedan har beviljats. I de flesta fall har de också genomfört en sådan rekrytering. Vi återkommer nedan till skillnader och likheter mellan arbets- givare vars tilltänkta arbetstagare inte får tillstånd, och de vars arbetserbjudande resulterat i arbetstillstånd. 4.5.1 Hur många och vilka arbetsgivare berörs av systemet? Mellan var det, med en försiktig uppskattning, sammanlagt över 20 000 arbetsgivare som använde systemet genom att erbjuda ar- bete till en arbetstagare från tredje land, och för minst 16 000 resulterade arbetser- bjudandet i ett arbetstillstånd.91 Under framför allt ökade både antalet arbetsgivare som erbjöd arbeten och andelen arbetsgivare som inte fick något positivt beslut. var det av arbetsgivarna vars erbjudande om arbete inte i något fall resulterade i ett positivt beslut. 90Med arbetsgivare avses företag eller annan organisation som anställt minst en arbetstagare enligt RAMS sysselsättningsdefinition. 91Sannolikt är siffran i underkant. De identifierade arbetsgivarna i ärendedatabas (2016) uppgår till ca 19 500, men det finns en större mängd ärenden där organisationsnummer inte kan utläsas eller matchas med ett känt organisationsnummer (löpnummer) i databasen LISA:s före- tagspopulation. Om de företag som vi inte har kunnat identifiera har använt systemet i genomsnitt lika ofta som de företag vi har identifierat, och under förutsättning att dubbla registreringar och andra fel är lika vanligt förekommande bland de identifierade som bland de oidentifierade, uppgår antalet unika företag snarare till knappt 25 000. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? 2012, gällde det av arbetsgivarna och 2015 var det (se bilaga 1, tabell 12).92 fanns 6 847 identifierbara arbetsgivare på en eller flera avgjorda ansökningar om arbetstillstånd, och 4 699 av dem fick minst en ansö- kan beviljad. Arbetsgivarna som försökt anställa med hjälp av arbetskraftsinvandringssystemet sedan reformen 2008 utgör av de aktiva arbetsgivarna i riket.93 Andelen arbetsgivare som använt systemet är alltså inte alldeles obetydlig. Dessu- tom inkluderar gruppen – som till består av privata bolag – ekonomiskt betydelsefulla företag. Den samlade nettoomsättningen för de företag som använde systemet utgjorde av företagspopulat- ionens samlade nettoomsättning (se bilaga 1, tabell 13). En femtedel av de arbetsgi- vare som använder arbetskraftsinvandringssystemet tillhör kategorier där utstation- ering är vanligt, dvs. att en arbetstagare är stationerad i men har en anställning och får sin lön i ett annat land. Det gäller utländska bolag (av användarna), arbetsgivare med utländsk koncerntillhörighet (som ut- gör ), och svenska företag med koncerntillhörighet, (11,). Det är inte bara de stora utlandskontrollerade företagen som använt arbetskraftsinvand- ringssystemet, även om över hälften av dem 2009-2013 hade en personalstyrka på 50 personer eller fler. Var tionde hade 5 eller färre anställda. av arbetsgivarna som använder systemet är ideella föreningar, stiftelser eller trossamfund, medan utgörs av statliga myndigheter, lands- ting och kommuner. Dock använde alla landsting använt systemet , liksom av alla kommuner och av de statliga enheterna (myndigheter och statliga affärsverk). av arbetsgivarna som erbjöd arbetskraftsinvandrare jobb 2009– 2013 finns i större städer och deras kranskommuner (se bilaga 2, tabell 9). vet vi att de arbetsgivare som rekryterar arbetskraftsinvandrare är starkt 92Analysen i följande avsnitt bygger på uppgifter från ärendedatabas (2016) där de företag och organisationer som förekommer i arbetstillståndsärenden kopplas till de företag som finns i LISA-databasen med hjälp av organisationsnummer. I ingår företag som har minst en sysselsatt (dvs. en individ har fått en inkomst som överstiger ett visst gränsvärde) under respektive år. Antalet arbetsgivare från register som hade ett organisations- nummer och återfinns i företagspopulationen i är 14 082, varav 11 599 fått åtminstone 1 beviljad ansökan. De arbetsgivare vi har uppgifter om som möjliggör en analys är alltså färre än de arbetsgivare vi kan identifiera (se not 91) på grund av eftersläpning i registren. Vid jämförelser av företagsekonomiska uppgifter avses endast följande juridiska former (andel företag med uppgifter om företagens ekonomi inom parantes): Fysiska per- soner (), handels- eller kommanditbolag (), aktiebolag exkl. finansiella företagen () samt utländska juridiska personer (). Detta innebär att av företagspopulationen i den ekonomiska analysen utgörs av fysiska personer och aktiebolag. 93Antalet unika arbetsgivare med minst en sysselsatt i riket mellan 2009–2013 uppgår till 728 000. Här utesluter vi i jämförelsepopulationen arbetsgivare med en omsättning /år, för att jämförelsepopulationen inte ska innehålla rena hobbyverksamheter och vilande företag. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N koncentrerade till (2014, Beve- m.fl. 2014, s. 45). I avsnitt 4.2 framträder ett antal avgränsade yrkesgrupper som dominerande bland arbetskraftsinvandrarna. Detta mönster är inte lika tydligt i en branschanalys av ar- betsgivarna. Med en grov branschindelning94 ser vi att systemet används av en liten andel av arbetsgivarna i alla branscher. Undantaget är hotell- och restaurangbran- schen där (av restaurangerna och av hotellen) an- vänt systemet – dvs. erbjudit arbete till arbetskraftsinvandrare – sedan reformen. Branscher där andelen arbetsgivare som använder systemet närmar sig är Offentlig förvaltning och Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster där bl.a. städning ingår (se bilaga 1, tabell 13). Finfördelar vi indelningen i branschgrenar och undersöker hur många arbetsgivare som använde systemet 2013 ser vi att det är av arbetsgivarna inom Restaurang som under ett och använde systemet. Inom Öppna sociala in- satser för personer med funktionshinder har av arbetsgivarna (totalt 910 stycken) använt systemet, liksom 9 av 13 arbetsgivare inom Tidningsdistribution och 9 av 90 arbetsgivare inom Trådlös telekommunikation. I stort utgörs de branschni- scher där minst var tionde arbetsgivare använt arbetskraftsinvandringssystemet dock av mycket avgränsade segment inom tillverkning och industri, där antalet ar- betsgivare som erbjudit arbete till arbetskraftsinvandrare inte är större än en hand- full (se bilaga 1, tabell 14). I flera fall är dock den mindre andel arbetsgivare som använder arbetskraftsinvand- ringssystemet ekonomiskt dominerande. När vi tittar på användarnas nettoomsätt- ning på branschnivå ser vi att inom Utvinning av , Tillverkningsindustrin, Information och kommunikation, Hotell och restaurang samt Vård och omsorg stod den mindre andel arbetsgivare som använt systemet för 80, 53, 51, 40 re- spektive av branschens nettoomsättning (se bilaga 1, tabell 13). 4.5.3 Stora skillnader i antal arbetserbjudanden Ovan har vi beskrivit användningen av arbetskraftsinvandringssystemet i termer av hur många arbetsgivare som använt systemet, oavsett om var och en anställt en eller 94Branschindelningarna har gjorts utifrån avdelningsnivån i Svensk Näringsgrensindelning (SNI 2007). Vissa ytterligare aggregeringar har gjorts: Avdelning D och E har slagits ihop och R, S, T och U har slagits ihop. Även avdelning K och L har slagits ihop. I de fall analysen berör ekonomiska variabler avses dock endast avdelningen L (Fastighetsverksamhet) då företagsekonomiska nyckeltal inte finns tillgängliga för avdelning K (Finans- och försäkringsverksamhet). Denna grova indelning används i exempelvis Arbetskraftsundersökningarna (). En förteckning över vilka branscher de olika bok- stavsbeteckningarna står för finns i bilaga 3). R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Här beskriver vi hur många arbetskraftsinvandrare arbetsgivarna anställer, och hur det varierar mellan branscher. Det är vanligast att en arbetsgivare som löser ett rekryteringsbehov med hjälp av en arbetskraftsinvandrare gör det vid en eller högst två rekryteringar . Samma företag anställer sällan en eller fler arbetskraftsinvandrare . De flesta har bara använt systemet för en enda rekrytering sedan reformen genomfördes.95 De arbetsgivare som endast erbjudit en arbetskraftsinvandrare arbete under ett givet år har ungefär samma fördelning över branscher som totalpopulationen. De inne- håller dock en något större andel arbetsgivare som verkar inom branscherna Han- del, där det alltså finns andra företag än de bärgrossister som anställer många bär- plockare, Hotell och restaurang, där de stora arbetskraftsinvandraryrkena kock och restaurangbiträde återfinns, samt Personliga och kulturella tjänster, där den bland ar- betskraftsinvandrare inte obetydliga yrkeskategorin skönhetsvård återfinns (se bi- laga 2, tabell 10). av arbetsgivarna erbjöd ett arbete till fler än 30 arbetskraftsinvandrare (se bilaga 2, tabell 10). Tillsammans anställer dessa procent arbetsgivare runt hälften av alla arbetskraftsinvandrare. Här ingår arbetsgivare som anställt strax över 30, men också de som anställt över 1 000 arbetskraftsinvandrare . Bland dem som anställer över 30 arbetskraftsinvandrare dominerar branscherna IT- och kommunikation (), Jordbruk, skogsbruk och fiske (, inom vil- ken skogsbolag och vissa bärplockningsföretag ingår), Tillverkning (), Verksamhet inom Juridik, ekonomi, vetenskap och teknik (). I två branscher som kan kopplas till stora yrkesgrupper bland arbetskraftsinvand- rarna, IT-yrken och restaurangyrken, används arbetskraftsinvandringssystemet helt olika.