prop · H40399 · 2017-04-18 00:00:00 — 5.17Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslagets utnyttjande är beroende av hur stort smittrycket är samt hur många och vilka företag som påverkas. Till följd av utbrott av smittsamma husdjursjukdomar såsom newcastlesjuka och aviär influensa bedöms utgifterna öka mer än beräknat. Regeringen anser därför att anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar bör ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor minskas med och genom att anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. ökas med . Anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för offentlig lagring, övrig intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, fiberberedning samt exportbidrag. Belastningen på anslaget varierar beroende på antalet företag som ansöker om stöd och företagens omsättning m.m., vilket i sin tur påverkar EU-stödens storlek. Stödet till producentorganisationer för frukt och grönsaker förväntas bli högre . Vidare kommer en del av skolmjölksstödet att belasta anslaget 2017 som fler skolor har ansökt om skolmjölksstöd för . Ytterligare medel behöver tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:14 ökas med . Skälen för regeringens förslag: har en nationell vattenkatastrofgrupp som fungerar som ett stöd för i första hand kommuner och dricksvattenproducenter vid kriser som rör dricksvatten. Vattenkatastrofgruppen har byggts upp och drivits med hjälp av krisberedskapsmedel från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. behöver nu tillföras medel för att säkerställa att verksamheten ska kunna genomföras. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:14 bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor minskas med motsvarande belopp. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökningen av anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar minskas anslaget med . För att finansiera ökningen av anslaget 1:14 minskas anslaget med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor minskas med . Minskningen bedöms inte nämnvärt påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 12 2018–2023. Regeringens förslag: Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur får även användas för utgifter för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling för perioden –2019. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 12 2018– 2026. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för för perioderna 2007−2013 och 2014−2020. Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling för perioden 2014−2016. Såvitt avser EU:s program för biodling har det svenska programmet för perioden –2019 godkänts av Europeiska kommissionen. Anslagets ändamål behöver därför ändras. Regeringen anser därför att anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur även bör få användas för utgifter för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling för perioden –2019. Åtagandeperioden för miljöersättningar inom landsbygdsprogrammet för perioden –2006 avseende skötsel av våtmarker och småvatten var i syfte att säkerställa en långsiktig miljönytta. Åtaganden ingångna 2006 och som gick ut kan förlängas för ett nytt tioårigt åtagande som gäller för perioden –2026. Bemyndigandet behöver därför förlängas till att avse tiden fram . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 12 2018–2026. För att bidra till finansieringen av ökningen av anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar minskas anslaget med . För att finansiera ökningen av anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas anslaget med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . Minskningen bedöms inte nämnvärt påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2018–2023. Regeringens förslag: Anslaget 1:18 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökas med . Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur får även användas för utgifter för EU:s program för stöd till biodling för perioden –2019. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2018–2026. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter som motsvarar EU:s finansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för för perioderna 2007−2013 och 2014−2020. Anslaget får även användas för utgifter för EU:s program för stöd till biodling för perioden 2014−2016. finns avsatta för EU:s program för biodling. Såvitt avser EU:s program för biodling har det svenska programmet för perioden –2019 godkänts av Europeiska kommissionen och uppgår till . Regeringen anser därför att anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bör ökas med och att det även bör få användas för utgifter för EU:s program för stöd till biodling för perioden – 2019. Finansiering sker genom att anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med motsvarande belopp. Åtagandeperioden för miljöersättningar inom landsbygdsprogrammet för perioden –2006 avseende skötsel av våtmarker och småvatten var i syfte att säkerställa en långsiktig miljönytta. Åtaganden ingångna 2006 och som gick ut kan förlängas för ett nytt tioårigt åtagande som gäller för perioden –2026. Bemyndigandet behöver därför förlängas till att avse tiden fram . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2018–2026. 1:5 Näringslivsutveckling (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för näringslivsfrämjande åtgärder. För att möjliggöra långsiktighet i sådana åtgärder finns ett bemyndigande kopplat till anslaget. Som ett led i regeringens arbete med det Nationella innovationsrådet och genomförandet av Nyindustrialiseringsstrategin för – Smart industri behöver bemyndigandet ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Beskattning vid överlåtelse av fastighet till juridisk person P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 B i l a ga Beskattning vid överlåtelse av fastighet till juridisk person Sammanfattning av promemorian............................................................................... Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ................................. Förteckning över remissinstanserna........................................................................... Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ................................. 1 Sammanfattning av promemorian I promemorian föreslås att en fastighet ska anses avyttrad om den överlåts till en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag mot ersättning som överstiger ett visst värde. Detta värde ska vara fastighetens skattemässiga värde om fastigheten är en näringsfastighet och dess omkostnadsbelopp om den är en privatbostadsfastighet. Syftet med förslaget är att motverka möjligheten till viss skatteplanering som är vanligt förekommande. Den skatteplanering som förslaget avser att motverka medför ett betydande skattebortfall. Om åtgärder inte omedel- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 B i l a ga bart vidtas finns det stor risk för att detta skattebortfall fortsätter. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Regeringen har i en skrivelse till aviserat förslaget (skr. 2016/17:38) och förklarat att det enligt regeringens mening föreligger särskilda skäl för att med stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen tillämpa de föreslagna bestämmelserna från och med dagen efter dagen för överlämnandet av skrivelsen till , dvs. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 B i l a ga Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att det i inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska införas två nya paragrafer, 15 kap. 11 § och 44 kap. 8 c §, och närmast före 15 kap. 11 § och 44 kap. 8 c § två nya rubriker av följande lydelse. En fastighet anses avyttrad om den överlåts till en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag mot ersättning som överstiger fastighetens skattemässiga värde. En fastighet anses avyttrad om den överlåts till en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag mot ersättning som överstiger fastighetens skattemässiga värde om fastigheten är en näringsfastighet eller fastighetens omkostnadsbelopp om fastigheten är en privatbostadsfastighet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas på överlåtelser av fastigheter som sker efter . 1 Lagen omtryckt 2008:803. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 B i l a ga Efter remiss har yttranden kommit in från Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , vid , , , , , Fastighetsägarna , , Föreningen , , , Näringslivets Skattedelegation, Svensk Försäkring, , och Srf Konsulterna. Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: Företagarna, och . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 B i l a ga Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att det i inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska införas två nya paragrafer, 15 kap. 11 § och 44 kap. 8 c §, och närmast före 15 kap. 11 § och 44 kap. 8 c § nya rubriker av följande lydelse. En fastighet anses avyttrad om den överlåts till en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag mot ersättning som överstiger fastighetens skattemässiga värde. En fastighet anses avyttrad om den överlåts till en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag mot ersättning som överstiger 1. fastighetens skattemässiga värde om den är en näringsfastighet, eller 2. fastighetens omkostnadsbelopp om den är en privatbostadsfastighet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas på överlåtelser av fastigheter som sker efter . 1 Lagen omtryckt 2008:803. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Beskattning vid överlåtelse av fastighet till juridisk person Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av departementssekreteraren , biträdd av kanslirådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen I lagrådsremissen föreslås att en fastighet ska anses avyttrad om den överlåts till en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag mot ersättning som överstiger fastighetens skattemässiga värde om den är en näringsfastighet eller fastighetens omkostnadsbelopp om den är en privatbostadsfastighet. De nya reglerna ska gälla vid överlåtelser av fastigheter som är kapitaltillgångar, lagertillgångar eller privatbostadsfastigheter. Enligt gällande regler ska säljaren vid avyttring av en privatbostadsfastighet eller näringsfastighet ta upp kapitalvinsten till beskattning (15 kap. 1 § första stycket och 42 kap. 1 § första stycket IL). Detta gäller dock inte om en fastighet förs över genom en överlåtelse som anses utgöra gåva vid inkomstbeskattningen. När det gäller blandade överlåtelser, dvs. överlåtelser som innehåller såväl benefika som onerösa inslag, tillämpas vid inkomstbeskattningen enligt praxis en huvudsaklighetsprincip. Denna innebär att överlåtelsen inte delas upp i en gåvodel och en avyttringsdel utan att det är den huvudsakliga innebörden av överlåtelsen P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 B i l a ga som är avgörande för om den ska ha karaktär av gåva eller avyttring. Om fastigheten överlåts mot en ersättning som understiger fastighetens taxeringsvärde och gåvorekvisiten (förmögenhetsöverföring, frivillighet och gåvoavsikt) är uppfyllda, anses överlåtelsen utgöra en gåva. Om ersättningen däremot uppgår till eller överstiger fastighetens taxeringsvärde, ska överlåtelsen i sin helhet anses utgöra en avyttring. Gåvor kan medföra inkomstbeskattning i vissa fall. Gåvor som avser tillgångar i näringsverksamhet utlöser uttagsbeskattning enligt 22 kap. IL såvida inte villkoren som gäller vid underprisöverlåtelser i 23 kap. IL är uppfyllda. Enligt 53 kap. 2 och 3 §§ IL ska en fastighet (privat- eller näringsfastighet) som en fysisk person överlåter till en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag mot en ersättning som understiger såväl marknadsvärdet som omkostnadsbeloppet anses ha avyttrats mot en ersättning som motsvarar det skattemässiga värdet eller marknadsvärdet om det är lägre. Efter några avgöranden från 2015, som gällde tillämpningen av huvudsaklighetsprincipen, har uppmärksammat att skatteupplägg med blandade överlåtelser av fastigheter (s.k. kattrumpor) har ökat i omfattning. Förfarandet innebär att överlåtaren, som är en fysisk person, överlåter en fastighet till ett bolag som direkt eller indirekt ägs av överlåtaren och närstående till denne. Överlåtelsen sker mot en ersättning som understiger fastighetens taxeringsvärde men överstiger det skattemässiga värdet. Härefter kan andelarna i det bolag till vilket fastigheten har överlåtits avyttras för marknadsvärdet till den slutliga förvärvaren. Det sägs i remissen (s. 9) att genom detta förfarande med en s.k. paketering av fastigheten i ett bolag kan beskattningen av en del av värdeökningen på fastigheten helt elimineras. Det redovisas inte i remissen vilka regler i inkomstskattelagen som möjliggör att en uppkommen vinst helt kan undgå inkomstbeskattning. Vid benefika överlåtelser gäller i regel en kontinuitetsprincip, dvs. att förvärvaren inträder i den tidigare ägarens skattemässiga situation. I fråga om kapitalvinster och kapitalförluster finns kontinuitetsprincipen reglerad i 44 kap. 21 § IL. När kontinuitetsprincipen tillämpas vid en överlåtelse genom gåva uppstår inte en definitiv skattelättnad. Beskattningen skjuts i stället upp tills förvärvaren avyttrar fastigheten eller, om P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 B i l a ga fastigheten har paketerats, när fastigheten förs ut ur bolagssektorn. I remissen redovisas de beskattningskonsekvenser överlåtelsen medför för överlåtaren. Vilka framtida beskattningskonsekvenser som förvärvet medför för förvärvaren berörs däremot inte. Det framstår därmed som oklart vad som avses när det anges att en del av värdeökningen helt kan undgå inkomstbeskattning. Redogörelsen för beskattningskonsekvenserna bör därför kompletteras i detta avseende. På s. 13 anges att det även i fortsättningen kommer att vara möjligt att överlåta fastigheter till juridiska personer mot en ersättning som understiger marknadsvärdet med tillämpning av reglerna om underprisöverlåtelse i 23 och 53 kap. IL. Det som avses torde vara att överlåtelsen kan ske utan omedelbara inkomstskattekonsekvenser. Reglerna i 23 kap. om underprisöverlåtelser gäller inte när en fysisk person överlåter en näringsfastighet som är en kapitaltillgång. Enligt 53 kap. 2 §, som gäller vid överlåtelser från fysiska personer till juridiska personer som hör hemma i en stat inom EES, krävs att överlåtelsen sker utan ersättning eller mot ersättning som understiger såväl tillgångens marknadsvärde som dess omkostnadsbelopp. De föreslagna ändringarna tar sikte på fall då ersättningen överstiger omkostnadsbeloppet. Det är därmed oklart under vilka förhållanden reglerna i 53 kap. blir tillämpliga när det är fråga om överlåtelser inom EU. De nu föreslagna ändringarna görs i ett komplicerat system av olika regelverk inom inkomstbeskattningen. Vilka skattekonsekvenserna blir (som är inte helt enkla att överblicka) i olika situationer har inte närmare belysts. Lagrådet föreslår att det under den fortsatta beredningen med exempel belyses hur reglerna ska tillämpas i olika situationer. En särskild utredare fick 2015 i uppdrag att se över vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet, dir. Fi 2015:62. Utredaren ska bl.a. kartlägga och analysera den sammantagna skattemässiga situationen för företag i fastighetsbranschen (såväl skatteregler som skattebelastning). Vidare ska utredaren särskilt kartlägga och analysera förekomsten av paketering av fastigheter som ett verktyg för skatteplanering, samt utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv analysera effekterna av möjligheten respektive avsaknad av möjligheten till fastighetspaketering. Utredaren ska föreslå författ- ningsändringar för att motverka paketering av fastigheter som ett skatteplaneringsverktyg. Uppdraget ska redovisas . Hur de nu föreslagna ändringarna förhåller sig till utredningens uppdrag behandlas inte i remissen. Det förs inte heller någon diskussion om varför ingripandet mot de nu aktuella skatteuppläggen inte kan avvakta resultatet av utredningens arbete. Frågan bör beröras under den fortsatta beredningen. Huvudsaklighetsprincipen började tillämpas i en helt annan skattemiljö vid blandade överlåtelser av fastigheter. Principen, som också har kritiserats i rättsvetenskapen, särskilt efter att reglerna om överlåtelse till underpris infördes , kan med andra ord anses förlegad. Det kan således numera finnas skäl att överväga att helt överge den vid inkomstbeskattningen. Några sådana överväganden görs dock inte i remissen. Det har emellertid inte heller redovisats några övertygande argument för att principen fortsatt bara bör gälla vid överlåtelser mellan fysiska personer eller överlåtelser till juridiska personer mot en ersättning som understiger eller är lika med fastighetens skattemässiga värde alternativt omkostnadsbelopp. Några skäl till att det är mer legitimt att tillgodogöra sig obeskattade latenta vinster om förvärvaren är en fysisk person än om förvärvaren är en juridisk person har inte angetts. Frågan bör belysas under den fortsatta beredningen. På s. 16 redovisas att det från till gjordes 246 fastighetsöverlåtelser på det beskrivna sättet. Det framkommer att i åtskilliga fall har en fysisk person överlåtit flera fastigheter och fastigheterna har överlåtits till samma bolag eller olika bolag som har gemensamt ägande. Det rör sig om ett ganska begränsat antal överlåtelser. Den krets skattskyldiga som träffas av lagändringen är emellertid relativt vid. Överlåtelser mellan juridiska personer omfattas trots att skatteeffekterna inte är de samma som vid överlåtelser från fysiska personer till juridiska personer. Överlåtelser av rent organisatoriska skäl som inte görs i syfte att sälja fastigheten till utomstående omfattas. Lagändringen kommer också att träffa rena generationsskiftesfall. Det kan t.ex. vara fråga om en skogsbruksfastighet som ägaren inte längre orkar bruka utan önskar överlåta till nästa generation. Remissen berör inte närmare vilka skäl som har varit avgörande P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 B i l a ga vid avgränsningen av tillämpningsområdet för de nya reglerna. Skälen för avgränsningen bör utvecklas under den fortsatta beredningen. 15 kap. 11 § och 44 kap. 8 c § I 15 kap. 11 § IL, som är ny, föreskrivs att en fastighet anses avyttrad om den överlåts till en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag mot ersättning som överstiger fastighetens skattemässiga värde. Paragrafen tar sikte på lagerfastigheter. I 44 kap. IL föreslås också en ny paragraf, 8 c §, med motsvarande innehåll. En fastighet som är kapitaltillgång ska dock anses avyttrad om den överlåts mot en ersättning som överstiger omkostnadsbeloppet. I 15 kap. IL finns bestämmelser om vad som ska tas upp till beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet. I 44 kap. IL finns grundläggande bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster. Där finns bestämmelser om hur kapitalvinstberäkningen ska göras, bestämmelser om beskattningstidpunkt samt ersättningar i form av livräntor. De nu föreslagna bestämmelserna är av annan karaktär än de som finns i 15 respektive 44 kap. IL. Avsikten med de föreslagna bestämmelserna är att reglera att vissa överlåtelser inte är att anse som gåvor. I 8 kap. IL finns dels bestämmelser om inkomster som är skattefria och som gäller i flera inkomstslag, dels bestämmelser om inkomster som inte kan hänföras till något särskilt inkomstslag. Gåvor behandlas i 8 kap. 2 §. Där sägs att förvärv genom arv, testamente, gåva eller bodelning är skattefria. Lagrådet föreslår att den nya regleringen tas in i ett nytt andra stycke i 2 §, som kan utformas på följande sätt. En fastighet anses dock avyttrad om den överlåts till en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag mot ersättning som överstiger 1.fastighetens skattemässiga värde om den är en näringsfastighet, eller 2.fastighetens omkostnadsbelopp om den är en privatbostadsfastighet. I 15 kap. 1 § IL finns en hänvisning till bestämmelser i 8 kap. IL. Någon motsvarande hänvisning finns inte i 42 kap. om inkomstslaget kapital. En hänvisning till 8 kap. 2 § andra stycket bör lämpligen läggas till i 42 kap. 3 § IL. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , ,