prop · H403158 · 2017-03-21 00:00:00 — 2. studiemedel i form av studiebidrag, utom den del som avser tilläggsbidrag, 4.skattepliktiga inkomster enligt 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, och 5.etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 3Senaste lydelse 2015:758. 2016/17:158 Inkomster som avses i första stycket 2 och 3 och som i slutet av betalas ut i förskott som hänförliga till nästföljande år ska beaktas för det senare året. Om den försäkrades beslut om Om den försäkrades beslut om slutlig skatt eller studiemedel i slutlig skatt, beslut om studiemedel form av studiebidrag ändras efter i form av studiebidrag eller beslut bestämts och ändringen innebär att bestämts och ändringen innebär att högre eller lägre, ska ett nytt bostadsbidrag bestämmas, om den högre eller lägre, ska ett nytt försäkrade begär det eller om bostadsbidrag bestämmas, om den försäkrade begär det eller om En fråga om nytt slutligt bostadsbidrag enligt denna paragraf får inte tas upp efter utgången av sjätte året beslutet om slutlig skatt avser eller sjätte året efter det att studiebidraget lämnades. Denna lag träder i kraft . 4 Senaste lydelse 2011:1434. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen Prop. 11 kap. 34 § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Kunskap i samverkan – för 2016/17:50) Följande ersättningar i samband med studier ska tas upp: 1.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), och 2.utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) ska inte tas upp. 1.statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för – kortare studier på grundskole- – kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt eller gymnasienivå som är särskilt – studier inom särskild utbildning för vuxna, av för kortare studier i av för kortare studier i alfabetisering i samiska, eller alfabetisering i samiska, 3. kostnadsersättning till elever i 3. kostnadsersättning till elever i betalas ut av Centrala studiestöds- betalas ut av Centrala studiestöds- ut av Centrala studiestödsnämnd- Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 2008:803. 2016/17:158 2.4 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395)1 dels att 4 kap. 22 § ska upphöra att gälla, dels att 3 kap. 25 och 26 §§ och 4 kap. 13 § ska ha följande lydelse, dels att punkt 16 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska ha dels att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 25 a §, av följande lydelse. Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt 2016/17:50) Studiemedel får inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas 1.studiehjälp enligt 2 kap., 2.aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 3.sjukersättning, aktivitetsersättning eller rehabiliteringsersättning enligt socialförsäkringsbalken, 4.statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för – kortare studier på grundskole- – kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt eller gymnasienivå som är särskilt – studier inom särskild utbildning för vuxna, 5. statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfabetisering i samiska, för vissa nyanlända invandrare, för personer som har en examen på för personer som har en examen på 8. studiestartsstöd enligt 1 Senaste lydelse av 4 kap. 22 § 2006:1457. (2017:00) om studiestartsstöd. 2016/17:158 Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för högskoleutbildning på forskarnivå om den studerande är eller har varit anställd som doktorand. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande beviljats studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utländsk studiefinansiering som ska omfattas av detta stycke. Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från första stycket. Om tilläggsbidrag lämnas enligt och 13 b §§ denna samma barn och för samma tids- period enligt lagen (2017:000) om enligt båda lagarna för samma En studerande som har fått studiestöd enligt denna lag kan beviljas studiemedel bara om den studerande har 1. betalat fastställt årsbelopp 1. betalat fastställt enligt 4 kap. 7 §, som skall betalas enligt 4 kap. 7 §, som ska betalas före det kalenderår som de nya före det kalenderår som de nya studiemedlen avser, och studiemedlen avser, och 2. betalat tillbaka så mycket av 2. betalat tillbaka så mycket av återkrävt studiestöd enligt 5 kap. att högst ett kalenderhalvårs åter- krävt studiestöd återstår att betala. enligt 34 § lagen (2017:000) om Om det finns synnerliga skäl, får studiemedel beviljas trots bestämmelsen i första stycket. Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. Årsbeloppet får sättas ned 1. om låntagaren tar emot studiehjälp eller studiemedel, 1. om låntagaren tar emot studiehjälp, studiemedel, eller studiestartsstöd, 2.om låntagaren fullgör en längre grundutbildning än enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer, eller 3.om det i något annat fall finns synnerliga skäl. Utöver det som anges i första stycket 1 studie- (1973:349), årsbeloppet sättas ned också om som anges i punkt 2 e i över- (1988:877) om ändring i studie- stödslagen (1973:349) får rege- ringen eller den myndighet ringen bestämmer meddela föreskrifter om att preliminär och slutlig avgift får sättas ned också om den återbetalningsskyldige tar emot studiestartsstöd. I stället för vad som anges i 8 kap. 6 § första stycket 2 studiestödslagen (1973:349), i lydelsen efter , får årsbeloppet sättas ned preliminärt om låntagarens inkomst under betalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomst efter vilken årsbeloppet har beräknats. Om årsbeloppet har beräknats till en tjugondel av låneskulden eller lägst femton procent av prisbasbeloppet enligt punkt 14, får årsbeloppet sättas ned preliminärt till av låntagarens beräknade inkomst under betalningsåret. Nedsättningen gäller i avvaktan på att underlaget för att ta ut skatt eller avgift för betalningsåret fastställs. Det preliminära årsbeloppet ska grunda sig på den uppgift om beräknad inkomst som låntagaren lämnar i ansökan om nedsättning. Efter det att underlaget för att ta Efter det att underlaget för att ta ut skatt eller avgift för betalnings- ut skatt eller avgift för betalnings- 2 Senaste lydelse 2015:941. året har fastställts ska ett slutligt året har fastställts ska ett slutligt arens sammanlagda överskott av arens sammanlagda överskott av inkomst av tjänst, näringsverksam- inkomst av tjänst, näringsverksam- het och kapital. het och kapital. beloppet kan dock högst bestäm- beloppet kan dock högst bestäm- mas till det belopp som fastställts mas till det belopp som fastställts enligt punkten 14. enligt punkt 14. underlag gäller beslut om slutlig underlag gäller beslut om slutlig skatt i första instans. skatt i första instans. Om det preliminära årsbeloppet är lägre än det slutliga årsbeloppet, ska mellanskillnaden betalas i efterhand som ett resterande slutligt årsbelopp. Regeringen meddelar föreskrifter om att låntagaren dessutom ska betala en tilläggsavgift. Om det preliminära årsbeloppet är högre än det slutliga årsbeloppet, ska det överskjutande beloppet inte betalas ut till låntagaren utan i stället räknas av från lånet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den upphävda paragrafen gäller dock fortfarande för studiemedel som lämnats för tid före . 2016/17:158 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag1 ska ha följande lydelse. Bostadsbidrag enligt socialförsäkringsbalken lämnas med följande Vid beräkning av den bidrags- Vid beräkning av den bidrags- 97 kap. 2 och 13 §§ socialförsäk- 97 kap. 2 och 13 §§ socialförsäk- ringbalken ska studiebidrag enligt ringsbalken ska studiebidrag enligt studiestödslagen (1999:1395) ingå (1999:1395) och Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse av lagen 2010:1290. Ärendet och dess beredning Promemorian Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd (U2016/02685/SF) har utarbetatas inom (). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2016/02685/SF). Regeringen bedömer att lagförslagen i denna proposition endast i två avseenden berör sådan reglering som faller inom Lagrådets granskningsområde (19 kap. 15 § socialförsäkringsbalken och 11 kap. 34 § inkomstskattelagen [1999:1229]). Ändringarna i dessa bestämmelser är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. 4Det finns stora utbildningsbehov bland vuxna Möjligheten till utbildning är avgörande för enskildas utveckling, delaktighet, självbestämmande och arbetsmarknadsutsikter samt för att arbetsmarknaden ska fungera väl. Många vuxna har inte fullt ut den kunskap och kompetens som motsvarar arbetsmarknadens behov. För dessa måste det finnas möjligheter till omskolning eller vidareutbildning. Ut- bildning är av avgörande betydelse för att människor ska kunna förbättra sin anställningsbarhet. I dagens samhälle ställs det krav på kompetensutveckling under i princip hela yrkeslivet. Utbildning ska därför vara tillgänglig genom hela livet. Utbildningsbehoven är stora bland arbetslösa Personer med kort utbildning löper betydligt högre risk för arbetslöshet än personer med högre utbildning. En särskild utmaning är därför att rusta och matcha den stora grupp vuxna arbetslösa som saknar relevant utbildning. var i genomsnitt 301 000 personer i åldern 25–arbetslösa och anmälda hos Arbetsförmedlingen. Av dessa var drygt 100 000 kortutbildade, dvs. de hade inte fullföljt gymnasiet eller en motsvarande utbildning. En stor del av dem som inte har grundläggande eller gymnasial utbildning är utrikes födda. Utrikes födda kvinnor med kort utbildning är en grupp vars utbildningsbehov kan framhållas särskilt. Bland de arbetslösa finns även ett stort antal personer med funktionsnedsättning. Många av de arbetslösa är dessutom , dvs. Många arbetslösa har alltså betydande utbildningsbehov för 2016/17:158 att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och därigenom kunna bidra till samhällets kompetensförsörjning. Ett kunskapslyft för att möta behoven inledde regeringen ett nytt kunskapslyft. består av olika utbildningssatsningar för vuxna som ska ge människor chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till högre utbildning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter och bilda sig för ökat deltagande i samhällslivet eller för personlig utveckling. ska också bidra till att förkorta tiden för nyanländas etablering i samhället och på arbetsmarknaden. kunskapslyft stärker konkurrenskraft och förbättrar samhällets är centralt för regeringens mål att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Vuxenutbildningen har byggts ut I en globaliserad värld där arbetsmarknaden ständigt förändras krävs en kraftigt utbyggd vuxenutbildning som ger människor möjlighet till åter- Inom ramen för har det bl.a. avsatts medel för fler utbildningsplatser inom komvux och yrkesvux, folkhögskola, yrkeshögskola och högskola. I samband med detta har det även avsatts medel för studiestöd till de studerande. En rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux har införts innefattar även en rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Rätten omfattar dels en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grund- läggande och särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare, dels en rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande behörighet till och särskilda kunskaper för utbildning inom . trädde också förordningen (2016:937) om stats- bidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning i kraft. inriktad vuxenutbildning, s.k. regionalt yrkesvux, syftar till att stärka regional samverkan för att bl.a. i högre grad möta arbetsmarknadens behov av kompetens. Förordningen innehåller bl.a. bestämmelser om statsbidrag för sådan yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna som pla- neras och bedrivs i samverkan mellan flera kommuner under medverkan av arbetslivet i de samverkande kommunerna och som syftar till att leda till kompetenser som efterfrågas på arbetsmarknaden. Förbättrade utbildningsmöjligheter för arbetslösa har införts Utöver omfattande utbildningsreformer har det även tillkommit vissa arbetsmarknadsreformer inom ramen för regeringens jobbsatsning. har införts ett s.k. utbildningskontrakt för ungdomar som syftar till att en arbetslös ungdom ska studera inom komvux eller på folkhögskola med målsättningen att fullfölja en gymnasieutbildning. möjlighet att få studiemedel med den högre bidragsnivån. Det har även Prop. 2016/17:158 införts en möjlighet till studiemedel för ungdomar i åldern 20–, långtidsarbetslösa som är eller äldre och nyanlända som kombinerar arbete med en relevant yrkesutbildning, s.k. traineejobb. För att öka drivkraften till studier för dem som saknar fullföljd gymnasieutbildning har det också införts en möjlighet för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin att studera som längst på heltid med bibehållet aktivitetsstöd. Inom jobb- och utvecklingsgarantin finns även möjligheten att studera på deltid , vid sidan av deltagandet i jobb- och utvecklingsgarantin. De som behöver läsa vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) inom jobb- och utvecklingsgarantin kan numera göra det . Studiemotiverande kurser inom folkhögskolan kan ges till sådana arbetslösa inom jobb- och utvecklingsgarantin som varken har gymnasieexamen eller grundläggande behörighet till högskoleutbildning. För personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga finns möjlighet till att läsa studiemotiverande kurs . Det behöver även vidtas åtgärder inom studiestödet Som framgått ovan har en mängd olika åtgärder vidtagits inom ramen för i syfte att fler vuxna ska utbilda sig. Ytterligare insatser behövs dock och det finns därför skäl att vidta åtgärder inom ramen för studiestödet i syfte att fler vuxna ska utbilda sig för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. 4.2Studiestödet är inte tillräckligt rekryterande för vuxna med kort utbildning Studiestödet ska bidra till ett högt deltagande i utbildning Det svenska studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken och ska bidra till att förverkliga målen för detta område. Studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och justerades därefter något med anledning av regeringens strategi kring jämställdhetsintegrering (prop. 2015:16:1, utg.omr. 15, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara korrekta, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut (prop. 2010/11:1, utg.omr. 15, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). 2016/17:158 Dagens studiestöd ger de allra flesta ekonomiska möjligheter att studera. Det har därmed varit en viktig förklaring till att är en kunskapsnation i framkant. Det finns en tveksamhet till studielån bland kortutbildade Trots att det svenska studiestödet är mycket förmånligt finns det ett stort antal kortutbildade med stora utbildningsbehov som är arbetslösa men som ändå inte tar steget till studier. Det finns personer som avstår från studier för att de inte vill, vågar eller kan använda studiemedelssystemet. En betydande orsak till att vuxna väljer att inte studera med studiemedel är att de är tveksamt inställda till att ta studielån. Detta gäller i synnerhet lite äldre studerande som har behov av att studera på lägre utbildningsnivåer. Inte sällan kan denna tveksamhet bero på en osäkerhet när det gäller den egna studieförmågan. Tveksamheten att ta studielån kan även hänga samman med en social bakgrund där det inte förekommit studielån. Vidare kan det vara ett hinder att studie- och yrkesvägledning, antagning till utbildning och beslut om de studieekonomiska förutsättningarna inte alltid är tillräckligt integrerade, vilket för den som är tveksamt inställd till studier kan leda till ytterligare osäkerhet. Studiestödet bör utvecklas för att öka rekryteringen bland arbetslösa med kort tidigare utbildning Som nämnts ovan är ett viktigt mål för studiestödet är att det ska utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Mot denna bakgrund bör samhällets insatser för att främja lärande hos den vuxna befolkningen i större utsträckning än tidigare riktas mot dem med störst behov av utbildning. Det innebär att personer med kort tidigare utbildning som har stora utbildningsbehov bör prioriteras. Särskilt de som är arbetslösa, och har varit det , bör prioriteras eftersom de ofta är mer utsatta än dem som har ett arbete. Inriktningen bör därför vara att utveckla studiestödet för att öka rekryteringen till studier bland dessa personer. Genom att arbetslösa påbörjar studier ökar de sin anställningsbarhet och bidrar med skatteintäkter och till att förbättra samhällets kompetensförsörjning. Även matchningen på arbetsmarknaden kommer att förbättras. Bestämmelser om studiestöd finns i både lag och förordning Studiestödet består huvudsakligen av studiehjälp och studiemedel. Studiehjälp, som består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg, är bidrag som får lämnas längst till och med det första kalenderhalvåret det år den studerande fyller . Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel och får lämnas till studerande på eftergymnasial nivå och till vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå. Förslaget i denna proposition avser ett nytt kompletterande studie- stöd som riktar sig till vuxna. Av denna anledning redogörs det endast för Prop. 2016/17:158 bestämmelserna om studiemedel i det följande. I 8 kap. regeringsformen (RF) anges när föreskrifter ska meddelas av och när föreskrifter kan meddelas av regeringen. får bl.a. meddela sådana föreskrifter som inte enligt grundlag ska med- delas av (8 kap. 7 § första stycket 2 RF). Med stöd av denna s.k. restkompetens kan regeringen t.ex. meddela gynnande föreskrifter, som visserligen avser förhållandet mellan enskilda och det allmänna, men som inte gäller skyldigheter för enskilda eller ingrepp från det all- är dock inte förhindrad att meddela föreskrifter inom regeringens kompetensområde. Om vill att regeringen fortfarande ska ha möjlighet att använda sig av restkompetensen för att meddela föreskrifter på området kan genom en s.k. upplys- ningsbestämmelse markera att regeringen, trots lagregleringen, kan använda sig av restkompetensen för att meddela föreskrifter om undantag från en huvudregel i lag eller ytterligare föreskrifter om något som har reglerats i lag. Bestämmelser om studiemedel finns såväl i studiestödslagen (1999:1395) som i studiestödsförordningen (2000:655) och i föreskrifter som har meddelats av . gäller rätten till studiemedel faller i huvudsak under regeringens s.k. rest- kompetens, dvs. regeringen har normalt befogenhet att reglera villkoren för studiemedel eftersom bestämmelserna i stort rör gynnande före- Trots detta är många av de övergripande bestämmelserna reg- lerade i lag. Det finns dock i studiestödslagen ett stort antal upplysnings- bestämmelser som tydliggör att regeringen kan använda sig av restkomp- etensen inom en rad olika områden. Därför finns bestämmelser både i studiestödslagen och i studiestödsförordningen. Därutöver finns det också vissa bestämmelser som rör studiemedel i annan lagstiftning, bl.a. i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen (1999:1229) och i lagen (1998:674) om statlig ålderspension. är skatteområdet ett sådant område som enligt bestämmelserna i 8 kap RF alltid ska regleras i lag. Alla som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel Alla studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel. Studiemedel är främst avsedda att täcka studerandes levnadsomkostnader Studiemedel ges både vid heltids- och vid deltidsstudier. (bidrag och lån) per studiemånad uppgår till vid heltids- studier (2017). Studiemedel tas inte upp till beskattning och den del av studiemedlet som består av studiebidrag är också pensionsgrundande (11 kap. 34 § inkomstskattelagen och 3 kap. 24 § lagen om inkomstgrun- dad ålderspension). Det finns två olika nivåer på studiebidraget Studiemedel lämnas som en kombination av bidrag och lån med ett total- belopp som är lika för alla studerande. Det finns emellertid två olika nivåer för den andel av studiemedlet som består av studiebidrag. bidragsnivåerna påverkar inte studiemedlens totalbelopp men påverkar nivån på skuldsättningen. Den s.k. generella bidragsnivån uppgår till av totalbeloppet eller per studiemånad vid heltidsstudier (2017). Studiebidrag kan även i några särskilt reglerade fall lämnas med en högre nivå, s.k. högre bidrag. Denna nivå uppgår till av totalbeloppet eller per studiemånad vid heltidsstudier (2017). Den högre bidragsnivån lämnas framför allt för studier på grundläggande och gymnasial nivå till studerande som är och som saknar sådan utbildning. Även arbetslösa ungdomar kan under vissa förutsättningar få den högre bidragsnivån. innefattas också ungdomar med utbildningskontrakt. Det högre bidraget kan även lämnas till högskolestuderande på viss kompletterande pedagogisk utbildning (3 kap. 9, 9 a, och 10 §§ studiestödsförordningen). Det finns möjligheter till kompletterande bidrag och lån Till studerande med barn får även ett tilläggsbidrag lämnas. Bidraget utgör ett differentierat kompletterande stöd beroende på antal barn (3 kap. 13 a § studiestödslagen). I vissa fall kan den studerande även få tilläggslån och merkostnadslån. Tilläggslån kan lämnas till studerande som är och som har haft en viss arbetsinkomst före studiestarten. Merkostnadslån kan lämnas för vissa merkostnader som den studerande har i samband med sina studier, t.ex. resor, dubbel bosättning eller undervisningsavgifter (3 kap. 14 och 15 §§ studiestödslagen). Det finns vissa åldersbegränsningar Studerande på grundläggande och gymnasial nivå kan få studiemedel fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år de fyller . Det finns ingen nedre åldersgräns för studerande på eftergymnasial nivå (3 kap. 2 § studiestödslagen). Studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Rätten att låna begränsas dock fr.o.m. genom en s.k. lånetrappa. Denna innebär att rätten att låna minskar fr.o.m. (3 kap. 3 och 9 §§ studiestödslagen). Längsta tiden med studiemedel varierar med utbildningsnivån Studiemedel kan lämnas beroende på utbildningsnivån och den studerandes utbildningsbakgrund.