prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Statistiken indikerar att an- delen bygglov som avser nybyggnad av bostads- hus är oförändrad jämfört med och ligger . Antalet anmälningar för bygglovsbefriade åtgärder minskade jämfört med , från nästan 14 000 ärenden till drygt 10 000. Av dessa var drygt 900 ärenden om komplementbostadshus och knappt 150 ärenden om inredning av ytterligare bostad. De vanligast förekommande åtgärderna var komplement- byggnader och tillbyggnader upp till , som tillsammans motsvarade av alla inkomna anmälningar för bygglovsbefriade åtgärder. Statistiken för byggnadsärenden är hämtade från plan- bygg- och tillsynsenkät (N2017/02844/PBB). Svarsfrekvensen har gått ner till jämfört med då den var . Därmed går det inte att dra för långtgående slutsatser av jämförelser mellan åren. Fler steg för en effektivare plan- och bygglag och en snabbare plan- och bygglovsprocess Regeringen beslutade om proposi- tionen Fler steg för en effektivare plan- och bygglag (prop. 2016/17:151) att kommunerna kan begära att lämnar ett plane- ringsbesked, att får en tidsfrist om vid överprövning, att fler planer kan delegeras till kommunstyrelse och byggnads- nämnd samt ytterligare undantag från kravet på bygglov. I den ovan nämnda propositionen Fler steg för en effektivare plan- och bygglag, föreslås även att ytterligare åtgärder ska undantas från kravet på bygglov i (2010:900). Ändringarna innebär att det inte behövs bygglov för att på andra byggnader än en- och tvåfamiljshus inom områden med detalj- plan byta en färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård, att på en- och två- bostadshus inom områden med detaljplan göra en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel, att uppföra en mindre byggnad på allmän plats där kommunen är markägare och att uppföra väderskydd för kollektivtrafiken. har beslutat om ändringarna som trädde i kraft . Regeringen har också beslutat om ändring i plan- och byggförordningen (2011:338) med innebörden att ytterligare två åtgärder undantas från krav på bygglov, nämligen 1) containrar av liten omfattning inom ett industriområde och 2) vinterförvaring av högst två enheter av fritidsbåt, husvagn eller husbil i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus. Förordningsändringen inne- bär också att bygglovskravet för ljusanordningar begränsas till sådana anordningar där den av- sedda användningen medför väsentlig påverkan på omgivningen och på eller inom särskilt värdefulla byggnader och områden. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett generellt undantag från kravet på bygglov för: –Ändring av färg, fasadbeklädnad eller tak- täckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader, oavsett om bygg- nadsdelen är vänd mot en kringbyggd gård eller allmän plats. –Montering av solcellspaneler och solfångare på byggnader. –Altaner i anslutning till en- och två- bostadshus. uppdrag ska slutredovisas . Regeringen ändrade i förord- ningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion för att tydliggöra att länsstyrelserna ska verka för att behovet av bostäder tillgodoses. Dessa åtgärder ligger i linje med vad har gett regeringen till känna i bet. 2013/14:CU10, rskr. 2013/14:187 och rskr. 2013/14:188 samt i bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:79. Prövningen av överklagade kommunala beslut gäller en ny instans- ordning för överklagande av detaljplan. Lag- ändringen innebär att kommunala beslut att anta, ändra eller upphäva detaljplan inte längre överklagas till utan direkt till mark- och miljödomstolen. Marginell ökning av överklagade detaljplaner Sammanlagt har nästan 450 detaljplaner antingen överprövats av inom ramen för den statliga tillsynen eller överklagats till länsstyrel- sen på enskilt initiativ . Det mot- svarar av det totala antalet antagna detaljplaner, vilket är en marginell ökning jämfört . Av alla över- prövade och överklagade detaljplaner har totalt 30 detaljplaner upphävts av . Det motsvarar av det totala antalet antagna detaljplaner och är en minskning . Den totala andelen upp- hävda detaljplaner har legat . överklagades ca 400 planärenden (detaljplaner och områdesbestämmelser) till de fem mark- och miljödomstolarna, jämfört med drygt 230 ärenden . Då domstolen övergått från att vara andra instans till första vid överklaganden är siffran inte jämförbar mellan åren. uppgick antalet överklagade planmål till Mark- och till 100 stycken. Detta är en minskning jämfört med då de uppgick till 150. har efter beviljat prövnings- tillstånd avgjort ett planärende. Antal detaljplaneärenden i överprövande instanser uppgick till ca 750 stycken, oavsett instansnivå eller instansordning, vilket är samma nivå som 2015. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Detaljplaner som överprövats eller upphävts med hänvisning till hälsa och säkerhet har beslutat att över- pröva totalt 23 detaljplaner inom ramen för stat- lig tillsyn, varav 11 detaljplaner har överprövats med hänvisning till att en bebyggelse blir olämp- lig med hänsyn till människors hälsa eller säker- het eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion, enligt 11 kap. 10 § 5 , vilket är en minskning jämfört med . Inom ramen för statlig tillsyn har 10 detalj- planer upphävts 2016, jämfört med 15 detalj- planer 2015. Andelen detaljplaner som upphävts med hänvisning till ingripandegrunden att en bebyggelse blir olämplig med hänsyn till männi- skors hälsa eller säkerhet m.m., har minskat markant från 11 detaljplaner 2015 till 3 detaljplaner 2016. Trots minskningen är det denna ingripandegrund som tillämpats mest frekvent. Antalet överklagade bygglov har ökat Sammanlagt har nästan 3 500 bygglov och för- handsbesked överklagats till . Det motsvarar av det totala antalet beviljade lov och förhandsbesked, vilket är en relativt stor ökning då 3,3 pro- cent överklagades. Av alla överklagade lov och förhandsbesked har ca 730 upphävts av läns- styrelsen , jämfört med drygt 600 stycken . Det motsvarar av det totala antalet beviljade lov och förhandsbesked. överklagades drygt 1 300 ärenden vidare till de fem mark- och miljödomstolarna, vilket är en liten minskning jämfört med då närmare 1 400 ärenden överklagades. Andelen ärenden som överklagades till Mark- och miljö- överdomstolen ligger stabilt på knappt 600, jämfört . har efter beviljat prövningstillstånd avgjort tre bygg- lovsärenden. handläggningstider för överklagade planärenden Regeringen har fastställt följande inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggningsider avseende överklagade ärenden om detaljplaner och om- rådesbestämmelser: 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 uppnådde 10 av 21 länsstyrelser inriktningsmålet avgjorda ärenden . Genomsnittet för alla länsstyrel- ser var , vilket är en förbättring då uppnåddes. uppnådde 14 av 21 länsstyrelser inriktningsmålet avgjorda ärenden . Genomsnittet för alla läns- styrelser var , vilket är en försämring då uppnåddes. Tabell 3.3 Uppföljning av inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade planer handläggningstider för överklagade lovärenden har förbättrats Regeringen har fastställt följande inriktningsmål för länsstyrelserna handläggningstider avseende överklagade lovärenden (bygglov, marklov, riv- ningslov och förhandsbesked): uppnådde 15 av 21 länsstyrelser det nya inriktningsmålet avgjorda ären- den . Genomsnittet för alla läns- styrelser var , vilket innebär att de tillsammans uppnådde målet. uppnådde 18 av 21 länsstyrelser det nya inriktningsmålet avgjorda ärenden . Genomsnittet för alla länsstyrelser var , vilket innebär att de tillsammans uppnådde målet, se tabell 3.4. skärptes inriktningsmålen för lov- ärenden jämfört . Åren 2012– 2015 gällde avgjorda ärenden och avgjorda ärenden . Länsstyrelserna klarar alltså inrikt- ningsmålen i lika stor utsträckning som tidigare, trots att målen har skärpts. Det innebär en betydlig förbättring av handläggningstiderna för lovärendena. De länsstyrelser som överskrider något av inriktningsmålen uppger att de har eller ska vidta åtgärder. Arbetet med att digitalisera handläggningen fortsätter även att utvecklas. Regeringen tillförde i budgetpropositionen extra medel till länsstyrelserna för att ytterligare korta handläggningstiderna. Tabell 3.4 Uppföljning av inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade förhandsbesked och lov Mark- och miljödomstolarnas handläggningstider Den genomsnittliga omloppstiden för de avgjorda planmålen uppgick och av målen avgjordes . Motsvarande siffror var respektive . Då instansordningen ändrades är årets medelvärde inte helt rättvisande. Medelhand- läggningstiden där domstolen är andra instans var och där domstolen var första instans var den . Den genomsnittliga omloppstiden för de avgjorda lovmålen uppgick och av målen avgjordes . Motsvarande siffror var respektive , vilket innebar en mindre förbättring . För att Mark- och ska pröva ett ärende i sak krävs först prövningstillstånd. Tiden för besked om prövningstillstånd i planärenden var , jäm- fört med 2015. avgjor- des 24 mål med beviljat prövningstillstånd, med en efterföljande medelhandläggningstid från beslut om prövningstillstånd. Mot- svarande siffror var 20 mål med en efterföljande medelhandläggningstid på 5,1 må- nader. Tiden för besked om prövningstillstånd i lov- ärenden var , jämfört med 2015. avgjordes 97 mål med beviljat prövningstillstånd, med en efterföljande medelhandläggningstid på 5,5 må- nader. Motsvarande siffror var 119 mål med en efterföljande medelhandläggningstid . Den genomsnittliga tiden att få prövningstill- stånd har minskat något för båda ärendetyperna, och ökat lite för den efterföljande handlägg- ningen. Regeringens förvaltningsärenden inom samhällsplaneringsområdet Antalet inkomna ärenden till regeringen som har anknytning till planerings- och markanvändningsfrågor åter- finns i nedanstående tabell. Tabell 3.5 Regeringens förvaltningsärenden inom samhällsplaneringsområdet Staten, genom , kan på eget initiativ upphäva en kommuns beslut att anta en detalj- plan om planen inte tillgodoser fem i särskilt preciserade krav. De plan- ärenden som överklagats till regeringen avser ärenden där bedömt att följande krav inte har tillgodosetts: –Riksintressen: 2 ärenden, varav ett ärende rör riksintresse för kommunikationer (luftfart) och ett ärende riksintresse för kulturmiljövården. –Mellankommunal samordning: 0 ärenden. –Miljökvalitetsnormer: 1 ärende. –Strandskydd: 3 ärenden. –Människors hälsa m.m.: 1 ärende. Försvarsärendena, som både avser bygglov och förhandsbesked enligt , har ökat i antal . Till skillnad då det rörde sig om både vindkrafts- och bostadsärenden, utgjorde samtliga ärenden frågan om uppförande av bostads- hus. Försvarsmakten har motsatt sig bebyggel- sen med hänsyn till närheten till militära flygfält 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Försvarsmakten anser att bostads- husen riskerar att utsättas för bullerstörningar som verksamheten vid flygfälten respektive skjutfälten kan ge upphov till, vilket skulle kunna medföra krav på begränsningar av den militära verksamheten och påtagligt för- svåra utnyttjandet av flygfälten respektive skjut- fälten. Vissa bestämmelser avseende medgivande till fastighetsbildning har ändrats, vilket är för- klaringen till att inget ärende har kommit in till regeringen . Det har varken eller 2016 kommit in någon ansökan om tillstånd till expropriation till regeringen. Förutsättningar för bostadsbyggande i samband med infrastrukturåtgärder Regeringen beslutade om direktiv till åtgärdsplanering (N2017/02312/TIF). Trafik- verket har fått i uppdrag att upprätta ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. I alla län finns s.k. läns- planeupprättare. Länsplaneupprättarna har fått i uppdrag att upprätta förslag till trafikslagsöver- gripande länsplaner för regional transportinfra- struktur för perioden –2029. De ekono- miska ramarna för åtgärder i den statliga trans- portinfrastrukturen m.m. som ska finansieras med anslagsmedel uppgår till . ska i förslaget till nationell plan beskriva vilka effekter olika infrastrukturåtgär- der i den nationella planen väntas ge på förut- sättningarna för bostadsbyggande, hur många ytterligare bostäder som åtgärderna bedöms skapa förutsättningar för, i vilket planerings- skede de befinner sig, när de beräknas vara fär- digställda och vilken typ av bostadsbebyggelse det rör sig om. Kartläggningen ska ske i dialog med berörda kommuner och relatera till Bo- verkets bedömningar av bostadsbyggnadsbehov. Länsplaneupprättarna har samma uppdrag vid upprättande av förslag till länsplaner. Vid prioritering av åtgärder i den nationella planen ska förutsättningar för att möta behov av ökat bostadsbyggande genom statliga infra- strukturåtgärder vägas in tillsammans med de transportpolitiska målen. Vid prioriteringen av åtgärder i länsplanerna bör förutsättningar för att 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 möta behov av ökat bostadsbyggande genom statliga infrastrukturåtgärder vägas in till- sammans med de transportpolitiska målen. För att ett bostadsbyggnadsprojekt ska kunna på- verka prioriteringen enligt ovan ska det präglas av hög genomförbarhet och en tidsmässig kopp- ling till infrastrukturobjektet. har sammanställt statistik över upp- hävande av strandskydd i samband med plan- läggning. Den visar att kommunerna upphävt strandskyddet genom en planbestäm- melse i ca 190 detaljplaner. Utöver detta har länsstyrelserna på begäran av kommunerna fattat 24 beslut om att upphäva strandskyddet när en detaljplan ska antas. Totalt har därför strand- skyddet upphävts i samband med antagandet av en detaljplan i 215 fall, vilket motsvarar av det totala antalet detaljplaner som antogs . Det är en liten minsk- ning i jämförelse med 2015. Länsstyrelserna har efter överprövning upp- hävt en detaljplan med hänvisning till att strand- skyddet upphävts i strid mot gällande bestäm- melser. Detta är en minskning i jämförelse . har sammanställt statistik för bl.a. dispenser från reglerna om strandskydd. har kommunerna fattat beslut om knappt 4 900 dispenser från strandskyddet, vilket är något fler än 2015. Länsstyrelserna har överprövat drygt 550 av kommunernas beslut om dispens, som motsvarar , och har helt eller delvis upphävt ca 270, dvs. av de överprövade dispen- serna. Detta kan jämföras med 2015 då läns- styrelserna överprövade drygt 700 av kommu- nernas beslut om dispens och helt eller delvis upphävde drygt 250 av besluten. Antalet kommunala beslut där kommunen har avslagit ansökan om dispens från strandskyddet och beslutet sedan har överklagats till länsstyrel- sen uppgår 2016 till totalt 156 beslut. Av dessa beslut ändrade besluten i 27 fall, vilket är en minskning i jämförelse med 2015. Regeringen har gett i upp- drag (M2017/00778/Nm) att se över reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära läge i och och föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som behövs för att ytterligare främja landsbygds- utveckling i områden med god tillgång till strän- der. Uppdraget ska redovisas . har analyserat konsekvenserna av de författningsändringar avseende buller i respektive och den beslutade förordningen (2015:216) om trafik- buller vid bostadsbyggnader som genomförts (N2017/00052/PBB). Myndigheten konstaterar att förändringarna sammantaget har inneburit en tydlig och mer förutsägbar tillämpning av bullerfrågan som beaktar både bostadsbyggandet och risk för negativ påverkan på människors hälsa, samt underlättar för bostadsföretag, kommuner och andra som planerar för bostäder. För att ytter- ligare underlätta för bostadsbyggande i buller- utsatta lägen beslutade regeringen om lättnader i ovan nämnda förordning. Därmed har regeringen helt tillmötesgått till- kännagivande om riktvärden för trafikbuller (bet. 2014/15:CU10, rskr. 2014/15:180 samt bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:70). Liksom för buller påverkar dålig luftkvalitet möjligheterna till bostadsbyggande i städerna. Byggande av bostäder och infrastruktur ska, enligt , inte ske i ett område där miljökvalitetsnormerna för luftkvalitet över- skrids. Eftersom prognoserna pekar mot att halterna fortsatt kommer att överskrida miljö- kvalitetsnormerna, om inte ytterligare åtgärder vidtas, förhindras byggande av bostäder i attrak- tiva delar av våra städer. För att komma till rätta med luftkvaliteten i presenterade Miljö- målsberedningen ett förslag till nationell luft- strategi i sitt delbetänkande En klimat- och luft- vårdsstrategi för (SOU 2016:47). Luft- strategin bereds inom och kommer bl.a. att ingå som en del i en skrivelse om Levande städer som planeras att lämnas till . Läs mer under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Geotekniska och miljögeotekniska frågor () arbetar för ett säkert, effektivt och hållbart byggande och ett hållbart användande av mark och naturresurser. I myndighetens uppgifter ingår bl.a. att förebygga jordskred, ras och stranderosion. Insatserna domineras av geotekniskt stöd till länsstyrelser och kommuner i planprocessen i syfte att klar- lägga geotekniska säkerhetsfrågor och att säker- ställa att nödvändiga åtgärder vidtas i plan- processen. har fler inkomna ärenden hanterats jämfört med , men minskat något jämfört 2012–2014. Den näst största insatsen rör infrastrukturärenden, med en fort- satt mycket stark ökning av inkommande ären- den (203 ärenden , 158 ärenden och 95 ärenden ). Att dessa ärenden ökar beror bl.a. på högt tryck på bostadsbyggande, många stora infrastruktursatsningar i landet, en ökad komplexitet och omfattning av ärenden och att fler känner till det stöd SGI kan ge. SGI har tagit fram en handlingsplan för hållbart mark- byggande i ett föränderligt klimat. Handlings- planen har tagits fram i bred dialog med olika intressenter. genomförde två utlysningar gällande stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden enligt förordningen (2016:398) om stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden och har betalats ut i stöd. Åtgärderna som fått stöd ska stimulera till akti- vitet och social gemensakap i socioekonomiskt utsatta bostadsområden. De ska också på ett varaktigt sätt bidra till attraktiva, funktionella, jämställda och trygga utemiljöer. Stödet söktes av många och ansökningar för kom in. Exempel på åtgärder som fått stöd är byggande eller upprustning av parker, torg, lekytor och aktivitetsplatser som syftar till att öka trygghet och jämställdhet. gav regeringen ett upp- drag att samordna större samlade exploateringar med hållbart byggande, förlängdes och utvidgades uppdraget (N2016/07177/PBB, 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 N2017/04380/PBB). Uppdraget har inneburit att samordnaren identifierat möjliga exploateringar av ett större antal bostäder i ett antal kommuner. Inom ramen för regeringens långsiktiga reform- program för minskad segregation 2017–2025 inrättas en delegation mot segregation där plane- ring och bostadsfrågorna är viktiga beståndsdelar (dir. 2017:33). Delegationen ska inleda sitt arbete . Arbetet med delega- tionen beskrivs mer under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etab- lering. Jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter är en av de 18 myndigheter som i sina regleringsbrev 2013 fick ett särskilt uppdrag att ta fram en handlingsplan för jämställdhets- integrering av sin kärnverksamhet. Arbetet fort- sätter i enlighet med Handlingsplan för jäm- ställdhetsintegrering på 2015–2018. Några huvudpunkter i planen är att komplettera verktygen för ledning och styrning av kärnverk- samheten, att utveckla metoder och goda exem- pel anpassade för verksamheter, att göra utbildningsinsatser för chefer och ny- anställda samt att arbeta med att påverka atti- tyder för att vidareutveckla förhållningssättet till frågan om jämställdhet. Satsningen syftar till att utveckla verksamheten så att den på bästa sätt bidrar till att uppfylla de jämställdhetspolitiska målen. 3.5.2Resultat – hållbara städer och hållbar stadsutveckling Nytt delmål för hållbara städer är: –Hållbara städer är inkluderande och till- gängliga stadsmiljöer som erbjuder alla människor en attraktiv och grön livsmiljö. Närhet gör att det är enkelt att leva sitt var- dagsliv och ta sig fram med hållbara trans- porter som t.ex. gång och cykel. Helhets- syn i planeringen tillsammans med smarta lösningar bidrar till städer där människor kan leva klimatsmart, hälsosamt och tryggt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Arbetet med resultatindikatorer pågår. Rege- ringen kommer att återkomma om detta. Regeringens arbete för hållbara städer Arbetet med hållbara städer och hållbar stads- utveckling skapar ett helhetsgrepp om hur staden kan och bör utvecklas och bli socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar. En hållbar stadsutveckling ska även motverka segregations- processer. Hållbar stadsutveckling omfattar frågor om bl.a. fysisk planering, bebyggelse och bostäder, transporter och infrastruktur, tillgäng- lighet och användbarhet, regional tillväxt, miljö- och klimatfrågor, energifrågor, forskning och utveckling, arkitektur, kulturmiljö, teknik- utveckling, sociala frågor, och folkhälsa samt forskning, utveckling och innovationer. En håll- bar stadsutveckling är viktig för att nå bl.a. de nationella miljömålen, de bostadspolitiska målen, de nationella målen för arkitektur, form och design, de nationella kulturmiljömålen, de trans- portpolitiska målen, nationella mål inom funk- tionshinderspolitiken och de globala målen för hållbar utveckling. Regeringen har därför for- mulerat ett mål för hållbara städer. Resultatredovisningen om miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns under utgiftsom- råde 20 Allmän miljö- och naturvård. Arbetet med hållbar stadsutveckling bidrar till regering- ens nationella genomförande av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling och i synnerhet mål 11 om hållbara städer och sam- hällen och kan därtill bidra internationellt samt till genomförandet av regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation 2017– 2025. Arbetet med hållbara städer och hållbar stads- utveckling berör flera politikområden. Utöver utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning och byggande samt konsumentpolitik berörs även frågor inom utgiftsområde 17 Kul- tur, medier, trossamfund och fritid, 19 Regional tillväxt, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommunikationer m.fl. Utvecklingen av hållbara städer Det ställs nya krav på framtidens städer och en hållbar stadsutveckling behövs för att lösa flera samhällsutmaningar. innebär integrerade lösningar för planering och byggande som bidrar till minskad segregation och ökad jämlikhet och inkludering. Det innebär även hållbara transportlösningar och åtgärder för luftkvalitet. Det behöver finnas goda möjligheter att gå, cykla och åka kollektivt. Lösningar för energieffektivisering, vattenförsörjning, avlopps- hantering och avfallshantering är också viktiga för en hållbar stadsutveckling. Kommunerna är en viktig aktör för att utveckla våra städer och tätorter hållbart. Det ökade bostadsbyggandet i innebär möj- ligheter att ställa om till mer hållbara stads- strukturer både miljömässigt, ekonomiskt och socialt. Det är viktigt att utveckling, planering och byggande av våra städer sker med utgångs- punkt i människors faktiska behov och förut- sättningar. Städer ska utformas så att de är till- gängliga för alla i befolkningen. Utvecklingen av hållbara städer bör därför förstås i ljuset av mångfalden i befolkningen och bl.a. inkludera ett jämlikhets-, funktionshinders-, jämställdhets-, äldre- och barnrättsperspektiv i arbetet. Hållbara städer och miljömålsystemet I städerna finns stora förutsättningar att hitta lösningar för att snabbare nå flera av miljökvali- tetsmålen bl.a. God bebyggd miljö, Giftfri miljö, Begränsad klimatpåverkan, Ingen övergödning och luft. Hållbar stadsutveckling omfattar insatser inom samhällsplanering, infrastruktur, kulturmiljö, arkitektur, grönområden, avfall, buller, hälsa, säkerhet och bebyggelsestruktur.