prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — och folkminnen fördelar medel för såväl språkvårdande verksamhet för de nationella minoritetsspråken som för revitaliser- ingsinsatser av de nationella minoritetsspråken. Myndigheten bedömer att projekten som tilldelats medel på olika sätt stärkt de nationella minoritetsspråken och därigenom minoritets- språksanvändarna, vilket regeringen bedömer som positivt. och folkminnen är även den myndighet som har huvudansvaret för arbetet med det immateriella kulturarvet i . Myndigheten har främst arbetat med att bygga upp en nationell förteckning med exempel på immateriella kulturarv. Om arbetet avseende en nationell förteckning utvecklas vidare och de metodiska utmaningar som finns inom arbetet kan hanteras, kan det bli aktuellt att nominera till inter- nationella lista över representativt immateriellt kulturarv. Sådana eventuella nomineringar ska då vila på solid vetenskaplig grund och utgå från den expertkunskap som finns hos och folkminnen och andra berörda kunskapsinstitutioner. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 6.5.13:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Tabell 6.3 Anslagsutveckling 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter, läsfrämjande och ett litteraturpris till minne. Anslaget får användas för utgifter för administration, uppföljning, främjande och genomförande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Skälen för regeringens förslag: Inom anslag- et fördelas stöd till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter. För att skapa goda planeringsförutsättningar för aktörerna inom området bör beslut om bidrag kunna fattas som medför utgifter . har också behov av att fatta beslut om översättningsstöd i förskott eftersom stödets konstruktion innebär att ingen del av det beslutade bidragsbeloppet betalas ut innan det aktuella stödobjektet (boken) är färdig- producerat. Anledningen till det ökade behovet är att det finns stora fördelar om bidragsbeslut inom Bokstart kan fattas . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtid- skrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Tabell 6.4 Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Erhållet/föreslaget bemyndigande P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 6.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Förändring till följd av: BP18: Fria konsten Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för en ökning av stödet till utgivning av litteratur och kulturtidskrifter inom ramen för en bred satsning på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter . beräknas anslaget till respektive . 6.5.23:2 Myndigheten för tillgängliga medier Tabell 6.6 Anslagsutveckling 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 121 756 tkr prisnivå. 3Motsvarar 121 756 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för tillgängliga mediers förvaltningsutgifter. Tabell 6.7 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 6.8 Anslagsutveckling 3:3 och folkminnen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 67 045 tkr prisnivå. 3Motsvarar 67 044 tkr prisnivå. Anslaget får användas för och folkminnens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till terminologiskt arbete. Tabell 6.9 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:3 och folkminnen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:3 och folkminnen . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 7 Bildkonst, arkitektur, form och design Avsnittet omfattar Statens kulturråds bidrags- givning inom bild- och formområdet samt Sta- tens konstråds insatser för den konstnärliga gestaltningen av den gemensamma miljön. Verksamhet inom bild- och formområdet be- drivs dessutom av , National- museum, Riksutställningar (som avvecklades och upphörde som myndighet ) och . Moderna museets, Statens centrum för arkitektur och designs, och Riksutställningars verksamheter redovisas dels i detta avsnitt, dels i avsnitt 11 Museer och utställningar. verksamhet redovisas endast i avsnitt 8 Kulturskaparnas villkor. Vidare omfattas Föreningen form och . Statliga medel till bildkonst, form och design fördelas också via kultursamverkansmodellen till bl.a. länsmuseer, konsthallar och andra regionala och lokala organisationer. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom Bildkonst, arkitektur, form och design, utgiftsområde 17 Bildkonst, arkitektur, form och 4:2 Konstnärlig gestaltning av den 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Summa Bildkonst, arkitektur, form 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. har även antagit mål för statens ar- bete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Målen är följande: –arkitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling, –kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska över- väganden, Tillgängliggörande och främjande av kunskap och intresse för bildkonst Ett antal statliga institutioner arbetar för att tillgängliggöra, främja och synliggöra bild- konsten. Antalet besökare på var bland de högsta i museets historia. Detta kan delvis härledas till fri entré-reformen och delvis till – i oändligheten, som lockade stora mängder besökare. I samband med införandet av fri entré –kulturhistoriska och estetiska värden i be- gjorde museet också en stor satsning på gratis fintliga miljöer ska tas till vara och förstär- visningar på ett antal olika språk, bl.a. finska, persiska och arabiska. Museet har därmed ökat intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska med riktade insatser mot olika målgrupper, t.ex. stärkas och breddas, barn och unga. Denna verksamhet fortsätter att slå nya rekord: byggande, inredande och upphandlande ska som besökte museet i på ett föredömligt sätt behandla kvalitets- arbetar museet för att nå nya svensk arkitektur, formgivning och design målgrupper t.ex. via Superbarnkursen, som är en ska utvecklas i ett fruktbart internationellt konstkurs för asylsökande barn och ensam- kommande flyktingbarn och via Museum Museum, ett utvecklingsprojekt för konst och lärande riktad mot unga i åldern . 2016 bl.a. projektet , som syftar till att ge kunskap om hur dagens mediala bildkultur relaterar till konst och därmed ge de deltagande Bedömningen av resultat inom bildkonst, arki- utveckla sina egna uttryck. tektur, form och design utgår från 2016 även en omfattande programverksamhet, främjande av intresse för och kunskap om som bl.a. syftar till att fördjupa kunskapen och bildkonst, arkitektur, form och design, reflektera över innehållet i det som visas i främjande av konstens frihet, mångfald och avtal angående verksamheten i främjande av tillgänglighet och delaktighet, förutsättningarna för verksamheten och gäller främjande av arbete för att gestaltningen av fr.o.m. och framåt. våra livsmiljöer ska präglas av hållbarhet, Inom ramen för sitt samtidskonstuppdrag har dialog och delaktighet, och Riksutställningar i samarbete med Statens kulturråd genomfört kunskapshöjande insatser. tioner med utgångspunkt i områdets förny- else och utveckling. präglas av den pågående renoveringen och om- Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.5.1). varit centrala för möjligheten att tillgängliggöra samlingarna. , ett samarbete mellan , och , visades i museets tillfälliga utställningslokaler på fram till att de avvecklades . I utställningen visades olika konstnärsroller och de normer, ideal och myter som uppstått kring dem. Maktrelationer utifrån kön, etnicitet, sexualitet och klass sattes i fokus. Totalt ingick 100 verk ur de tre institutionernas samlingar, varav flera av konsthistoriens mest kända namn. Efter avslutad visning på fortsatte utställningen till . Samarbetena med Swedavia och Jern- husen fortsatte att ta samlingarna till nya platser som flygplatser och järnvägs- stationer. En vandringsutställning för barn, Öga mot öga, visades på i , och samt i och i samarbete med Folkets Hus och Parker. 2016 medverkade museet vid utställning- ar på i och Musée Toulouse- Lautrec i genom större utlån ur samling- arna, vilket även bidrog till att synliggöra samlingarna internationellt. har fortsatt med utvecklingsarbetet kring offentlig konst för att skapa större relevans för konsten i de gemensamma rummen. Detta har bland annat inneburit nya metoder och format för gestalt- ningar och ett tydligt fokus på spridningen av kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö, såväl nationellt som interna- tionellt. Exempel på detta är , den första tematiska och temporära grupputställningen i stadsmiljö som har genomfört. Statens kulturråds stöd inom bildkonstområdet Tabellen nedan visar Statens kulturråds fördel- ning av bidrag inom bildkonstområdet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 7.2 Statens kulturråds beviljade bidrag inom bild- och formområdet 2014-2016 Bild och form/projektbidrag Organisationer inom bild- och 1 utnyttjade ett nytt bemyndigande på anslaget. beviljades verksamhetsbidrag till 29 utställningsarrangörer. Av dessa var fyra helt nya, varav tre finns på mindre orter i landet. beviljades av det sökta beloppet inom projektbidraget. regionala bidrag till musei- området redovisas under avsnitt 4.4.2. Främjande av intresse och kunskap inom arkitektur, form och design Ett antal statliga institutioner verkar för att främja intresse för och kunskap om arkite- kturens, formens och designens värden och betydelse. Statens centrum för arkitektur och design (ArkDes) utgör en mötesplats inom arkitektur-, form- och designområdet, initierar debatt i aktuella samhällsbyggnadsfrågor och samverkar med berörda aktörer. Tillgången till myndig- hetens samlingar har bidragit till goda förutsätt- ningar för forskningsmiljön som byggts upp av forskare från olika discipliner. Samlingsmaterial från ArkDes har kommit till användning i minst fem publika- tioner som utgivits och därutöver har den publika arenan vid ArkDes använts till att kommunicera forskningen och presentera områdesaktuella frågeställningar för en bredare publik. har ArkDes tematiskt tagit sig an bostadsfrågan under rubriken . med en ambition att nå ut med ny kunskap till flera olika målgrupper såsom områdesprofession, forskare och allmänhet. Aktiviteter inom ramen för varje tema har P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 planerats och genomförts nationellt, regionalt och lokalt i samarbete med olika aktörer runt om i landet, t.ex. en debatt om kvalitetsaspekter i relation till byggande vid ArkDes i , ett seminarium och workshop om stadsutveck- ling ur invånarperspektiv i och en workshop med föreläsning och stadsvandring i . infördes fri entré- reformen på utställnings- plats Design på , som är helt inriktad mot form och design. Fyra gånger så många besökare hittade till utställningsplatsen jämfört med . Svensk form hade cirka 3 500 medlemmar och är rikstäckande genom 13 ideella regionalföreningar. koncentrerade Svensk form en stor del av verksamheten på att förstärka den rikstäckan- de rollen och att öka samverkan med den regionala politiken inom arkitektur, form och design. I samverkan med Svensk form och ett flertal andra aktörer presenterades en modestatistikrapport som bl.a. visade att modebranschen är den snabbast växande exportnäringen. Samarbetet mellan ArkDes och Svensk form resulterade bl.a. i den jurybedömda , baserad på Svensk forms designutmärkelse där 20 bidrag har valts ut med syftet att öka och bredda kunskapen om ung och nyskapande svensk formgivning. Förutom organisationsstöd om till har frågor fördelat i stöd till 11 projekt. Enligt myndig- heten syftar bidragen till att utveckla nya arbetsformer, utforska idéer och att vidga målgruppen. Nivån på projektstöd ligger stabilt över men nya prioriteringar har successivt gjorts under dessa år. har en större tyngdpunkt i bidragsgivningen lagts på hållbar utveckling, att sätta slöjden i nya kontexter med nya material och tekniker samt kulturarv och integration. Utredningsbetänkandet Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU 2015:88) och de svar som inkommit efter remitteringen av denna har under det gångna årets beretts i . Hållbar gestaltning av livsmiljöer Bildkonst, arkitektur, form och design ger betydelsefulla verktyg och metoder som kan bidra till en hållbar stadsutveckling. Samverkan för hållbar stadsutveckling Webbplatsen Hållbar stad tar sikte på att underlätta utvecklingen av mer hållbara samhäll- en genom att kunskap tas tillvara och sprids i större skala till såväl offentliga som privata och ideella aktörer. Syftet med webbplatsen är att den ska vara ett verktyg för besökarna att använda i sitt dagliga arbete. Besöksstatistik visar att en stor och ökande andel av besökarna har använt sidan vilket är i linje med syftet. Det nordiska nätverket för utveckling av hållbar produktion och konsumtion – Sustainordic – har tagit fram ett gemensamt nordiskt manifest som utgår från mål 12 i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling att främja hållbara konsumtions- och produktionsmönster och under detta formulerat tolv delmål kopplade till pågående nordiska projekt. En webbplats för nätverket har även utarbetats. Nätverket leds av ArkDes och Form/Design Center. Det gångna året har Statens konstråds verk- samhet framför allt präglats av arbetet med regeringsuppdraget Äga rum: Konst händer. Syftet med Äga rum är bl.a. annat att stärka kulturfrämjande verksamheter i områden med lågt valdeltagande. Inom Konst händer görs detta genom att tillsammans med invånare, civilsamhället, kommuner och andra aktörer producerar exempel på offentlig konst i ett antal miljonprogramsområden. En utlysning genomfördes då sammanlagt 153 förslag från civilsamhället, kommuner och allmännyttiga bostadsbolag togs emot. Av dessa valdes 15 platser i hela ut för genomförande. Civilsamhällets roll och kunskap är central i arbetet och har resulterat i att den traditionella beställarprocessen har fått vändas ut och in. I projektet har myndigheten utvecklat dialogen med civilsamhället samt etablerat lokala kontakter och utvecklat metoder för att stärka invånarnas inflytande över sin närmiljö. Detta är erfarenheter som myndig- heten bedömer kommer att få stor relevans i det fortsatta stadsutvecklingsarbetet. har ett forskningsprojekt initierats vid ArkDes som avser att följa Konst händer i syfte att utvärdera och följa upp dess resultat. Fokus för har även varit att utveckla strategiska samarbeten med statliga fastighetsbolag för att skapa större genomslag för konsten och en bättre helhetssyn. I två pilot- projekt samarbetar tillsammans med respektive Akademiska Hus i syfte att bl.a. skapa nya arbetsformer där konsten kan komma in tidigt i planerings- processen. Politiken för arkitektur, form och design omfattar verksamheter inom ett stort antal politikområden, och utvecklingen påverkas av en mängd processer och aktörer. Gestaltnings- frågorna är även ett område som påverkar alla människor i samhället genom våra gemensamma livsmiljöer. Det ställer krav på en utvecklad tvärsektoriell samverkan inom såväl som mellan myndigheter. Detta är angeläget inte minst mot bakgrund av rådande höga byggtakt inom t.ex. bostadsproduktionen. Behovet av ett medvetet förhållningssätt till gestaltningsfrågorna finns i hela landet och därför bedömer regeringen det nödvändigt att se till att förutsättningar finns för bättre geografisk spridning av de statliga insatserna. Insatserna som görs inom arkitektur, form och design bedöms bidra till att främja intresset för och kunskapen om verksamhetsområdet, såväl inom forskningen som gentemot en bredare allmänhet. Regeringen bedömer dock att det i ljuset av höga ambitionsnivåer för byggande finns behov av ökad kunskap i hela landet om hur det byggda och gestaltade påverkar individer och samhälle. Genom att utifrån sina respektive förutsätt- ningar experimentera med nya sätt att främja tillgängligheten till bildkonsten, bedömer regeringen att statens insatser har främjat intresset för och kunskapen om bildkonst hos nya målgrupper. Regeringen anser att verksamheten inom området håller en hög kvalitet och upplevs som relevant och angelägen för många olika besökare, inklusive barn och unga. Vidare bedömer regeringen att insatserna för att främja offentlig konst har bidragit till skapandet av hållbart gestaltade livsmiljöer Regeringen ser positivt på arbetet för att konsten P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 ska komma in tidigare i byggprocesserna, dels för att det gynnar ett helhetsperspektiv och ökar möjligheten för konsten att få en framträdande plats i samhällsmiljön, dels för att det skapar nya arbetsområden för konstnärer. Regeringen bedömer dock att det finns behov av att stärka de statliga insatserna vad gäller kompetens- utveckling och rådgivning i arbetet med offentlig konst och gestaltningen av gemensamma miljöer. Regeringen bedömer vidare att insatserna inom bild- och formkonstområdet har främjat ett brett utbud av kvalitativ bild- och formkonst i hela landet. Stöden bedöms även ha bidragit till att förbättra villkoren för den nyskapande kulturen och att stärka den konstnärliga utvecklingen inom området. Tabell 7.3 Anslagsutveckling 4:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 30 745 tkr prisnivå. 3Motsvarar 30 745 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens konstråds förvaltningsutgifter. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med 2018-2020 för att möjliggöra att kan bli ett nav för kunskapsutveckling för offentlig konst samt ett stöd till lokala aktörer som arbetar med delaktighetsprocesser. Anslaget ökas även med för att övertar samtidskonstuppdraget som tidigare legat på Riksutställningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:1 . beräknas anslaget till respektive . 7.5.24:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Tabell 7.5 Anslagsutveckling 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för Statens konstråds utgifter för konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genom- förande av verksamheten. Tabell 7.6 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för en bred satsning på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön . och 2020 beräknas anslaget till respektive . Tabell 7.7 Anslagsutveckling 4:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 11 611 tkr prisnivå. 3Motsvarar 11 611 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till , rikshemslöjdskonsulenternas verksamhet och för projekt inom hemslöjdsområdet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 7.8 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:3 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:3 . beräknas anslaget till respektive . 7.5.44:4 Bidrag till bild- och formområdet Tabell 7.9 Anslagsutveckling 4:4 Bidrag till bild- och formområdet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till organisationer inom bild- och formområdet, utställare, konsthantverkskooperativ samt ut- rustningsbidrag till kollektivverkstäder. Anslaget får även användas för statsbidrag till folk- parkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer för konstförvärv. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019.