prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — När det gäller handläggningstiden för ärenden som avser studiehjälp har handläggningstiden ökat med jämfört med föregående år för ärenden som avser studier i , medan den har minskat med för studier utomlands. För ärenden om studiemedel för studier i är den genomsnittliga handläggningstiden oförändrad jämfört med föregående år. Handläggningstiden för ärenden gällande Rg- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 bidrag har ökat . Den genom- snittliga handläggningstiden för lärlingsersätt- ning har ökat . Tabell 3.13 CSN:s genomsnittliga handläggningstider Källa: CSN. Antalet kunder som ville komma i kontakt med CSN per telefon, och som valt per- sonlig service, har minskat jämfört med . Den genomsnittliga vänte- tiden i telefonkö förlängdes och 2016. har antalet besök på Mina sidor fortsatt att öka med i förhållande till nivå. Tabell 3.14 Nyckeltal för CSN:s service och information Antal besök på webbplats Antal besök på Mina sidor Källa: CSN. CSN har fortsatt sitt arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen. CSN:s kvalitets- granskningar visar att kvaliteten generellt är på en hög nivå. När det gäller handläggning av studiemedel har kvaliteten förbättrats med en procent jämfört med föregående år (2016 var av de granskade besluten korrekta). Kvaliteten är fortsatt hög när det gäller verksamhetsområdena studiehjälp och åter- betalning, där av de granskade besluten bedömdes korrekta utifrån gällande lagstiftning. Felaktiga utbetalningar och bidragsbrott Målet med CSN:s arbete mot felaktiga utbetal- ningar och bidragsbrott är att CSN ska mot- verka bidragsbrott och säkerställa att utbetal- ningar från studiestödssystemet endast görs till den som är berättigad till stöd. Det är inte möjligt för CSN att helt förhindra felaktiga utbetalningar. Studiehjälp betalas ut i efterskott, men myndigheten är beroende av att skolornas rapportering är korrekt för att de studerande ska få de stöd som de har rätt till. Studiemedel betalas ut i förskott, men de stu- derande är skyldiga att anmäla ändringar som kan påverka rätten till studiemedel eller studie- medlens storlek. Läroanstalter har enligt studiestödsförordningen skyldighet att lämna sådana uppgifter som påverkar rätten till studie- stöd. Att de studerande får det stöd som de har rätt till bygger därmed på att de uppgifter som CSN får är korrekta. CSN arbetar för att det ska bli rätt från början genom att förenkla myndighetens regler, rutiner och arbetssätt. Myndigheten arbetar även med kontroller före, under och efter utbetalning för att säkerställa att rätt belopp betalas ut. CSN samverkar också med andra myndigheter, exempelvis Försäkrings- kassan, och Kronofogde- myndigheten. CSN har undersökt attityderna rörande fel och fusk kopplat till studiemedel. Jämfört med en undersökning som genom- fördes 2010 anser fler studerande att det är allvarligt att försöka få mer studiebidrag än man har rätt till. Likaså tycker fler att det är allvarligt att inte anmäla ändrade förhållanden som skulle minska storleken på studiestödet. har CSN beslutat att kräva tillbaka i felaktigt utbetalt studiestöd, vilket utgör av det totala utbetalda beloppet. Det är en minskning med jämfört med . har CSN polisanmält totalt 242 personer för misstänkt bidragsbrott. Det är en minskning med 18 personer jämfört med . Trots att något färre personer polisanmäldes avsåg polisanmälningarna större belopp än föregående år. genomför CSN en ny typ av riktade kontroller. Genom att analysera vad som kännetecknar kända fall av misstänkta bidrags- brott är det möjligt att identifiera nya ärenden som bör kontrolleras extra noga. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 kontroller har CSN upptäckt felaktiga utbetal- ningar och misstänkta bidragsbrott som annars inte skulle ha upptäckts. genomförs även kontroller i syfte att minska risken för fel- aktiga utbetalningar vid studier utomlands, vilket innebär att extra antagningskontroller för stude- rande som har fått beslut om merkostnadslån för undervisningsavgifter genomförs. Sedan de nya reglerna för studier utomlands trädde i kraft betalas studiebidrag, grundlån, till- äggsbidrag och tilläggslån ut i stället för att hela beloppet, som tidigare, betalas ut vid studiestarten. har av de studerande fått hela studiemedelsbeloppet ut- betalat i förskott vid studiestarten. Det innebär att CSN har fått bättre möjligheter att stoppa felaktiga utbetalningar av studiemedel. CSN utgör en av 59 myndigheter som arbetar med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i all sin verksamhet. Målet med arbetet är att varje deltagande myndighet ännu bättre ska bidra till det jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. CSN har lämnat in sin handlingsplan för jämställdhetsintegrering av- seende åren 2015–2018 och redovisar åtgärder och resultat i myndighetens årsredovisningar –2018. Utgifterna för verksamheten vid ÖKS uppgick till . ÖKS hanterade ca 4 800 ärenden, en minskning med ca 300 ärenden jämfört med föregående år. avgjordes av alla ärenden och . Samtliga ärenden avgjordes . Nämnden biföll av det totala antalet inkomna ärenden. Tillgängligheten hos nämnden har varit god. nås per telefon under hela arbetsdagen och några svårigheter för allmänheten att komma i kontakt med nämnden har inte framkommit. Under avsnittet görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgifts- området mot bakgrund av de indikatorer som har redovisats i avsnitt 3.4. Studiestödet ska verka rekryterande till studier och bidra till ett högt deltagande i utbildning. Studiestödet är ett viktigt verktyg för att öka deltagande i och bredda rekryteringen till ut- bildning. Dessutom är studiestödet en betydelse- full faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet. Andelen studiestödstagare på samt- liga utbildningsnivåer kan fortsatt anses vara på en hög nivå. Antalet studerande med studiemedel blev färre på samtliga utbildningsnivåer. Mest minskade antalet studerande utomlands och antalet studerande på gymnasial nivå i , . Trots minskningen ligger det totala antalet studerande med studiemedel på en historiskt sett hög nivå. En trolig utveckling är att antalet vuxna studerande på gymnasial nivå ökar , dels mot bakgrund av det stora antalet nyanlända som kom till , dels mot bakgrund av beslut om rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). Mot bakgrund av de indikatorer som redovisas är dock den samlade bedöm- ningen att målet om studiestödets rekryterande effekt har uppfyllts. Den högre bidragsnivån inom studiemedlen syftar till att rekrytera studerande med kort utbildningsbakgrund till studier. Antalet stude- rande med det högre bidraget på grundläggande nivå ökade något jämfört med föregående år. Andelen som hade högre bidrag på gymnasial nivå minskade jämfört med . får den högre bidragsnivån lämnas till vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för behörighetsgivande studier på grundläggande eller gymnasial nivå. mer än fördubblades antalet ungdomar som fick högre bidrag. har antalet ungdomar som fick det högre bidraget minskat. minskade antalet med 200 till 4 100 ungdomar. minskade antalet studerande på eftergymnasial nivå i . Det är framför allt antalet studiemedels- tagare vid högskolor och universitet som minskade med cirka 1 500 personer jämfört med . till åldersstrukturen har andelen studiemedelstagare minskat. Minskningen beror främst på att ungdoms- kullarna som lämnar gymnasieskolan har minskat , men även på det förbättrade konjunkturläget som leder till att fler unga får jobb. är dock mer än hälften av studiemedelstagarna () . Den andel av de studerande som har studiemedel har minskat bland studerande vid komvux, och med mindre än en procent bland studerande vid högskolor och universitet. Av studerande vid komvux har studiemedel och bland högskole- studerande har studiemedel. Att en lägre andel har studiemedel vid komvux förklaras delvis av att många studerar på deltid och sannolikt har andra försörjningskällor. har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. minskade antalet utlandsstuderande med studiemedel jämfört med , till 31 600. Minsk- ningen beror på att antalet utlandsstuderande på eftergymnasial nivå med studiemedel har minskat. Antalet utlandsstuderande på gymnasial nivå har däremot ökat i jämförelse med föregående år. Både minskningen på eftergymnasial nivå och ökningen på gymnasial nivå beror till stor del på att många så kallade förberedande språkkurser nu klassificeras som gymnasiala i stället för eftergymnasiala. Utlandsstuderande är förhållandevis unga. En förklaring till minskningen kan vara att antalet studerande i åldern 20–, vilka ofta studerar utomlands, har minskat bland studiemedels- tagarna i stort. Lånebenägenheten minskade efter studie- stödsreformen 2001, men har ökat något . Den tidigare minskningen av låne- benägenheten kan bl.a. förklaras av att års- beloppen efter reformen följer av skuldens storlek, vilket har inneburit att en lägre andel väljer att ta lån. Detta beteende kan nu vara på 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 väg att förändras. har låne- benägenheten ökat och var 2016 jämfört 2015. har det skett förändringar i ålders- strukturen på studiemedelstagarna. Andelen studerande , som mer sällan tar lån, har minskat, som andelen 25–, som oftare tar lån, har ökat. Studerande som är eller äldre har oftare än andra ekonomiskt stöd från partner eller arbets- inkomster. Män med studiemedel tar oftare lån jämfört med kvinnor, vilket har varit ett förhållande som bestått . Kvinnor arbetar i större utsträckning än män , vilket kan vara en förklaring till skillnaden i lånebenägenhet. ökade antalet med tilläggslån och andelen studerande med tilläggslån. Ökningen beror framför allt på att antalet studerande har ökat, men även på att deltidsstudier och studier inom EES och ger rätt till tilläggslån . Inom studiestödssystemet finns det flera olika stödformer som syftar till att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen. Studiestödet ska verka selektivt rekryterande, dvs. studiestödet ska göra att individer från vissa grupper påbörjar studier som annars inte skulle ha gjort det. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisas är bedömningen att målet om studiestödens utjämnande effekt har uppnåtts. Studerande inom gymnasieskolan kan få ett extra tillägg som syftar till att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera och därmed undanröja sociala hinder för utbildning. Resultaten visar att ett ökat antal studerande fick det extra tillägget, trots att det totala antalet studerande med studiehjälp minskade. Det är betydligt fler män än kvinnor som är mottagare av det extra tillägget. Detta kan förklaras av att många ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd är pojkar. Ökningen av det extra tillägget har varit tydligast för familjer med mycket låga inkomster. Denna utveckling fortsatte . CSN har genomfört undersökningar som visar att gruppen med extra tillägg har genomgått andra förändringar . Det är nu oftare fråga om studerande barn i nyanlända 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 familjer eller ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd, jämfört med tidigare då de studerande levde i hushåll med en ensam- stående förälder. En hög andel är också födda i med utrikes födda föräldrar. Studiehjälpssystemet har varit föremål för översyn och studiehjälpsutredning har lämnat betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52). Betänkandet har remitterats och bereds inom . Studiemedlens rekryterande kraft varierar mellan olika studerandegrupper. En grupp som ofta anger att de inte skulle ha påbörjat studier utan studiemedel är studerande med barn. Inom studiemedelssystemet finns tilläggsbidraget till studerande med barn som syftar till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och underlätta för föräldrar att studera. Antalet studerande som fick tilläggsbidrag var i princip oförändrat jämfört med . Könsfördelningen bland dem som får tilläggsbidrag har bara förändrats marginellt under de år som tilläggsbidraget har funnits. var av dem som fick tilläggsbidrag kvinnor. Möjligheten för arbetslösa ungdomar i åldern 20–att få den högre bidragsnivån inom studiemedlen har fungerat utjämnande ur ett jämställdhetsperspektiv. Andelen med den högre bidragsnivån inom ramen för satsningen var kvinnor och män . Den förhållandevis höga andelen män kan bero på att män oftare avbryter sina gymnasie- studier och på så sätt oftare har rätt till det högre bidraget, men det kan också bero på att köns- fördelningen är jämnare bland yngre studerande med studiemedel än bland äldre. Totalt sett var det annars kvinnor och män som studerade med den högre bidragsnivån . Andelen kvinnor respektive män med den högre bidragsnivån varierar beroende på utbildningsnivå. På grundläggande nivå var det kvinnor och män medan det på den gymnasiala nivån var kvinnor och män. Skillnaden kan delvis förklaras av inkomst- skillnader och därmed behovet av studiestöd. Den s.k. har i sitt be- tänkande vuxenutbildning på grund- läggande nivå – en översyn för ökad individ- anpassning och effektivitet (SOU 2013:20) visat att män som studerar på grund-läggande nivå har högre inkomster från förvärvs-arbete än kvinnor medan det omvända förhållandet råder på gymnasial nivå. 3.5.3Studiestödets effekt på samhällsekonomin Studiestödssystemet måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Det är därför vik- tigt att de utbetalningar som görs från systemet är riktiga och att den del av studiestödet som består av lån återbetalas fullt ut. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisas är bedömningen att nuvarande lånesystem i stort sett fungerar bra. Det finns dock fortfarande brister i systemet när det gäller låntagare som är bosatta utom- lands. Utgångspunkten för samtliga återbetalnings- system är att låntagarna ska betala tillbaka sina skulder. Alltför hårda krav på återbetalning får dock inte avskräcka från studier och motverka studiemedlens rekryterande effekt. Därför finns vissa trygghetsregler inbyggda i samtliga låne- system. En låntagare som har svårt att betala sitt årsbelopp kan ansöka om nedsättning och på så vis undvika framtida betalningsproblem. De vanligaste typerna är nedsättning på grund av låg inkomst och nedsättning vid studier. Antalet låntagare som får nedsättning av sitt årsbelopp minskade 2016 jämfört med föregående år. Värdet av det skuldbelopp som avskrevs minskade jämfört med . Minskningen kan nästan helt hänföras till avskrivningar av annuitetslånet, främst på grund av behörighets- givande studier. Anledningen till minskningen bedöms bero på att CSN prövat ett stort antal ärenden om behörighetsgivande studier i efterhand. Även inom de återbetal- ningspliktiga studiemedel som togs minskade avskrivningarna något, medan de ökade med inom lånetypen studiemedel. När det gäller annuitetslånen var de främsta orsakerna till avskrivning, förutom behörighetsgivande studier, även dödsfall. har de beräknade osäkra fordringarna när det gäller den totala studieskulden och den utestående fordran i fråga om återkrav av studiestöd minskat jämfört med föregående år. Det beror främst på att antalet låntagare med lånetyperna studiemedel och studielån som slutbetalar sina lån eller uppnår åldern för rätt till avskrivning minskar. De beräknade osäkra fordringarna varierar mycket Andelen bedöms som högst för den äldsta lånetypen studiemedel och som lägst för annuitetslån, vilket också var ett mål när det lånet infördes . Låntagare bosatta utomlands återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i . ökade dock andelen inbetalt belopp något jämfört med . CSN har gjort en rättning i uppföljnings- systemen avseende sättet att bedöma en lån- tagares bosättning. Ändringen har fått till följd att kvaliteten har ökat när det gäller uppföljningssystemets uppgifter om låntag- arnas bosättning. Generellt sett har fler lån- tagare som tidigare bedömdes ha en okänd bo- sättning kunnat placeras som bosatta i eller utomlands. Det har därför påverkat återbetalningsgraden inom nämnda kategorier. Utifrån CSN:s nya bedömningsmodell ökar återbetalningsgraden för utlandsbosatta och 2015 jämfört med , i stället för att minska som tidigare redovisats. Den långsiktiga bedömningen av återbetalningsgraden blir också svagt ökande. Återbetalningsgraden har blivit lägre jämfört med tidigare bedöm- ningar. Även om återbetalningsgraden bland utomlands bosatta låntagare således ökat något så är den fortfarande väsentligt lägre jämfört med låntagare bosatta i . av den totala fordran för ut- landsbosatta låntagare bedöms vidare som osäker av CSN. När återbetalningen inte sköts riskerar betydande belopp att skrivas av. För att även fortsättningsvis kunna tillhandahålla ett omfattande studiestöd till de studerande är det viktigt att utlandsbosatta i större utsträckning än betalar sina studieskulder. CSN bedriver ett omfattande arbete med att driva in obetalda studieskulder. Riks- revisionen har i granskningsrapporten på studielån (RIR 2016:4) bl.a. pekat på att arbetet med återbetalningar kan förbättras. Med anledning av gav regeringen CSN i uppdrag att öka återbetalningen av obetalda skulder (U2016/03525/SF). Det bedömdes dels finnas behov av ytterligare kartläggning och analys som kan öka kunskapen om orsakerna till uteblivna inbetalningar, vilket kan öka inbetalningar och återbetalningsgrad, dels konkreta åtgärder som även på kort sikt har förutsättningar att ge ett förbättrat resultat. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 respektive genom rapporterna Öka återbetalningen av obetalda skulder och Inbetalningar av studielån från lån- tagare bosatta utomlands (U2017/00398/GV). Förslagen i rapporterna bereds inom . Med anledning av Riks- revisionens rapport har regeringen överlämnat skrivelsen rap- port om statens förluster på studielån (skr. 2016/17:34) till . I skrivelsen anges bl.a. att regeringen kommer att fortsätta arbeta målinriktat med de högt prioriterade åter- betalningsfrågorna och avser att noga följa ut- vecklingen på området. För att nå målen för studiestödet krävs en studiestödsadministration som är ändamålsenlig och effektiv. CSN:s resultat har förbättrats inom vissa verksamhetsområden jämfört med . Myndigheten uppfyller majoriteten av målen i regleringsbrevet. Myndigheten bedöms både fungera väl och ha en effektiv och rättssäker ärendehantering samt servicenivåer som leder till att de studerande på ett korrekt och snabbt sätt får det stöd de har rätt till. Att detta fungerar är inte minst viktigt med anledning av den fortsatta utbyggnaden av som föreslås i denna proposition. har nått ett bra resultat när det gäller han- teringen av överklaganden. Myndigheten har handlagt ärendena effektivt och handläggnings- tiderna har varit tillfredställande. Studiestödssystemet i syftar till att möjliggöra för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studier. Studiestödssystemet är, och ska fortsätta vara, ett av världens mest om- fattande. Genom jämlika möjligheter bidrar stu- diestödssystemet till att stärka vårt gemen- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 samma samhällsbygge med mer kunskap, mer kompetens och mer bildning. Utbildning är avgörande för att skapa aktiva samhällsmedborgare, för enskildas utveckling och arbetsmarknadsutsikter och för att arbets- marknaden ska fungera väl genom att bidra till samhällets kompetensförsörjning och den svenska modellen. Ett jämlikt och väl utbyggt studiestöd är viktigt för att ska fortsätta vara en kunskapsnation i världsklass som konkurrerar genom kompetens på den globala marknaden. Ett sådant studiestödssystem för- utsätter en god återbetalning av studieskulder. 3.6.2En fortsatt utbyggnad av För att ge fler människor möjlighet till utbildning påbörjade regeringen ett kunskapslyft (se vidare beskrivning av kunskaps- lyftet under utg.omr. 16 avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår i denna proposition en fortsatt utbyggnad av i form av att medel avsätts för fler utbildningsplatser inom bl.a. regionalt yrkesvux och folkhögskola (utg.omr. 16 avsnitt 9.7.1 och utg.omr. 17 avsnitt 3.6.6). Till detta tillkommer utgifter för studiestöd. Gruppen utrikes födda kvinnor hamnar i alltför stor utsträckning utanför såväl arbets- marknaden som utbildningssystemet. Rege- ringen anser att det bör ses över hur bestäm- melserna inom studiestödssystemet och inom andra ersättningssystem samspelar och påverkar utrikes födda kvinnors ekonomiska förut- sättningar att studera och arbeta. Vid behov bör generella åtgärder vidtas i syfte att minska skill- naderna i rekrytering till studier mellan gruppen utrikes födda kvinnor och andra grupper. Därmed skulle deras förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden också kunna förstärkas (utg.omr. 9 avsnitt 6.6 och utg.omr. 13 avsnitt 3.5). behov av utbildning men som av bl.a. ekonomiska skäl ändå inte påbörjar studier. Regeringen överlämnade propositionen Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd (prop. 2016/17:158) till . har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2016/17:UbU20, rskr. 2016/17:285). Lagen (2017:527) om studiestarts- stöd trädde i kraft . Kommunerna har möjlighet att använda sig av studiestarts- stödet som syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen avser att se över genomförbarheten och ändamålsenligheten i att vidga studiestarts- stödet till gruppen långtidssjukskrivna med mot- svarande utbildningsbakgrund. 3.6.4Ökad trygghet för studerande vid sjukdom och åtgärder för att främja effektivare studier Det är angeläget att studerandes skydd vid sjukdom stärks. krävs att den studerande är helt oförmögen att studera för att omfattas av bestämmelserna om studiemedel under sjukdom. Regeringen avser att införa en möjlighet för personer att, vid särskilda skäl, kunna vara deltidssjukskrivna med en heltidsersättning inom studiemedelssystemet . Förändringen är i linje med det förslag som presenterades i betänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21). Detta utgör en del av de åtgärder som regeringen vidtar för att förbättra skyddet för de studerande (utg.omr. 10 avsnitt 3.6.2). Att införa en generell möjlighet till deltids- sjukskrivning är något som behöver utredas vidare. Regeringen har därför tillsatt en utred- ning som ska utreda möjligheten till deltids- sjukskrivning inom studiemedelssystemet, ana- 3.6.3Ett nytt studiestartsstöd har införts lysera den nuvarande karenstiden för rätt till Studiestödet stödjer regeringens ambitioner att genomföra och ger ekonomiska förutsättningar att ta steget till studier och vidare till arbete. Trots att det svenska studiestödet är mycket förmånligt finns det personer som har avskrivning av studielån inom studiemedels- systemet och se över rehabiliteringsansvaret för studerande på alla utbildningsnivåer i syfte att öka tryggheten för studerande och underlätta återgången till studier (dir. 2017:80). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Vidare ska utredningen se över hur studie- medlen kan användas för att uppnå en ökad genomströmning i högskolan. Dessutom ska utredningen se över det s.k. fribeloppet inom studiemedelssystemet för alla utbildningsnivåer, i syfte att skapa ett långsiktigt hållbart system med både incitament till effektiva studier och bibehållen möjlighet till arbete vid sidan av studierna. totalbelopp (bidrag och lån) bli ca per studiemånad. 3.6.7Vissa ekonomiska förstärkningar för studerande inom gymnasieskolan Som en konsekvens av att regeringen föreslår att barnbidragsbeloppet höjs med (utg.omr. 12, avsnitt 3.6) bör även studiebidraget inom studiehjälpen höjas med 3.6.5Högre bidrag till studerande som motsvarande belopp och då till sammanlagt läser vidare efter introduktions- program Introduktionsprogrammen växer snabbast av gymnasieskolans program.