prop · H50354 · 2017-11-27 00:00:00 — I landsbygdsprogrammets första programperiod (2007–2013) var kraven på att bygga robusta nät lägre jämfört med nuvarande programperiod (2014–2020).98 Det händer till exempel att privata operatörer väljer att inte köpa upp stödfinansierade nät eftersom de är byggda med för låg kvalitet, även om det inte är en utbredd företeelse.99 Personer som vi har intervjuat framhåller dock att fiberföreningarnas nät håller en tillräckligt hög kvalitet för de ändamål de har.100 De ökade kraven på stödfinansierade nät innebär att de nät som byggs med stöd bedöms hålla en högre kvalitet. 101 Kraven baseras dock inte på en given robusthetsstandard, utan ställs till exempel på dimensionering av näten, tydlig dokumentation och förvaltning.102 Det är svårt att uttala sig om hur utbrett problemet med bristande robusthet i stödfinansierade nät är, eftersom det saknas kunskap om vilken kvalitet fiberföreningarnas nät håller. Bristande robusthet i vissa accessnät Vi har genomfört flera intervjuer med aktörer som hyr fiber av nätägare, och de har alla upplevt bristande robusthet i varierande omfattning. Erfarenheterna av bristande kvalitet gäller främst accessnät, det vill säga de nät som når slutkunden.103 Driften av aktiva nät med hög driftsäkerhet kräver ofta stora organisationer med hög kompetens, och mindre organisationer har inte alltid den kompetens som 96Ungefär 550 fiberföreningar har fått stöd i landsbygdsprogrammets första programperiod och 147 fiberföreningar i den andra programperiodens första utbetalningsomgång. Källa: Utdrag från ärendehanteringssystem, sammanställd av . 97Artikel på Byanätsforums hemsida, ”Byanätsforum – en organisation för lokala bredbandsnät”, hämtad , . 98PTS medfinansierade utbyggnad av fiber i landsbygdsprogrammet 2007–2013, och dessa stöd var 2012–2014 förenade med krav på robusthet. 99Intervju vid , . 100E-post från bredbandskoordinator för , . 101Intervju vid , , intervju vid Rala Infratech, , sammanställning av intervjuer med bredbandskoordinatorer (intervjuer genomförda november–). 102E-post från bredbandskoordinator för , . 103Intervju vid , , intervju vid Com Hem, , intervju vid SUNET, . 38 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T krävs.104 Det är dock inte nödvändigtvis så att robusthetsproblem endast förekommer hos mindre aktörer, utan även hos större aktörer.105 Bristande förmåga att hantera de ökande hoten, risken och sårbarheten Samhället har blivit alltmer it-beroende, vilket har gjort bredband till en samhällstjänst som måste fungera även vid ansträngda situationer. är infrastrukturen för it och kommunikation föränderlig vad gäller teknik, organisation, metoder och kompetens. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, rapporterar att hoten, risken och sårbarheten ökar men att förmågan att hantera dessa inte ökar i samma takt.106 MSB menar att det är viktigt för offentliga aktörer som tillhandahåller samhällstjänster att ställa krav på säkerhet i bredbandsnätet (antingen som aktör, operatör eller användare). Enligt MSB saknas mekanismer i staten för att kravställa och upphandla säkerhet i ett långsiktigt perspektiv. Myndigheten hävdar till exempel att offentliga aktörer ibland outsourcar it-tjänster utan tillräckliga krav på säkerhet.107 PTS har tagit fram en handledning för upphandling av elektronisk kommunikation. Sådana upphandlingar bör enligt PTS ske utifrån en risk- och sårbarhetsanalys, och inte enbart utifrån pris.108 •Bredbandstillgången i är god, och av hushållen har tillgång till bredband om lägst /s. Det finns däremot skillnader i landet mellan vilka som har tillgång till bredband med snabb överföringshastighet, framför allt mellan städer och landsbygd. Det är få hushåll och företag som saknar internetaccess om lägst /s. •Det sker ett teknikskifte på marknaden där kopparnätet ersätts av fiber och mobila tekniker. Det är framför allt telestationer på landsbygden som läggs ner, och det trådbundna bredbandet ersätts huvudsakligen med mobila lösningar. Det gör att det finns en oro bland de boende att de mobila lösningarna inte är tillräckliga för deras behov, eller att det kan kännas riskabelt att den mobila telefonin och bredbandet inte är tillräckligt driftsäkert. För vissa användare på landsbygden kan dock en mobil lösning ge mer kapacitet än via dagens kopparnät. 104Intervju med vid Netnod, . 105E-post från Com Hem, . Uppdrag på informationssäkerhetsområdet: Tillgänglig och skyddad kommunikationsinfrastruktur för offentlig sektor. 107Intervju vid MSB, . Robust elektronisk kommunikation – vägledning för användare vid anskaffning. PTS-ER-2011:16 (uppdaterad ). R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? •Robusthetsarbetet drivs av konkurrens, lagstiftning och föreskrifter. I lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation finns grundläggande krav på driftsäkerhet, men eftersom lagen är teknikneutral ställs det inte krav på hur operatörerna ska bygga för att uppnå driftsäkerheten. •PTS har utarbetat en branschstandard för robusta nät, ”Robust fiber”. saknades en gemensam standard för hur fibernät bör förläggas. Det har lett till en variation kring hur nät har anlagts och vilken kvalitet de håller. Det faktum att det nu finns en branschstandard är dock ingen garanti för att det inte kommer att finnas variation i hur näten byggs även . •Granskningen visar att det finns faktorer som kan leda till bristande robusthet, men att det är svårt att på ett tillförlitligt sätt uttala sig om de faktiska förhållandena i bredbandsnäten. Det finns en svårighet för andra aktörer än de som drabbas av bristande internetaccess eller de som tillhandahåller bredbandsinfrastruktur att veta huruvida det finns problem med robusthet. Det hela kompliceras av att bredbandsmarknaden består av ett femhundratal privata, kommunala och statliga aktörer samt ett tusental fiberföreningar. 40 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T 4Förutsättningar för marknaden att tillhandahålla bredband Regeringens bredbandsmål ska i första hand uppnås med hjälp av fungerande marknader.109 Regeringen anser att statens roll är att skapa förutsättningar för aktörerna på bredbandsmarknaden genom att formulera politiska mål och undanröja hinder för utvecklingen.110 Detta kapitel behandlar förutsättningarna för marknaden att tillhandahålla bredband. Kapitlet fokuserar på konkurrenssituationen eftersom regeringens styrning av bredbandsmarknaden till stor del handlar om konkurrensreglering. Granskningen visar att marknadsaktörerna upplever ett antal hinder i utbyggnadsfasen. De upplevda hindren handlar om kommunernas och fiberägarens starka ställning samt om konkurrensen i det som kallas bredbandsmarknadens vertikala värdekedja. granskning visar dock att PTS och med stöd av den sektorsspecifika regleringen (LEK) och konkurrenslagen, utifrån respektive myndighetsroll inte har förmått komma till rätta med de hinder marknadsaktörerna upplever vid utbyggnaden av bredbandsinfrastruktur. Detta, i kombination med långa processer för att driva konkurrensrättsliga frågor, har bland annat lett till uppfattningen bland marknadsaktörerna att regleringen är otillräcklig. 4.1 Konkurrensbegränsningar i bredbandsnätets värdekedja Öppna och konkurrensneutrala nät är det uttryckssätt som används för att beskriva målbilden för en effektiv konkurrens i fibernäten. Det saknas dock en enhetlig definition av uttryckssättet: betyder det att den passiva och aktiva nivån i bredbandsinfrastrukturen ska finnas tillgänglig på icke-diskriminerande villkor. Det innebär att de olika nivåerna i fibernätets vertikala värdekedja ska finnas tillgängligt för alla aktörer att etablera sig i, på lika villkor. Det här är något som flera instanser förespråkar, till exempel EU-kommissionen111, regeringen112 och statliga myndigheter som samt Konkurrensverket113. Granskningen visar dock att det finns bristande möjligheter till tillträde i fibernätets vertikala värdekedja, vilket innebär att fibernäten inte alltid är öppna och konkurrensneutrala. 2009/10:193. Tillgängliga elektroniska kommunikationer, s. 1. helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi. N2016/08008/D, s. 37. 111Se till exempel reglerna för beviljande av bredbandsstöd i ERUF och LBP. 112Se exempelvis Regeringen 2016. helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi. N2016/08008/D. 113Se exempelvis PTS, KKV och SKL 2010. Principer för kommunala insatser på bredbandsområdet. R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? 4.1.1 Bredbandmarknadens horisontella och vertikala värdekedja Bredbandsnätet kan delas in i en vertikal och en horisontell värdekedja.114 Den horisontella värdekedjan kan delas in i tre delar: stomnät, mellanortsnät och accessnät.115 Stomnätet binder samman it-infrastrukturen på nationell nivå, medan mellanortsnätet binder samman orter. Accessnät är nät inom orter som ger slutkunden tillgång till internet. Bredbandsmarknaden består dessutom av olika nivåer i en vertikal värdekedja, från det att rör grävs ner i marken till det att slutkunden kan använda sig av internet. Bredbandsmarknadens vertikala värdekedja kan delas in i fem olika nivåer: tillämpningsnivån, kommunikationsnivån, transmissionsnivån, ledningsnivån och kanalisationsnivån (se figur 1). Den som äger de två lägsta nivåerna (ledning och kanalisation) kallas vanligen för nätägare och är den som äger den så kallade passiva infrastrukturen. Den som agerar på transmissionsnivån kallas för kommunikationsoperatör och äger den aktiva infrastrukturen. Tjänsteleverantören är den aktör som sedan levererar internetaccessen till slutkunden. Det förekommer att aktörer agerar på alla nivåer i värdekedjan, liksom att den är uppdelad med aktörer i olika roller. Figur 1 Bredbandsnätets vertikala värdekedja Användarens utrustning, tjänster, information Styr och kontrollerar trafikflödet till användare oberoende av underliggande nivåer Signalöverföring mellan aktiva utrustningar (t.ex. switchar och routrar) anpassade till specifika ledningar och medium Passiva ledningar och nät som överför signaler via kopparfiber, optofiber, radiofrekvensband Anläggningar, installationer, kanalisation m.m. Öppna nät och tjänster. 114Begreppet värdekedja är en modell för att förstå ett företag och de aktiviteter som ingår i ett företag. En värdekedja identifierar de aktiviteter som tillför värde till företagets erbjudanden, och värde definieras som det belopp som köparna är villiga att betala för den produkt som företaget erbjuder (Porter, 1985, s. 36–37). 115Det finns olika benämningar för bredbandsnätets horisontella struktur, t.ex. stomnät (stamnät, corenät), mellanortsnät (ortssammanbindande nät, regionala nät), accessnät (slutkundsnät). 42 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T 4.1.2Konkurrensproblem kopplade till tillträde i den vertikala värdekedjan Hinder 1: Bristande konkurrens på infrastrukturnivå Bredbandsmarknaden karaktäriseras av bristande konkurrens på infrastrukturnivå, det vill säga kanalisationsnivån och ledningsnivån. Det beror på att aktörernas ekonomiska incitament är svagare när det gäller att gräva ned rör och ledningar i marken på platser där en konkurrerande aktör redan har ett nät. Det är flera samverkande faktorer som höjer inträdesbarriärerna för att förlägga bredbandsnät. Det är bland annat en stor investering att gräva ner rör och ledningar, som det är långa avskrivningstider på ett fibernät. Dessutom är kunderna delvis låsta vid sin nätleverantör eftersom det är förenat med kostnader att byta leverantör. Resultatet blir i dessa fall att aktörer sällan konkurrerar med egen infrastruktur i samma geografiska område.116 Det är därför viktigt initialt att ”knyta upp” kunder för att se om det finns ekonomiska incitament till att etablera sig på infrastrukturnivå. Sedan blir det ofta det företag som fått högst täckningsgrad (fått flest kunder) inom ett givet geografiskt område som bygger fibernätet.117 Ju mer glest befolkat ett område är, desto svagare blir incitamenten att bygga parallell infrastruktur. Det är därför viktigt att vara först på plats, och konkurrensen sker i många fall främst i utbyggnadsfasen.118 Hinder 2: Bristande konkurrens i den vertikala värdekedjan Det är däremot lägre inträdesbarriärer för aktörer att etablera sig på transmissionsnivån och kommunikationsnivån, jämfört med infrastrukturnivån. Kommunikationsoperatörerna hyr utrymme i befintlig fiber av nätägaren. De investerar och installerar den aktiva utrustningen, sluter avtal med tjänsteleverantörer, svarar för drift, underhåll och övervakning av nätet samt har support för tjänsteleverantörerna. Tjänsteleverantören är den aktör som levererar till exempel internet och telefoni till slutkunden. Bristfällig konkurrens kan uppstå när en kommunikationsoperatör eller tjänsteleverantör har exklusivitet att agera på respektive nivå i ett fibernät. Det medför svårigheter eller gör det omöjligt för andra aktörer att etablera sig. Det kan antingen ske genom att nätägare också agerar kommunikationsoperatör, eller att rollen enbart innehas av en aktör – utan möjlighet för andra att etablera sig. När en aktör innehar fler än en roll i den vertikala värdekedjan, kallas det för att aktören är vertikalt integrerad. PTS har rapporterat att det finns olika affärsmodeller för kommunikationsoperatörsrollen, till exempel att nätägare är kommunikationsoperatörer i det egna fibernätet 116Intervju vid , . 117E-post från , . Rapport om fiberutbyggnaden till enfamiljshus. PTS-ER-2016:13, s. 32. R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? och inte alltid erbjuder andra aktörer att etablera sig.119 Vissa av våra informanter menar att det finns exempel på aktörer som inte hyr ut kanalisation, svartfiber och annan passiv utrustning på icke-diskriminerande villkor.120 Andra informanter säger att det förekommer att aktörer är vertikalt integrerade i olika led, vilket gäller både för kommunägda stadsnät och för de privata aktörerna.121 Det förekommer till exempel att allmännyttan, bostadsrättsföreningar eller kommuner upphandlar en kommunikationsoperatör. Det innebär i praktiken att kommunikationsoperatören får exklusivitet, även om detta från en teknisk synvinkel inte behövs. Argumentet för denna exklusivitet är ofta antingen att denna även ska hjälpa till med förläggning av den passiva infrastrukturen eller att motkrav ställs, som att fibernätet ska aktiveras i hela sin utsträckning och inte bara där det finns flest abonnenter. Begreppet ”öppet nät” kan innebära att tillhandahållaren av ett fibernät upphandlar en kommunikationsoperatör. Kommunikationsoperatören tillhandahåller sedan en transmissionstjänst på lika villkor för de tjänsteleverantörer som i sin tur vill erbjuda tjänster i nätet. Begreppet öppet nät är därför delvis vilseledande, eftersom det indikerar att fibernätet är öppet för aktörer att etablera sig på alla nivåer i värdekedjan som det i praktiken innebär att fibernätet enbart är öppet för tjänsteleverantörer att etablera sig på kommunikationsnivån.122 4.2 Kommunerna kritiseras för att begränsa konkurrensen Kommunernas agerande uppfattas, i olika stor utsträckning, av de privata aktörerna som hinder mot bredbandsutbyggnad. Det är dock långt ifrån alla kommuner som uppfattas som hindrande, men den bild som framkommer i granskningen är att problemet är omfattande. De upplevda hindren handlar till exempel om att •det är svårt att etablera sig som nätägare i kommunerna •det är svårt att få tillträde till kommunägda stadsnäts befintliga bredbandsinfrastruktur •kommunägda stadsnät har konkurrensfördelar, jämfört med de privata aktörerna. Hinder 1: Etableringsfasen När det gäller etablering av fiberinfrastruktur är marktillträde ett viktigt steg. Kommunerna är markägare och beslutar om rätt till marktillträde. Rapport om fiberutbyggnaden till enfamiljshus. PTS-ER-2016:13, s. 35–36. 120Till exempel intervju med vid Netnod, . 121Artikel på , ”stadsnät”, hämtad , samt e-post från , , e-post från , . 122E-post från vid Netnod, . 44 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T uppger att de möter långa processer vid handläggning av marktillträde och i vissa fall att de hindras från att etablera sig.123 Begreppet grävmonopol avser en situation som uppstår när kommuner inte tillåter andra aktörer att etablera sig som nätägare. Grävmonopolet kan antingen vara direkt (totalt nekande till andra aktörer) eller indirekt (höga grävkostnader för andra aktörer än det kommunägda stadsnätet).124 är ett exempel där det kommunägda stadsnätsbolaget har grävmonopol i innerstaden. Det behöver dock inte betyda att kommunen vill främja det egna stadsnätsbolaget, utan det kan också handla om att kommunen vill ha kontroll över grävprocesserna.125 Regeringen har uppmärksammat etableringshindret och skriver bland annat i bredbandsstrategin: En dialog mellan privata och kommunala aktörer behövs också för att undvika förfaranden som begränsar möjligheten till infrastrukturbaserad konkurrens. Dialogen bör ske på egna initiativ eller via de samverkansfora som redan finns idag.126 Enligt Kommuner och Landsting har vissa kommuner reagerat på regeringens skrivningar i bredbandsstrategin och anser att denna bild inte stämmer. SKL uppger att kommunerna har flera aspekter att ta hänsyn till vid sin handläggning av marktillträden, vilket gör att processerna kan ta tid och inte är ett resultat av ett medvetet hinder i etableringsfasen.127 Till exempel måste kommuner ta hänsyn till kommunens, allmänhetens och övriga ledningsägares intressen och därmed ställa krav på den som nyttjar marken.128 Hinder 2: Tillträde till befintlig bredbandsinfrastruktur När det redan finns ett nät etablerat i en kommun finns det hinder i form av begränsat tillträde till befintlig fiberinfrastruktur. Det finns tre roller som en aktör på bredbandsmarknaden är intresserad av att etablera sig som: nätägare, kommunikationsoperatör (eller på annat sätt aktivera ett nät och tillhandahålla transmission) eller att vara tjänsteleverantör. Vissa aktörer väljer att inneha endast en roll, medan andra är så kallat vertikalt integrerade genom att inneha fler roller. De flesta stadsnät är både nätägare och kommunikationsoperatör. Det är enligt fem stadsnät som dessutom agerar tjänsteleverantör 123Intervju vid IP-Only, , intervju vid , , intervju vid Com Hem, . 124Intervju vid PTS, . 125Intervju vid , . helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi. N2016/08008/D, s. 17. 127Intervju vid SKL, . 128E-post från SKL, . R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? och ungefär lika många som inte hyr ut den passiva infrastrukturen (svart fiber).129 De privata operatörerna upplever att de kommunägda stadsnäten tenderar att gå högre upp i den vertikala värdekedjan, det vill säga i större utsträckning har flera roller genom att agera nätägare, kommunikationsoperatör och i vissa fall tjänsteleverantör.130 Det kan göra det svårare för de privata aktörerna att etablera sig som aktörer på marknaden. menar dock att stadsnäten ska kunna få agera på alla nivåer i värdekedjan för att kunna hävda sig som aktörer på marknaden.131 Hinder 3: Kommunägda stadsnät har konkurrensfördelar Kommunägda stadsnät har konkurrensfördelar som kan göra det svårt för de privata operatörerna att etablera sig på den lokala marknaden. De hinder som de privata operatörerna kan möta handlar om att stadsnäten redan är etablerade aktörer, vilket gör att det inte alltid är lönsamt att konkurrera på infrastrukturnivå (se avsnitt 4.1.2). Dessutom har de kommunägda stadsnäten en fördel i att ha en stark ägare. En annan skillnad mellan de kommunala stadsnäten och de nationella privata aktörerna är dessutom den lokala närvaron: Kommunägda stadsnät är bekanta med de kommunala rutinerna och kan utnyttja fördelar med exempelvis samförläggning.132 Därutöver agerar kommunala stadsnät till stor del som privata aktörer om de drivs i bolagsform. Stadsnätsbolagen styrs av ägardirektiv med avkastningskrav, även om majoriteten dessutom har som uppdrag att bygga till alla områden i kommunen.133 Det finns därför incitament för dem att, liksom privata aktörer, bygga i de mest lönsamma områdena till största del, så länge som kommunen inte ger andra ägardirektiv.134 De kommunala stadsnätsbolag som endast styrs av avkastningskrav, agerar utifrån samma logik som privata aktörer, och agerar därmed i full konkurrens med de privata aktörerna. Ett exempel på ett problem som privata aktörer vittnar om är att när de vill etablera sig i en kommun med stadsnät, så hänvisas de ibland till just stadsnätet för vidare kontakt. För en marknadsaktör är det av konkurrensskäl känsligt att delge sina planer till en konkurrent, vilket ett stadsnätsbolag kan vara.135 129 Artikel på , ”stadsnät”, hämtad , . 130Intervju vid , , intervju vid Com Hem, . 131Intervju vid , . 132E-post från SKL, . 134Intervju vid Gothnet, . 135Intervju vid IP-Only, , intervju vid , , intervju vid Com Hem, . 46 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T 4.3Diskussion om de offentligägda bredbandsnätens uppdrag på marknaden Det pågår en diskussion mellan flera instanser om de kommunägda bredbandsnätens uppdrag på marknaden. Diskussionen handlar om huruvida det bör vara så att kommunägda stadsnät inkluderas i begreppet ”marknadsaktör” och därmed bör tillhandahålla bredband till så många som möjligt, eller om de endast bör träda in där marknaden saknar kommersiella förutsättningar att bygga bredband.136 4.3.1 Regeringens bredbandsstrategi sätter agendan för diskussionen Regeringens utgångspunkt är att marknaden ska tillhandahålla bredband och elektroniska kommunikationstjänster. I regeringens strategi framhävs att alla aktörer har en viktig roll för att uppnå bredbandsmålen men att de offentliga aktörer som agerar på marknaden inte ska störa konkurrensen.137 I regeringens nya bredbandsstrategi (2016) är utgångspunkten en fortsatt marknadsstyrd utveckling kompletterad med offentliga insatser, där det poängteras att det offentliga inte ska tränga ut privata investeringar, men att det offentliga har ett ansvar för att se till att medborgare har tillgång till och användning av digitala tjänster.138 Regeringens formuleringar har satt agendan för diskussionen om de kommunägda bredbandsnätens uppdrag på marknaden. Bredbandsmarknadens faktiska utformning avspeglas inte till fullo i regeringens strategi eftersom de kommunägda stadsnäten, i och med nästan etthundrafemtio stadsnät, är befintliga aktörer på marknaden. Kommuner och Landsting (SKL) har till exempel reagerat mot regeringens beskrivning av bredbandsmarknaden och anser att kommunerna och de kommunägda stadsnäten fått en alltför nedtonad roll i bredbandsstrategin. SKL anser dels att kommunerna är lämpliga ägare av bredbandsinfrastruktur, dels att regeringen ger kommunerna obefogad kritik för att bland annat försena utbyggnaden.139 4.3.2SKL har gått ur överenskommelsen om kommunala principer på bredbandsmarknaden (), () och SKL kom 2010 överens om gemensamma principer för kommuners agerande på bredbandsmarknaden. 136Observera att ”bredbandsmarknaden” består av ett flertal produkt- och tjänstemarknader, på den så kallade marknaden för elektronisk kommunikation. Begreppet bredbandsmarknaden används i rapporten i en generell, mer allmänspråklig betydelse. N2009/8317/ITP, s. 24. helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi. N2016/08008/D, s. 13. 139Intervju vid SKL, . R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? SKL valde att gå ur överenskommelsen. De tre aktörerna har inte kommit överens om nya principer utan har gjort uppehåll i arbetet med att ta fram nya.140 Principerna omfattade allmänna skyldigheter för kommuner enligt gällande lagar och förordningar samt principer för kommunen som markägare och som ägare av bredbandsnät. Principerna innebar till exempel att ”Svensk bredbandspolitik baseras på att marknaden i första hand ska tillgodose behovet av bredband.