prop · H403142 · 2017-03-28 00:00:00 — enligt denna paragraf ska tas ut för enligt denna paragraf ska tas ut för 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2016:1072. 2016/17:142 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 11 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.6 Energiskatt ska betalas med per förbrukad kilowattimme elektrisk kraft. För ska energiskatt betalas med ett belopp som efter en omräkning motsvarar det i första stycket angivna skattebeloppet multiplicerat med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget och prisläget . Beloppet avrundas till hela tiondels ören. Regeringen fastställer före utgången av det omräknade skattebelopp som enligt denna paragraf ska tas ut för . Energiskatt ska betalas med per förbrukad kilowattimme elektrisk kraft. För och efterföljande kalenderår ska energiskatt betalas med ett belopp som efter en årlig omräkning motsvarar det i första stycket angivna skattebeloppet multiplicerat med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Beloppet avrundas till hela tiondels ören. Regeringen fastställer före november månads utgång det omräknade skattebelopp som enligt denna paragraf ska tas ut för påföljande kalenderår. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Härigenom föreskrivs att 2 och 5 §§ lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ska ha följande lydelse. Skatt ska betalas för varje kalendermånad som tillstånd finns att inneha och driva en kärnkraftsreaktor. Om driftstillståndet har löpt ut eller återkallats före slutet på en kalendermånad, upphör skattskyldigheten vid megawatt av den högsta tillåtna megawatt av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkrafts- termiska effekten i kärnkrafts- Om den högsta tillåtna Om den högsta tillåtna fastställts, får beskattningsmyndig- fastställts, får beskattningsmyndig- jämförelse med reaktorer för vilka jämförelse med reaktorer för vilka sådan effekt har fastställts. sådan effekt har fastställts. varit ur drift under en samman- varit ur drift under en samman- hängande period av mer än 90 hängande period av mer än 90 kalenderdygn, får avdrag med 485 kalenderdygn, får avdrag med 49 kronor per megawatt av den kronor per megawatt av den termiska effekten göras för det termiska effekten göras för det antal kalenderdygn som överstiger antal kalenderdygn som överstiger 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 2015:471. 2Senaste lydelse 2015:471. 2016/17:142 2.9 Förslag till lag om upphävande av lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i Härmed föreskrivs att lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ska upphöra att gälla. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs att 3 kap. (2011:1244) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2016:1076 Med punktskatt avses skatt enligt 1.lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 2.lagen (1972:820) om skatt på spel, 3.lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, 4.2 § första stycket 5 lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, 5.lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., 6.lagen (1991:1482) om lotteriskatt, 7.lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m., 8.lagen (1994:1563) om tobaksskatt, 9.lagen (1994:1564) om alkoholskatt, 10.lagen (1994:1776) om skatt på energi, 11.lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, 12.lagen (1999:673) om skatt på avfall, 13.lagen (2000:466) om skatt 14. lagen (2007:460) om skatt på 13. lagen (2007:460) om skatt på trafikförsäkringspremie m.m., och trafikförsäkringspremie m.m., och 15. lagen (2016:1067) om skatt 14. lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik. på kemikalier i viss elektronik. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 2016/17:142 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1077) om ändring i skatteförfarandelagen Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244) i stället för lydelsen enligt lagen (2016:1077) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2016:1077 1. den som är skyldig att göra skatteavdrag, 2. den som är skyldig att betala arbetsgivaravgifter, 3. den som är skattskyldig enligt mervärdesskattelagen (1994:200), med undantag för den som är skattskyldig bara på grund av förvärv av sådana varor som anges i 2 a kap. 3 § första stycket 1 och 2 samma lag, 4. den som utan att omfattas av 19 kap. 1 § mervärdesskattelagen har rätt till återbetalning av ingående mervärdesskatt enligt 10 kap. 9, 11 och 11 b–13 §§ samma lag, 5. den som gör sådant unionsinternt förvärv som är undantaget från skatteplikt enligt 3 kap. 30 d § första stycket mervärdesskattelagen, 6. en utländsk beskattningsbar person som är etablerad i ett annat EU- land och har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 1–3 §§ mervärdesskattelagen utan att omfattas av 19 kap. 1 § samma lag och inte heller ska registreras enligt 3, 4 eller 5, 7. en beskattningsbar person som är etablerad i och omsätter tjänster i ett annat EU-land som förvärvaren av tjänsten är skattskyldig för i det landet i enlighet med tillämpningen av artikel 196 i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt, 8. den som är skyldig att jämka ingående mervärdesskatt enligt 8 a kap. eller 9 kap. 9–13 §§ mervärdesskattelagen, 9. den som är skattskyldig och redovisningsskyldig enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 10. den som är skattskyldig enligt a) lagen (1972:820) om skatt på spel, b) lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, c) lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, d) lagen (1991:1482) om lotteriskatt, e) 10 eller 13 § eller 16 § första stycket eller 38 § 1 lagen (1994:1563) f) 9 eller 12 § eller 15 § första stycket lagen (1994:1564) om g) 4 kap. 3 eller 6 § eller 9 § första stycket eller 12 § första stycket 1 eller 11 kap. 5 § första stycket 1, 2 eller 4 lagen (1994:1776) om skatt på h) lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, i) lagen (1999:673) om skatt på avfall, j) lagen (2000:466) om skatt på k) lagen (2007:460) om skatt på j) lagen (2007:460) om skatt på trafikförsäkringspremie m.m., eller trafikförsäkringspremie m.m., eller l) 8 § första k) 8 § första kemikalier i viss elektronik, kemikalier i viss elektronik, 11.den som är skyldig att använda kassaregister enligt 39 kap. 4–6 §§, 12.den som enligt 39 kap. 11 b § är skyldig att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras på en byggarbetsplats. Om den som ska registreras enligt första stycket har en företrädare enligt 5 kap., ska dock företrädaren registreras i stället. 2016/17:142 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skatteförfarandelagen Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244) i stället för lydelsen enligt lagen (2017:000) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1. den som är skyldig att göra skatteavdrag, 2. den som är skyldig att betala arbetsgivaravgifter, 3. den som är skattskyldig enligt mervärdesskattelagen (1994:200), med undantag för den som är skattskyldig bara på grund av förvärv av sådana varor som anges i 2 a kap. 3 § första stycket 1 och 2 samma lag, 4. den som utan att omfattas av 19 kap. 1 § mervärdesskattelagen har rätt till återbetalning av ingående mervärdesskatt enligt 10 kap. 9, 11 och 11 b–13 §§ samma lag, 5. den som gör sådant unionsinternt förvärv som är undantaget från skatteplikt enligt 3 kap. 30 d § första stycket mervärdesskattelagen, 6. en utländsk beskattningsbar person som är etablerad i ett annat EU- land och har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 1–3 §§ mervärdes- skattelagen utan att omfattas av 19 kap. 1 § samma lag och inte heller ska registreras enligt 3, 4 eller 5, 7. en beskattningsbar person som är etablerad i och omsätter tjänster i ett annat EU-land som förvärvaren av tjänsten är skattskyldig för i det landet i enlighet med tillämpningen av artikel 196 i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt, 8. den som är skyldig att jämka ingående mervärdesskatt enligt 8 a kap. eller 9 kap. 9–13 §§ mervärdesskattelagen, 9. den som är skattskyldig och redovisningsskyldig enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 10. den som är skattskyldig enligt a) lagen (1972:820) om skatt på spel, b) lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, c) lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, d) lagen (1991:1482) om lotteriskatt, e) 10 eller 13 § eller 16 § första stycket eller 38 § 1 lagen (1994:1563) f) 9 eller 12 § eller 15 § första stycket lagen (1994:1564) om alko- g) 4 kap. 3 eller 6 § eller 9 § första stycket eller 12 § första stycket 1 eller 11 kap. 5 § första stycket 1, 2 eller 4 lagen (1994:1776) om skatt på h) lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, i) lagen (1999:673) om skatt på avfall, j) lagen (2000:466) om skatt på k) lagen (2007:460) om skatt på j) lagen (2007:460) om skatt på trafikförsäkringspremie m.m., eller trafikförsäkringspremie m.m., eller l) 8 § k) 8 § första kemikalier i viss elektronik, kemikalier i viss elektronik, 11.den som är skyldig att använda kassaregister enligt 39 kap. 4–6 §§, 12.den som enligt 39 kap. 11 b § är skyldig att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras på en byggarbetsplats, och 13.den som betalar ut ersättning som är underlag för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Om den som ska registreras enligt första stycket har en företrädare enligt 5 kap., ska dock företrädaren registreras i stället. 3 Ärendet och dess beredning En energipolitisk överenskommelse (energiöverenskommelsen) träffades mellan , , de gröna, och som innebär förändringar av beskattningen av vatten- och kärnkraft, samt av energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag. De delar i energiöverenskommelsen som rör beskattning innebär att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas stegvis med start , att fastighetsskatten för vattenkraftverk sänks stegvis till av taxeringsvärdet med start samt att dessa skattenedsättningar finansieras genom höjning av energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag. Inom har en promemoria utarbetats med förslag på hur dessa förändringar ska genomföras. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Fi2016/04184/S2). I denna proposition behandlas promemorians förslag. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda hur fastighetstaxeringen av bostäder kan avskaffas eller avsevärt förenklas. I uppdraget ingick att föreslå de författningsändringar som bedömdes vara nödvändiga. Utredningen, som antog namnet , lämnade sitt betänkande Bostadstaxering – avveckling eller förenkling (SOU 2012:52). Betänkandets lagförslag i nu relevanta delar finns i bilaga 4. Betänkandet har remissbehandlats i den del som gäller förenkling av fastighetstaxeringen. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2012/03060/S1). I betänkandet lämnades bl.a. förslag om att nämndemän i mål om fastighetstaxering inte längre ska utses särskilt (betänkandets avsnitt 4.3.15). Detta förslag har behandlats i propositionen Nämndemannauppdraget – stärkt förtroende och högre krav (prop. 2013/14:169). I betänkandet lämnades även förslag på vissa mindre förenklingar av taxeringen av lantbruksenheter (betänkandets avsnitt 4.6.5). Dessa förslag behandlades i propositionen Vissa fastighetstaxeringsfrågor inför den allmänna fastighetstaxeringen 2017 (prop. 2014/15:48). I betänkandet lämnades vidare förslag om avskaffande av skattenämnder (betänkandets avsnitt 4.2.3), vilket behandlades i propositionen Avskaffande av skattenämnder inom fastighetstaxeringen (prop. 2015/16:36). I propositionen behandlas förslag såvitt gäller undertecknande och införande av uttrycket behörig ställföreträdare i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) (betänkandets avsnitt 4.3.4 och 4.3.5). Övriga delar av betänkandet bereds vidare i . Vidare har i en skrivelse till begärt att en särskild skattesats ska gälla för företag vilka förbrukar hela eller huvudsaklig del av produktionen i egen verksamhet. För dessa företag . 2016/17:142 ska enligt skattesatsen tillämpas (dnr Fi2014/03322/S1). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som är likalydande med propositionens förslag i avsnitt 2.2–2.12. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har följt Lagrådets förslag, som nämns i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Uttaget av fastighetsskatt regleras i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Fastighetsskatten för samtliga elproduktionsenheter, utom vindkraftverk och vattenkraftverk, är för varje kalenderår av taxeringsvärdet. Samma skattesats gäller för fastigheter med andra typer av industriella anläggningar, s.k. industrienheter. För vindkraftverk är fastighetsskatten av taxeringsvärdet och för vattenkraftverk är fastighetsskatten av taxeringsvärdet. Den lägre skattesatsen för vindkraftverk har motiverats med att vindkraftsanläggningar missgynnas i förhållande till andra energianläggningar eftersom dessa anläggningar inte kan producera energi kontinuerligt (prop. 2005/06:143 s. 33). För vattenkraftverk gäller däremot en högre fastighetsskatt om av taxeringsvärdet. Fastighetsskatten har höjts i omgångar och har bl.a. motiverats med att senare års ökande elpris inte hade motsvarats av ökade produktionskostnader inom vattenkraften, att priserna ökat vinsterna och att dessa extravinster beskattades genom en höjning av fastighetsskatten (prop. 2007/08:11 s. 53–54). Syftet med den senaste höjningen var dock att den skulle bidra till finansieringen av förslaget om slopad revisionsplikt för mindre företag (prop. 2009/10:206 s. 9–10). 4.2Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer infördes och ersatte då lagen (1984:1104) om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk. Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer är en skatt som betalas av kärnkraftsproducenterna 2016/17:142 och som tas ut med ett fast belopp per megawatt och kalendermånad på den högsta tillåtna termiska effekten enligt de driftstillstånd som innehavarna av kärnkraftsreaktorer beviljats. Skatten är således oberoende av hur mycket el som produceras i en kärnkraftsreaktor. Vid införandet av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer uppgick skattesatsen till per megawatt och kalendermånad. Efter införandet har skatten höjts . uppgår skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer till per megawatt och kalendermånad. För att undvika oskäliga effekter i samband med onormala stillestånd medges avdrag när en reaktor varit ur drift som överstiger 90 kalenderdygn. Avdrag medges i sådana undantagssituationer enbart för överskjutande kalenderdygn. Uttaget av energiskatt på elektrisk kraft regleras i 11 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Skattesatsen uppgår fr.o.m. till per förbrukad kilowattimme. fanns det flera skattesatser för energiskatt på elektrisk kraft. Utöver den s.k. normalskattesatsen, som huvudsakligen gällde för hushåll och tjänstesektor, gällde exempelvis en lägre skattesats på för elektrisk kraft som förbrukas för vissa ändamål, bl.a. i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. finns endast en skattesats för energiskatt på elektrisk kraft – en s.k. normalskattenivå – på per förbrukad kilowattimme elektrisk kraft. En lägre skattenivå på per förbrukad kilowattimme för bl.a. tillverkningsprocessen i industriell verksamhet åstadkoms enligt nu gällande reglering genom ansökan om återbetalning eller genom avdrag i punktskattedeklaration. sker vidare en årlig omräkning efter prisutveckling (indexering) av energiskattesatserna i syfte att realvärdesäkra dessa. De framräknade beloppen fastställs i en förordning. Av 11 kap 3 § LSE framgår, såvitt gäller energiskattesatsen på elektrisk kraft, att regeringen före november månads utgång ska fastställa det omräknade skattebelopp som ska gälla för påföljande kalenderår. Underlaget för omräkningen är den skattesats på elektrisk kraft som anges i LSE. och framåt ska det omräknade beloppet motsvara det skattebelopp som anges i bestämmelsens första stycke multiplicerat med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året före det år beräkningen avser och prisläget . Av 38 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, fram- går att vissa uppgifter som lämnas måste vara undertecknade. bl.a. uppgifter i deklaration och vissa särskilda uppgifter. Kravet på att Prop. 2016/17:142 vissa uppgifter ska undertecknas är teknikneutralt. Det kan således upp- fyllas genom undertecknande på papper eller med elektroniska medel. Den som lämnar t.ex. en deklaration på internet eller på telefon eller via sms får underteckna med en elektronisk underskrift, t.ex. med koder eller e-legitimation. föreskriver vad som krävs i olika situationer (prop. 2010/11:165 s. 857). Uppgifterna ska enligt 38 kap. 3 § första stycket SFL undertecknas av den uppgiftsskyldige eller behörig ställföreträdare. Någon särskild skatterättslig definition av vem som är behörig ställföreträdare finns inte utan det följer av annan lagstiftning, t.ex. vem som är behörig att företräda ett aktiebolag, en omyndig eller ett dödsbo m.m. Ett ombud är i allmänhet inte behörig ställföreträdare och kan därför inte underteckna uppgifterna (prop. 2010/11:165 s. 857). Enligt andra stycket i den nämnda paragrafen får dock uppgifterna undertecknas av ett ombud i följande fall. 1.Ett deklarationsombud får underteckna uppgifter i en deklaration som lämnas elektroniskt. 2.Ett ombud för en utländsk beskattningsbar person får underteckna uppgifter i en mervärdesskattedeklaration. 3.En dödsbodelägare som är ombud för ett dödsbo får underteckna uppgifter i en deklaration. I 4 kap. 1 § SFL anges vidare att om en deklaration eller någon annan uppgift har lämnats av en behörig företrädare, anses uppgiften ha lämnats av den som företräds. Det är alltså den uppgiftsskyldige, och inte företrädaren, som ansvarar för att uppgifterna lämnas i rätt tid och att de är korrekta och som kan drabbas av förseningsavgift respektive skattetillägg om så inte är fallet (prop. 2010/11:165 s. 709). Om en deklaration eller någon annan uppgift har lämnats för en juridisk person, anses uppgiften ha lämnats av den juridiska personen, om det inte är uppenbart att uppgiftslämnaren saknade behörighet att företräda den juridiska personen (4 kap. 2 § SFL). Av 66 kap. 6 § andra stycket SFL framgår att om en begäran om omprövning inte är undertecknad, får förelägga den som har begärt omprövningen att underteckna begäran. Föreläggandet ska innehålla en upplysning om att omprövning annars inte kommer att ske. Om det inte råder något som helst tvivel om att begäran kommer från den som är behörig att begära omprövning, behöver verket inte förelägga om undertecknande (prop. 2010/11:165 s. 1079). Enligt 18 kap. 1 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152), förkortad FTL, ska en fastighetsägare lämna en deklaration för varje fastighet till ledning vid allmän och förenklad fastighetstaxering. Skyldigheten att lämna deklaration ska enligt 18 kap. 2 § FTL i vissa fall fullgöras av annan än fastighetsägaren. Skyldigheten ska därvid fullgöras 1.för omyndig av förmyndare eller god man, som förordnats enligt 11 kap. 1 § , beträffande vad förmyndaren eller den gode mannen har under sin förvaltning, 2016/17:142 2. för sådan person, för vilken god man eller förvaltare har förordnats enligt 11 kap. 3, 4 eller 7 § , av den gode mannen eller förvaltaren beträffande vad han har under sin förvaltning, 3.för dödsbo av dödsbodelägare eller testamentsexekutor, som har att förvalta den dödes egendom, eller, om egendomen avträtts till förvaltning av boutredningsman, av boutredningsmannen, 4.för dödsbo, som inte längre består, av den som för dödsboets upplösning haft att förvalta boets egendom, 5.för annan deklarations- eller uppgiftsskyldig än enskild person och dödsbo av vederbörande styrelse, förvaltning, syssloman, förvaltare eller ombud, samt 6.för annan än ovan nämnd juridisk person, som inte längre består, av den som senast haft att förvalta dess angelägenheter. Skyldigheten att lämna deklaration eller annan uppgift får även fullgöras genom ett deklarationsombud (18 kap. 2 a § FTL). För deklarationsombud gäller därvid bestämmelser i skatteförfarandelagen. Genom hänvisning i 26 kap. 3 § FTL är bestämmelserna i 18 kap. 2 och 2 a §§ FTL tillämpliga även vid särskild fastighetstaxering. Om en begäran om omprövning inte är egenhändigt undertecknad av fastighetsägaren eller hans ombud, får enligt 20 kap. 10 § FTL utfärda föreläggande om att undertecknande ska ske med påföljd att omprövning annars inte görs. 5 Sänkt fastighetsskatt för vattenkraftverk Regeringens förslag: Fastighetsskatten för vattenkraftverk sänks stegvis med start . sänks skattesatsen från till av taxeringsvärdet, fr.o.m. sänks skattesatsen till av taxeringsvärdet, fr.o.m. sänks skattesatsen till av taxeringsvärdet och fr.o.m. sänks skattesatsen till av taxeringsvärdet. Ändringarna träder i kraft successivt vid fyra olika tidpunkter: , , och . Ändringarna tillämpas första gången på fastighetsskatt för , 2018, 2019 respektive 2020. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot det remitterade förslaget. Energiföretagen välkomnar förslaget och instämmer i promemorians motiveringar om att vattenkraften har en central roll för elförsörjning och som källa för regler- och balanskraft och möjliggörare för ett förnybart kraftsystem. (Ei) tillstyrker förslaget och bedömer att det är i linje med en positiv utveckling av elmarknadens funktion. Ei noterar dock att även med sänkningen av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk kvarstår olika skattesatser för olika elproduktionsenheter och vindkraftverk har fortfarande en lägre skattesats. Ei anser att detta inte är teknikneutralt och utgör ett indirekt stöd, vilket kan leda till ineffektivitet. Havs- och vattenmyndigheten anser att det är positivt att fossilfri och förnybar energi har en lägre beskattning. i och i tillstyrker förslaget, då det skapar en förutsättning för att vattenkraftverk kan uppnå moderna miljökrav och leva upp till . i län anser att det är positivt att förslaget avser att skapa en likvärdig ekonomisk konkurrenssituation för elproducerande verksamheter.