prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Andelen med låg ekonomisk stand- ard enligt det absoluta måttet har minskat, vilket förklaras av att medianen för den disponibla inkomsten har ökat mer än inflationen. Diagram 3.4 Andelen hushåll med låg ekonomisk standard, relativt mått och absolut mått, 2011–2016 Relativt mått, hushåll utan barn Relativt mått, hushåll med barn Abslout mått, hushåll utan barn Absolut mått, hushåll med barn 3 Registrerade årsinkomster är svårtolkade eftersom de inte omfattar exempelvis ekonomiska resurser i form av förmögenhet, arv och liknade överföringar inom familjen eller mellan olika hushåll. Inte heller inkomster från arbete utanför den reguljära arbetsmarknaden ingår. Personer kan även välja att tillfälligt sänka sina inkomster i samband med studier, föräldraledighet. Personer kan även avstå från att söka bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd trots att deras inkomst indikerar att de skulle kunna vara berättigade till dessa, vilket kan tyda på att de har tillgångar. För många näringsidkare mäter inkomststatistiken inte den ekonomiska standarden särskilt väl. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 Av Diagram 3.4 framgår att andelen hushåll med låg ekonomisk standard är olika stor för hushåll med respektive utan barn. Genom diagrammet åskådliggörs också skillnader i de två måtten. Inom de olika hushållstyperna finns det också stora skillnader i andelen föräldrar med låg eko- nomisk standard, vilket beskrivs i kommande avsnitt. Ensamstående med barn har oftare låg ekonomisk standard än andra hushåll Låg ekonomisk standard är ofta förknippat med stor försörjningsbörda. Hushåll med många barn har också i genomsnitt oftare låg ekonomisk standard. Särskilt känsliga för stor försörjnings- börda är hushåll med en ensamstående förälder. Diagram 3.5 Andelen hushåll med barn som lever med låg ekonomisk standard, relativt mått, 2009–2016 Ensamstående 1 barn, kvinna Ensamstående med 2+ barn, kvinna Ensamstående 1 barn, man Ensamstående med 2+ barn, man Sammanboende med 1 barn Sammanboende med 2+ barn Av Diagram 3.5 framgår utvecklingen av låg eko- nomisk standard för olika hushållstyper för åren 2009–2016 mätt med det relativa måttet. För vissa av grupperna är andelen hushåll med låg ekonomisk standard och föränd- ringarna små. Andelen sammanboendehushåll med ett barn och med låg ekonomisk standard uppgår till både 2009 och 2016. För sammanboendehushåll med två eller fler barn har andelen ökat från 2009 till 2016. Ensamstående kvinnor med barn utmärker sig med en betydligt högre andel i ekonomisk ut- satthet över hela perioden, och för kvinnor med två barn eller fler ökar nivån något jämfört med . levde i denna grupp med låg ekonomisk standard. För ensamstående män är dock inte antalet barn lika avgörande för låg ekonomisk standard som för ensamstående kvinnor. Andelen ensam- stående män med låg ekonomisk standard är be- tydligt färre till antalet, och nivån är relativt kon- stant för de med ett barn. För ensamstående män med två barn eller fler är antalet ännu färre och andelen skiljer sig därmed i större utsträckning mellan olika år. När hänsyn tas till växelvist boende barn är skillnaderna mellan de aggregerade grupperna små, för t.ex. ensamstående kvinnor sjunker an- delen med låg ekonomisk standard från till . Inom gruppen ensam- stående med barn är dock skillnaderna stora beroende på i vilket omfattning barnen är bo- satta hos den ensamstående föräldern. Av ensamstående kvinnor med enbart fullt boende barn lever med låg ekonomisk standard medan motsvarande andel för en ensamstående kvinna med växelvist boende barn är . Även för ensamstående män med barn skiljer sig andelen som lever med låg ekonomisk standard mellan för dem med endast fullt boende barn och vid enbart växelvis boende barn. Sammantaget löper hushåll med ensamstående kvinnor eller män större risk att ha relativ låg ekonomisk standard eftersom det vanligen en- bart finns en löneinkomst i hushållet. Hushåll med en löneinkomst löper en större risk för ekonomisk utsatthet vid t.ex. sjukdom eller arbetslöshet. Fler kvinnor än män har sjuk- penning eller sjuk- eller aktivitetsersättning, se vidare utg.omr. 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Det faktum att en del av de familjeekonomi- ska stöden utgörs av belopp som inte är indexer- ade eller följer prisutvecklingen, gör att den disp- onibla inkomsten för ensamstående med barn halkar efter i tider av positiv reallöneutveckling. Inkomsterna i dessa hushåll utgörs nämligen i högre grad av familjeekonomiska stöd. I en rap- port av ISF om utvecklingen av socialförsäk- ringsförmåner (ISF 2014:4) an- ges även att konstanta nivåer kan få fördelnings- politiska konsekvenser, främst för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Barnhushåll där föräldrarna är utrikes födda har oftare låg ekonomisk standard än andra hushåll Barnhushåll där någon förälder är utrikes född har betydligt högre risk för låg ekonomisk standard än hushåll där föräldrarna är födda i . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 ensamstående föräldrarna utrikes födda. Andelen kvinnor bland de utrikes födda ensamstående föräldrarna var medan andelen män var . Tabell 3.6 Barnhushåll med låg ekonomisk standard efter hushållstyp och för inrikes respektive utrikes födda föräldrar, relativt och absolut mått, 2016 Procent samt förändring i procentenheter -1,3 barn, båda inrikes -0,5 -4,7 barn, en inrikes född och en utrikes född -1,3 -10,3 barn, båda utrikes -8,9 med barn, inrikes född -4,3 med barn, inrikes född -12,6 med barn, utrikes född -19,5 -30,4 med barn, utrikes född Anm: Uppgifter om ensamstående man med barn, utrikes född är osäkra skattningar, pga. att de endast är ett fåtal i HEK 2011. grund är dock fortsatt stora, oavsett vilket mått som används. har även i sitt svar på rege- ringsuppdrag om resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken (S2017/03537/FST) redovisat skillnader beroende på om de som invandrat till gjort det eller ej. Det är stora skillnader inom olika hushållstyper beroende på om hushållen har nyinvandrade familjemedlemmar eller inte. Av andelen hushåll med en ensamstående förälder med utländsk bakgrund och med barn har låg ekonomisk standard, mätt med det relativa måttet. Motsvarande andel för hushåll med en nyinvandrad ensamstående förälder med barn är . Få familjer i långvarig ekonomisk utsatthet Andelen barnhushåll med långvarig låg ekono- misk standard är betydligt lägre än andelen med låg ekonomisk standard under ett visst år. Hus- hållsdefinitionerna är något annorlunda för nedanstående indikator jämfört med övriga upp- gifter i avsnittet. Det innebär att jämförelser med andra redovisade uppgifter om låg ekonomisk standard inte kan göras. Samma mönster som har identifierats tidigare kvarstår dock. Risken för låg ekonomisk stand- ard ökar om barnen bor i ensamståendehushåll, om föräldern är utrikes född och om den ensamstående föräldern är kvinna. Tabell 3.6 visar andelen hushåll med låg eko- nomisk standard, samt förändringen (i procentenheter) för hushåll där föräldrarna är inrikes respektive utrikes födda, med det relativa och det absoluta måttet. Av tabellen framgår att andelen hushåll med låg ekonomisk standard är högst bland utrikes födda ensamstående kvin- nor, där så stor andel som av hus- hållen har en låg ekonomisk standard med det relativa måttet och med det abso- luta måttet. har det dock skett för- bättringar, mätt med det absoluta måttet, för i stort sett alla hushållstyper som studerats. Om i stället det relativa måttet används är förändring- arna för grupperna betydligt mindre. –2016 har andelen med låg ekonomisk standard minskat bland samman- boendehushåll med utrikes födda föräldrar, framför allt med det absoluta måttet. Skillnad- erna mellan hushåll med föräldrar med olika bak- Diagram 3.6 Långvarig låg ekonomisk standard under 1–5 år, absolut mått, 2011–2016 1 2 3 4 5 Ensamstående mor, utländsk bakgrund Ensamstående far, utländsk bakgrund Ensamstående mor, svensk bakgrund Ensamstående far, svensk bakgrund Sammanboende med barn, utländsk bakgrund Sammanboende med barn, svensk bakgrund P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 Diagram 3.6 visar utvecklingen för hushåll som levde med låg ekonomisk standard –2016, mätt med absolut mått. Av diagrammet framgår hur stor andel barnhushåll som levde med låg ekonomisk standard under minst ett, två, tre, fyra eller inom perioden. Andelen med låg ekonomisk standard blir lägre ju fler år som beaktas inom perioden. Mönstret är tydligt för samtliga grupp- er av föräldrar, även om nivån skiljer sig åt. Av inrikes födda sammanboende föräldrar var det som hade låg ekonomisk standard , medan hade låg ekonomisk standard under samtliga , allt enligt det absoluta måttet. För sammanboende föräldrar som var utrikes födda låg andelen hushåll med låg ekonomisk standard betydligt högre, och under samtliga , allt enligt det absoluta måttet. För inrikes födda ensamstående föräldrar är skillnaden mellan kvinnor och män störst i perioden, men det är i båda grupperna mycket ovanligt att leva med långva- rig låg ekonomisk standard under samtliga år i perioden. Om föräldern är utrikes född är det större sannolikhet för att hushållet långvarigt har låg ekonomisk standard, vilket i störst utsträckning gäller kvinnor. Av ensamstående utrikes födda kvinnor med barn var det som hade låg ekonomisk standard . Andelen som haft låg ekonomisk standard i rad var . För ensamstående utrikes födda män med barn, som är betydligt färre till antalet, var an- delen med låg ekonomisk standard respektive för dem med låg ekonomisk standard . Jämfört med ut- vecklingen –2015 har både fler ensamstående kvinnor och män som är ut- rikes födda låg ekonomisk standard men färre har långvarig låg ekonomisk standard . En förklaring till att andelen med låg ekono- misk standard är högre för utrikes födda är att den gruppen i genomsnitt har en lägre syssel- sättningsgrad än inrikes födda. Detta gäller sär- skilt för utrikes födda kvinnor. Tiden i har stor betydelse för etableringen på arbets- marknaden. Sysselsättningsgraden är låg bland nyanlända, men den stiger i . I genomsnitt tar kvinnors etablering på arbets- marknaden än mäns. De familjeekonomiska stöden bidrar till att öka barnfamiljernas ekonomiska standard Den ekonomiska familjepolitiken tillför ekono- miska resurser till hushåll med barn. Dessa hus- håll har oftare låg ekonomisk standard än hushåll utan barn. Ett sätt att mäta effekten av de familje- ekonomiska stöden är att använda en indikator som anger hur stor andel av barnhushållen som skulle ha låg ekonomisk standard om de familje- ekonomiska stöden räknas bort från deras dispo- nibla inkomst. Utan dessa stöd skulle av barnhushållen leva med låg ekonomisk stand- ard, mätt med det absoluta måttet. Med de familjeekonomiska stöden minskade den andelen till . Med det relativa måttet är an- delen med låg ekonomisk standard 2016 men utan familjeekonomiska stöd skulle andelen vara . Diagram 3.7 Familjeekonomiska stödens effekt på låg ekonomisk standard, absolut mått, prognos 2016 S 1 barn S 2 barn S 3+ barn E kv 1 Anm: Sammanboendehushåll förkortas S. Ensamståendehushåll förkortas E. Av Diagram 3.7 framgår skillnaderna mellan olika grupper när det gäller familjeekonomiska stödens effekter på låg ekonomisk standard. För ensamstående kvinnor med två barn är effekten betydligt större än för genomsnittet. I den gruppen har i genomsnitt låg ekono- misk standard. Utan de familjeekonomiska stöd- en skulle i genomsnitt av dessa hus- håll ha en låg ekonomisk standard. För ensam- stående män med två barn minskar andelen hushåll med låg ekonomisk standard från 32 till som en följd av att de tar emot stöden. För sammanboendehushåll har de familje- ekonomiska stöden störst betydelse för familjer med tre barn eller fler. Utan dessa stöd skulle ha låg ekonomisk standard, med stöden sjunker andelen till . Sammanfattningsvis är familjepolitiken mest betydelsefull för ensamståendehushåll med barn, och då främst för kvinnor samt sammanboende- hushåll med tre barn eller fler barn. Det övergripande målet för regeringens jäm- ställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Kvinnor och män ska ha samma möjlig- heter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Ett av regeringens delmål är en jämn fördel- ning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hem- arbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Ett av målen med den ekonomiska familje- politiken är att den ska bidra till ett jämställt för- äldraskap. Utformningen av föräldraförsäkring- en och andra delar av socialförsäkringen har stor betydelse för ett jämställt föräldraskap. Även faktorer såsom offentligt subventionerad för- skola, skattesystemet, arbetsmarknadens funk- tionssätt och normer i samhället kring kvinnors och mäns föräldraskap har stor betydelse för ett jämställt föräldraskap. Kvinnors och mäns sysselsättning En grundläggande förutsättning för jämställdhet är kvinnors och mäns sysselsättning och möjlig- heter att försörja sig själva och sina barn. I ett internationellt perspektiv har både kvinnor och män med barn i en mycket hög för- värvsfrekvens. Sysselsättningsgraden är i jämför- else med andra länder särskilt hög i när det gäller kvinnor med barn. Andelen föräldrar som är sysselsatta i förvärvsarbete skiljer sig åt beroende på om de är ensamstående eller inte, framförallt för kvinnor, se Diagram 3.8. Gifta eller sammanboende föräldrar har högre syssel- sättningsgrad än ensamstående föräldrar. Över tid har sysselsättningsgraden för kvinnor med hemmavarande barn ökat, både för samman- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 boende och ensamstående. uppgick sysselsättningsgraden till för sammanboende kvinnor och till för ensamstående kvinnor. Diagram 3.8 Sysselsättningsgrad för kvinnor och män 15–med hemmavarande barn , Gifta/samboende män Gifta/samboende kvinnor Anm: Axeln är bruten. Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningarna () 2017. Deltidsarbete och fördelning av hem- och omsorgsarbete En betydligt högre andel kvinnor än män arbetar deltid. Kvinnor och män arbetar deltid av olika orsaker. Bland kvinnor är deltidsarbete i högre grad kopplat till vård av barn, även om andelen har minskat . Det finns ett samband mellan hög inkomst och heltids- arbete, kvinnor med hög inkomst arbetar oftare heltid än vad kvinnor med låg inkomst gör. Arbetsinkomsten och därmed även den pen- sionsgrundande inkomsten påverkas betydligt mer negativt vid familjebildning för kvinnor än för män, vilket beskrivs i promemorian Jämställ- da pensioner (Ds 2016:19). Det framgår vidare att inkomsterna bland dem som arbetar deltid på lång sikt är lägre än för heltidsarbetande. Del- tidsarbetande kvinnor har överlag lägre inkomst- er än deltidsarbetande män, vilket främst beror på att män har högre inkomster vid heltids- arbete. Utöver detta kan högre inkomster vid heltidsarbete leda till att man kvalificerar sig till högre eventuella ersättningar t.ex. vid sjukdom, föräldraledighet eller arbetslöshet. Om barnen är yngre påverkar det sysselsätt- ningsgraden framför allt för kvinnor. Den för- ändras däremot inte nämnvärt för män. Efter att kvinnor och män blir föräldrar etableras ofta ett P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 mönster som innebär att hem- och omsorgs- arbetet fördelas på ett sätt som inte är jämställt. har i rapporten arbetsbörda (Socialförsäkringsrapport 2013:9) visat att om en kvinna tar ut mer än hälften av föräldraledigheten är det mycket mer sannolikt att hon längre fram kommer att förvärvsarbeta i mindre omfattning än mannen, än om föräldrar- na hade delat jämställt på ledigheten. Andelen kvinnor som har barn och arbetar heltid har emellertid stadigt ökat . av sysselsatta kvinnorna i åldern 15–som hade barn arbetade heltid . Det är dock fortfarande en stor skillnad i förhållande till män med barn där av de sysselsatta männen arbet- ade heltid. Av ensamstående pappor med barn arbetar av de sysselsatta heltid, vilket kan jämföras med att av de ensamstående mammorna som är sysselsatta arbetar heltid. Bland de ensamstående kvinnorna innebär detta en minskning med ca 2,5 procent- enheter . Andelen heltidsarbetande ensamstående kvinnor är dock fortfarande högre än den var 2014. Sammanboende föräldrar med barn fördelar deltidsarbete mer ojämnt mellan sig än kvinnor och män i befolkningen i stort. En betydligt större andel sammanboende kvinnor med hemmavarande barn arbetar deltid än vad män med samma familjesituation gör. De föräldrar som arbetar deltid utför också en större andel av obetalt hushålls- och omsorgsarbete. Av För- säkringskassans tidigare nämnda rapport framgår att kvinnor utför merparten av omsorgsarbetet kopplat till barnen i hushållet. Det framgår att av kvinnorna uppger att de utför mer än hälften av omsorgsarbetet, vilket kan jämföras av männen. Dessa livsmönster innebär att arbetsinkomst- erna, livsinkomsterna och även pensionerna för kvinnor och män skiljer sig åt och är en viktig förklaring till att fler kvinnor än män har en låg ekonomisk standard. Det finns mycket som tyder på att en ökad jämställdhet, främst relate- rad till barn och familj, bidrar till minskat deltidsarbete hos kvinnor och möjligen också en ökning bland män. Det finns anledning att anta att politiska reformer har haft betydelse för ut- vecklingen och att även utvecklingen framöver kan vara beroende av hur t.ex. föräldraförsäk- ringen kommer att utformas (Ds 2016:19). Familjepolitiken har bidragit till att kvinnor och män inte behöver välja mellan barn och förvärvs- arbete. Det finns dock könsskillnader kvar i för- delningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män, som beskrevs ovan. Familje- politiken kan leda till förändrade beteenden och en ökad jämställdhet. De olika stöden inom den ekonomiska familjepolitiken har visserligen olika syften och mål, men gemensamt för dessa stöd är att de ska underlätta möjligheterna att kombi- nera förvärvsarbete och föräldraskap för både kvinnor och män. Flera familjeekonomiska stöd som föräldra- penning, tillfällig föräldrapenning, graviditets- penning, vårdbidrag och barnårsrätt är pensions- grundande. För dessa stöd betalar staten ålders- pensionsavgift. Eftersom fler kvinnor än män får dessa ersättningar jämnar de statliga pensions- avgifterna till viss del ut skillnader i livsinkomst mellan kvinnor och män. Det finns, som nämn- des tidigare, tydliga indikationer på att det finns ett samband mellan ett jämställt föräldra- ledighetsuttag och en mer jämställd fördelning av det obetalda hemarbetet och det betalda för- värvsarbetet. En jämnare fördelning av föräldra- ledighet mellan kvinnor och män kan även bidra till jämställdhet inom andra områden. Föräldrar med gemensam vårdnad om barn har vardera rätt till föräldrapenning när de är föräldralediga. har en tredje månad inom föräldrapenningen reserverats för vardera föräldern. Det innebär att av de totalt som det kan lämnas föräldrapenning under inte kan överlåtas mellan föräldrar med gemensam vårdnad. Hur stor påverkan en tredje reserverad månad får på fördelningen av föräldrapenningdagar mellan kvinnor och män är för tidigt att bedöma. De tidigare reserverade månaderna har dock påverk- at uttagsmönstret i riktning mot ett mer jäm- ställt uttag. Över tid har det genomsnittliga antalet dagar under vilka kvinnor har tagit ut föräldrapenning minskat något medan mäns uttag har ökat. Mäns andel av den uttagna av föräldrapenningen ökar dock långsamt, se Diagram 3.9. lämnades föräldrapenning för av ersättningsdagarna till kvinnor och till män. För barn födda hade kvinnor i genomsnitt tagit ut föräldrapenning under 363 dagar medan männen i genomsnitt hade tagit ut föräldrapenning när barnet fyllt . För barn födda hade genomsnittet för kvinnor sjunkit medan det för män hade stigit . Andelen par där föräldrarna delat lika på uttaget av föräldra- penning under barnets två första år har ökat från för barn födda för barn födda . Diagram 3.9 Utbetald föräldrapenning, nettodagar för kvinnor och män, 2006–2016 Socioekonomiska faktorer som föräldrarnas ut- bildning och inkomst samt relationen mellan dessa faktorer inom parförhållandet påverkar sannolikheten för ett jämställt uttag av föräldra- penningen. En central fråga är hur föräldra- försäkringen ska kunna användas mer jämställt för alla familjer oberoende av social bakgrund. Denna fråga har belysts i rapporten politik för alla – En om föräldra- penning och jämställdhet (En rapport till expert- gruppen för studier i offentlig ekonomi [] 2015:5). Föräldrar har rätt att vara föräldralediga till dess att barnet är gammalt och rätt att förkorta sin normala arbetstid tills barnet är , oavsett om de tar ut föräldra- penning eller ej. Detta innebär att föräldrar kan vara föräldralediga eller under fler dagar än de får ersättning från för. Föräldraledighetens faktiska längd är relevant för föräldrars tid utanför arbetskraften. I rapporten och föräldra- ledighet – Mått på olika aspekter av P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 föräldraledighet har ISF (ISF 2013:13) beskrivit att kvinnor och män är föräldralediga utan ersättning i olika omfattning och att den obetalda frånvaron från förvärvsarbete har ökat särskilt för kvinnor. Kvinnors föräldraledighet har inte heller förkortats i takt med att mäns har förlängts, som uttagsmönstret skiljer sig åt mellan könen. Även har i rapporten jämställda föräldrarna (Socialförsäkringsrapport 2013:8) visat att skillnaden mellan föräldrars faktiska uttag under barnets första två levnadsår är stor, kvinnor är i genomsnitt lediga sammanlagt och män . Ledighetens längd och hur den fördelas mellan kvinnor och män har betydelse för ut- vecklingen mot ett jämställt föräldraskap och på- verkar även livsinkomster och pension. Den tillfälliga föräldrapenningen ger föräldrar möjlighet till ledighet från arbetet samt ersätt- ning för inkomstförlust, t.ex. när barnet är sjukt. Ett mer jämställt uttag av tillfällig föräldra- penning kan ses som ett tecken på ett mer jäm- ställt ansvar för omsorgen om barnet. Föräldrars uttag av tillfällig föräldrapenning för vård av barn är också mer jämställt än uttaget av föräldra- penning. Andelen män som tar ut tillfällig för- äldrapenning för vård av barn har dock bara ökat marginellt –2016. lämnades tillfällig föräldrapenning av dagarna till kvinnor och till män, se Diagram 3.10. Diagram 3.10 Utbetald tillfällig föräldrapenning för vård av barn, nettodagar för kvinnor och män, 2006–2016 P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 Barnbidragets grundläggande uppgift är att kom- pensera för den ökade försörjningsbörda som barn innebär för en familj. delas barnbidraget som huvudregel mellan föräldrarna för att förtydliga det delade ansvaret för barnet och undanröja möjliga konfliktfaktorer. Fler föräldrar delar barnbidraget mellan sig efter den regeländring som genomfördes visar ISF i uppföljningen Delat barnbidrag – Ett steg på vägen mot ökad jämställdhet (ISF 2016:15). Uppföljningen visar dock att många föräldrar, trots att det innebär en anmälan till , väljer mamman som mottag- are. Det är vanligare att barnbidraget delas av par som får sitt första barn efter regeländringen än av de par som redan hade ett barn och fick ytter- ligare ett efter regeländringen. Av de 1,7 miljoner barn som det betalades ut barnbidrag för delades bidraget av av föräldrarna. Motsvarande andel var . Det innebär att fler pappor är mottagare av barnbidrag . På kort sikt innebär reformen att resurser om- fördelas från kvinnor med barn till män med barn. På lång sikt bedöms dock reformen inne- bära att förutsättningarna för ett jämställt för- äldraskap förbättras. var av mottagarna av barnbidrag kvinnor och män. Det kan jämföras med 2013 då av mottagarna var kvinnor och män. Underhållsstöd och försörjningsansvar för barn