prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Innovativa mätinstrument som IRF utvecklar och ansvarar för ger möjligheter för forskare inom och utom institutet att göra nya upptäckter till gagn för naturvetenskap och tek- nik i hela samhället. Modern forskning och i synnerhet rymd- forskning innebär en bred samverkan såväl natio- nellt som internationellt. IRF samarbetar med och med rymdorganisationer i , , , och samt med en- skilda forskargrupper. passerade IRF:s instrument en mycket viktig milstolpe när dessa accepterades av ESA:s om- fattande utvärdering av instrumentkonstruk- tioner. Instrumenten ska ingå i ESA:s rymd- projekt och BepiColombo samt även ESA:s stora projekt (JUpiter ICy moons Explorer) till . IRF:s satsning på klimat- och atmosfärforsk- ning har intensifierats liksom institu- tets satsning på tillämpad forskning. Bland annat genomförs ett femårigt projekt finansierat av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, med målet att förstå effekterna av extrema sol- stormar på markbaserad infrastruktur. Regeringen uppmärksammar utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekter De senaste årens försämrade omvärldssituation har aktualiserat behovet av att hantera de utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska aspek- terna inom statlig rymdrelaterad verksamhet. Regeringen har därför påbörjat ett arbete i syfte att stärka regeringens styrning för att öka medvetenheten om utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekter av verksamheten hos statliga aktörer med rymdrelaterad verk- samhet. Europeiska spallationskällan (ESS) European Spallation Source (ESS) byggs för när- varande i . ESS är en s.k. spallationskälla för neutronstrålning och är en av de största sats- ningarna på forskningsinfrastruktur som har skett i under . ESS kommer att bli världens mest kraftfulla neutron- källa. Anläggningen kan jämföras med ett gigantiskt mikroskop där struktur och funktion kan studeras hos många olika typer av material. Anläggningen har 2012 projekterats att kosta för perioden –2025. andel av dessa kostnader är , motsvarande ca priser. Sedan ESS nu har slutit ett avtal med om den slutliga kostnaden för fastigheterna be- räknas kostnaden för konstruktionen öka med ca för del jämfört med tidigare beräkningar, se avsnittet 10.3.1 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden. De tillkommande kostnaderna för del bedöms kunna finansieras inom ramen för detta anslag. överfördes all verksamhet i till ett kon- sortium för europeisk forsknings-infrastruktur, ett s.k. ERIC-konsortium. Ett ERIC-konsor- tium är en associationsform som är särskilt an- passad för forskningsinfrastrukturer utan vinst- syfte. Konsortiet har tolv med- lemsländer och tre observatörsländer. Fler länder förväntas ansluta sig som medlemmar. Anläggningen har färdigställts till och beräknas stå helt klar . är en anläggning i med syfte att studera struktur hos olika typer av material. Det görs genom användning av intensivt röntgenljus, vars korta våglängd gör det möjligt att se bl.a. extremt små detaljer. Anläggningen invigdes och tas successivt i drift och har tagit emot de första användarna. Den unika prestandan hos möjliggör världsledande forskning inom materialvetenskap, strukturbiologi, övriga livsvetenskaper och energi- och miljöområdet. Den magnetteknik som används för att skapa röntgenstrålningen vid utvecklades i och har numera blivit en ny standard för motsvarande anlägg- ningar runt om i världen. Till anläggningen kan upp till 30 s.k. strålrör etappvis anslutas för olika slags mätningar. Tolv svenska universitet, och ett estniskt-finskt konsortium är klara som finansiärer av investerin- gar i nya strålrör. är beteckningen för den organisation inom som regle- ras av förordningen (1994:946) om den natio- nella forskningsanläggningen i elektronaccelera- torlaboratoriet () i . Samarbete om forskningsanläggningar inom EU for Research Infrastructure (ESFRI) har presen- terat färdplaner för forskningsinfrastrukturer. Den första publicerades , följd av upp- dateringar 2008 och 2010. presen- terades en ny färdplan, där tydligare priorite- ringar gjorts. I den finns 21 projekt, nio från färdplanen , sex plus ett omarbetat samt fem nya projekt. ESFRI har inlett arbetet med nästa färdplan som kommer att presenteras . Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning (Science for Life Laboratory, SciLifeLab) SciLifeLab är ett nationellt centrum och en forskningsinfrastruktur för livsvetenskaplig forskning inom molekylär biovetenskap, som tillhandahåller avancerad teknik, utrustning och expertis som inte är lättillgänglig för forskar- samhället i allmänhet. Verksamheten regleras i förordningen (2013:118) om Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning. De fyra värd- universiteten (Kungl. Tekniska högskolan, , och ) får stöd genom de stra- tegiska forskningsområdena för att driva verk- samheten. SciLifeLab har kompletterat sin natio- nella service genom att finansiera verksamhet vid sex lärosäten utanför värduniversiteten. SciLifeLab har genom- fört en utvärdering av alla faciliteter och teknik- plattformar. Utvärderingen resulterade i en om- organisation och en ny fördelning av medel för de kommande fyra åren. Runt 160 forskargrupper inom molekylära biovetenskaper verkar inom områdena hälsa och miljö och den vetenskapliga produktionen har ökat . arbetade runt 450 personer vid SciLifeLabs nationella 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 plattformar och där utfördes ca 3 000 projekt. Andelen projekt som gjordes på uppdrag av forskare utanför värduniversiteten var . Utöver vetenskaplig verksamhet och infra- struktur bedriver SciLifeLab också utbildning samt har en bred samverkan med industrin och sjukvården. utfördes exempelvis ett femtiotal projekt åt små och stora företag. Pro- jekten bidrar till ökad kunskap om molekylära sjukdomsmekanismer och förbättrade diagnos- tiska metoder. Vissa register för forskning Lagen (2013:794) om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa trädde i kraft . Den ger ett tydligt rättsligt stöd för statliga universitet och högskolor att med den enskildes uttryckliga samtycke behandla personuppgifter i syfte att skapa underlag för olika forsknings- projekt om vad arv och miljö betyder för uppkomst och utveckling av olika typer av sjukdomar och för människors hälsa. Bestäm- melserna i lagen innebär ett skydd för enskildas personliga integritet i den verksamheten. Lagen är tidsbegränsad och gällde ursprungligen till och med . I avvaktan på beredning av förslagen i Registerforsknings- utredningens betänkande (SOU 2014:45) har lagens giltighetstid förlängts t.o.m. . På så sätt ges de universitet som behandlar personuppgifter med stöd av lagen möjlighet att fullfölja pågående och planerade forskningsprojekt tills dess att en ny lagstiftning kan ersätta den tillfälliga lagen. och rådet fattade beslut om en ny allmän data- skyddsförordning (förordning nr 2016/697). Genom förordningen upphävs EU:s nu gällande dataskyddsdirektiv, vilket bl.a. innebär att den svenska personuppgiftslagen måste upphävas, se avsnittet Utredningar. uppgift är att främja förutsättningarna för och samordna svensk polarforskning och utveckling i polar- områdena. har Polarforsknings- sekretariatet planerat och genomfört ett antal forskningsexpeditioner till polarområdena, bl.a. den expeditionen Arctic 2016 till tillsammans med . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 användes både isbrytaren och den kanadensiska isbrytaren . En expedition på östra har genomförts med syfte att kartlägga de ekologiska drivkrafterna bakom evolutionen av fiskar och landlevande djur. Fossila fynd från expeditionen har lett till vetenskaplig publicering i . På naturvetenskapliga station har moderniseringsarbetet fortsatt bl.a. med att göra stationen till en grön forskningsstation. Intresset från forskare att besöka stationen har fortsatt varit stort. kom beskedet att projektet Research and Monitoring in the Arctic (INTERACT) har fått fortsatt finansiering via EU. För internationella forskare betyder det att möjligheten att vistas på naturveten- skapliga station ökar. internationella verksamhet har varit betydande . Särskilt kan nämnas det europeiska samarbetet där sekretariatet är aktivt både inom () och inom projektet . har på uppdrag av regeringen utrett behovet av ett isbrytande forskningsfartyg när isbrytaren tas ur drift kring 2030. Sekretariatet har kartlagt det vetenskapliga behovet av och presen- terat olika alternativ för ett marint isbrytande forskningsfartyg. är och arkiv och svarar för insamling av och tillgång till fysiska och digitala publikationer. En av myndighetens uppgifter är att vara en resurs för forskning, främst som humanistiskt och sam- hällsvetenskapligt forskningsbibliotek. Vidare ska Kungl. främja den svenska forsk- ningens kvalitet genom att tillhandahålla en effektiv forskningsinfrastruktur. inflöde av tryckt material ökar i alla kategorier, parallellt med ett ökat inflöde av digitalt material. är e-plik- ten ordinarie verksamhet och 175 nya leve- rantörer har anslutits. Totalt har av samtliga myndigheter och kommuner anslutit sig till e-pliktleverans. Användningen av digitala tjänster ökar kraftigt, medan antalet fysiska besökare har sjunkit något. Detta får till följd att behovet av digital lagring och ändamålsenlig digital infra- struktur ökar, liksom behovet av att se över juridiska hinder för att göra det digitala materia- let tillgängligt för användarna. har ett uppdrag att till- sammans med och med uni- versitet och högskolor, genom , vidare- utveckla databasen för att möjliggöra och kvalitetssäkra forskningsutvärdering genom exempelvis bibliometriska analyser. Data- kvaliteten i SwePub har dock bitvis varit låg, beroende på brister i de data som levereras från universitet och högskolor, vilket inneburit att det ännu inte varit möjligt att göra heltäckande bibliometriska analyser. har förberett sig för SwePub som en permanent verksamhet efter en anslagshöjning . SwePub har dock inte utvecklats så snabbt som förväntat, men har potential att skapa en bild av svensk forskning och fungera som underlag för att fördela statliga forskningsmedel . Uppdraget ställer höga krav på ändamålsenlig insamling och bearbetning av kvalitetssäkrad data från universitet och högskolor. Arbetet med detta har framskridit , men lärosätenas användarnytta av SwePub kan prioriteras högre. Inom ramen för Bibsamkonsortiet sluter Kungl. licensavtal med förlag och databasproducenter i syfte att effektivisera till- gången till elektroniska informationsresurser för högre utbildning och forskning. anslöt sig 76 lärosäten och statligt finansierade forskningsinstitut till konsortiets avtal, vilka totalt sett omsatte . , Veten- skapsrådet och deltagande organisationer har även som första land i tecknat ett så kallat offsetavtal som innebär att deltagande organisationers forskare automatiskt får sina artiklar publicerade öppet tillgängligt i mer än 1 650 av förlagets hybridtidskrifter. Prismodellen kombinerar licens- och publiceringsavgifter i syfte att skapa överblick och kontroll över den totala kostnaden. i uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteks- strategi för att främja samverkan och kvalitets- utveckling inom det allmänna biblioteksväsen- det. Se även utgiftsområde 17 avsnitt 5 Litteraturen, läsandet och språket. Arbetet har fortskridit och resultat väntas 2017. Förbättrad tillgång till forskningsresultat, såsom vetenskapliga publikationer, konstnärliga verk och forskningsdata, är en förutsättning för fram- gångsrik svensk forskning och innovation. Utvecklingen i europasamarbetet fokuserar på en omställning till ett helt öppet vetenskaps- system och har ställt sig bakom konkurrenskraftsrådets långtgående slutsatser om öppen tillgång till forsknings- resultat. har 2016 fått i uppdrag att vara nationell samordnare för arbetet med öppen tillgång till vetenskapliga publikationer och har förberett sig för detta uppdrag. Myndigheten har deltagit med en representant i nationella styrgrupp för forskningsinformation samt i såväl svenska som internationella nätverk för öppen tillgång till forskning. har av regeringen fått natio- nellt samordningsansvar för fortsatt arbete rörande öppen tillgång till forskningsdata och ska samråda med Kungl. och andra berörda myndigheter. Sunet () är en forskningsinfrastruktur som tillhandahåller nätverk för digital kommunikation och tjänster för att stödja forskning och högre utbildning. Sunet förser anslutna universitet, högskolor och vissa kulturinstitutioner med internetför- bindelser nationellt och internationellt samt tillhörande tjänster. Sunet har funnits och är organisatoriskt placerat vid avdelningen för forsknings- infrastruktur vid . Efter att en ny organisationsmodell för Sunet trädde i kraft har Sunets verksamhet integrerats i . Detta har bl.a. annat lett till ökade synergieffekter kring internationella frågor. har Sunet uppgraderat sitt natio- nella datakommunikationsnät efter den upp- handling av optiska fibersträckor och utrustning som gjordes 2015. Sunet är , med inter- nationella mått, ett förhållandevis stort nät och infrastruktur för e-vetenskap och kapaciteten till lärosätena tiodubblades 2016 i jämförelse med det tidigare nätet. Sunet har större möjlig- heter än tidigare att göra särskilda lösningar för forskningsanläggningar som behöver speciella installationer för sin nätverksinfrastruktur. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Expertgruppen för oredlighet i forskning som inrättades 2010 vid Centrala etikprövningsnämn- den har till uppgift att på begäran av statliga universitet och högskolor lämna yttranden som ett stöd i lärosätenas utredningar av ärenden som rör misstankar om oredlighet i forskning, konst- närlig forskning samt utvecklingsarbete. lämnade expertgruppen yttranden i tio ärenden. Det är en markant ökning jämfört då ett eller två yttranden har lämnats . Expertgruppen har lämnat yttranden i totalt nitton ärenden. Lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor (etikprövningslagen) om- fattar forskning som avser människor och biologiskt material från människor samt forsk- ning som innebär behandling av känsliga person- uppgifter. Etikprövningen sker inom sex re- gionala nämnder. Överklaganden och över- lämnanden av vissa ärenden görs till . avgjordes totalt 6 438 ärenden i de regionala nämnderna, vilket är en ökning jämfört med året innan. sjönk den genomsnittliga handläggningstiden från 25 . I alla nämnder låg den genomsnittliga handläggningstiden i samtliga ärendekategorier med god marginal inom de maximala handläggningstider som anges i förordningen (2003:615) om etikprövning av forskning som avser människor. I 220 ärenden överskreds dock de maximala handläggnings- tiderna. avgjorde 37 ärenden , vilket var samma antal som året innan. Den genomsnittliga handläggningstiden sjönk från 29 . Lärosätena har olika varianter av innovations- stödjande verksamheter. har rege- ringen avsatt anslagsmedel för s.k. innovations- kontor som uppgår till tolv stycken, alla kopplade till universitet. har betalats ut i bidrag till inno- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det övergripande syftet med innovationskontoren är att verka för att forsk- ningsbaserad kunskap kommer till nytta. De flesta universiteten och vissa högskolor har även holdingbolag knutna till sig. Holding- bolagen ägs av den svenska staten till och förvaltas av respektive lärosäte. Holdingbolagens syfte är att äga, förvalta och sälja aktier i hel- eller delägda bolag som har till syfte att bedriva forsknings- och utvecklings- arbete för kommersiell exploatering av projekt och kunskaper vid värduniversitet. Vissa hol- dingbolag är närmast vilande medan andra har en omsättning på ca . Det europeiska forskningssamarbetet finansieras genom ett särskilt ramprogram för forskning och innovation. Ett sjuårigt ramprogram med namnet Horisont startade . Ram- programmet har avsatt en budget på att fördela till de allra främsta forsknings- och innovationsprojekten. publicerar rapporter om det svenska deltagandet i ramprogrammet. kom den senaste rapporten som redogör för utfallet i Horisont av undertecknade och inrapporterade kontrakt och . Horisont 2020 är uppdelat i tre huvudprioriteringar, samhälls- utmaningar, industriellt ledarskap och spets- forskning. De samhälleliga utmaningar som finns med är exempelvis energi, miljö, hälsa samt inkluderande och säkra samhällen. Programmet om industriellt ledarskap innehåller mer mark- nadsnära innovationsprojekt, vilket bl.a. innebär att många nya aktörer ansöker om projektmedel jämfört med tidigare. Grundforskningsdelen handlar dels om grundforskning, dels om utveckling av framtidens tekniker samt forskarrörlighet. ligger kvar bland de tio mest fram- gångsrika länderna i ramprogrammet och svenska organisationer har beviljats . Det motsvarar av alla fördelade medel i de första utlysningarna. Detta gör till det åttonde mest framgångsrika deltagande landet. Det är en position som legat , även under slutet av förra ramprogrammet (FP7). En tredje- del av de 430 svenska organisationer som har deltagit har inte varit med i projekt i ram- programmen tidigare. Den nedåtgående trend i svenska framgångar i grundforskningsdelen som synts har vänt. Svenska forskare erhåller av beviljade medel från det Europeiska Forsk- ningsrådet. För bara var den siffran . har fortsatt lyckats bra även i andra delar som framtida och ny teknik av beviljade medel. I delen för industriellt ledarskap är deltagande sam- manlagt på av beviljade medel. Ett undantag är inom informations- och kom- munikationsteknik, där det för svensk del går lite (2,av beviljade Inom samhälleliga utmaningar ligger det Transport är särskilt framgångsrika områden. Precis som tidigare beviljas universitet och högskolor över hälften av totala beviljade medel. , och Kungl. Tekniska högskolan är i topp bland dessa. I den delen av programmet som handlar om industriellt ledarskap står det svenska näringslivet för nära hälften av beviljade medel till . får mest medel följt av företag som , , och . De små och medelstora företagen (SMF) har ett bra deltagande i de specifika instrument som finns för SMF, där 100 svenska företag erhållit . SP (of ), och Europeiska spallationskällan (ESS) är de främsta forskningsorganisationerna bland svenska deltagare i ramprogrammet. Offentliga organisationer och myndigheter som , , och finns också bland deltagarna. Det svenska deltagandet i de europeiska partnerskapsprogrammen är fortsatt starkt. En svensk EU-samordningsfunktion med uppdrag att förstärka det strategiska arbetet inom det europeiska forskningssamarbetet och särskilt partnerskapsprogrammen etablerades . har EU-samordnings- funktionens arbete resulterat i ett antal bedöm- ningar om svenskt deltagande och finansiering i de europeiska partnerskapsprogrammen. Horisont 2020 implementeras genom fleråriga arbetsprogram som behandlas i kommittéer där medlemsstaterna finns representerade. Organisa- tionen för det svenska kommittéarbetet baseras på ett regeringsbeslut och det är representanter för och myndigheter som ingår i programkommittéerna som leds av Europeiska kommissionen. kom den senaste rapporten från Europeiska kommissionen om hur Europeiska forskningsområdet (ERA) utvecklas. Rapporterna visar att mycket har hänt för att utveckla ERA, även om en del utmaningar kvarstår. Bland det som beskrivs som fördelar är bland annat andelen forskare per 1 000 invånare (aktiv befolkning). identifierar rapporten en tydlig nedåtgående trend vad gäller antal patentansökningar. Den ERA-färdplan som antogs 2015 kompletteras nu genom nationella färdplaner som tas fram av medlemsstaterna. På det sättet tar medlemsstaterna ett större ansvar för ERA än tidigare, enligt rapporten. överlämnar EU:s medlemsstater nationella reformprogram till Europeiska kommissionen. Programmen redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. På forskningsområdet har EU målsättningen att medlemsstaternas samlade utgifter för forskning och utveckling ska uppgå till av BNP 2020. Det svenska målet är att de offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling ska uppgå till av BNP. Den senaste statistiken visar att andelen ligger på , vilket är en minskning då den låg på . Nivån är dock fortfarande hög i en internationell jämförelse, inom EU låg snittet 2014 på . Forskning och innovation både främjas och stimuleras av samarbete över nationsgränserna. Detta är något som i de flesta fall sker direkt mellan forskare på bilateral eller multialateral basis. Vanligtvis finansieras samarbetena genom universitetens och högskolornas egna insatser eller med bidrag från , eller andra forsknings- och innovationsfinansie- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sker detta inom ramen för bilaterala avtal mellan och tredje land. har samverkansaktivite- ter genomförts med , och . Samarbetena fortlöper väl. Genom ett aktivt engagemang i for International S&T Co-operation (SFIC), som är ett rådgivande forum till rådet, kommissionen och EU:s medlemsstater, har insatser gjorts för att öka kunskapen om både EU:s och andra medlemsstaters samarbeten med tredje land. Översyn av regelverken för forskningsetik och gränsområdet mellan klinisk forskning och hälso- och sjukvård fick en särskild utredare i upp- drag att se över etikprövningslagen och regle- ringen för verksamhet i gränsområdet mellan klinisk forskning och hälso- och sjukvård samt en bestämmelse om vissa etiska bedömningar (dir. 2016:45). I tilläggsdirektiv som beslutades (dir. 2017:52) har utredningen dessutom fått i uppdrag att göra en översyn av straffskalan för brott mot etikprövningslagen, lämna förslag som innebär att Centrala etikprövningsnämn- dens ansvar för tillsyn över etikprövningslagen förtydligas och föreslå nödvändiga författnings- ändringar. Uppdraget ska redovisas . Reglering av personuppgiftsbehandling för forskningsändamål med anledning av EU:s dataskyddsförordning och rådet fattade beslut om en ny allmän dataskyddsförord- ning (förordning nr 2016/679). Genom förord- ningen upphävs EU:s nu gällande dataskydds- direktiv, vilket bl.a. innebär att den svenska personuppgiftslagen måste upphävas. Dataskyddsförordningen förutsätter att vissa kompletterande nationella bestämmelser ska finnas på plats när EU-förordningen ska börja tillämpas. Förutom att anpassa och komplettera de generella författningsbestämmelser som data- skyddsförordningen ger anledning till finns det också ett visst utrymme att införa särregleringar för specifika områden. En särskild utredare har 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 därför fått i uppdrag att föreslå en reglering av behandling av personuppgifter för forsknings- ändamål som är förenlig med EU:s dataskydds- förordning (dir. 2016:65). I tilläggsdirektiv som beslutades har utredningen dessutom fått i uppdrag att analysera vilken reglering som är möjlig för behandling av personuppgifter i Kungl. bibliote- kets verksamhet (dir. 2017:29). I ytterligare tilläggsdirektiv som beslutades har utredningen även fått i uppdrag att analysera vilken rättslig reglering som behövs för att () ska ha möjlighet att lämna ut uppgifter om individers inkomstförhållanden för införan- de i databasen () (dir. 2017:61). I tilläggsdirektiv som beslutades har utredningen fått i uppdrag att bl.a. analysera och föreslå vilken reglering som är möjlig och kan behövas utöver dataskyddsför- ordningen för att personuppgifter ska kunna behandlas på ett ändamålsenligt sätt i forsknings- bibliotekens verksamhet. Uppdraget har delredovisats ge- nom betänkandet Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål (SOU 2017:50). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Delar av uppdraget ska redovisas och uppdraget i övrigt ska slutredovisas . Översyn av skyddet för forskningsresultat för undanröjande av hinder för innovation fick en utredare i uppdrag att biträda med att bl.a. se över om det finns skäl att, efter en avväg- ning mellan sekretessintresset och behovet av insyn i forskningsverksamhet, ändra och kom- plettera sekretessregleringen i fråga om forsk- ning (U2017/01013/F).