prop · H403140 · 2017-06-20 00:00:00 — 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118) 2001/02:58, bet. 2001/02:BoU4, rskr. 2001/02:160) (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326) (bet. 2002/03:BOU10, rskr. 2002/03:216) 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU11, rskr. 2003/04:49) (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FIU21, rskr. 2003/04:273) 1998/99:1 utgiftsområde 24, bet. 1998/99:NU1, rskr. 1998/99:108) (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 24, bet. 1999/2000:NU1, rskr.1999/2000:111) (prop. 2001/02:39, bet. 2001/02:NU7, rskr. 2001/02:108) 2002/03:24, bet. 2002/03:NU4, rskr. 2002/03:107) 2004/05:1 utgiftsområde 24, bet. 2004/05:NUI, rskr. 2004/05:117) (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22, rskr. 2009/10:384) 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379) (prop. 1992/93:100 bil. 7, bet. 1994/95:TU2, rskr. 1994/95:50) (prop. 1996/97:161, bet. 1997/98:TU6, rskr. 1997/98:32) 1999/2000:66, bet. 1999/2000:TU10, rskr. 1999/2000:237) (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) 2006/07:1, bet. 2006/07:TU1, rskr. 2006/07:35) (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117) (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138) 1995/96:169, bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248) (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243) 2008/09:23, bet.2008/09:TU4, rskr. 2008/09:76) V E R K S A M H E T S B E R ÄT T E L S E F Ö R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E 2 0 16 P R O P O S I T I O N S F Ö R T E C K N I N G 2009/10:16, bet. 2009/10:TU7, rskr. 2009/10:114) 1994/95:78, bet. 1994/95:FiU4, rskr. 1994/95:75) 1992/93:100 bilaga 15, bet. 1992/93:BoU14, rskr. 1992/93:217) 1977/78:135, bet. 1978/79:UU1, rskr. 1978/79:9) 1991/92:100 bilaga 4, bet. 1991/92:UU15, rskr. 1991/92:210) (prop. 2008/09:52, bet. 2008/09:UU9, rskr. 2008/09:74) 1976/77:108, bet. 1976/77: SkU 40, rskr. 1976/77:231) (prop. 1993/94:136, bet. 1993/94:SoU22, rskr. 1993/94:249) (prop. 1994/95:89, bet. 1994/95:SoU9, rskr. 1994/95:106) 1998/99:134, bet. 1999/00:SoU4, rskr. 1999/00:42) (prop. 2000/01:97, bet. 2000/01:SoU19, rskr. 2000/01:260) (prop. 2002/03:87, bet. 2002/03:SoU16, rskr. 2002/03:152) (prop. 2003/04:161, bet. 2004/05:SoU6, rskr. 2004/05:38) 2005/06:30, bet. 2005/06:SoU12, rskr. 2005/06:157) (prop. 2007/08:119, bet. 2007/08:SoU19, rskr. 2007/08:209) (prop. 2009/10:125, bet. 2010/11:SoU4 rskr. 2010/11:36) 1992/93:200, bet. 1992/93:TU30, rskr. 1992/93:443) (prop. 1997/98:121, bet. 1997/98:NU14, rskr. 1997/98:308) (prop. 1998/99:99, bet. 1998/99:NU14, rskr. 1998/99:260) 1999/2000:84, bet. 1999/2000:NU18, rskr. 1999/2000:204) (bet. 2000/01:NU11, rskr. 2000/01:272) 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217) (bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190) 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329) (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178) 1998/99:1, utg. omr. 17, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55) (prop. 2000/01:1, utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59) (prop. 2001/02:76, bet. 2001/02:KrU7, rskr. 2001/02:149) 2002/03: 110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228) (prop. 2002/03:64, bet. 2002/03:KrU7, rskr. 2002/03:195) (prop. 2002/03:72, bet. 2002/03:KU33, rskr. 2002/03:196) 2003/04:118, bet. 2003/04:KU24, rskr. 2003/04:231) 2005/06:1 utg.omr. 24, bet. 2005/06:NU1, rskr. 2005/06:121) (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24, bet. 2010/11:NU1, rskr. 2010/11:132) 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:36) (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU20, rskr. 2000/01:288) (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235) (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, FöU5, rskr. 2004/05:143) (prop. 2008/09:172, bet 2008/09:FiU41, rskr. 2008/09:263) 1994/95:100 bil. 13 och prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28, rskr. 1994/95:395) 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13, rskr. 2004/05:295) 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318) (prop. 1991/92:49, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92) (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23, rskr. 2009/10:325) 1960:88, bet. 1960:SU78, rskr 1960:205) 1976/77:25, bet. 1976/77: KrU27, rskr. 1976/77:72) (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98: KrU1, rskr. 1997/98:97) H Å L L B A R A L Ö N E R Hållbara lönenivåer och anställningsnivåer Ersättningar till ledande befattningshavare i näringslivet är en viktig förtroendefråga. Bolagen med statligt ägande bör därför ge sina chefer lön och pensioner som är väl avvägda. har kravet på sunda ersättningssystem blivit en av de viktigaste bolagsstyrningsfrågorna både i och interna- tionellt. Ersättningar kritiseras för att vara icke transparenta, beslutade på fel sätt, vara för höga samt skapa en känsla av orätt- visa inom bolagen och i samhället. En viktig del i bolagsstyr- ningen av bolagen med statligt ägande är att ersättningarna till ledande befattningshavare är rimliga och väl avvägda. Omvärl- dens förväntningar är höga på hur bolagen med statlig ägande och dess företrädare ska uppträda. För staten är det viktigt att vara en tydlig, professionell och ansvarsfull ägare. Total kontantersättning, VD, median Kr Grupp 1 Grupp 2 Grupp 3 Grupp 4 Total kontantersättning, övriga ledande befattningshavare, median Kr Grupp 1 Grupp 2 Grupp 3 Grupp 4 beslutade regeringen om nya riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor till ledande befatt- ningshavare i bolag med statligt ägande. De nya riktlinjerna ska tillämpas från och med årsstämman 2017. För verksamhets- tillämpas de tidigare riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande, som beslutades . Möjligheten att ge rörlig lön till ledande befattningshavare togs bort i dessa riktlinjer. I bolag där staten direkt eller indirekt är en av flera delägare bör regeringen i dialog med övriga ägare verka för att regering- ens riktlinjer tillämpas så långt som möjligt. Styrelserna i de statligt ägda bolagen är ansvariga för att regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare tillämpas. Enligt ersättningsprinciperna i riktlinjerna ska totalersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsen- lig, samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till andra jämförbara företag utan ska präglas av måttfullhet. Riktlinjerna anger även att detta ska vara vägledande också för den totala ersättningen till övriga anställda. sker en kontinuerlig uppföljning av ersättningsnivåerna i bolagen med statligt ägande. har gett ett konsultbolag i uppdrag att undersöka hur regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befatt- ningshavare har efterlevts . Undersökningen har baserats på information från bolagen gällande anställningsvill- kor och ersättningar till ledande befattningshavare. I studien undersöks hur bolagen följer riktlinjerna och dessutom jämförs ersättningsnivåer i bolagen med marknadsdata från privatägda bolag. 120 representativa jämförelsebolag har identifierats och ingår i undersökningen. Utgångspunkten för undersökningen har varit huruvida den totala kontantersättningen till VD och övriga ledande befattningshavare varit ”konkurrenskraftig men ej löneledande”. Med total kontantersättning avses alla fasta och kortsiktiga rörliga ersättningar till den anställde. Grupp 1: bolag med omsättning mindre än eller lika med , Grupp 2: bolag med omsättning 851–3 , Grupp 3: bolag med omsättning 3 301–14 , Grupp 4: bolag med omsättning lika med eller större än 14 . Andelen VD:ar som har förmånsbestämd pension fortsätter att minska Andelen VD:ar som har förmånsbestämd pension har minskat. hade knappt en sjundedel () av alla VD:ar och strax under hälften () av övriga ledande befattnings- havare förmånsbestämd pension. För ledande befattningshavare är detta i huvudsak baserat på tillämpliga kollektivavtal och är därmed inte i strid med riktlinjerna. I andra fall är det gamla avtal som ännu inte omförhandlats. Enligt regeringens riktlinjer skulle, vid uppsägning från bolagets sida, uppsägningstiden inte överstiga och avgångsvederlag skulle inte utgå längre än . Den sammanlagda tiden för uppsägning och avgångsveder- lag skulle således inte överstiga 24 månader. Samtliga ledande befattningshavare har 24 månader eller kortare sammanlagd uppsägningstid och avgångsvederlag. Enligt regeringens rikt- linjer skulle pensionsåldern i bolagen inte understiga och borde lägst vara . har tre ledande befatt- ningshavare i två bolag en pensionsålder som är lägre än . Lägre ersättning än marknaden för VD:ar i de större bolagen Bolagen med statligt ägande och marknadens jämförelsebolag har indelats i fyra grupper baserat på bolagens omsättning. Total kontantersättning till VD i grupp 3 och 4 visar att median- ersättningen i statligt ägda bolag ligger under den privata markna- dens medianersättning. Däremot ligger medianersättningen till VD i grupp 1 och 2 något över den privata marknadens median. De statligt ägda bolagens medianersättning till övriga ledande befattningshavare ligger i linje med marknadens median. Positiv utveckling av efterlevnad uppföljning av ”Riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare” framgår att: •ingen VD i bolagen med statligt ägande har rörlig ersättning, •tre personer har en pensionsålder under , •andelen VD:ar med förmånsbestämd pension har minskat, V E R K S A M H E T S B E R ÄT T E L S E F Ö R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E 2 0 16 B O L A G E N S R A P P O R T D AT U M V E R K S A M H E T S B E R ÄT T E L S E F Ö R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E 2 0 16 S TAT E N S Ä G A R P O L I C Y 2 0 17 Regeringen beslutade nedanstående ägarpolicy för bolag med statligt ägande. Policyn ska tillämpas och ersätter tidigare ägarpolicy som beslutades . Regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare ingår i statens ägarpolicy. Bolagen med statligt ägande ägs ytterst av svenska folket och utgör en betydande del av svenskt näringsliv. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta bolagen med statligt ägande så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt beslu- tade samhällsuppdragen utförs väl. Regeringen anser att det är av största vikt att bolagen förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med långsiktigt värdeskapande som övergripande mål. Bolag med statligt ägande ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas. I syfte att främja en lång- siktigt hållbar värdetillväxt i bolagen med statligt ägande integre- ras hållbart företagande i bolagsstyrningen. Det innebär att bola- gen ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sätt så att de åtnjuter offentligt förtroende. En förutsättning för att de statligt ägda bolagen ska bidra till ekonomisk effektivitet och konkurrenskraft i hela landet är att staten tillämpar god bolagsstyrning. Den förvaltningsprinciper följer i huvudsak riktlinjer för bolagsstyrning av statligt ägda företag vilket ger ett förutsägbart ramverk för såväl staten som ägare som för de statligt ägda bola- gen samt innebär att statens roll som ägare är tydligt avskild från statens övriga roller. Det statliga bolagsägandet i har tillkommit och av skilda skäl. Många av bolagen har sitt ursprung i affärsverksamhet inom myndighet, affärsverk eller statliga monopol. verkar de flesta av bolagen på fullt kon- kurrensutsatta marknader. En ökad globalisering, teknologisk utveckling och ökad konkurrensutsättning har förändrat förut- sättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen för- För staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Inriktningen på många av bolagens verksamhet och samhällsuppdrag moti- verar att staten även framgent är en betydande bolagsägare. I denna ägarpolicy redogör regeringen för uppdrag och mål, tillämpliga ramverk och viktiga principfrågor avseende styr- ningen av bolag med statligt ägande. Statens ägarpolicy ska tillämpas i bolag med statligt majori- tetsägande. I övriga bolag, där staten är delägare, verkar staten i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas. Bolag som förvaltas av andra myndigheter än ska på motsvarande sätt tillämpa statens ägarpolicy. Regeringen lämnar en årlig redogörelse för bolag med statligt ägande till . Syftet med redogörelsen är att beskriva statens bolagsägande och de värden som finns i bolagen med statligt ägande samt redovisa hur förvaltningen av statens bolag- sägande har utvecklats . Vidare redogörs i skrivelsen för bolagens måluppfyllnad och efterlevnad av statens ägarpolicy. Regeringen förvaltar och förfogar enligt 9 kap. 8 § regerings- formen, med vissa undantag, över statens tillgångar. Enligt 9 kap. 9 § regeringsformen beslutar om grun- derna för förvaltningen av och förfogandet över statens till- gångar. Bestämmelser om förvärv och överlåtelse av egen- dom, däribland aktier och andelar i företag, finns i budgetlagen (2011:203). Enligt 8 kap. 3 § budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande förvärva aktier eller andelar i ett före- tag, eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett före- tag. Regeringen får inte heller utan bemyndigande skjuta till kapital till ett företag. Enligt 8 kap. 4 § andra stycket budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Utöver vad som framgår av dessa bestämmelser krävs godkännande vid väsent- liga ändringar av bolagens verksamhetsföremål. Riksdagsbeslut krävs däremot inte för t.ex. utdelningar, eftersom dessa ingår i den löpande förvaltningen. 2.2 Förvaltningen av bolag med statligt ägande Bolagen med statligt ägande förvaltas av eller andra statliga myndigheter. Merparten av de bolag som förvaltar förvaltas av den särskilda organi- sation för förvaltning av bolag med statligt ägande som finns i . Statsministern kan med stöd av 7 kap. 5 § regeringsformen uppdra till annat statsråd än respek- tive departementschef att ansvara för frågor som gäller statens företagsägande och som ställer krav på en enhetlig ägarpolitik. Regeringens principer för aktiv förvaltning och styrning av de statligt ägda bolagen omfattar därmed samtliga bolag med stat- ligt ägande. Arbetet inom är fördelat så att ansvaret för särskild sektorslagstiftning typiskt sett ligger på andra enheter än de enheter som förvaltar bolagen med statligt ägande. Däri- genom upprätthålls en åtskillnad mellan statens roll som ägare och reglerare. I syfte att åstadkomma en aktiv och professionell förvaltning har utvecklat ett antal verktyg och processer för sitt arbete. Förvaltningen sker bl.a. genom att nominerar styrelseledamöter, fastställer mål samt följer upp och utvärderar bolagens verksamhet. Bolagen med statligt ägande styrs liksom privatägda bolag med aktiebolagslagen (2005:551) som övergripande ramverk och bolagsstämman som bolagets högsta beslutande organ. ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. I detta ingår att fortlöpande bedöma bolagets ekonomiska situation och att se till att bolaget har en betryggande internkontroll. Den löpande verksamheten sköts av bolagets ledning. V E R K S A M H E T S B E R ÄT T E L S E F Ö R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E 2 0 16 S TAT E N S Ä G A R P O L I C Y 2 0 17 I syfte att säkerställa en effektiv kompetensförsörjning till bola- gens styrelser tillämpas enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenomineringsprocess för bolag med statligt ägande. Styrelsenomineringsprocessen inom koor- dineras av . För varje bolag analyseras kom- petensbehovet utifrån bolagets verksamhet, situation och fram- tida utmaningar, styrelsens sammansättning samt genomförda styrelseutvärderingar. I arbete med styrelse- nomineringsprocessen ingår dessutom en löpande egen utvärde- ring av samtliga statligt ägda bolags styrelser. Därefter fastställs eventuella rekryteringsbehov och rekryteringsarbetet inleds. För att uppnå effektiva styrelser bör antalet ledamöter vara sex till åtta personer. Regeringens avsikt är att endast ha ordina- rie ledamöter i styrelserna och inga suppleanter. Styrelsens ord- förande väljs av bolagsstämman. Vid behov kan en vice styrel- seordförande utses av bolagsstämman. Styrelsen ska ha en med hänsyn till bolagets verksamhet, utvecklingsskede och förhål- landen i övrigt ändamålsenlig sammansättning, präglad av mångsidighet och bredd avseende de bolagsstämmovalda leda- möternas kompetens, erfarenhet och bakgrund. Vid samman- sättningen ska även mångfaldsaspekter såsom etnisk och kul- turell bakgrund vägas in. Regeringen anser att det är viktigt att särskilja styrelsens och verkställande direktörens roller och där- för ska verkställande direktören inte vara ledamot i styrelsen. Utgångspunkten för varje nominering av en styrelseledamot ska vara kompetensbehovet i respektive bolagsstyrelse. Det är viktigt att styrelsens sammansättning är sådan att styrelsen all- tid har sådan branschkunskap eller annan kompetens som är direkt relevant för bolaget, även när bolaget utvecklas och omvärlden förändras. Hållbart företagande är en viktig fråga för staten som ägare och det krävs att styrelsen har förmåga att arbeta strategiskt inom detta område. För att en person ska komma i fråga för ett styrelseuppdrag fordras en hög kompetens inom bolagets affärsverksamhet, affärsutveckling, branschkunskap, finansiella frågor, hållbart företagande eller inom andra relevanta områden. Därutöver krävs den tid och det engagemang som behövs för uppdraget samt en stark integritet och förmåga att se till bolagets bästa. Varje styrelseledamot ska kunna göra självständiga bedöm- ningar av bolagets verksamhet. Regeringen eftersträvar en jämn könsfördelning såväl i de enskilda bolagsstyrelserna som på portföljnivå. För den statligt ägda bolagsportföljen (hel- och delägda bolag) ska andelen kvin- nor respektive män i styrelserna vara . För res- pektive bolagsstyrelse ska följande gälla. Om bolagets styrelse har •högst tre av bolagsstämman valda styrelseledamöter, ska bland dessa finnas personer av båda könen •fyra eller fem av bolagsstämman valda styrelseledamöter, ska bland dessa finnas minst två personer av vardera kön •sex–åtta av bolagsstämman valda styrelseledamöter, ska bland dessa finnas minst tre personer av vardera kön •nio av bolagsstämman valda styrelseledamöter, ska bland dessa finnas minst fyra personer av vardera kön •fler än nio av bolagsstämman valda styrelseledamöter, ska bland dessa finnas av vardera kön. V E R K S A M H E T S B E R ÄT T E L S E F Ö R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E 2 0 16 Urvalet av ledamöter görs utifrån en bred rekryteringsbas i syfte att ta vara på kompetensen hos såväl kvinnor och män, som hos personer med olika bakgrund och erfarenheter. Diskrimine- ring som har samband med kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder får inte förekomma. Styrelseledamöter får ersättning för den arbetsinsats och det ansvar som styrelseuppdraget innebär. Styrelseordförandes, eventuell vice styrelseordförandes och övriga ledamöters arvo- den beslutas av bolagsstämman. Även arvoden till styrelse- ledamöter som arbetar i av styrelsen inrättat utskott ska beslu- tas på bolagsstämma. För att utskottsarvodering ska lämnas ska arbetet i utskottet vara av betydande omfattning. Vid perioder av särskilt hög arbetsbelastning kan utskottsarvoderingen anpassas . Till anställda i som är styrelseledamöter i bolag med statligt ägande lämnas som regel inget styrelse- eller utskottsarvode. Arvode kan dock i undantagsfall lämnas till anställd i efter beslut på bolagsstämma. Ersättning till arbetstagarrepresen- tanter ska normalt inte lämnas. Om styrelse- eller utskottsarvode faktureras av en ledamot inom ramen för näringsverksamhet godkänd för F-skatt i enskild firma eller bolag, tillkommer på beslutade arvoden sociala avgifter enligt lag, som betalas ut till styrelseledamo- tens enskilda firma eller bolag. Ett avtal med styrelseledamot som driver enskild näringsverksamhet eller styrelseledamots bolag om fakturering av styrelse- och utskottsarvode ska vara kostnadsneutralt för det utbetalande bolaget. Inför beslut på stämman om styrelsens arvoden gör en analys där arvodenas nivå jämförs med arvodena i andra jämförbara bolag. Arvodena ska vara konkurrenskraftiga men inte marknadsledande. Mål och uppdrag för bolag med statligt ägande Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksam- hetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. I bolag med statligt ägande har verksamhetsföremålet sin grund i riks- dagens beslut. Bolagsordningarna för de statligt ägda bolagen utgår ifrån aktiebolagslagens regler för bolag med aktier upp- tagna till handel på en reglerad marknad, Svensk kod för bolags- styrning och denna ägarpolicy. Genom ägaranvisning ger ägaren instruktioner till bolagets styrelse. I bolag med statligt ägande används ägaranvisningar i huvudsak när bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag, får anslag, befinner sig i omstrukturering samt vid avregle- ringar och andra liknande väsentliga förändringar. Ägaranvis- ningar ska till sitt innehåll vara relevanta, konkreta och tydliga samt formaliseras genom beslut på bolagsstämma. Om ett upp- drag lämnas i en ägaranvisning ska det i ägaranvisningen tydligt framgå hur uppdraget finansieras, redovisas och följs upp. S TAT E N S Ä G A R P O L I C Y 2 0 17 Ekonomiska mål är ett viktigt verktyg i styrningen av bola- gen med statligt ägande. Ägarens syfte med att fastställa ekono- miska mål är att •säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företags- ledning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål •uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital •hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå •tillförsäkra ägaren direktavkastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapitalbehov och finansiella ställning •på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. De ekonomiska målen definieras i huvudsak inom följande kategorier: En viktig utgångspunkt vid fastställandet av de ekonomiska målen är ägarens kostnad för eget kapital eftersom denna kost- nad ytterst avgör om staten som ägare får en rimlig och mark- nadsmässig kompensation för det risktagande som ägandet i ett bolag innebär. För lönsamhetsmålet utgör kostnaden för eget kapital en lägsta nivå, eftersom en avkastning som systematiskt understiger kapitalkostnaden innebär att värde förstörs för sta- ten som ägare. Kostnaden för eget kapital påverkar även den optimala kapitalstrukturen eftersom den beror på relationen mellan kostnaden för eget och lånat kapital vid olika grader av skuldsättning. Andra viktiga utgångspunkter som används vid fastställandet av mål är analys av risker och möjligheter inom hållbart företa- gande, av den marknad som bolaget verkar på, jämförelser med andra bolag samt analys av bolagets affärsplan och historik. För att testa känsligheten i målen med hänsyn till olika externa och interna faktorer görs slutligen stresstester. De ekonomiska målen beslutas av bolagsstämman och doku- menteras i stämmoprotokollet. Beslutade ekonomiska mål gäller till dess nya eller förändrade mål beslutas av bolagsstämman. Utgångspunkten för hållbart företagande är att företag ska driva sin verksamhet på ett sätt som gynnar en hållbar utveckling, dvs.