prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det bilaterala miljö- och klimatsamarbete som bedrivs har som huvudsyfte att stärka god förvaltnings- och styrningskapacitet i samarbetsländerna (”good governance”) på miljö- och klimatområdet och på så sätt bidra till samarbetsländernas kapacitet att genomföra överenskomna mål inom exempelvis multilaterala miljö- och klimatkonventioner och Agenda 2030. Ett exempel på bilaterala insatser är den workshop om väte-kol-fluorföreningar (HFC) som arrangerades i . Där diskuterade deltagare från flera av de bilaterala P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 samarbetsländerna hur vägen framåt ser ut för arbetet med att fasa ut HFC under Montrealprotokollet. har regeringen även genomfört bilaterala insatser i och för att utveckla den nationella kemikalielagstiftningen i respektive land. Inom ramen för insatser för hållbar stadsutveckling har regeringen bl.a. genomfört insatser för förbättrad luft i städer i . Insatserna innefattade stöd för att utveckla bättre metoder att mäta utsläpp, liksom workshops för att förbättra avfallshanteringen, särskilt i samarbetsstaden . Ett annat exempel på genomförda insatser är svenska experters medverkan i arbetet med att ta fram rekommendationer för förstärkning av miljöregelverk inom högnivåråd, for Environment and Development (CCICED). har även ett samförståndsavtal undertecknats mellan och om klimatsamarbete med fokus på miljö- och klimatteknik. Regeringen har därtill genomfört ytterligare insatser i bl.a. , , och . Regionalt samarbete inom , , Östersjöstaternas råd och Regeringen har inlett arbetet inför det kommande svenska ordförandeskapet i 2018 och miljöarbetsgrupp 2017–19. är –ordförande i (). Agenda 2030 är en ledstjärna för arbetet i flera internationella organisationer. En handlingsplan för hållbar utveckling antogs av utrikesministrarna inom . inleder sitt ordförandeskap med att börja genomföra planen. Enligt handlingsplanen ska fortsätta en påbörjad kartläggning av Agenda 2030-arbetet i regionen och vara en plattform för att stödja nya åtgärder. I det arktiska samarbetet har tagit initiativ till ett projekt om att öka kunskapen om klimatförändringarnas effekter i våtmarker. Projektet är ett sätt att konkretisera det arktiska arbetet med att följa upp och är ett samarbete mellan och Arktiska rådets arbetsgrupp Conservation on the Arctic and Fauna (CAFF). har beslutat om ett ramverk för resiliens. tar sin utgångspunkt i det svensk-amerikanska mångåriga projektet om resiliens som även omfattat den vetenskapliga rapporten . De arktiska länderna har antagit ett gemensamt mål för reduktion av sotutsläpp tillsammans med rekommendationer om åtgärder. Till 2025 ska länderna gemensamt minska utsläppen av sot med jämfört med . I det nordiska samarbetet antog miljö- och klimatministrarna ett nytt samarbetsprogram om plast . På svenskt initiativ antogs också en deklaration om nordiskt ledarskap på klimatområdet vid vårens miljöministermöte. Under norskt ordförandeskap har fokus legat på grön omställning, inte minst i transportsektorn. En ny strategi för det nordiska miljöfinansieringsbolaget (), som bl.a. innebär ett bredare geografiskt mandat, antogs av länderna och arbetet med att genomföra strategin har inletts . I miljöarbetsgrupp har samarbetet bedrivits under norskt ordförandeskap med fokus bl.a. på särskilt förorenade områden, s.k. hot spots, konkreta regionala samarbeten om t.ex. vattenåtgärder och en översyn av klimathandlingsplanen. Utveckling av resultatredovisningen i budgetpropositionen I tillkännagivande från /17 (rskr. 2016/17:116, bet. 2016/17:MJU1) har tillkännagett för regeringen om sin mening vad utskottet anför om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20. Tillkännagivandet rör frågor om redovisningens innehåll och struktur samt frågor om klimatområdet, ingen övergödning samt regeringens anslagsförslag. Regeringen har så långt möjligt tillgodosett önskemål och har bl.a. återinfört en samlad bedömning och översikt över tillståndet i miljön för samtliga miljökvalitetsmål. Regeringen har vidare arbetat för att redovisningen bättre ska fokusera på resultat av insatser samt för att i ökad utsträckning redovisa hur tidigare års anslagsförstärkningar har använts. Se vidare i resultatredovisningen under avsnitt 3.5 Resultatredovisning. Tillkänna- givandet är därmed slutbehandlat. Samlad bedömning av miljökvalitetsmålen Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. Arbetet med att nå miljömålen har intensifierats och allt fler aktörer i samhället bidrar aktivt i arbetet. finns stora behov av ytterligare åtgärder för att ställa om samhället och uppfylla målen. Regeringen har tagit initiativ till flera reformer och satsningar som kommer att stärka möjligheten att nå miljömålen. Det handlar om insatser inom utgiftsområde 20 men också inom andra utgiftsområden. En förutsättning för att nå miljömålen är att fortsätta att integrera klimat och miljö i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna till miljö- och klimatproblemen finns. Det nya klimatpolitiska ramverket kommer tillsammans med initiativet Fossilfritt och regeringens samverkansprogram att bidra till att öka möjligheten att nå miljökvalitetsmålen. Inte bara miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan utan även fler andra mål. Klimatklivet väntas totalt sett minska totala utsläpp med koldioxidekvivalenter, vilket motsvarar av totala utsläpp . De historiska satsningar som regeringen har gjort på skydd och skötsel av värdefull natur kommer att ha en positiv effekt på möjligheterna att nå flera miljökvalitetsmål. Flera styrmedel är också på plats eller planeras som kommer att bidra till att öka takten i arbetet med att nå miljömålen, t.ex. en ändrad bilförmån, sänkt mervärdesskattesats på vissa reparationer av t.ex. cyklar, skor, lädervaror och kläder. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på natur och klimat. Den övergripande bedömningen om att det med beslutade styrmedel bara går att nå två av sexton miljökvalitetsmål kvarstår . Miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt kommer att nås och miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö är nära att nås medan resterande 14 miljökvalitetsmål inte kommer att nås. De mål där utvecklingen i miljön är positiv är: P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 –Bara naturlig försurning, och –Skyddande ozonskikt. För vissa mål går det inte att utläsa en tydlig riktning i utvecklingen i miljön vilket bl.a. kan bero på att tillräckliga underlag för att mäta utvecklingen i miljön saknas. En annan orsak är att utvecklingen inom samma mål är motsägelsefull, t.ex. att förekomsten av vissa miljögifter minskar som andra ökar. Dessa mål är: –Giftfri miljö, –Säker strålmiljö, –Ingen övergödning, –Levande sjöar och vattendrag, –Grundvatten av god kvalitet, –Hav i balans samt levande kust och skärgård, –Levande skogar samt –God bebyggd miljö. Mål där utvecklingen i miljön är negativ är: –Begränsad klimatpåverkan, –Myllrande våtmarker, –Ett rikt odlingslandskap, –Storslagen fjällmiljö och –Ett rikt växt- och djurliv. Klimat är en av regeringens mest prioriterade frågor. Arbetet med att begränsa klimatpåverkan är globalt och sker på såväl nationell som internationell nivå. Trots insatser är takten i arbetet med att begränsa klimatpåverkan för låg vilket påverkar möjligheten att nå flera miljömål, inte bara miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan utan också bl.a. miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker (se mer under avsnitten nedan). Flera av etappmålen har nåtts vilket är ett positivt steg på vägen i arbetet för att nå miljömålen (se tabell 3.3). Endast två etappmål har 2016 som målår. Ett av dessa är uppnått och ett är inte möjligt att bedöma vad gäller graden av måluppfyllelse. Av de etappmål som har målår senare än 2016, kommer två etappmål att nås eller . För elva etappmål bedömer regeringen att ytterligare åtgärder krävs för att de ska nås . Etappmålen som beslutats eller fått förlängt slutår har ännu inte följts upp. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 De nya etappmål som regeringen har beslutat om under året är viktiga för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen, t.ex. nya etappmål om klimatutmaningen. och pekar på behovet av fler tydliga etappmål i miljömålssystemet som en del av det nationella genomförandet av Agenda 2030. Dagens miljöutmaningar är till stor del gränsöverskridande och många av miljöproblem kan inte lösas inom landet utan kräver åtgärder i EU och internationellt. Regeringen anser därför att det bilaterala miljö- och klimatsamarbetet är viktigt. Det regionala miljö- och klimatsamarbetet i , och är också av stor vikt för att främja en god miljö i vårt närområde. Genomförandet av FN:s globala hållbarhets- mål Agenda 2030 är en hävstång för det nationella miljömålsarbetet. Erfarenheterna från årtionden av miljöarbete är också viktiga i genomförandet av Agendan både när det gäller myndighetssamverkan och uppföljningssystem och ger en fördel. Den integrerade ansatsen i Agendan stödjer det nationella miljömålsarbetet. Miljömålen är en viktig del för det nationella genomförandet av Agenda 2030. Arbetet med att nå miljömålen bidrar till att nå flera av de globala hållbarhetsmålen i Agenda . Agenda 2030 aktualiserar miljömålen och de nationella miljömålen fortsätter att utgöra en viktig grund för det svenska arbetet med klimat- och miljöutmaningarna. Regeringen ser också att den lokala och regionala nivån är grundläggande för arbetet med att nå miljömålen. Utöver det kontinuerliga arbete som sker har uppgiften som länsstyrelserna haft om att redovisa hur de integrera klimat och miljö samt arbetar med kommuner och näringslivet haft positiva effekter. Arbetet har bl. a. lett till spridning av erfarenheter och goda exempel mellan länen. Regeringens bedömning presenteras mer i detalj under respektive målavsnitt nedan. med en årlig uppföljning av miljömålen (rapport 6749) utgör ett viktigt underlag för regeringens bedömning. Utvecklad uppföljning av miljömålen De indikatorer som de målansvariga myndigheterna tagit fram är ett viktigt steg på vägen mot en tydligare redovisning av utvecklingen mot miljömålen och ger också på sikt möjligheter att bättre följa åtgärdsarbetet. Regeringens nya mått på välstånd som presenterades ekonomiska vårproposition är också viktiga i detta sammanhang. Arbetet med indikatorer är ett utvecklingsområde. Klimat- och miljöintegrering genom miljöledning Regeringen anser att det är positivt att statliga myndigheter utvecklar sitt miljöarbete, integrerar miljöhänsyn i sin kärnverksamhet och minskar sin miljöpåverkan. Regeringen anser att miljöledningssystemet är ett viktigt verktyg i det arbetet. Det går däremot långsamt på vissa områden och ett fortsatt aktivt åtgärdsarbete behövs. Miljöskadliga subventioner behöver fasas ut i såväl som globalt. För att bättre kunna identifiera miljöskadliga subventioner och för att kunna undvika att införa nya så behöver uppföljning och utvärdering av subventioners miljöpåverkan utvecklas. presenterade en kartläggning av potentiellt miljöskadliga subventioner där man bl.a. konstaterar att det framför allt är tre sektorer som har sådana, nämligen transport-, energi- och jordbrukssektorerna. Inom energi- och transportsektorerna rör det sig enligt framför allt om skatteutgifter, medan det inom jordbrukssektorn handlar om både skatteutgifter och marknadsregleringar inom EU:s jordbrukspolitik. En samordnad miljöövervakning ger en god bild av miljötillståndet Regeringen anser att den information som samlas in i miljöövervakningen är av stor betydelse för bl.a. uppfyllandet av EU- rättsliga åtaganden, bedömningen av tillståndet i miljön och för att kunna följa och upptäcka eventuella förändringar i miljön. De ökade resurserna till miljöövervakning och screening av miljögifter har ökat kunskapen om miljö- tillståndet och om risker för hälsa och miljö. Förstärkningen har också lett till att har kunnat förbättra det tekniska stödet för lagring och tillgängliggörande av miljödata, särskilt för luftrelaterad övervakning, och till fler och fördjupade analyser av insamlade data, främst för uppföljning av miljömålen. För att se över möjligheterna att effektivisera och samordna miljöövervakningen har regeringen tillsatt en utredning med uppgift att göra en översyn av miljöövervakningens organisation, finansiering och inriktning (dir. 2017:58). Ökad digitalisering genom smartare geografisk miljöinformation Genom initiativet Digitalt först bidrar aktivt tillsammans med kommuner och andra myndigheter till att använda digitaliseringens möjligheter för att skapa ny miljöinformation, öka användningen av befintlig miljöinformation, bidra till att möta klimatutmaningen samt till att nå de nationella miljökvalitetsmålen och Generationsmålet. Regeringen bedömer också att utvecklingen av ett sammanhängande system för geografisk miljöinformation genom genomförandet av Inspire-direktivet möjliggör för den offentliga sektorn att ta nästa steg in i det digitala samhället. Bilateralt och regionalt miljö- och klimatsamarbete Regeringen anser att det bilaterala och regionala miljö- och klimatsamarbetet bidrar till att uppnå flera miljömål och Generationsmålet. Insatserna kompletterar även multilaterala insatser vad gäller genomförandet av multilaterala överenskommelser och miljökonventioner inom samtliga för regeringen prioriterade miljö- och klimatfrågor, såsom FN:s konvention om biologisk mångfald (UN CBD) och Minamatakonventionen om kvicksilver. Regeringens bilaterala miljö- och klimatsamarbete har bl.a. bidragit till att utveckla och upprätthålla viktiga kanaler och plattformar för samarbete med strategiska länder och har bidragit till kapacitetsbyggande och en effektivare miljöförvaltning i samarbetsländerna. Stödet till utveckling av kemikaliekompetens i har bl.a. lett till att nu har ett förslag till kemikalielag. som genomförts om utfasning av väte-kol-fluorföreningar (HFC) har exempelvis varit en bidragande faktor till att partsmötet inom Montrealprotokollet i antog ett tillägg om att minska de globala utsläppen av HFC. Den aktiva medverkan i högnivåråd (on Environment and Development, CCICED) P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 har möjliggjort för regeringen att använda rådet som en plattform för att föra dialoger på politisk nivå och påverka policyutformning i , särskilt vad gäller nya koncept som t.ex. grön finansiering. om klimat mellan och som undertecknades 2017 kommer att tas vidare för utformning av konkreta projektinsatser. De bilaterala insatserna bidrar även till stärkt intresse i samarbetsländerna för svenska lösningar och kunskap på miljöområdet, vilket i sin tur bidrar till genomförandet av regeringens Exportstrategi. Regionalt samarbete inom , , Östersjöstaternas råd och Regeringen anser att det nordiska miljösamarbetet har god potential att bidra till att bevara och förbättra miljön i samt att påverka internationella beslut i den riktningen. Regionen har goda erfarenheter av att det går att förena en aktiv klimat- och miljöpolitik med en god ekonomisk utveckling. I där den politiska utvecklingen i vissa delar av omvärlden innebär bakslag på klimat- och miljöområdet kan nordiska erfarenheter spela en viktig roll. Vikten av att fortsätta och om möjligt utveckla samarbetet mellan de arktiska länderna blir allt mer komplext och angeläget. Inte minst i ljuset av att klimatförändringarna i sker snabbare än förväntat. Samarbetet för att minska utsläppen av sot är viktigt, eftersom medlemsländernas sotutsläpp har en särskilt stor effekt på uppvärmningen i . Det gemensamma målet stärker förutsättningarna för fortsatt arbete. Samarbetet inom miljö- arbetsgrupp har en god potential att bidra till konkreta miljö- och klimatinsatser i regionen, inte minst i samarbetet med . Ordförandeskapet i miljöarbetsgruppen 2017– 2019 innebär möjligheter att verka för att utveckla samarbetet. De regionala insatserna i och Barents bidrar till att förbättra miljösamarbetet i närområdet, vilket är av stor vikt inför våra kommande ordförandeskap i Barents miljöarbetsgrupp och det nordiska samarbetet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Generationsmålet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultatet inom området är följande: –ekosystemen har återhämtat sig, eller är på väg att återhämta sig, och deras förmåga att långsiktigt generera ekosystemtjänster är säkrad, –den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras, främjas och nyttjas hållbart, –människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas, –kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen, –en god hushållning sker med natur- resurserna, –andelen förnybar energi ökar och att energianvändningen är effektiv med minimal påverkan på miljön, och –konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Resultatredovisningen under denna rubrik är koncentrerad till bedömningsgrunderna som handlar om resurseffektivitet, hushållning, kulturmiljö och konsumtionsmönster. Resultatet i övriga bedömningsgrunder redovisas i andra delar i detta avsnitt, t.ex. i avsnitten om miljökvalitetsmålen nedan och i utgiftsområdena 21 Energi och 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Resurseffektiva kretslopp och en god hushållning med naturresurserna Materialkonsumtionen i fortsätter att öka och har materialåtervinningen av avfall minskat . Regeringen har presenterat ett antal strategier som har betydelse för att öka resurseffektivitet och att ställa om till en cirkulär ekonomi, bl.a. nyindustrialiserings- strategin Smart industri, Politik för hållbart företagande, Livsmedelsstrategin och handlings- plan för hållbar konsumtion. Ett av regeringens samverkansprogram fokuserar på cirkulär och biobaserad ekonomi (se utg. omr. Regeringen har inom ramen för Smart industri beslutat att ge totalt () till för att stärka förutsättningarna för cirkulära affärsmodeller och industriell symbios –2019. Cirkulära affärsmodeller innebär en möjlighet för samhället att minska resursåtgången som företagen fortsätter att tjäna pengar och skapar arbetstillfällen. Regeringen har också gett i uppdrag att stärka insatser i pågående innovationsprogram för ökad återvinning och resurseffektivitet. Områden som nya hållbara affärsmodeller för återvinningsindustrin, ekonomiska styrmedel, samhällsplanering och infrastruktur för ökad återvinning ingår. I konsumerar vi omkring kläder och hemtextil , vilket motsvarar per person och år. Prognosen är att nettoimport av textilier ökar till 2020. I och pågår ett intensivt arbete för att textil ska återanvändas och återvinnas, istället för att slängas i hushålls- avfallet. Textil som nyproduceras bör också vara giftfri. , andra myndigheter, kommuner, textilbranschen och forskare i och , arbetar för en mer hållbar textilbransch. har på uppdrag av regeringen tagit fram förslag för hur hantering av textilier kan göras mer hållbar. På nordisk nivå har en gemensam handlingsplan tagits fram (se avsnittet Giftfri miljö). På EU-nivå pågår arbetet med att implementera kommissionens meddelande om cirkulär ekonomi som presenterades . I meddelandet aviseras ett stort antal kommande förslag bl.a. fördjupat arbete inom ramen för Ekodesigndirektivet, samordning av produkt-, kemikalie- och avfallspolitiken samt avfall till energi. Regeringen har aktivt bidragit till meddelandet och rådsslutsatser om meddelandet som antogs . Regeringens arbete med att genomföra för tillväxt och jobb, den s.k. EU 2020- strategin, har fortsatt . Regeringen har redovisat det nationella arbetet med att genomföra EU 2020-strategin till och kommissionen 2017 (dnr SB2017/00702/). Redovisningen konstaterar bl.a. att kommer att nå de uppsatta nationella målen inom ramen för EU:s klimat- och energipolitik till 2020. Regeringen har dock gått vidare och arbetar med att ta fram nya långsiktiga målsättningar och åtgärder. I den första granskningen av genomförande av policy och lagstiftning på miljöområdet har kommissionen lyft några exempel på lyckade insatser (SWD (2017) 56 final). Exempelvis pekar kommissionen på goda resultat för återvinning av avfall. nådde 2020-strategins återvinningsmål på 2014 (49,) än EU-genomsnittet (). Strategin för biologisk mångfald och inrättandet av är andra goda exempel som kommissionen lyfter fram. Inom områden där är ledande på genomförande av miljöpolitik skulle innovativa strategier i större utsträckning kunna spridas till andra länder anser kommissionen i landrapporten. Regeringen deltar i ett internationellt samarbete för att stödja utvecklingsländernas omställning till en grön ekonomi. Samarbetet sker inom projektet (Partnership on Action for ). 12 utvecklings- länder stöddes 2017 jämfört med 8 länder 2016. Konsumtionsmönster som orsakar små miljö- och hälsoproblem Regeringen antog 2016 en strategi för hållbar konsumtion. Arbetet med att genomföra regeringens strategi för hållbar konsumtion fortsätter. Bland annat har regeringen inrättat ett forum för miljösmart konsumtion. har fått i uppdrag att vidta lämpliga åtgärder för att underlätta undervisningen i skolan om hur konsumtionen påverkar miljön. infördes skatt på kemikalier i viss elektronik i . Skatten gäller bl.a. spisar, kylskåp, tvättmaskiner, dammsugare, mobiltelefoner, routrar, tv- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 apparater, spelkonsoler och datorer och omfattar både tillverkning och import. Syftet med skatten är att minska förekomst, spridning och exponering av farliga flamskyddsmedel i människors hemmiljö. Giftfria kretslopp är en viktig del i en cirkulär ekonomi. Mer information finns nedan under avsnittet Giftfri miljö. Miljömässigt hållbar offentlig upphandling Det nationella upphandlingsstödet finns på . Stödet är bl.a. inriktat på att verka för ökad miljöhänsyn samt utveckla och förvalta kriterier för miljöhänsyn inom upphandling. Samlad information om regeringens politik för offentlig upphandling finns i utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. har följt upp hur myndighetens hållbarhetskrav används inom offentlig upphandling. Den omfattandeuppföljningen har gett viktig information om vilka förbättringar myndigheten behöver göra inom olika produktområden. har även följt upp användningen av kravpaketet för som visade att av kommunernas upphandlingar hade följt rekommendationerna. har myndighetens arbete med hållbarhetskraven fokuserat på bl.a. produktområdena livsmedel och person- transporter samt produktgrupperna kemisk- tekniska produkter, inomhusbelysning, utomhusbelysning, storkök, leksaker och hobbymaterial samt textilier och läder. Kriteriearbetet har resulterat i 55 nya krav (omfattades åtta nya krav) av totalt 619 krav. Den nya upphandlingslagstiftningen lyfter fram möjligheterna att räkna med externa miljöeffekter som kostnader när man använder livscykelkostnader. Livscykelkostnader ger möjlighet att ta hänsyn till alla de kostnader som kan uppstå av en vara eller tjänst, från inköp till avveckling eller avfall. beräkningar av livscykelkostnader har därför uppdaterats i enlighet med den nya lagstiftningen och blivit mer användarvänliga. På uppdrag av regeringen har i samarbete med , och inlett P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 arbete med att utveckla processer och kriterier för upphandling av innovationer och ny teknik baserade på spetstekniker och avancerade systemlösningar.