prop · H403200 · 2017-06-01 00:00:00 — Även förslaget om att prövningsmyndigheten ska slutföra miljöbedömningen genom en motiverad slutsats i fråga om de miljöeffekter som kan förväntas av verksamheten eller åtgärden är att se som ett förtydligande av det krav på motivering av beslut som gäller en- ligt nuvarande regelverk och inget av dessa förslag förväntas därför leda till någon ökad arbetsbörda för prövningsmyndigheterna. i egenskap av beslutsmyndighet och samrådspart I är det verksamhetsutövaren som driver samrådsprocessen. Det ligger i verksamhetsutövarens intresse att ge den infor- mation som behövs för att det ska vara möjligt för att fatta ett väl grundat beslut i frågan om betydande miljöpåverkan. Förslaget att begränsa de specifika miljöbedömningarna till de verksamheter och åt- gärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan kan leda till att incitamenten för verksamhetsutövaren att underlätta arbete ökar. I de fall en miljöbedömning ska göras innebär förslaget att länsstyrel- sen på begäran ska lämna råd om miljökonsekvensbeskrivningens omfattning och detaljeringsgrad. Som ovan anförts har uppgiften att verka för att miljökonsekvensbeskrivningen får den inriktning och omfattning som behövs för tillståndsprövningen och förtydligandet kan inte anses påverka länsstyrelsernas arbetsbörda eller De nya tidsangivelserna för samråd medför inte ett nytt arbetsmoment och bedöms inte påverka administrativa kostnader i samband med det gränsöverskridande samrådet. Konsekvenser för staten i form av verksamhetsutövare framgår nedan under rubriken och andra verksamhetsutövare. inte innebära några kostnader för staten i övrigt. Företag och andra verksamhetsutövare Tidsåtgång och administrativa kostnader för verksamhetsutövare Förslagen som syftar till att öka tillämpningen av bestämmelserna om strategiska miljöbedömningar kan även få indirekta positiva konsek- venser för företag och andra verksamhetsutövare. frågor som ut på plan- och programstadiet behöver inte belasta miljöbedömningen för enskilda projekt. Den tidigare insamlingen av 2016/17:200 informationen och de bättre förankrade plan- och programbesluten kan även bidra till effektivare handläggning och beslutsfattande i samband med tillståndsprövningen av verksamheter och åtgärder som genomförs enligt planerna eller programmen. Förslagen som syftar till att göra 6 kap. tydligare och enk- lare att tillämpa, bör leda till tidsvinster och lägre administrativa kost- nader för verksamhetsutövare. Ändringen som innebär att en specifik miljöbedömning endast ska göras i fråga om verksamheter som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan och tydliggörandet i kravnivå i frå- ga om miljökonsekvensbeskrivningar för sådana verksamheter kan för- väntas leda till besparingar för verksamhetsutövare. Det finns en stor osäkerhet kring kostnader för att ta fram en miljökonsekvensbeskrivning för verksamheter med respektive utan betydande miljöpåverkan. De stora skillnaderna i kostnader mellan olika miljökonsekvensbeskrivningar gör det svårt att beräkna storleken på verksamhetsutövarnas besparingar. Enligt uppgifter från betänkande kan en miljö- konsekvensbeskrivning kosta allt från till upp till (SOU 2009:45 s. 180). Beloppet bekräftas till viss del av uppgifter från databas . I tabell 2 och 3 finns tids- och kostnadsuppskattningar för verksamhetsutövare att ta fram en miljö- konsekvensbeskrivning för verksamheter med respektive utan betydande miljöpåverkan. Verksamheterna är uppdelade i sju kategorier, liten-, mellan- och stor A- respektive B-verksamhet. Täkter utgör en egen kate- gori. Tabell 2 Kostnad för att ta fram en miljökonsekvensbeskrivning för verksamheter med betydande miljöpåverkan Verksamhetsutövares kostnader för att ta fram en miljökonse- kvensbeskrivning för verksamheter och åtgärder som kan antas medföra betydande miljöpåverkan* * Uppskattningar för tid och kostnader från databas bygger på mätningar som började för att uppskatta företags administrativa kostnader. Målet med mätningarna anges inte vara att få fram exakta siffor, utan snarare ge en indikation på om det blir dyrare eller billigare för företagen att genomföra lagförslag. Även om det redan enligt gällande lagstiftning är möjligt att anpassa innehållet och omfattningen av miljökonsekvensbeskrivningen efter för- hållanden i det enskilda fallet, har användandet av beteckningen miljö- konsekvensbeskrivning ändå ofta medfört att underlaget i praktiken för- väntats uppfylla de krav på innehåll som anges i nuvarande 6 kap. 7 § andra stycket . Genom att det nu tydliggörs att det är en liten miljökonsekvensbeskrivning som ska göras tydliggörs att underlagets innehåll och omfattning ska anpassas till behovet i det enskilda fallet. 2016/17:200 Det innebär att även om kraven på vad underlaget ska innehålla inte kommer att minska, så kan förändringen förväntas medföra att verksam- hetsutövarnas administrativa kostnader minskar. Tabell 3 Kostnad för att ta fram en miljökonsekvensbeskrivning för verksamheter utan betydande miljöpåverkan Verksamhetsutövares kostnader för att ta fram en miljökonse- kvensbeskrivning för verksamheter och åtgärder som inte kan antas medföra betydande miljöpåverkan* Interntid (t) Interntid (t) Interntid (t) * Uppskattningar för tid och kostnader från databas bygger på mätningar som började för att uppskatta företags administrativa kostnader. anges inte vara att få fram exakta siffor, utan snarare ge en indikation på om det blir dyrare eller billigare för företagen att genomföra lagförslag. ska en uppgift om det samråd som skett enligt 6 kap. ingå i en ansökan om tillstånd för de verksamheter och åtgärder som omfattas av kraven i 19 kap. 5 § och 22 kap. 1 § . Förslaget om att i samrådet lämna in en samrådsredogörelse till förväntas därmed inte medföra ökade kostnader för sådana verksamheter och åtgär- Övriga förslag som syftar till att genomföra ändringsdirektivet kan innebära ökade kostnader för vissa verksamhetsutövare. hållet syftar till att säkerställa miljökonsekvensbeskrivningens kvalitet och förväntas minska behovet av kompletteringar och bidra till en Det finns inte några andra alternativ än lagstiftning för att tillgodose ändringsdirektivet. Förslaget om att införa ett samråd i ärenden om bearbetningskonces- sion kan medföra ytterligare kostnader för de verksamheter som berörs. Som framgår ovan har det i snitt beslutats om bearbetningskoncession i fyra ärenden 2010. I de allra flesta fall kan verksamheterna eller åtgärderna antas medföra betydande miljöpåverkan. ärenden sker ett samråd . Detta rekommenderas även av Statens geologiska undersökning i vägledningen för prövning av gruvverksamhet (2016). Eftersom antalet ärenden om koncessioner är relativt lågt och de flesta redan genomför samråd bedöms kravet på samråd endast påverka ett fåtal företag. Det finns lite olika uppskattningar av tid och kostnader för samråd som kan vara relevanta för bearbetningskoncessioner. anges den uppskattade interntiden för ett utökat samråd . Den uppskattade interntiden för samråd inklusive framtagande av sam- rådsunderlag är lägre () och den externa kost- naden högre (från till ) beroende på typ av verksamhet och omfattning. I rapporten från Ramböll anges i A-verksamheterna och när siffran bryts ner för ut- 2016/17:200 vinningsindustrin. I ingår att samla relevanta intressenter och att förbereda samrådet. För den enskilda verksamhetsutövaren kan där- med förslaget innebära administrativa kostnader. För företagarkollektivet bedöms effekten bli begränsad eftersom de flesta genomför samråd . Den kunskap som inkommer i samrådet förväntas emellertid att bidra till ett bättre beslutsunderlag och möjliggöra bättre avvägningar. Samrådet är ett viktigt tillfälle för verksamhetsutövaren att få ökad kännedom om platsen för, och omgivningarna till, den planerade verksamheten. Här spelar synpunkter och information från närboende och andra lokala in- tressenter en viktig roll. Genom ett väl genomfört samråd kan det klar- läggas vilka anpassningar av verksamheten som kan behövas och even- tuella missförstånd kan undvikas. Samrådet kan även underlätta framta- gandet av miljökonsekvensbeskrivningen genom att information fram- kommer som kan bidra till att miljökonsekvensbeskrivningen får det innehåll som behövs för prövningen. Förslaget medför inga ändringar av vilka aktörer som behöver tillstånd för att få bedriva verksamhet. Däremot ändras kraven i tillståndspröv- ningen. Förändringarna innebär att det blir tydligare och mer förutsägbart vad som krävs av företagen under miljöbedömningsprocessen. Till viss del innebär förslaget utökade krav på innehållet i en miljökonsekvens- beskrivning. Denna ändring bedöms inte vara så omfattande att den på- verkar konkurrensförhållandena annat än marginellt. Sammanfattningsvis bedöms således konkurrensförhållandena mellan företagen inte påverkas på ett avgörande sätt av förslaget. Särskild hänsyn till små företag Genomförandet av ändringsdirektivet innebär att utgångspunkterna för vilka krav som ställs är påverkan från den verksamhet som företagen av- ser att bedriva. Många av de små företagen bedriver mindre verksamheter. Förslaget innebär att mindre verksamheter som har en mindre miljöpåverkan inte kommer att omfattas av kravet på att göra en specifik miljöbedömning. Detta bedöms vara en lättnad jämfört med dagens regler. De lättnader som förslagen innebär kan på grund av detta antas ha särskilt stor bety- delse för små företag. Förslaget kan antas innebära att dessa företag i mindre utsträckning än behöver anlita konsulter att biträda före- tagen i tillståndsärenden. kan dock påverkas i större utsträckning av regler som genomför ändringsdirektivet och som innebär ytterligare krav på miljö- konsekvensbeskrivningens innehåll. Det är dock möjligt att ställa dessa krav på miljökonsekvensbeskrivningens innehåll enligt nuvarande 6 kap. 3 och 7 §§ . Förändringarna bedöms i stor utsträckning innebära att det blir mer förutsägbart vad en miljökonse- kvensbeskrivning ska innehålla. Förslaget bedöms inte i övrigt medföra några effekter som särskilt på- verkar små företag. Förslagen innebär att reglerna om samråd blir tydligare. Bland annat klargörs vad syftet med de olika samråden är. Ändringarna kommer att underlätta förståelsen för allmänhetens möjligheter att påverka i till- ståndsprocessen. Informationen ska kunna sökas och hittas på internet utan förhandskunskap om vilken myndighet som handlägger eller publi- cerar informationen. Förslaget att införa ett samråd i ärenden om bearbetningskoncession innebär att allmänheten i ett tidigare skede kommer att kunna göra sin röst hörd och bidra till bättre avvägningar och beslutsunderlag. Bestämmelserna i 6 kap. om strategiska och specifika miljö- bedömningar har sin grund i framför allt EU-direktiv. Genom regering- ens förslag genomförs nya krav som ställs i ändringsdirektivet. Förslaget medför även att de svenska bestämmelserna på ett tydligare sätt genomför de övriga kraven i direktiven. Förslagen bedöms inte leda till några konsekvenser för jämställdheten, brottsligheten, sysselsättningen och den offentliga servicen i olika delar av landet, de integrationspolitiska målen eller medföra konsekvenser för den personliga integriteten. Ikraftträdande och behov av speciella informationsinsatser Lagändringarna föreslås träda i kraft . I samband med ikraftträdande kommer det att behöva göras vissa informationsinsatser. Insatserna bör riktas mot de myndigheter, kommuner, företag och andra enskilda som berörs av förslaget. 16.1Förslaget till lag om ändring i 3 kap. 11 § I paragrafen, som är ny, finns en bestämmelse om underlag som ska finnas tillgängligt i mål och ärenden där tillämpas och en be- stämmelse om skyldighet för en kommun att tillhandahålla sådant under- lag. Innehållet i paragrafen överensstämmer med nuvarande 6 kap. 19 § i de delar som den bestämmelsen avser planer enligt och planeringsunderlag. Relevanta förarbeten till den paragrafen finns i prop. 1997/98:45 (författningskommentaren till dåva- rande 6 kap. 11 § och avsnitt 4.11.7). Den del av nuvarande 6 kap. 19 § som avser åtgärdsprogram och för- valtningsplaner flyttas till föreslagna 5 kap 15 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. 3 kap. 12 § I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om samord- nande roll i fråga om kunskapsförsörjningen för hushållningen med naturresurser. Innehållet i paragrafen överensstämmer med nuvarande 6 kap. 20 § med språkliga ändringar. Relevanta förarbeten till den para- grafen finns i prop. 1997/98:45 (författningskommentaren till dåvarande 6 kap. 12 § och avsnitt 4.11.7). Övervägandena finns i avsnitt 8.3. 3 kap. 13 § I paragrafen, som är ny, finns en bestämmelse om att regeringen genom ett förvaltningsbeslut kan ålägga en eller flera kommuner att redovisa hur de i sin planering enligt avser att tillgodose ett intresse som rör hushållningen med naturresurser. Innehållet i paragrafen överensstämmer med vissa språkliga ändringar med nuvarande 6 kap. 21 § första stycket i de delar som den bestämmelsen avser hushållning med naturresurser. Relevanta förarbeten till den paragrafen finns i prop. 1997/98:45 (författningskommentaren till dåvarande 6 kap. 13 § och avsnitt 4.11.7). Den del av nuvarande 6 kap. 21 § första stycket som avser åtgärds- program flyttas till föreslagna 5 kap 13 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. 3 kap. 14 § I paragrafen, som är ny, finns en bestämmelse om statliga myndigheters skyldighet att anmäla till regeringen om det uppkommer behov av att en eller flera kommuner lämnar en redovisning av hur de avser att behandla en viss fråga i sin planering enligt . Innehållet i paragrafen överensstämmer med nuvarande 6 kap. 21 § andra stycket och har endast justerats redaktionellt för att hänvisa till bestämmelsen i föreslagna 3 kap. 13 §. Relevanta förarbeten till nuvarande 6 kap. 21 § andra stycket finns i prop. 1997/98:45 (författ- ningskommentaren till dåvarande 6 kap. 13 § och avsnitt 4.11.7). Övervägandena finns i avsnitt 8.3. 5 kap. 11 § I paragrafen klargörs att en länsstyrelse i varje vattendistrikt ska vara vattenmyndighet och att regeringen kan precisera t.ex. vilka arbetsupp- gifter som myndigheterna ska ha och hur beslut ska fattas. Paragrafen ändras på så vis att det som återfinns i tredje stycket flyttas till föreslagna 5 kap 12 §. I övrigt överensstämmer innehållet i para- grafen med nuvarande 5 kap. 11 § med språkliga ändringar. Relevanta förarbeten till den paragrafen finns i prop. 2003/04:57 (författningskom- mentaren till nuvarande 5 kap. 11 § och avsnitt 5). Övervägandena finns i avsnitt 8.3 och 13.2. 5 kap. 12 § I paragrafen, som är ny, finns ett normgivningsbemyndigande för rege- ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela före- skrifter om förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön. Paragrafen överensstämmer med nuvarande 5 kap. 11 § tredje stycket med redaktionella och språkliga ändringar. Relevanta förarbeten till den paragrafen finns i prop. 2003/04:57 (författningskommentaren till nuva- rande 5 kap. 11 § och avsnitt 5). Övervägandena finns i avsnitt 8.3 och 13.2. 5 kap. 13 § I paragrafen, som är ny, finns en bestämmelse om att regeringen genom ett förvaltningsbeslut kan ålägga en eller flera kommuner att redovisa hur de i sin planering enligt avser att genomföra ett åt- gärdsprogram eller på annat sätt skapa förutsättningar för att miljökvali- tetsnormer följs. Innehållet i paragrafen överensstämmer med vissa språkliga ändringar med den nuvarande 6 kap. 21 § första stycket 1 i de delar som den bestämmelsen avser åtgärdsprogram och miljökvalitetsnormer. Relevanta förarbeten till den paragrafen finns i prop. 1997/98:45 (författ- ningskommentaren till dåvarande 6 kap. 13 § och avsnitt 4.11.7) och prop. 2009/10:184 (författningskommentaren till nuvarande 6 kap. 21 § och avsnitt 4.2). Den del av nuvarande 6 kap. 21 § första stycket som avser övriga frågor flyttas till föreslagna 3 kap 13 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. 5 kap. 14 § I paragrafen, som är ny, finns en bestämmelse om statliga myndigheters skyldighet att anmäla till regeringen om det uppkommer behov av att en eller flera kommuner lämnar en redovisning om hur de i sin planering en- ligt avser att genomföra ett åtgärdsprogram eller på annat sätt skapa förutsättningar för att miljökvalitetsnormer följs. Innehållet i paragrafen överensstämmer med nuvarande 6 kap. 21 § an- dra stycket i den del som den bestämmelsen avser åtgärds- program och miljökvalitetsnormer. Innehållet i paragrafen har justerats redaktionellt för att hänvisa till bestämmelsen i 5 kap. 13 §. Relevanta förarbeten till nuvarande 6 kap. 21 § andra stycket finns i prop. 1997/98:45 (författningskommentaren till dåvarande 6 kap. 13 § och avsnitt 4.11.7) och prop. 2009/10:184 (författningskommentaren till nuvarande 6 kap. 21 § och avsnitt 4.2). Övervägandena finns i avsnitt 8.3. 5 kap. 15 § I paragrafen, som är ny, finns en bestämmelse om underlag som ska finnas tillgängligt i mål och ärenden där tillämpas. Innehållet i paragrafen överensstämmer med nuvarande 6 kap. 19 § första stycket i de delar som innehållet i den bestämmelsen 2016/17:200 avser åtgärdsprogram och förvaltningsplaner. Den del av nuvarande 6 kap. 19 § som avser underlag i fråga om hushållning med naturresurser flyttas till föreslagna 3 kap 11 §. Relevanta förarbeten till den paragrafen finns i prop. 2003/04:2 (författningskommentaren till dåvarande 6 kap. 11 § och avsnitt 6.2). Övervägandena finns i avsnitt 8.3. Det nuvarande 6 kap. upphävs och ersätts med ett nytt 6 kap. Ordet miljöbedömning används i rubriken som ett samlingsnamn för för- faranden vid miljöbedömning för dels planer och program (strategisk miljöbedömning), dels verksamheter och åtgärder (specifik miljöbedöm- ning). Bestämmelserna är disponerade på ett sätt som återspeglar den krono- logiska ordningen i arbetet med att ta fram och besluta om planer och program och verksamheter och åtgärder. Bestämmelserna om planer och program placeras före bestämmelserna om verksamheter och åtgärder. förarbeten avseende nuvarande 6 kap. är fortfarande aktuella i de delar som det nya kapitlet inte innebär någon ändring i sak. I kom- mentaren till varje paragraf hänvisas till de relevanta tidigare förarbetena. 6 kap. 1 § I paragrafen beskrivs det huvudsakliga innehållet i kapitlet och vad som är syftet med en miljöbedömning. Bestämmelsen i första stycket är ny och beskriver kapitlets huvud- sakliga innehåll som består av bestämmelser om miljöbedömningar. En miljöbedömning innebär att miljöeffekter ska identifieras, beskrivas och bedömas vid planering av och beslut om planer och program eller verk- samheter och åtgärder. Denna process kallas strategiska miljöbedöm- ningar i fråga om planer och program och specifika miljöbedömningar i fråga om verksamheter och åtgärder. Innehållsförteckningen i bestäm- melsen är inte uttömmande eftersom kapitlet även innehåller andra be- stämmelser, t.ex. i fråga om processen som leder fram till ett ställnings- tagande i fråga om en miljöbedömning ska göras eller inte göras. I andra stycket anges syftet med en miljöbedömning. Syftet gäller för såväl strategiska som specifika miljöbedömningar. Bestämmelsen över- ensstämmer med nuvarande 6 kap. 11 § andra stycket med språkliga ändringar i den del bestämmelsen gäller planer och program. I förhållande till verksamheter och åtgärder är syftesbestämmelsen ny men kan jämföras med den nuvarande bestämmelsen i 6 kap. 3 § första stycket som beskriver syftet med en miljökonsekvensbe- skrivning för en verksamhet eller åtgärd. En miljöbedömning ska genomföras med hänsyn till det angivna syftet. Även då det i en sektorslag finns en hänvisning till bestämmelserna om miljöbedömning ska miljöbedömningen genomföras med hänsyn till det angivna syftet. Ordet miljöaspekt är en bred term som omfattar såväl människors hälsa som t.ex. biologisk mångfald och kulturmiljö. –nuvarande 6 kap. 11 § andra stycket finns i prop. 2003/04:116 (för- fattningskommentaren till den paragrafen och avsnitt 7.1.1), och –nuvarande 6 kap. 3 § första stycket finns i prop. 1997/98:45 (författ- ningskommentaren till den paragrafen och avsnitt 4.11.1). Övervägandena finns i avsnitt 6 och 8.1. 6 kap. 2 § I paragrafen förklaras vad som i kapitlet avses med miljöeffekter. Förkla- ringen överensstämmer delvis med nuvarande beskrivning av vilka effek- ter eller vilken påverkan på miljön och människors hälsa som kan kom- ma i fråga enligt 6 kap. 3 § första stycket och 12 § andra stycket 6 miljö- balken. Det tydliggörs vilka typer av direkta och indirekta effekter som kan komma i fråga (t.ex. kumulativa effekter). Av paragrafen framgår att med termen miljöeffekt avses vissa närmare angivna effekter på miljön och människors hälsa. De effekter som avses är direkta eller indirekta effekter som är positiva eller negativa, som är tillfälliga eller bestående, som är kumulativa eller inte kumulativa och som uppstår på kort, medellång eller lång sikt. Ordförklaringen innebär att de effekter som omfattas inte är begränsade geografiskt, dvs. det kan röra sig om effekter både i närområdet och i övriga områden inom och utom gränser. Kumulativa effekter kan uppstå från en eller flera verksamheter och åtgärder och kan vara antingen additativa, synergistiska eller motver- kande. En additativ effekt uppstår när två eller flera effekter tillsammans leder till en effekt som är lika stor som summan av de individuella effekterna. En synergistisk effekt uppstår när två eller flera effekter tillsammans leder till en effekt som är större än summan av de indivi- duella effekterna. En motverkande effekt innebär att effekterna från fler än en aktivitet är mindre än summan av var och en. Iförsta punkten anges befolkning och människors hälsa. Befolkning och människors hälsa ska sättas i samband med de andra uppräknade delarna av miljön. Det rör sig således om miljörelaterade hälsofrågor (t.ex. trafikbuller och luftföroreningar). Effekter på befolkning och män- niskors hälsa omfattar effekter på hälsan hos en befolkning samt fördel- ningen av dessa effekter inom befolkningen. I förhållande till verksam- heter och åtgärder är kopplingen till befolkning ny och tillgodoser krav i artikel 3 i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. Iandra punkten anges djur- eller växtarter som är skyddade enligt 8 kap. och biologisk mångfald i övrigt. I förhållande till såväl planer och program som verksamheter och åtgärder är kopplingen till djur- eller växtarter som är skyddade enligt 8 kap. ny. I förhållande till verksamheter och åtgärder är det även nytt att biologisk mångfald pekas ut. Uttrycket biologisk mångfald omfattar bl.a. växt- och djurliv, liksom ekosystem och genetisk variation. När det gäller effekter på ekosystem så kan sådana effekter leda till att s.k. ekosystemtjänster minskar, upphör, tillkommer eller förstärks. Ekosystemtjänster utgörs av ekosystemens direkta och indirekta bidrag till människors välbefinnande. De kan variera beroende på typ av ekosystem och är i många fall viktiga för att tillgodose allmänna eller enskilda intressen. 2016/17:200 ändras till följd av exempelvis mänsklig aktivitet kan ekosystemtjänster minska eller upphöra och andra tillkomma eller förstärkas. Itredje punkten anges mark, jord, vatten, luft, klimat, landskap, be- byggelse och kulturmiljö. I förhållande till både planer och program samt verksamheter och åtgärder är det nytt att jord omfattas. Jord avser fram- förallt jordarter. Ifjärde punkten anges hushållningen med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt. Detta är nytt när det gäller planer och program men inte när det gäller verksamheter och åtgärder. Att effekter på hushållningen med naturresurser inkluderas medför att frågor som regleras i 3 och 4 kap. fångas upp. Ifemte punkten anges annan hushållning med material, råvaror och energi. Detta är nytt när det gäller planer och program men inte när det gäller verksamheter och åtgärder.