prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Dessa fyra syften ligger till grund för resultatindikatorerna och presenteras i tabell 17.2. De resultat- indikatorer som används för folkbildningens område är i huvudsak kvantitativa och beskriver främst den verksamhet som genomförts, t.ex. antal deltagare vid folkhögskolor och studie- förbund. Underlag för uppföljning gentemot dessa indikatorer samt för övriga bedömningar av folkbildningens verksamhet har hämtats från och Idrottsutbildarnas årsredovisningar samt från de uppföljningar och utvärderingar som och Idrottsutbildarna genomför. Vidare har upp- gifter inhämtats från vissa myndigheters års- redovisningar, bl.a. Myndigheten för yrkes- högskolans och Specialpedagogiska skolmyndig- hetens. Tabell 17.2 Syften och indikatorer Stödja verksamhet som bidrar till att Antalet folkhögskolor och studieförbund i landet. stärka och utveckla demokratin. Fördelning av folkhögskolor och studieförbund i landet. Bidra till att göra det möjligt för en ökad Deltagare i folkhögskolekurs efter ålder och kön. mångfald människor att påverka sin Unika studiecirkeldeltagare efter ålder och kön. livssituation och skapa engagemang att Andel utlandsfödda deltagare i folkhögskolans långa kurser och i delta i samhällsutvecklingen. Andel deltagare med funktionsnedsättning i långa kurser resp. studiecirklar. Bidra till att utjämna utbildningsklyftor Andel deltagare utan gymnasieutbildning. och höja bildnings- och utbildningsnivån i Antal utfärdade intyg om grundläggande behörighet bland deltagare på folkhögskolans långa kurser. Antal utfärdade intyg om avslutad eftergymnasial yrkesutbildning på särskild Bidra till att bredda intresset för och öka Antal deltagare i folkhögskolors och studieförbunds kulturprogram. delaktigheten i kulturlivet. Andel kvinnor respektive män i kulturprogram. Stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin Folkbildningen har spelat och fortsätter spela en viktig roll i att bidra till demokratins framväxt och utveckling. Genom folkbildningen får fler möjlighet att aktivt delta i demokratin och i det demokratiska samtalet. Indikator: Antalet folkhögskolor och studieförbund i landet. Det finns 154 folkhögskolor och 11 studie- förbund (inklusive ) som får statsbidrag i enlighet med förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen, vilket är ett oförändrat antal jämfört med . har godkänt att den judiska utbildningsstiftelsen får starta försöksverksamhet i samarbete med med målsättningen att erhålla status som folkhögskola 2019. Indikator: Fördelning av folkhögskolor och studieförbund i landet Landets folkhögskolor och studieförbund har stor geografisk spridning. Folkhögskolorna erbjöd långa folkhögskolekurser i 139 kommuner, en ökning med tre kommuner sedan föregående år. Studieförbunden har varit verksamma i alla landets kommuner. Av folkhögskolans deltagare i allmän och särskild kurs återfanns i storstäder, större städer eller förortskommuner , jämfört . I relation till antalet kommuninvånare var antalet deltagare i allmän kurs störst i pendlingskommuner, vilket är ett trendbrott jämfört då glesbygdskommuner haft högst antal deltagare i relation till antal kommuninvånare. Av studie- förbundens deltagare återfanns i storstäder eller större städer , vilket är oförändrat jämfört med . Studieförbundens nyrekrytering skedde till i storstäder. I relation till kommunernas invånarantal samlade studieförbunden flest deltagare i glesbygds- kommuner. Andelen unga var störst i storstäder () och större städer (). Andelen utrikes födda var störst i storstäder (). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Folkbildning om mänskliga rättigheter har – 2016 fördelat bidrag till 24 projektansökningar, 15 från folkhögskolor, 6 från studieförbund och 3 samverkansprojekt, som syftat till att stärka kunskaperna om mänskliga rättigheter i sam- hället. Projekten har haft en hög grad av mål- uppfyllelse och de har lett till goda resultat samt viktiga insikter och reflektioner. har sam- verkat med 8 030 föreningar i landet, en minskning med nästan 470 föreningar jämfört med föregående år. Minskningen beror bland annat på att fokuserat mer på att hålla högre kvalitet i samverkan än på att samverka med så många föreningar som möjligt. Samverkan har inneburit utvecklings- och utbildningsinsatser i syfte att stärka lokala föreningars arbete genom verksamhetsutveck- ling och utbildning av ledare. har antalet deltagare (ej unika) i distriktens verksamheter ökat till 1 114 836 stycken, vilket är en ökning med . har även genomfört verk- samhet som syftar till att stärka föreningarnas arbete med värdegrund samt arbetat för att integrera idrottens värdegrund i all verksamhet. Bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsut- vecklingen Folkbildningen är en mötesplats för människor med olika bakgrund och förutsättningar. Statens stöd syftar till att stärka folkbildningens arbete med att nå ut och engagera nya grupper som vanligtvis inte deltar i folkbildningens verksam- het. Indikator: Deltagare i folkhögskolekurs efter ålder och kön redovisar att kvinnor är fler än män bland deltagarna på folkhögskola. var av deltagarna i folkhög- skolornas långa kurser kvinnor, vilket är jämför- bart med föregående år. Deltagarna i folk- högskolornas kurser är yngre än deltagarna i studieförbundens verksamheter och deltagarna i allmän kurs är yngst. var medel- åldern bland deltagarna i allmän kurs , vilket P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 inte är någon skillnad från föregående år, och bland deltagarna i särskild kurs, vilket innebär att deltagarnas medelålder ökat med i jämförelse med 2015. Indikator: Unika studiecirkeldeltagare efter ålder och kön deltog ungefär 680 000 unika deltagare i studiecirkel, vilket är en ökning från föregående år med 42 000 deltagare. Totalt hölls 266 500 studiecirklar vilket är färre än 2015 då antalet studiecirklar uppgick till 272 000. Bland deltagarna var kvinnor och män, vilket kan jämföras med 2015 kvinnor och män. Av studieförbundens deltagare hade fyllt , var och var . Det innebär endast små förändringar jämfört med . redovisar att av deltagarna i studiecirklar, kurser, barnkultur och utvecklingsarbete var kvinnor och män, vilket innebär en något jämnare könsfördelning jämfört med . Av de unika deltagarna i verksamheten visar ålderssamman- sättningen att var , var 26–och . Indikator: Andel utrikes födda deltagare i folk- högskolans långa kurser och i studiecirklar Andelen deltagare som är utrikes födda har ökat inom folkhögskolans långa kurser, medan andelen i studieförbundens studiecirklar ligger på en fortsatt jämn nivå. var av deltagarna i allmän kurs utrikes födda. Det innebär en ökning . Motsvarande andel var i de särskilda kurserna, en ökning jämfört med . Bland studiecirkeldeltagarna var andelen utrikes födda deltagare , en minskning med en procentenhet jämfört med . Svenska från dag ett ingår inte i beräkningen. redovisar att av deltagarna var utrikes födda, vilket är oförändrat sedan föregående år. Indikator: Andel deltagare med funktionsnedsätt- ning i folkhögskolornas långa kurser respektive i studieförbundens studiecirklar Andelen deltagare med funktionsnedsättning i folkhögskolans allmänna kurs ligger på en hög nivå i jämförelse med andel elever med olika former av funktionsnedsättning i gymnasie- skolan. Andelen deltagare med psykisk eller neuropsykiatrisk funktionsnedsättning på allmän kurs växer i förhållande till andelen deltagare med andra typer av funktionsnedsättning, från 2016. Inom särskild kurs och studiecirklar ligger andelen personer med funktionsnedsättning på en fortsatt jämn nivå. hade av deltagarna i allmän kurs, av deltagarna i särskild kurs och av deltagarna i studiecirkelverksamhet någon form av funktionsnedsättning. var mot- svarande andelar 35, . Bland deltagarna i allmän kurs har det skett en ökning av andelen deltagare med någon form av funktionsnedsättning med ungefär fem procent- enheter . redovisar inte statistik om deltagare med funktionsnedsättning. har tillsammans med genomfört 770 arrangemang med 6 500 deltagare, varav var män. Indikator: Antal asylsökande och nyanlända som bor i anläggningsboende som deltagit i särskilda folkbildningsinsatser Regeringens satsning på Svenska från dag ett vid studieförbund utvidgades till att även omfatta folkhögskolor . Satsningen utgörs av verksamhet för asylsökande och nyanlända, som fått uppehållstillstånd men som bor i anlägg- ningsboende. Syftet är att stärka deras kunskaper i svenska språket, om samhället och att främja deras deltagande i samhällslivet. Verksamheten omfattar allt ifrån enklare språkövningar till en 40-timmars studiecirkel i vardagssvenska med särskild studieplan. Vanliga ämnen har varit svenska som främmande språk, svenska, samhällskunskap och jämställdhet. Sammantaget beräknas cirka 80 000 unika deltagare ha deltagit i studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet för asylsökande m.fl. Det är av den totala målgruppen om cirka 140 000–145 000 som fanns i mottagningssystem . Det innebär en ökning med 20 000 unika deltagare jämfört med . Verksam- heten har bedrivits i 273 kommuner, vilket är 34 fler än under föregående år. Studieförbundens verksamhet Svenska från dag ett har genomförts i 16 586 arrangemang, varav största delen har utgjorts av studiecirklar. Av de som deltagit i insatsen var andelen kvinnor på den mer avancerade kursen i vardagssvenska som endast bedrivs av studie- förbund, på kursen Svenska från dag ett vid studieförbunden och på Svenska från dag ett vid folkhögskolor. Det är en något högre andel än andelen kvinnor i mål- gruppen, som uppskattades till ca 28–vid utgången av året. och folkhögskolor har tillämpat en rad olika strate- gier för att rekrytera kvinnor till asylverk- samheterna, och från verksamhetens start till slutet av 2016 har andelen kvinnor ökat från 22 till . Bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället Folkbildningen har sedan sin framväxt genom- fört verksamhet för personer som av olika skäl har kortare formell utbildningsbakgrund än befolkningen i genomsnitt. Folkbildningen, och särskilt folkhögskolorna, har därigenom spelat en viktig roll för att utjämna de utbildnings- klyftor som finns i samhället. Indikator: Andel deltagare utan gymnasieutbildning Deltagarna i folkhögskolornas verksamhet har kortare utbildningsbakgrund än befolkningen i genomsnitt. Andelen deltagare i folkhögskolans allmänna kurs som endast hade förgymnasial utbildning var . I befolk- ningen som helhet var andelen . På de särskilda kurserna var andelen som endast hade förgymnasial utbildning . Andelen för både allmän och särskild kurs har ökat med en procentenhet . Av studieförbundens deltagare hade enbart förgymnasial utbildning, vilket är i princip oförändrat jämfört med . Bland studieförbundens deltagare hade eftergymnasial utbildning, också det endast en marginell förändring jämfört med . Samma uppgift för befolkningen som helhet är . Indikator: Antal utfärdade intyg om grundläggande behörighet bland deltagare på folkhögskolans långa kurser Till följd av att nya system för inrapportering införts har några av variablerna inrapporterats ofullständigt. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 redovisar för antalet utfär- dade intyg om grundläggande behörighet (1 655 stycken) bör därför tolkas med försiktighet. gör i sin redovisning bedöm- ningen att antalet behörigheter som utfärdats är av samma omfattning som föregående år, det vill säga ca 2 050 stycken. Indikator: Antal utfärdade intyg om avslutad eftergymnasial yrkesutbildning på särskild kurs Även denna indikator har påverkats till följd av ofullständig inrapportering och bör tolkas med försiktighet. Antalet utfärdade intyg som inrapporterats till uppgår till 905 stycken. Samma uppgift var 2 053. sökte 5 600 tidigare deltagare på folkhögskola till högre studier, varav 3 300 personer antogs till studier vid universitet och högskola. Det kan jämföras med 5 800 respektive 3 700 personer . Bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet Statens stöd till folkbildningen ska bidra till att bredda kulturintresset i samhället och till att öka delaktigheten i kulturlivet. Folkhög- skolor och studieförbund kan fungera som lokala och regionala arenor där deltagare får möjlighet att delta i kulturlivet både som konsumenter och som skapare av kultur. Inom de flesta studieförbund var kulturen den största verksamheten . Indikator: Antal deltagare i folkhögskolors och studieförbunds kulturprogram redovisar att studieför- bunden anordnade totalt 375 000 kulturprogam 2016, vilket är något fler än föregående år. Kulturprogrammen samlade totalt nästan 20 miljoner (ej unika) deltagare. Vidare anordnade folkhögskolorna ca 2 300 kulturprogram för allmänheten, vilket är 200 fler jämfört med föregående år. Dessa samlade drygt 209 000 deltagare, vilket innebär en ökning med 8 000 deltagare jämfört med . SISU:s distrikt arrangerade tillsammans 6 550 kulturprogram med ca 480 000 deltagare (ej unika). Det är 240 färre kulturprogram än föregående år och 40 000 färre deltagare. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Indikator: Andel kvinnor respektive män i kultur- program Av de nästan 20 miljoner (ej unika) deltagarna i studieförbundens kulturprogram var kvinnor och män. Folkhögskolorna redovisar samma procentuella fördelning som och män. Av deltagarna i kultur- program var kvinnor och män, vilket är en ökning av andelen kvinnor i jämförelse med föregående år med fyra procent- enheter. Förstärkningsbidrag och särskilt utbildningsstöd avsatte i förstärkningsbidrag till deltagare med funktionsnedsättning. Det inne- bär en ökning med jämfört med föregående år. Ökningen av antalet platser vid folkhögskola har dock inneburit att ersättningen per deltagare var något lägre jämfört med föregående år. Till studieförbunden fördelades ett motsvarande förstärkningsbidrag på , vilket innebär en marginell ökning jämfört med föregående år. I de avsatta medlen för förstärkningsbidrag ryms även medel för stöd till personer som behöver stärka sina kunskaper i det svenska språket. avsatte regeringen i särskilt utbildningsstöd, vilket innebär en minskning med ca jämfört med föregående år. Bidraget fördelas av Special- pedagogiska skolmyndigheten och syftar till att underlätta studier på folkhögskola för personer med funktionsnedsättning. En mindre del av stödet, , får lämnas till universitet och högskolor. Även tilldelades för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och personer med dövblindhet, en minskning med jämfört med föregående år. Av det beviljade bidraget till folkhögskolor avsåg bidrag till stödpersoner medan avsåg bidrag till särskilt kostnads- krävande utbildningsinsatser. Fördelningen är näst intill oförändrad jämfört med . Då av bidraget för särskilt kostnadskrävande utbildningsinsatser används till kostnader för stödpersonal och tolkar innebär det att totalt av det beviljade bidraget till folkhögskolor används till kostnader för personal. I genomsnitt kunde 5 500 deltagare per termin studera, med hjälp av stödpersoner, på folkhögskola , vilket är en ökning med 400 personer jämfört med föregående år. Den största gruppen, sett till antal personer, var deltagare med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. Ungefär hälften av medlen har fördelats för kostnader för tecken- språkstolk. till antal mottagande skolor är det flest som har beviljats bidrag till anpassning av teknisk utrustning och merkostnader för läromedel. Denna fördelning är oförändrad jämfört med föregående år. Studiemotiverande folkhögskolekurs är en arbetsmarknadspolitisk satsning som startade . Kurserna genomförs av totalt 96 folk- högskolor i samarbete med Arbetsförmedlingen och vänder sig till de personer som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gym- nasieexamen. Målgrupperna är dels arbetslösa ungdomar mellan , dels deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin. Syftet med kursen är att motivera och underlätta för deltagarna att påbörja eller återgå till reguljär utbildning. påbörjade 3 290 del- tagare en studiemotiverande folkhögskolekurs. Det är drygt 200 färre än föregående år. Av de ungdomar som påbörjat en studiemotiverande kurs 2015 hade (2014) studerat vidare på allmän kurs inom en 12- månadersperiod. Motsvarande siffror för de som fyllt är , vilket är en ökning från 2015. Utöver detta hade fått arbete 6 månader efter avslutad kurs. Sedan satsningens början har 1 292 personer erhållit grundläggande behörighet för högskole- studier och 246 behörighet för yrkeshögskole- studier efter att ha gått först studiemotiverande folkhögskolekurs och sedan allmän kurs. Etableringskurs på folkhögskola riktar sig till personer som omfattas av Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag och som har en pågående etableringsplan. Kursens målgrupp är i första hand personer med kort utbildningsbakgrund. Deltagarna får efter kursens slut ett kompetens- intyg som kan ligga till grund för validering för fortsatta studier inom folkhögskola eller den har fördelat 4 000 platser till 108 skolor. Totalt har ca 3 500 personer deltagit i en etableringskurs , vilket är en ökning med 1 500 personer. Bland deltagarna var könsfördelningen jämn, kvinnor och män. Även antalet folkhögskolor som erbjuder etableringskurs har ökat och uppgick till 108 skolor jämfört med 91 skolor 2015. Regeringen har vidtagit åtgärder för att möta det stora behovet av behöriga lärare. Lärare kan få av lönen de genomgår fortbildning som ger kunskaper inom svenska som andraspråk, eller som ger behörighet att undervisa i svenska som andraspråk eller i svenska för invandrare (sfi). Reformen omfattar de lärare vid folkhögskolor som har en lärarlegitimation. Behovet av en bred och kontinuerlig dialog mellan regeringen och folkbildningens aktörer har manifesterats i regeringens satsning på att arrangera Folkbild- ningsforum tillsammans med Folkbildnings- rådet. samlade Folkbildningsforum ett stort antal aktörer och bland annat diskutera- des folkbildningens utmaningar och möjligheter i ett föränderligt samhälle. En kontinuerlig dialog mellan regeringen och folkbildningens aktörer är viktig för att utveckla och stärka folkbildningens roll i demokratin och som arena för utbildning och bildning. Regeringen har beslutat att ska ingå i nätverket för jämställdhetsintegrering för myndigheter (JiM) i syfte att utveckla jämställdhetsarbetet inom folkbildningen. har utarbetat en handlingsplan för arbetet med jämställd- hetsintegrering , med utgångspunkt i regeringens jämställdhets- politiska och folkbildningspolitiska mål. Tre utvecklingsområden som identifierats är brist på systematiskt och integrerat jämställdhetsarbete, könsstereotypa ämnesval och kvinnor i asyl- och etableringsverksamhet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 vecklingsområde har tagit fram effektmål och aktiviteter. Inplacering av allmän kurs i den nationella referensramen för kvalifikationer finns folkhög- skolans allmänna kurs upptagen i bilaga 2 till förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande så att det anges vilken nivå intygen från kurserna mot- svarar. En kvalifikation är ett dokumenterat resultat av lärande, som t.ex. betyg eller intyg. Syftet med den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande är att det ska bli enklare för personer, arbetsgivare och utbildningsanordnare att förstå på vilken nivå en kvalifikation ligger. Därmed underlättas jämförelser mellan bl.a. intyg från allmän kurs och andra kvalifikationer. Myndigheter och sjukvården m.fl. är skyldiga att vid behov anlita tolk. Utbildning till tolk för döva och hörselskadade personer, personer med dövblindhet samt skrivtolk bedrivs inom folk- högskolor med särskilt statligt stöd. lämnade Myndigheten för i bidrag till folkhögskolor för dessa utbildningar. var det genomsnittliga antalet deltagare per termin på teckenspråks- och dövtolksutbildningen 209 personer jämfört med 239 . De senaste årens stora antal asylsökande och nyanlända i har medfört att behovet av kontakttolkar har ökat. De tolkspråk som efterfrågas mest är arabiska, somali, dari och tigrinja. Flera myndigheter, däribland Migra- tionsverket, och Arbetsför- medlingen, har bedömt att det finns ett ökat behov av tolkar samt att behovet av tolkar på lite kommer att kvarstå. Den sammanhålla grundutbildningen till kontakttolk bedrivs av folkbildningens aktörer. Fyra studieförbund har tillkommit utöver de åtta anordnare som bedrivit utbildningen. Regeringen har förstärkt bidraget till kontakttolkutbildning. Totalt fanns det 786 beviljade platser på de kontakttolksutbildningar som startade , vilket kan jämföras med 268 platser . Antalet platser nästan tredubblades därmed . Antalet ansökningar fördubblades . Fler har också avslutat utbildningen med godkänt P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Jämförelser av resultatet med föregående år försvåras av att starttidpunkt och studietakt varierat och att förutsättningarna för insamling av uppgifter har ändrats. inledde Myndigheten för ett projekt för validering av reell kompetens hos redan verksamma kontakttolkar. var antalet som fått utbildningsbevis genom projektet närmast fördubblat jämfört med året innan (59 stycken 2016 och 30 stycken 2015). Myndigheten för () presenterade , på uppdrag av regeringen, en rapport om fler utbildningsvägar till kontakttolk. MYH föreslog bland annat att en längre yrkeshögskoleutbildning till kontakt- tolk skulle införas. En interdepartemental arbetsgrupp har undersökt möjliga åtgärder för att förbättra samhällets tillgång till kontakttolkar. Arbetsgruppen har inhämtat information från bland andra Myndigheten för , vid och branschorganisationer. En hearing med centrala aktörer för tolkfrågan genomfördes . 17.4.3 Analys och slutsatser Regeringen anser att syftena med statsbidraget till folkbildningen uppfylls. Det bekräftas även av Statskontoret i delrapporteringen av upp- draget att genomföra en utvärdering av folkbild- ningen. Stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin Folkbildningen finns i hela landet och engagerar en stor bredd av deltagare. Studieförbunden och folkhögskolorna har tillsammans över en miljon unika deltagare. Utöver detta samlar ett stort antal deltagare i sina verksamheter. Sedan föregående år har antalet grupprapporterade deltagare i studieförbundens verksamhet minskat något men antalet studie- timmar per cirkel har däremot ökat. Kultur- programmen har ökat och det är fler deltagare. har fördelat bidrag till folkhögsskolor och studieförbund i syfte att stärka kunskapen om mänskliga rättigheter inom folkbildningen och flera folkbildningsaktörer har tagit fram strategier för arbetet med mänskliga rättigheter. genomför en extern verksamhetsrevision i syfte att bedöma SISU:s arbete centralt, lokalt och regionalt i förhållande till de fyra syftena med statsbidraget för folkbildningen. SISU:s resultat visar att andelen utrikes födda deltagare fortsatt var låg och verksamhetsrevisionen kommer bl.a. att inkludera frågor om mångfald. Bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen Folkbildningen är en väl fungerande utbildnings- form för personer med funktionsnedsättning. Medlen för att stödja dessa personer har dock inte förändrats i samma takt som utbyggnaden av antalet platser vid framför allt folkhögskolan och behoven har varit större än vad tillgängliga medel har kunnat tillgodose. Folkbildningen är en viktig aktör för mottag- andet och etableringen av nyanlända och asyl- sökande personer. Det särskilda statsbidraget för folkbildningens verksamhet för asylsökande och nyanlända har gett goda resultat. Folkbildningen har organiserat verksamhet som har nått mer än halva målgruppen för satsningen.