prop · H5039 · 2017-09-18 00:00:00 — tidigt som lärandet ska utgå från en pedagogik som är anpassad till elevernas ålder och utvecklingsnivå, att de kunskapskrav som finns för lågstadiet ska vara oförändrade och att eleverna ska få bättre förutsätt- ningar att nå målen för skolan. Regeringen instämmer alltså till mycket stor del i vad har framfört i sak om en tioårig grundskola. Det centrala är att den obliga- toriska skolgången i ska starta redan och att alla elever ska få bättre förutsättningar för att nå målen för skolan. anser regeringen, som utvecklats ovan, att förskoleklassen har en viktig roll och att en skolstart kan och bör genomföras utan drastiska förändringar i skolsystemets grundläggande struktur. tiga är att det tidiga lärandet blir likvärdigt och att alla elever utvecklas så långt som möjligt. Förändringstakten i skolan har varit hög under en relativt och förändringar på skolområdet måste göras med urskiljning för att ge huvudmän och personal rimlig arbetsro. Särskilt årskurserna 1–9 i grund- skolan, men även förskoleklassen, är en del av skolans Enligt utredningen omvittnar många att sex- åringarna själva och deras omgivning länge har betraktat inträdet i för- skoleklassen som att börja skolan. ingått som en naturlig del av konstellationen förskoleklass och års- kurserna 1–3 i . Detta gäller t.ex. samlokalisering, indel- ningen av lärarutbildningen och olika former av statistik över skol- enheter, som ofta förkortas F–3. finns det en inriktning mot förskoleklassen och årskurs 1–3 inom grundlärarutbildningen. ringen anser därför, i likhet med , att det primära är att förskoleklassen görs obligatorisk och omfattas av skolplikten. För att uppnå det som gett uttryck för i sina tillkännagivan- den, och som regeringen instämmer i, räcker det dock inte med att för- skoleklassen blir obligatorisk. Dess pedagogiska uppdrag måste sam- tidigt stärkas betydligt. Regeringen har därför initierat och genomfört flera reformer i detta syfte. – efter tillkännagivanden – fick förskoleklassen egna avsnitt i läroplanerna, där just förskoleklassens uppdrag, syfte och innehåll förtydligades och förstärktes. Genom läroplansförändringarna förtydligades även den samverkan som måste ske mellan skolformerna för att skapa progression i elevernas utveckling och lärande. Utifrån läroplanernas nya avsnitt genomför flera fortbildningsinsatser –2019 för personalen i förskoleklassen. Insatser för kompetensutveckling pågår också inom bl.a. Matematiklyftet och Läslyftet. Regeringen instämmer i att det är viktigt att de som undervisar har den kompetens och skicklighet som är nödvändig för en utbildning av hög kvalitet. Regeringen anser dock att förskollärarna, som har en värdefull kompetens, även i fortsättningen ska vara behöriga att undervisa sexåringarna. Som bl.a. framhåller berikar och kompletterar förskollärarnas och grundlärarnas kompetenser varandra, vilket gynnar barnens övergång mellan förskola och grundskola. Regeringen beslutade vidare lagrådsremissen Läsa, skriva, räkna – en åtgärdsgaranti. Där föreslås en åtgärdsgaranti i förskoleklassen och lågstadiet i syfte att garantera att alla elever tidigt får de stödinsatser som de behöver. Kunskaper i läsning, skrivning och matematik har en avgörande betydelse för elevernas fortsatta skolgång och deras behov måste fångas upp tidigare än . Regeringen avser att lämna en proposition om garantin till . Genom förslagen i denna proposition om skolstart och med beaktande av nämnda reformer är det huvudsakliga syftet med tillkännagivanden om en tioårig grundskola tillgodosett. Tillkännagivandena om tioårig grundskola får därmed anses slutbehandlade. Effekterna av reformerna bör ges och följas noga. Om man i ett senare skede skulle vilja omvandla förskoleklassen till en del av underlättas det av att förskoleklassen då redan är en del av det obligatoriska skolväsendet i . Ett förtydligat pedagogiskt uppdrag för förskoleklassen – närmare om reformen 2016 Av Skolinspektionens kvalitetsgranskning av förskoleklassen som presenterades i rapporten i förskoleklass (2015:03) framgick att lärarna i de flesta granskade förskoleklasser i stor utsträckning skapar en trygg, stödjande och uppmuntrande lärandemiljö, där eleverna får möjlighet att utforska och undersöka utan rädsla för att misslyckas. Granskningen visade dock på viktiga utvecklingsområden. Det fanns stora skillnader i hur förskoleklassen bedrevs runt om i landet och undervisningen i många förskoleklasser led av kvalitetsbrister. Enligt Skolinspektionen kunde den bristande kvaliteten härledas till den relativt oreglerade modell som valts i styrdokumenten, dvs. i läroplanerna, vilket skapade risker och oönskade konsekvenser i form av en bristande likvärdighet. En försvårande omständighet var att eleverna i förskoleklassen arbetade mot övergripande läroplansmål utan konkretiserade verksamhetsmål för förskoleklassen. Styrdokumenten behövde därför förtydligas. Mot denna bakgrund gav regeringen i uppdrag att lämna förslag till ändringar i läroplanerna i syfte att bl.a. förtydliga förskole- 2017/18:9 klassens uppdrag (U2015/191/S). angav i sitt delbetänkande Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet (SOU 2016:38 s. 79 och 86) att förskoleklassens roll som länk mellan förskola och skola behövde stärkas och att förslag till nytt läroplansavsnitt ytterligare tydliggjorde förskoleklassens pedagogiska uppdrag. Regeringens reform om ett förtydligat uppdrag för förskoleklassen trädde i kraft . Då förskoleklassen finns vid skolenheter med grundskola, specialskola och sameskola regleras den i tre läroplansförordningar (SKOLFS 2010:37, SKOLFS 2010:250 och SKOLFS 2010:251). Med reformen fick förskoleklassen särskilda avsnitt i läroplanerna. Avsnitten förtydligar hur undervisningen i förskoleklassen ska ge eleverna förutsättningar att utvecklas i riktning mot de kunskapskrav som senare kommer att ställas i den efterföljande skolformen. Skolhuvudmännen och personalen har därmed fått bättre förutsättningar för att bidra till elevernas utveckling och lärande. Detta skapar förutsättningar för en ökad kvalitet och nationell likvärdighet i förskoleklassen. De nya läroplansavsnitten för förskoleklassen delas in under rubrikerna Syfte och Centralt innehåll på motsvarande sätt som kursplanerna för . Syftestexten beskriver vad undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla och riktar sig därför till förskolläraren eller läraren. Där anges t.ex. att eleverna ska erbjudas en variation av arbetssätt, uttrycksformer och lärmiljöer som gynnar övergången från förskola till skola och fritidshem. Därigenom ska undervisningen i förskoleklassen bidra till kontinuitet och progression i elevernas utveckling och lärande samt förbereda dem för fortsatt utbildning. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kreativitet, nyfikenhet och tilltro till sin egen förmåga. I syftesavsnittet anges också vad undervisningen ska ge eleverna på en rad olika områden, såsom möjlighet att utveckla sitt intresse för och sin förmåga att kommunicera med tal- och skriftspråk genom att ge dem möjligheter att läsa, lyssna på samt skriva och samtala om såväl skönlitteratur som andra typer av texter och händelser. Det centrala innehållet anger vad som ska behandlas i undervisningen och är indelat i kunskapsområdena Språk och kommunikation, Skapande och estetiska uttrycksformer, Matematiska resonemang och uttrycksformer, Natur, teknik och samhälle samt Lekar, fysiska aktiviteter och utevistelse. Innehållet är valt utifrån att det ska finnas en tydlig progression mellan förskolan och förskoleklassen samt mellan förskoleklassen och lågstadiet. Förstärkt samverkan mellan skolformerna för att stödja elevernas utveckling I regeringsuppdrag om ändringar i läroplanerna ingick även att förtydliga övergången mellan förskola, förskoleklass, fritidshem och skola. Flera granskningar hade pekat på betydelsen av samverkan mellan lärarna i förskoleklassen och . Trots att förskoleklasslärarna oftast ingår i arbetslag med pedagoger som undervisar i de tidiga årskurserna saknades det ofta ett pedagogiskt samarbete (se bl.a. rapport bygga en ny skolform för 6-åringar – om integrationen för- skoleklass, grundskola och fritidshem, 2011, Skolinspektionens kunskapsöversikt , dnr 400-2014:1372 och Skolinspektionens kvalitetsgranskning Undervisning i förskoleklass, rapport 2015:03). Några av de remissinstanser som yttrar sig över utredningens förslag om en obligatorisk förskoleklass, bl.a. Handikappförbunden, pekar också på behovet av en stärkt samverkan mellan skolformerna och att det behöver säkerställas i skollagen att det vid övergångar finns dokumentation och kunskapsöverföring om elever i behov av anpassningar och stöd. Vid de läroplansförändringar som trädde i kraft förtydligades avsnitten Övergång och samverkan. Det framgår nu att förskoleklassen, fritidshemmet och skolan ska samverka med varandra på ett förtroendefullt sätt för att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Inför övergångar ska man utbyta kunskaper, erfarenheter och information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i elevernas utveckling och lärande. Enligt riktlinjerna ska läraren bl.a. ta tillvara möjligheter till kontinuerligt samarbete om undervisningen i förskoleklassen och skolan och vid övergångar särskilt uppmärksamma elever som är i behov av extra anpassningar eller särskild stöd. , som välkomnar förslaget om en obligatorisk förskoleklass, har i sitt yttrande över utkastet till lagrådsremiss anfört att de förskoleklasser som inte har anknytning till en efterföljande skolform bör upphöra för att undvika diken mellan skolformerna. Det kan konstateras att utredningen inte har utrett den frågan och att regeringen inte har underlag för sådana förslag. Det absolut vanligaste är dock, som också framhåller, att förskoleklassen är organiserad tillsammans med den efterföljande skolformen. Enligt regeringen är det centrala att övergången från förskoleklassen till skolan fungerar väl i enlighet med läroplanernas reviderade och förtydligade avsnitt om Övergång och samverkan. Med gemensamma plattformar för personalen i förskoleklassen respektive i och motsvarande skolformer kan det ske en samverkan kring didaktiska och pedagogiska frågor. Därigenom kan verksamheterna i större utsträckning knytas samman och skapa en röd tråd för elevernas lärande. En obligatorisk förskoleklass samspelar med förskoleklassens förstärkta uppdrag Införandet av en obligatorisk förskoleklass samspelar med förskoleklassens förtydligade och förstärkta uppdrag i läroplanerna. Regeringen anser att denna koppling är mycket viktig och det framhålls också av flera remissinstanser. Enligt Sameskolstyrelsen kommer införandet av en obligatorisk förskoleklass tillsammans med förtydligandet av dess uppdrag bidra till en utveckling av förskoleklassen. Enligt bör detta kunna leda till en ökad likvärdighet inom svensk skola och till förbättrade möjligheter till ökad måluppfyllelse. Enligt kommer förändringarna i läroplanerna att påverka förskoleklassens innehåll och arbetssätt betydligt mer än obligatoriefrågan och det är snarare genom dessa ändringar som förskoleklassens kvalitet och likvärdighet kan utvecklas. kommun betonar vikten av att förändringarna samordnas och att bistår huvudmännen med imple- 2017/18:9 menteringsstöd. Regeringen återkommer till frågan om genomförandet nedan. Kompetensutveckling för personalen i förskoleklassen pågår Behöriga att undervisa i förskoleklassen är grundlärare med inriktning mot förskoleklassen och årskurs 1–3 samt förskollärare (se 2 kap. 2 § förordningen [2011:326] om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare). finns en inriktning mot förskoleklassen och årskurs 1–3 inom grundlärarutbildningen (högskoleförordningen [1993:100], bilaga 2). Enligt skollagen får normalt bara den som har legitimation som lärare eller förskollärare bedriva undervisning i förskoleklassen (2 kap. 13 §). Att förskoleklassen blir obligatorisk ska enligt regeringen inte medföra någon förändring i behörighetsreglerna för förskollärare och lärare i förskoleklassen. Drygt hälften av arbetet i förskoleklassen utförs av personer med förskollärarexamen. Dessutom har av personalen lärarexamen. En förskollärarexamen omfattar 210 högskolepoäng medan en grundlärarexamen för förskoleklass och årskurs 1–3 omfattar 240 högskolepoäng. För att få en förskollärarexamen ska studenten bl.a. visa kunskap om grundläggande läs-, skriv- och matematikinlärning. Förskollärare och grundlärare möjliggör således tillsammans att elevernas utveckling och lärande stöds i ett långsiktigt perspektiv. lyfter också fram att med en obligatorisk förskoleklass kan lärare och förskollärare som arbetar i förskoleklass få en högre status vilket kan bidra till en ökad attraktivitet. En ökad attraktivitet är i sin tur en bidragande faktor till en högre kvalitet av verksamheten. Vissa remissinstanser understryker dock behovet av fortbildning för personalen i förskoleklassen. lyfter fram att ett större pedagogiskt ansvar är förenat med ett ökat behov av kunskaper och kännedom om förskoleklassens syfte, uppdrag och innehåll. Om förskoleklassen som verksamhet ska utvecklas i enlighet med de statliga intentionerna och mot en ökad måluppfyllelse behövs, enligt , utvecklingsinsatser på alla nivåer i styrkedjan. anser att en obligatorisk förskoleklass med tydligare uppdrag genom förtydliganden i läroplanen kommer att kräva utvecklingsinsatser. Vidare framför högskolan att tidigare forskning ger vid handen att undervisande grundlärare och förskollärare i förskoleklassen har svårighet att omfatta förskoleklassens hela uppdrag och föreslår därför att organiserar utvecklings- och fortbildningsinsatser för kompetensutveckling. anser att alla förskoleklasslärare bör erbjudas kompetensutveckling med fokus på förskoleklassens förnyade uppdrag och innehåll och föreslår ett nationellt skolutvecklingsprogram. Regeringen anser att personalens kompetensutveckling är av yttersta vikt för en bra förskoleklass och skola. Skickliga och engagerade lärare och förskollärare är nyckeln till förbättrade kunskapsresultat och regeringen har satsat på att öka yrkenas status och attraktionskraft. Som framhållits i andra sammanhang behöver såväl lärarna som förskollärarna generellt ges bättre möjligheter att utvecklas i yrket (se t.ex. budgetpropositionen , prop. 2016/17:1, utg.omr. 16, s. 196). ningsinsatser pågår också redan för de som arbetar i bl.a. förskoleklassen. Såväl förskollärare som lärare i förskoleklassen kan t.ex. delta i Matematiklyftet och i Läslyftet. Under läsåren 2015/16 och 2016/17 deltog omkring 1 350 förskollärare och lärare i förskoleklassen i Läslyftet. Regeringen har vidare gett i uppdrag att kartlägga och analysera behovet av fortbildning för personal som är verksamma i bl.a. förskoleklassen utifrån de nya avsnitten i läroplanerna (U2016/05615/S). Med utgångspunkt från behovet genomförs olika fortbildningsinsatser –2019. Viss fortbildning ska riktas särskilt mot förskollärare i förskoleklass inom områdena språk och kommunikation samt matematiska resonemang och uttrycksformer. har också fått i uppdrag att genomföra särskilda insatser för att möjliggöra implementeringen av de nya läroplansavsnitten för förskoleklassen. Arbetet med kompetensutveckling för personalen utifrån förskoleklassens förstärkta uppdrag pågår således. Läsa, skriva, räkna – en åtgärdsgaranti Regeringen anser, i likhet med , att det är viktigt att skolan får möjlighet att fånga upp elevernas behov tidigare än vad som görs och att eleverna får bättre förutsättningar att nå målen för skolan. Regeringen beslutade lagrådsremissen Läsa, skriva, räkna – en åtgärdsgaranti. Där föreslås att det införs bestämmelser i skollagen om en åtgärdsgaranti i förskoleklassen och lågstadiet. Syftet är att garantera att alla elever tidigt får de stödinsatser som de behöver. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen vill understryka vikten av att även de allra yngsta eleverna får de stödinsatser som de har behov av. Rätten till stöd ska inte vara beroende av vilken skola eller var i landet en elev går i skolan. Kunskaper i läsning, skrivning och matematik har en avgörande betydelse för elevernas fortsatta skolgång och tidigt insatt stöd är effektivare än senare stöd. Förslaget innebär bl.a. att det ska genomföras en kartläggning av elevernas språkliga medvetenhet och matematiska tänkande redan i förskoleklassen. Garantin ska säkerställa att eleverna får tillgång till personal med specialpedagogisk kompetens och mer likvärdiga förutsättningar för sin kunskapsutveckling. Regeringen avser att lämna en proposition om garantin till . Eleverna i förskoleklassen bör få skolplikt För att syftena med förskoleklassen ska kunna uppnås krävs givetvis att barnen faktiskt deltar i utbildningen. Utredningen har föreslagit att förskoleklassen för sexåringar inte bara ska bli obligatorisk utan att eleverna också ska få skolplikt. Skolplikten är en av hörnstenarna i det svenska utbildningssystemet och motsvaras av en grundlagsskyddad rätt till utbildning för eleven. I 2 kap. 18 § regeringsformen anges att alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. I förarbetena anges att grundlagsbestämmelsen inte hindrar att omfattningen av skolplikten förändras (prop. 1993/94:117 s. 53). Enligt skollagen har barn som är bosatta i landet skolplikt och en rätt till utbildning som motsvarar skolplikten (7 kap. 2 och 3 §§). i landet avses i skollagen den som ska vara folkbokförd här (29 kap. 2 §). Vid tillämpningen ska också vissa barn som inte är folkbokförda här anses som bosatta i landet, bl.a. asylsökande och s.k. gömda barn. barn har inte skolplikt men samma rätt till utbildning som skolpliktiga Skolplikten gäller dock inte barn som varaktigt vistas utomlands eller vars förhållanden är sådana att det uppenbarligen inte kan begäras att barnet ska gå i skola (7 kap. 2 §). Utredningens tolkning av ett obligatorium utan skolplikt är att det skulle innebära en skyldighet för eleven att närvara, men utan sanktioner som vitesförelägganden mot vårdnadshavare som inte ser till att eleven Kommunen skulle inte heller ha någon skyldighet att bevaka att elever kommer till förskoleklassen. Regeringen anser, i likhet med utredningen, att det inte finns något att vinna på att införa en sådan mellanform mellan frivillig och skolpliktig verksamhet, som inte har funnits tidigare och som skulle bli unik för förskoleklassen. är väl inarbetad i det svenska skolsystemet och det finns ett värde i att hemkommunen har ett övergripande ansvar för att övervaka att alla barn fullgör sin skolgång. Alla remissinstanser tillstyrker också eller har inget att invända mot förslaget om sänkt skolpliktsålder. fram att förskoleklassen, om den ska vara obligatorisk, bör förenas med skolplikt så att det blir ett enhetligt system för de delar av skolväsendet som är obligatoriska. Enligt främjar det likvärdig- heten, i enlighet med artikel 2 i som lyfter fram allas lika värde, att alla barn får samma möjligheter att ta del av den sociala utvecklingsprocess som sker i förskoleklassen. mun framhåller är skolplikt en markering av att det är av stor vikt att alla barn kommer till förskoleklassen och därmed får bättre förutsättningar att lyckas med sin skolgång och enligt Föräldraalliansen är det hög tid att införa skolplikt i förskoleklassen. kommun, som förespråkar en tioårig grundskola, anser dock att utredningen inte har resonerat kring hur rimligt det är att införa samma regler om bl.a. skolplikt i förskole- klassen som i utifrån skolformernas olika uppdrag och Regeringen anser att det saknar betydelse att olika skolformer har olika innehåll. Om skälen för att alla elever bör delta i en viss skolform är så starka att den bör göras obligatorisk bör det också införas en möjlighet till sanktioner som markerar att obligatoriet är allvarligt Förskoleklassens uppdrag och innehåll har även, som angetts ovan, förtydligats genom de läroplansförändringar som genomfördes i och som bl.a. betonar vikten av förstärkt samverkan mellan Med anledning av och synpunkter om en barnkonsekvensanalys, dvs. att konsekvenser för berörda barn ska utredas och barnets bästa beaktas inför beslut, finns det också skäl att framhålla att även om skolplikten innebär en inskränkning av elevernas och vårdnadshavares valfrihet, finns det också en viss flexibilitet i Skolplikten kan t.ex. skjutas upp om det finns särskilda Som regeringen återkommer till i avsnitt 10.2 och 11.3 föreslås också att förskoleklassen ska kunna hoppas över under vissa förutsätt- I utbildningen i förskoleklassen ska också hänsyn tas till elevers olika behov och, som anges i skollagspropositionen, barnets bästa vara utgångspunkt för alla beslut och åtgärder som rör barnet (1 kap. 10 § och 2009/10:165 s. 230). Förslagens konsekvenser för barnen behand- Prop. 2017/18:9 las närmare i avsnitt 13.4. Regeringen instämmer således i utredningens bedömning att eleverna i förskoleklassen bör få skolplikt när skolformen blir obligatorisk. Det sagda innebär att skolplikten i föreslås inträda än , dvs. redan höstterminen det kalenderår då ett barn fyller . Skolplikten bör som huvudregel fullgöras först i förskoleklassen och därefter i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Med införande av skolplikt i förskoleklassen förlängs skolplikten i med och blir i regel tioårig. För barn som går i specialskolan blir dock skolplikten elvaårig eftersom specialskolan har tio årskurser (7 kap. 12 §). Regeringens förslag: När skolplikten utvidgas ska skollagens bestämmelser om ansvaret för att skolplikten fullgörs också tillämpas för eleverna i förskoleklassen. Vårdnadshavarna, hemkommunen och huvudmannen ska alltså ha ansvar för att se till att en skolpliktig elev i förskoleklassen fullgör sin skolgång. Genom bestämmelserna får hem- kommunen vitesförelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter och beslutet får överklagas hos allmän förvaltnings- För en förskoleklasselev vid en skolenhet med specialskola eller sameskola, som är statliga skolformer, ska huvudmannen få En elev i förskoleklassen ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att Den obligatoriska verksamheten i förskoleklassen ska få om- fatta per läsår och . utan giltigt skäl uteblir från den obligatoriska verksamheten, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . om ledighet och befrielse från obligatoriska inslag ska också tillämpas En elev i förskoleklassen ska ha rätt att gå kvar vid skolenheten hela läsåret även om förhållandena ändras. Regeringens bedömning: Undervisningen i förskoleklassen bör som omfatta minst under ett läsår. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen föreslår dock ingen övre gräns för den obligatoriska verksamheten i förskoleklassen när det gäller antalet skoldagar och timmar per dag. Utredningen föreslår inte heller att det är huvudmannen för förskoleklasseleverna vid special- och sameskolan som ska få vites- Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen. att det är viktigt att utbildningen struktureras så att det säkerställs att barn 2017/18:9 har tillräckliga möjligheter till vila och lek, i enlighet med deras ålder och utvecklingsbehov. kommun anser att utredningen inte har resonerat kring hur rimligt det är att införa samma regler om skolplikt, närvaro, befrielse och ledighet i förskoleklassen som i utifrån skolformernas olika uppdrag och innehåll. Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter och organ beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss.