prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Därutöver är det av kvinnorna och av männen som fort- sätter med annan rehabilitering efter avslutad insats. Som en del av regeringens åtgärdsprogram har de statliga medlen till samordningsförbunden ökats för att förstärka stödet till långtidssjukskrivna och unga med aktivitetsersättning. förbruka- des , varav användes som riktade medel för att få till stånd fler insatser för långtidssjukskrivna och unga med aktivitetsersättning. Detta var möjligt då det efter den statliga medelstilldelningen till samordningsförbunden återstod . deltog 2 781 personer med sjuk- eller rehabiliteringspenning i insatser som finan- sierats av samordningsförbund, vilket är fler än . Av dessa var kvinnor och män. Det är 19 samordningsförbund som har finansierat insatser där långtidssjukskrivna har varit prioriterade deltagare. deltog 1 733 unga med aktivitetsersättning i insatser som finansierats av samordningsförbund, vilket är fler än . Av dessa var kvinnor och män. Det är främst unga med aktivi- tetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga som är aktuella för sådana insatser. Det är 27 samordningsförbund som har finansierat insatser P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 där unga med aktivitetsersättning har varit prio- riterade deltagare.11 Regeringen har gett Inspektionen för social- försäkringen (ISF) i uppdrag utvärdera samord- ningsförbundens verksamhet. Uppdraget ska redovisas och (S2017/02622/SF [delvis]) vidtar insatser för bättre sjukskrivningsprocess har ansvaret för det försäkrings- medicinska beslutsstödet. har därigenom en viktig roll i kvalitetssäkringen av sjukskrivningsprocessen. har med hjälp av medicinska experter sett över och uppdaterat rekommendationerna för de psykiska sjuk- domarna. Rekommenderad sjukskrivningslängd har differentierats utifrån svårighetsgrad och andra faktorer, som exempelvis samsjuklighet. Det innebär att det finns flera steg i rekommen- dationerna från de lindriga till de svårare fallen. I vissa fall, t.ex. vid lindrig förstagångsdepression rekommenderas inte någon sjukskrivning alls. Dessutom har innehållet omarbetats och ny information tillkommit. Information om funk- tionsnedsättning och aktivitetsbegränsning finns nu för samtliga diagnoser som ingår i det försäk- ringsmedicinska beslutsstödet. Rehabiliterings- information finns vidare för de flesta diagnoser- na i beslutsstödet. Därtill har integrerat besluts- stödet i hälso- och sjukvårdens journal- och intygssystem. har t.ex. strukturerat om innehållet i beslutsstödet, kvalitetssäkrat rekommendationerna och sett till att informationen på webben är samstämmig med den information som finns för integration i journalsystemens intygslösningar. Arbetet är en del i it-utvecklingen kring elektroniskt in- formationsutbyte mellan hälso- och sjukvården och och finansieras genom medel från överenskommelsen om en effektiv och kvalitetssäkrad sjukskrivningsprocess (se nedan). 11 Uppföljning av samordningsförbundens insatser ( P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Hälso- och sjukvårdens insatser har staten och Kommuner och Landsting (SKL) ingått överenskommelser för att stimulera landstingen till att ge sjukskriv- ningsfrågan högre prioritet i hälso- och sjuk- vården samt för att utveckla sjukskrivnings- processen och bidra till en stabil sjukfrånvaro. Dessa överenskommelser bedöms ha bidragit till att stärka hälso- och sjukvårdens arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen genom ett mer strukturerat och metodiskt arbetssätt. Led- ningsnivåerna inom hälso- och sjukvården be- döms i större utsträckning se sjukskrivning som en del av vård och behandling.12 slöts en överenskommelse mellan staten och SKL om åtgärder för en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. Överenskommelsen omfattar totalt eftersom även medlen från den tidigare överenskommel- sen om den s.k. rehabiliteringsgarantin numera ingår. Överenskommelsen omfattar medel för medicinska rehabiliterings- och behandlings- insatser för patienter med smärtproblematik eller lindrig och medelsvår psykisk ohälsa. Överens- kommelsen omfattar även stimulansmedel för bl.a. kvalitetshöjande insatser som bidrar till en jämställd sjukskrivningsprocess, försäkrings- medicinsk kompetensutveckling, utveckling av en funktion för koordinering samt utökat elektroniskt informationsutbyte mellan hälso- och sjukvården och . Dessa medel betalas ut efter det att respektive landsting genomfört insatser enligt överenskommelsen. Samtliga landsting utom två har uppfyllt villkoren. Ett landsting har inte uppfyllt villkoret om försäkringsmedicinsk kompetensutveckling och ett annat landsting har inte uppfyllt villkoret för utveckling av en funktion för koordinering.13 Finansiell samordning mellan sjukförsäk- ringen och hälso- och sjukvården har tidigare prövats i form av en försöksverksamhet med gott resultat. Regeringen har utsett en särskild utredare med uppdraget att se över förutsätt- ningarna för att införa finansiell samordning 12Ledning och styrning av hälso- och sjukvårdens arbete med patienters sjukskrivning (, 2013) 13Granskning av landstingens planer inom överenskommelsen om en effektiv och kvalitetssäker sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess 2016 (, 2016) mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjuk- vården i hela landet (dir. 2017:44, Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring). Utredningen ska slutredovisas . Staten och SKL har ingått överenskommelser om ersättning till landstingen för de försäkringsmedicinska utredningar som de utför efter beställning från . Antalet utredningar som beställt har ökat kraftigt . Utfallet visar att beställningarna som lämnade i vissa landsting har över- skridits kraftigt. Detta har medfört att lands- tingen inte hunnit anpassa sin kapacitet i mot- svarande grad, vilket i sin tur lett till långa köer. I vissa landsting har köerna varit . För att inte anslaget skulle överskidas 2016 så har beställningarna fått be- lasta 2017. Detta har dock resulterat i att Försäk- ringskassan överskridit den av regeringen be- slutade bemyndiganderamen med , vilket i sin tur gjort att Riks- revisionens årliga revision har lämnat en revisionsberättelse med reservation. På grund av de stora volymerna och att det fanns många beställningar i kö för utred- ning bedömde att de var tvungna att stoppa alla nya beställningar av försäkringsmedicinska utredningar för att inte överskrida anslaget 2017. Arbetsgivaren har en central roll vad avser att förebygga sjukfrånvaro och i fråga om anställdas rehabilitering vid sjukdom. Arbetsgivaren ska se till att det i verksamheten finns en på lämpligt sätt organiserad verksamhet för arbetsanpass- ning och rehabilitering och ska även svara för att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. Forskningen visar att åtgärder som vidtas av hälso- och sjukvården bidrar i högre grad till återgång i arbete, om insatser vidtas på arbets- platsen . Sambandet är särskilt tydligt vad gäller sjukskrivningar på grund av muskulo- Forskningen14 har också blivit mer tydlig om vikten av arbetsgivarens med- verkan vid psykisk ohälsa. Regeringen har, som en del i åt- gärdsprogrammet, gett i upp- drag att utvärdera och utveckla stödet till arbetsgivare. rapporterar (S2015/07796/SF) att de har påbörjat en diffe- rentiering av sitt stöd till arbetsgivare i samband med anställdas sjukfrånvaro för att bättre möta arbetsgivares olika behov. I samma uppdrag till ingick även att utveckla kommunikationen med Ar- betsmiljöverket (AV) i fråga om arbetsgivares ansvar enligt arbetsmiljölagen och socialförsäk- ringsbalken. och AV har slutit en ny nationell överenskommelse om sam- verkan för perioden –2020 som knyter an till regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro och till arbetsmiljö- strategin för det moderna arbetslivet. Överens- kommelsen ska främja att arbetsgivare tar ansvar för arbetsmiljön, förebygger ohälsa och effektivt och tidigt arbetar med insatser för arbetsanpass- ning och rehabilitering. och AV har gemensamt arbetat fram en tydlig struktur för kontaktvägar och utbyte av in- formation myndigheterna emellan i fråga om ar- betsgivare som har hög sjukfrånvaro hos an- ställda eller som brister i arbetsanpassning och rehabilitering. Arbetsgivare kan få bidrag för köp av arbets- platsnära stödinsatser till anställda i syfte att förebygga sjukfrånvaro och underlätta en sjuk arbetstagares återgång i arbete. I ovan nämnda uppdrag till ingick även att utvärdera det arbetsplatsnära stödet samt lämna förslag på hur stödet kan utvecklas för att ytter- ligare förebygga sjukfrånvaro och främja åter- gång i arbete. har emellertid inte kunnat genomföra en regelrätt utvärdering på grund av bristande tillgång till data – i stället har stödet följts upp. Drygt 780 arbetsgivare beviljades bidraget 2016 och ungefär 18 500 arbetsplatsnära stödinsatser genomfördes. Totalt har av insatserna omfattat kvinnor och män. 14 Fortes rapport för att förhindra sjukfrånvaro vid psykiska och muskuloskeletala problem S2016/04582/SF P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 främst kommunala arbetsgivare som har använt sig av bidraget. Statistik visar att hälften av de som var sjukskrivna och som tog del av det arbetsplatsnära stödet var sjukskrivna i en psykiatrisk diagnos. Beviljandet av bidraget ökar, men av de som anslogs användes enbart knappt hälften. Stödet är fortfarande okänt för många arbetsgivare och det råder även en kunskapsbrist kring vad stödet kan användas till och hur det kan sökas. genomför informationsinsat- ser för att sprida kunskaper om stödet. Stärkt rättssäkerhet och likformig tillämpning av socialförsäkringen För att ge det allmänna ombudet för socialför- säkringen bättre processuella förutsättningar för sitt uppdrag har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att utreda frågan (dir. 2016:104, Stärkt rättssäkerhet och effektiv handläggning i ärenden och mål om socialförsäk- ring). I uppdraget ingår vidare att bl.a. utreda hur återkravshanteringen inom socialförsäkringen kan bli mera effektiv och ändamålsenlig. Ut- redarens uppdrag är viktigt och omfattande och syftar till att stärka rättssäkerheten inom om- rådet och skapa en mer effektiv handläggning i ärenden och mål om socialförsäkring. Rege- ringen kommer att ha anledning att återkomma till de frågor som utreds längre fram. Internationellt samarbete inom socialförsäkringen är en del av en internationell värld, vilket avspeglas i socialförsäkringssystemen. Ett exem- pel på detta är det faktum att av de ca 2,76 miljoner kvinnor och ca 2,83 miljoner män som var försäkrade , så var av kvinnorna och av männen födda i ett annat land än . Av dessa var födda inom . Ett annat exempel är att det var 147 400 kvinnor och män som var bosatta utomlands och som fick svensk allmän pension 2016. Av dessa personer var det som fick utbetalning av pension till något annat EU- eller EES-land eller till . presenterade Europeiska kommissionen förslag till revide- ringar av förordning (EG) 883/2004 om samord- ning av de sociala trygghetssystemen, nedan kallad . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 för förslagen är att modernisera det aktuella gått mot måluppfyllelse. Det handlar t.ex. om ändrade underliggande förhållanden som bör betecknas bestämmelser för samordning av föräldra- En av dessa är att gapet mellan penning och förmåner vid långvarig vård. kvinnor och män i sjukfrånvaro ökat ytterligare närvarande sker förhandlingar i rådet om dessa Vidare är det problematiskt att sjukfrånvaron i allt högre utsträckning har kommissionen och med- kännetecknas av psykisk ohälsa. lemsstaterna arbetat med att utveckla ett it- diagnoser erfarenhetsmässigt leder till längre sjukfall är väl känt. Ser man fortsättningsvis till Information (EESSI). det totala antalet sjukskrivna har antalet långa klart för att börja användas i samtliga EU- och, sjukfall ökat , delvis som en effekt av ovan nämnda ökning av psykiatriska diagnoser. Systemet ska hjälpa socialförsäkringsorgan i hela En annan anledning till att antalet långa sjukfall EU/EES att snabbare och säkrare utbyta in- har ökat är att den bortre tidsgränsen avskaffats. formation i enlighet med EU:s samordnings- Personer som tidigare utförsäkrades och sedan I samordnas de svenska återvände till försäkringen är i stället myndigheternas förberedelser för och införande Det är en förväntad av EESSI av . konsekvens som innebär en redovisningsmässig ökning av antalet långa sjukfall. det Svensk social trygghet i en globaliserad värld det skäl att analysera betydelsen av en (SOU 2017:5) till regeringen. punkt i direktiven för utredningen har utredaren lämnat förslag på 14 delområden. rehabiliteringsbehov samt om individen är be- bereds nu i . rättigad till exempelvis sjukersättning. Vidare pågår förhandlingar om socialförsäk- mersamma är också de variationer i sjukfrån- ringsavtal pågår med och . varon som finns mellan länen, inom enskilda län och mellan vårdenheter. utom vara större för kvinnor än för män. är dock att variationen mellan länen varit relativt Sjukfrånvaron visar nu tydliga tecken på att plana ut efter att ha ökat alltsedan 2010. Prognosen för sjukpenningtalet har reviderats är ett resultat av att ökningen i startade sjukfall ned, men ligger fortfarande något över avbrutits samt att sjukfallen nu regeringens målsättning om ett sjukpenningtal på vid utgången av 2020. sjukersättning kontinuerligt minskat, ningarna i sjukskrivningsärenden görs i ökad ut- delvis på grund av att nybeviljandet varit lågt. sträckning i rätt tid, vilket skapar förutsättningar nybeviljades totalt 8 900 personer att ta tillvara människors arbetsförmåga. sjukersättning, vilket innebär en mycket låg också positivt att handläggningstiderna inom nivå historiskt sett (av dessa var kvinnor och män). Det är 2 800 den första halvan av 2017. Det görs också åter- färre än 2015. Tänkbara orsaker till den kommande analyser i syfte att upptäcka kvar- mycket låga nivån på nybeviljanden av sjuker- varande kvalitetsbrister i handläggningen av såväl sättning redovisas närmare i avsnitt 3.4.2. sjukpenning som sjuk- och aktivitetsersättning. Regeringen bedömer att det är viktigt att noga följa utvecklingen av nybeviljandet av liksom den interna styrningen och kontrollen avseende beställningar av försäkringsmedicinska Sammantaget gör regeringen bedömningen, i utredningar så att de individer som har störst förhållande till målet som tidigare behov prioriteras inom den givna ekonomiska fattat beslut om inom utgiftsområdet som Härutöver behöver hälso- och sjuk- innebär en långsiktigt låg och stabil sjukfrånvaro, underlagen, vilket bör ske i samarbete med För- säkringskassan. Regeringen bedömer att den stärkta hand- läggningen behöver kombineras med ett utveck- lat stöd för individen i de olika skedena i sjuk- skrivningsprocessen. Det behöver säkerställas att individen får adekvat stöd på arbetsplatserna för att möjliggöra återgång i arbete och att insatser- na vidtas . samverkan med Arbetsförmedlingen ger viktigt stöd för återgång i arbete till personer som är sjukskrivna och till unga med aktivitetsersättning. Rege- ringens bedömning är att individers rehabilite- ringsbehov behöver uppmärksammas tidigare i sjukfallen så att nödvändiga insatser vidtas för att förkorta sjukfallen och bidra till återgång i arbete. Det är också viktigt att personer som har varit sjukskrivna får adekvat stöd och att vid behov samordnar in- satserna. Beroende av individens situation hand- lar det om stöd från arbetsgivare, hälso- och sjukvården eller Arbetsförmedlingen. Som även anförts av ISF så är det viktigt att Försäkrings- kassans handläggare är aktiva och genomför nödvändiga utredningsåtgärder men också fångar upp impulser från de olika aktörerna i sjukskrivningsprocessen. Regeringen ser positivt på att vidtar åtgärder för att utveckla myndighetens samordningsuppdrag. behöver tillsammans med Arbetsförmedlingen se till att det skapas goda förutsättningar för övergången till Arbetsför- medlingen för de personer som har nedsatt hälsa men av bedöms ha arbets- förmåga och därmed inte längre har rätt till er- sättning från sjukförsäkringen. Stödet till unga med aktivitetsersättning för att de ska kunna lämna ersättningen för arbete eller studier behöver bli bättre. Positivt är det pågående arbetet att ta till vara erfarenheterna från och Arbetsförmed- lingens gemensamma arbete inom ramen för uppdraget att utvärdera arbetsmetoden ”Supported Employment”. Det är även positivt att samordningsförbunden i ökad utsträckning prioriterar insatser för unga med aktivitets- ersättning och långtidssjukskrivna. För att uppnå en väl fungerande sjukskrivningsprocess krävs ett bra samarbete mellan de berörda aktörerna. Det arbete som parterna på arbetsmarknaden har inlett för att skapa förutsättningar för god arbetsmiljö och effektiv rehabilitering på arbets- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 platserna är betydelsefullt. Regeringen bedömer att detta arbete har bidragit till att öka med- vetenheten om behovet av att främja en god arbetsmiljö samt att vidta åtgärder för att minska sjukfrånvaron bland anställda. Regeringens för- väntningar på parternas pågående arbete är att sjukfrånvaron för respektive sektor ska minska till den nivå som gällde 2013. Denna nivå är nödvändig för att kunna nå målet om en låg och stabil sjukfrånvaro. Därför behöver det arbete som parterna bedriver fortgå enligt planerna och utvecklas vid behov. Arbetet att utveckla hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen är av långsiktig karaktär. Förekomsten av oförklarliga regionala skillnader i sjukskrivningspraxis tyder på att det finns ett fortsatt behov av åtgärder inom om- rådet. Viktiga verktyg för regeringen är överens- kommelserna med kommuner och Landsting dels avseende sjukskrivnings- processen, dels inom området psykisk hälsa. Förutom och landstingen har en central roll, bl.a. genom att myndigheten har ansvaret för det försäkrings- medicinska beslutsstödet. Sjukfrånvaron är en komplex fråga som beror på flera samvarierande faktorer. Det innebär att varken eller någon av de andra aktörerna ensam och ensidigt kan skapa förutsättningar för en långsiktigt stabil utveck- ling. Regeringen bedömer att dialogen mellan aktörerna behöver bli bättre för att uppnå detta. Utgångspunkten behöver vara individens bästa som mål. Detta gäller särskilt dialogen mellan hälso- och sjukvården och . Arbetsgivarpolitiska ansvaret bör utvecklas Regeringen bedömer att inte fullt ut har uppfyllt sitt arbetsgivarpolitiska an- svar , främst på grund av hög och ökande sjukfrånvaro och personalomsättning. har antalet medarbetare på Försäk- ringskassan ökat, men den höga personalom- sättningen bidrar till att rekryteringsbehovet är stort. Om myndigheten inte lyckas komma tillrätta med personalomsätt- ningen ser regeringen en risk att det blir svårare att nå målet inom sjukförsäkringen. Det är dock positivt att det under inledningen av 2017 går att skönja en viss stabilisering i sjukfrånvaron och även i personalomsättningen. Regeringen be- dömer att det är viktigt att fortsätter arbeta för att minska personalomsätt- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 ningen, säkerställa en god kompetensförsörjning samt bromsa utvecklingen i den interna sjuk- frånvaron. Behov av en mer jämställd och rättssäker arbetsskadeförsäkring har färre ärenden om arbetskadelivränta godkänts vad avser frågan om huruvida arbetskada har inträffat. Den stora skillnaden i beviljandefrekvens mellan kvinnor och män kvarstår. Regeringen har remitterat betänkandet Samlad kunskap – stärkt handläggning (SOU 2017:25). förutsättningar för ett samhälle som håller ihop med människor som kan växa och våga. Det är därför viktigt att fortsatt utveckla våra offentliga trygghetssystem för att ge ett gott stöd åter till hälsa och arbete. Det är viktigt för tilliten till de allmänna trygghetsystemen att det finns krav och effektiv kontroll. Arbetet med att sprida kunskap och att främja starka sociala trygghets- system och god samordning av trygg- hetsförmåner är därför prioriterat både i en europeisk och i en internationell kontext, inte minst eftersom det underlättar fri rörlighet och bidrar till samhällen som håller ihop. 3.5Den årliga revisionens iakttagaleser har inom ramen för den årliga revisionen lämnat en revisionsberättelse med reservation avseende bemyndiganden för För- säkringskassan. konstaterar att överskridit den av rege- ringen beslutade bemyndiganderamen för an- slag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen, Försäkringsmedicinska utredningar inom utg.omr. Myndigheten redovisar i årsredo- visningen ett felaktigt utestående belopp i bemyndiganderedovisningen. har till och regeringen redovisat ett antal åtgärder myndig- heten avser vidta med anledning av Riks- revisionens iakttagelser. Regeringen kommer att löpande följa myndighetens arbete med de redo- visade åtgärderna med avseende på intern styr- ning och kontroll samt korrekt redovisning av bemyndigande och finansiella förutsättningar. De allmänna socialförsäkringarna är en central del i den svenska modellen och har bidragit till att skapa trygghet och motverka ekonomisk utsatthet. De har också bidragit till ökad jämställdhet, en rättvisare fördelning av de ekonomiska resurserna och medverkat till såväl hög sysselsättning, social sammanhållning som en ekonomisk hållbar tillväxt. Med starka och smarta gemensamma system för omfördelning och ekonomisk trygghet genom livet skapas För att bryta den tidigare uppgången i sjukfrån- varon samt utjämna skillnaderna mellan kvinnor och män beslutade regeringen att anta ett brett åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. , arbetsgivare samt hälso- och sjukvården identi- fierades som de viktigaste aktörerna för att åstadkomma detta. I budgetpropositionen utvecklades programmet med fokus på hälso- och sjukvårdens och arbetsgivarens roll i sjukskrivningsprocessen. Arbetsmarknadens parters roll betonades. Åtgärder vidtogs också i syfte att ge unga med funktionsnedsättning eller sjukdom bättre möjligheter att komma i arbete, i stället för att få aktivitetsersättning. Det kan konstateras att regeringen med hjälp av ett flertal andra aktörer har lyckats vända den negativa utveckling som pågått . Upp- gången av sjukfrånvaron har brutits. Målet är enligt det fattade beslutet friskare arbetsplatser och en långsiktigt stabil och låg sjukfrånvaro. För att uppnå detta bedömer regeringen att åtgärdsprogrammet behöver utvecklas vidare. Särskilt viktigt är att utjämna skillnaderna i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män, samt att de individer som drabbas av ohälsa får stöd och insatser för återgång i arbete. Detta kräver samordnade insatser från , arbetsgivare, hälso- och sjukvården och Arbetsförmedlingen. I det följande redovisas ytterligare åtgärder som regeringen bedömer som nödvändiga för att nå det långsiktiga målet. Stödet till individen behöver öka Det är viktigt att en försäkringsmässig och rätt- säker tillämpning kombineras med ett bra stöd för individen i de olika skedena i sjukskrivnings- processen. Individen ska kunna få stöd i kon- takterna med andra aktörer så att rätt insatser vidtas på arbetsplatsen eller – när det be- döms aktuellt – av Arbetsförmedlingen. Indivi- der med komplicerad problematik och behov av insatser från flera olika aktörer ska kunna få stöd i detta, t.ex. genom samordningsförbundens insatser. Regeringen ser behov av flera olika åtgärder för att säkerställa att individen får ett bra stöd i sjukskrivningsprocessen. –I denna proposition lämnas förslag om en skyldighet för arbetsgivaren att utarbeta en plan för återgång i arbete för arbetstagare i ett pågående sjukfall. Genom förslaget kommer insatser vidtas på arbetsplatser tidigare i ett sjukfall.