prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Skillnader mellan länder minskar när ökningarna avtar vilket bl.a. innebär att statistiken kan fluktuera en aning utan att förändringarna är statistiskt säkerställda. ligger fortfarande bra till i jämförelse med andra länder enligt index som sammanställs av och sionen (se avsnitt 4.4.2). Den digitaliseringsstrategi som regeringen beslutade om bildar ett viktigt ramverk för att fortsatt ska tillhöra de ledande länderna i digital konkurrenskraft. Ett kontinuerligt engagemang i strategins genom- förande är nödvändigt inom flera sakområden. med dess stödjande kansli skapar viktiga förutsättningar för detta. För att öka den digitala delaktigheten krävs att arbetet med jämlikhets- och jämställdhetsper- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 spektiv, samarbete och dialog mellan olika aktörer såsom myndigheter, bibliotek, privata aktörer, organisationer, forskarsamhället och företrädare för olika användargrupper intensi- fieras. Att vara digitalt delaktig och kunna använda digitaliserade verktyg och tjänster påverkar kvinnors och mäns, flickor och pojkars makt att forma samhället och sina egna liv. Såväl tillgång till bredbandstjänster, digitala verktyg som kom- petens om digitala varor och tjänster möjliggör ökat deltagande för kvinnor och män, flickor och pojkar i det alltmer digitaliserade samhället. Arbetsmarknaden har ett stort behov av arbetskraft inom it-sektorn. Om fler kvinnor väljer it-utbildningar på högskolenivå kan det bidra till att möta delar av de behov som sektorn har. Mindre könsbundna studieval bidrar även till det jämställdhetspolitiska delmålet Jämställd utbildning. För att utbildningarna ska få en jämnare könsfördelning behöver ett jämställd- hetsperspektiv beaktas. Insatser för att öka intresset för informations- teknik bland både flickor och pojkar behöver initieras i tidig ålder, dvs. på förskole- och grundskolenivå. Regeringens beslut om att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens i och gymnasieskolan kan bidra till att öka intresset för utbildning på högskolenivå och arbete inom it-sektorn vilket också bidrar till att minska könsobalansen. Väl fungerande marknader för elektronisk kommunikation Regeringen konstaterar att distinktionen mellan distribution av elektroniska kommunikations- tjänster respektive dess innehåll/information blir allt svårare. Konsumenternas efterfrågan är i huvudsak inriktad på det innehåll som levereras, oavsett om det är telefoni, en film, strömmad video, trådlöst larm till huset eller ett radio- program. Detta faktum påverkar även de aktörer på marknaden som ligger bakom hur tjänster produceras. Regleringar är i stora delar kopplade antingen till distributionen eller till innehållet. Det uppstår därför ofta nya frågeställningar, och konsekvenserna av den tekniska och marknads- mässiga överensstämmelsen är svåra att över- Internet som plattform har förändrat kommunikationslandskapet och kommer fort- sätta att göra det. Det är viktigt för regeringen att se till att konsumenten inte hamnar i kläm. Det är också generellt viktigt att utvecklingen av den digitala inre marknaden går framåt inte minst genom innovationer i form av nya slags tjänster och affärsmodeller. De förändringar som beskrivits och den marknadssituation som finns på nätnivå gör att för elektroniska kommunika- tioner behöver anpassas. Sedan början av förra decenniet då det nuvarande regelverket inom EU grundlades har marknaden för bredband blivit både mer diversifierad och lokal. Trafiken är allt mer internetbaserad och konkurrensen om slutkunder har ökat inom digitala tjänster, inte minst genom de internetbaserade tjänsterna. Mot bakgrund av bl.a. dessa förändringar har en översyn av regelverket på EU-nivå inletts. Konsumenternas, näringslivets och den offentli- ga sektorns ökade efterfrågan på digitala tjänster driver på utvecklingen av överföringshastigheter. Kundnöjdheten på telekomområdet har varit lägre än på andra marknader. Detta har föranlett branschen att vidta åtgärder. Sammanfattningsvis går det att skönja en svagt positiv trend vad gäller kundnöjdheten i telekomsektorn. Sammantaget är dock förtroen- det för branschen fortfarande lågt jämfört med andra branscher. Behovet av och efterfrågan på frekvensutrymme ökar och de flesta användbara frekvensband är upptagna av gällande tillstånd. Regeringen bedömer att för effektiv frekvensförvaltning kan det behöva övervägas omplanering eller frigörande av frekvensband. Vid sådana över- väganden måste det samlade behovet av frekven- ser för all användning analyseras med särskilt beaktande av frekvensbehov för samhällskritiska funktioner såsom totalförsvarets tillgång till nödvändigt frekvensutrymme. Det inkluderar enskilda, företag och det offentligas behov med beaktande av internationella allokeringar. Det är viktigt att samhällsviktiga aktörers intressen beaktas i frekvensförvaltningen, särskilt mot bakgrund av det rådande allmänna säkerhets- läget. Effektivare frekvensanvändning som möter samtliga behov av frekvenser på bästa sätt är därmed en viktig del i det nationella och inter- nationella arbetet. Regeringen bedömer att tillgången till mer radiospektrum för trådlösa kommunikationer är av betydelse för att uppnå flera av målen för hållbar utveckling i Agenda , särskilt mål nio om tillgång till motståndskraftig infrastruktur. Detta kopplar särskilt ihop med nästa genera- tions mobilkommunikation (5G). Den Nordisk- baltiska strategin för 5G är ett instrument som hela regionen kan dra nytta av för att ligga i framkant med teknikutvecklingen och teknikan- vändningen. Telefoni och funktionell tillgång till internet Tillgång till telefoni och grundläggande internet blir allt viktigare i och med den ökade digitalise- ringen av samhället. Det är viktigt att kunna få tillgång till digitala tjänster oavsett var man har sin stadigvarande bostad eller var man arbetar. Stora datamängder och det elektroniska flödet av data ökar i alla delar av samhället. När det upp- står brister i hanteringen av information, och i dess säkerhet, riskerar det att få omfattande kon- sekvenser för samhället och för enskilda invånares integritet. Tillförlitliga elektroniska kommunikationer är en förutsättning för såväl enskilda hushåll som för näringslivet men också för upprätthållandet av kritiska samhällsfunktioner. är it- och kommunikationsinfrastrukturer föränder- liga. Vid driftsavbrott i informationssystem blir konsekvenserna större och mer svåröverskådliga. Det säkerhetspolitiska landskapet har också förändrats snabbt och en ny hotbild vuxit fram. Planeringen för totalförsvaret har återupptagits bl.a. med ökat fokus på civilt försvar vilket ställer högre krav på utpekade sektorsmyndigheters engagemang. Det saknas mekanismer i staten för att ställa krav och upphandla säkerhet ur ett långsiktigt perspektiv, t.ex. förekommer det att offentliga aktörer upphandlar it-tjänster externt utan att ställa krav på säkerheten. Störningar och avbrott i de elektroniska kommunikationstjänsterna kan uppstå till följd av naturhändelser, stöld, sabotage, terror- handlingar och enskilda handhavandefel. Incidenter kan ha olika orsaker som bristande kompetens och mänskliga misstag men även brott och sabotage mot bredbandsnätet före- kommer. Elberoendet ökar efterhand som de 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kopparbaserade kommunikationsnäten ersätts med fiberkablar eller trådlös kommunikation. Användningen av terminaler som kräver elförsörjning, exempelvis bärbara telefoner, routrar och modem för internetaccess m.m., ökar också. Enligt ansvarsprincipen är det i första hand teleoperatörerna som ansvarar för funktions- och driftsäkerhet i de elektroniska kommunika- tionerna om det uppstår störningar och avbrott. Ett kontinuerligt arbete sker med både förebyggande åtgärder och med att förbättra rutiner och system för att hantera eventuella störningar och avbrott. Behovet av fortsatt god samverkan och samord- ning mellan berörda aktörer för att främja en effektiv bredbandsutbyggnad i hela landet kvar- står. På nationell nivå fortsätter därför Bred- bandsforums verksamhet. De regionala bred- bandskoordinatorernas arbete är ett viktig led i att uppnå målen i regeringens bredbandsstrategi. Bredbandsutbyggnaden varierar mellan kom- munerna vilket kan bero på olika faktorer såsom kommunernas geografiska omfattning, hur pass spridd befolkningen är, engagemang och sats- ningarnas omfattning. De regionala bredbands- koordinatorernas arbete har en stor betydelse när det gäller att stödja bl.a. kommunerna i deras arbete med bredbandsutbyggnaden. ska alla postmarknader inom EU vara öppna för konkurrens enligt och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster (det tredje postdirektivet). Det innebär att inget medlemsland får upprätthålla ett lagstadgat monopol på någon del av den nationella postmarknaden. fanns det 33 postoperatörer på den svenska postmarknaden med tillstånd att bedriva postverksamhet. (Postnord) är genom PTS beslut om tillstånds- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 villkor utsedd att vara den postoperatör som tillhandahåller den samhällsomfattande post- tjänsten, dvs. daglig postservice till alla hushåll, företag och organisationer. Tabell 4.4 Andel av brev som inlämnats till Postnord för övernattbefordran och som utdelats dagen efter inlämning Källa: , . I postförordningen (2010:1049) anges att den samhällsomfattande posttjänsten ska uppfylla kravet att av de brev som lämnats in för övernattbefordran före angiven senaste inlämningstid ska ha delats ut inom landet påföljande arbetsdag, oavsett var i landet de har lämnats in. Detta kvalitetskrav har uppfyllts , se tabell 4.4. Andel brev som befordrats har dock minskat . Postnords marknadsandel mätt i antalet brevförsändelser var 2016, jämfört 2015. Sweden AB:s marknadsandel var 2016, jämfört 2015. Övriga postope- ratörer hade tillsammans en marknadsandel på 2016, jämfört 2015. Den totala brevvolymen har minskat stadigt och den senaste femårsperioden har minskningstakten ökat, den genomsnittliga nedgången är , se tabell 4.5. Tabell 4.5 Utvecklingen totalt brevmarknaden Källa: , . Nedgången i brevvolym påverkas av konjunkturutvecklingen vilket gjorde att nedgången bromsades ned till . Korrigerar man för konjunktur- läget är volymnedgången beroende på elektro- nisk substitution vid ett genom- snittligt konjunkturläge. Undantag från daglig utdelning medges för ett mindre antal mottagare. Vid utgången av 2016 var det ca 1 000 hushåll som hade utdelning färre än , vilket är en marginell ökning från ca 970 hushåll 2015. Det kan även förekomma frivilliga överenskommelser om att avstå från daglig utdelning i utbyte mot kortare avstånd till den egna postlådan. ökade antalet inkomna klagomål gällande postfrågor till PTS. var antalet enskilda kontakter med myndigheten 2 520 stycken jämfört med 850 stycken 2015, en ökning . gäller det klago- mål på utdelningen, antingen att försändelsen inte kommit fram, att man fått någon annans brev eller att posten har kommit fram . av klagomålen rör Postnord, vilket motsvarar operatörens volymandel på brevmarknaden, och resterande klagomål avser främst . överlämnade Postlagsutred- ningen (N2015:06) sitt delbetänkande Som ett brev på posten – Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:27). Delbe- tänkandet remitterades. lämnade sitt slutbetänkande Till sista utposten – En översyn av postlag- stiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54). Slutbetänkandets remisstid löpte ut . Utredningens förslag samt remissinstansernas synpunkter har analyse- rats i . presenterade Europeiska kommis- sionen ett förslag till förordning om gränsöver- skridande paketleveranstjänster, som en del av det s.k. e-handelspaketet. Regeringen välkomnar åtgärder som leder till ökad e-handel, såväl nationellt som inom EU. En prioritering för regeringen i förhandlingsarbetet var att de åtgärder som föreslogs inte innebar opropor- tionerlig administrativ börda för vare sig till- handahållare av paketleveranstjänster eller till- synsmyndigheter. Förslag till förordning behandlas av rådet och Europa- parlamentet. Regeringen konstaterar att den svenska post- marknaden befinner sig under ett stort föränd- Brevvolymerna fortsätter att sjunka trots en god konjunktur och klagomålen på postutdelningen har ökat som en följd av de kvalitetsproblem som förekommit på marknad- en. PTS arbetar tillsammans med postopera- törerna som vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med problemen men förändringen av postmarknaden gör att utmaningarna kommer fortsätta. fortsätter volymerna av paket och varubrev att öka till följd av tillväxten inom e-handelsmarknaden, och det finns inga tecken på att detta kommer mattas av. Kvalitets- problemen har i vissa fall uppstått som en följd av denna utveckling eftersom postoperatörerna har stora utmaningar när de försöker anpassa sina verksamheter. Konkurrenssituationen på postmarknaden fortsätter att utvecklas långsamt men i positiv riktning. Postnord har alltjämt en dominerande ställning men tappar i brevvolym snabbare än marknaden som helhet, dvs. Postnord tappar volymer inte bara på grund av digitaliseringen utan också till sina konkurrenter. Regeringen konstaterar att samhällsutveck- lingen medför att postlagstiftningen måste för- ändras för att säkerställa att regleringen är ändamålsenlig i dagens digitaliserade samhälle och för framtiden. Statens ansvar för de grundläggande betal- tjänsterna omfattar de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte tillgodoses av marknaden (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). ska enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion och bevakningsuppdraget i regleringsbrevet, bedöma om samhällets behov av grundläggande betaltjänster är tillgodosett. PTS ska i samverkan med i och Tillväxt- verket stödja länsstyrelsernas arbete med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. Länsstyrelserna kan genom förordningen (2014:139) om statligt stöd till tillhandahållare av grundläggande betal- tjänster, finansiera betaltjänstombud på utsatta orter. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 av i och rapporteras till (). Av den rapport som lämnades (N2016/07596/D) framgår att tillgången till grundläggande betaltjänster bedöms vara bra eller tillfredsställande i tretton län och ganska dålig eller dålig i åtta. Det är fortfarande främst de som inte är digitalt delaktiga som upplever problem med grundläggande betaltjänster, det gäller både för privatpersoner, småföretagare och föreningar, och då främst i vissa gles- och landsbygder. Antalet länsstyrelsefinansierade betaltjänst- ombud var ca 30 stycken , vilket är nästan en fördubbling jämfört med . Insatser för att öka samordningen av olika typer av service i gles- och landsbygder sker inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. tillsatte regeringen utredningen () med uppdrag att bl.a. se över ansvar för kontanthantering och kontantförsörjning i hela landet (dir. 2016:114), se utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt Finansmarknad. Digitaliseringen av betaltjänstmarknaden visar inga tecken på att avstanna. En förutsättning för att fler privatpersoner, småföretag och förening- ar i hela landet ska kunna ta del av digitalise- ringens möjligheter är en fortsatt utbyggnad av digital infrastruktur samt att den digitala del- aktigheten ökar. För att fler ska kunna använda de betaltjänster som marknaden tillhandahåller krävs att användarvänligheten och tillgänglighet- en ökar, det finns t.ex. användare med vissa typer av funktionsnedsättningar som fortfarande har svårt att utnyttja en del av de tjänster som finns på marknaden . Om tjänsterna görs mer användarvänliga för dessa grupper så kommer det även vara till nytta för att kunna öka den digitala delaktigheten hos andra grupper. Utvecklingen av nya tekniska lösningar måste fortsätta så att olika behov kan tillgodoses. För utvecklingen på betaltjänstmarknaden, se utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning. Regeringen konstaterar att grundläggande betaltjänster är ett område som till stora delar 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 påverkas av insatser som görs inom andra områden bl.a. tillgång till digital infrastruktur och bredbandsutbyggnad, insatser inom kom- mersiell service samt finansmarknaden. Regeringens digitaliseringsstrategi För ett håll- bart digitaliserat anger inriktningen för digitaliseringspolitiken. Det övergripande målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. För att nå det övergripande målet fokuserar regeringen sina insatser till strategins fem delmålsområden om digital kompetens, digital trygghet, digital innovation, digital led- ning och digital infrastruktur. Genom att arbeta mot målen skapar regeringen bättre förutsätt- ningar för hållbar tillväxt, ett socialt samman- hållet samhälle, minskad klimat- och miljöpå- verkan och en cirkulär ekonomi, samt ökad livskvalitet för individen. Detta bidrar även samlat till att nå regeringens mål att ska ha lägsta arbetslöshet 2020 och målen i Agenda . Digital kompetens innebär att alla ska vara förtrogna med digitala verktyg och tjänster samt ha förmåga att följa med och delta i den digitala utvecklingen utifrån sina förutsättningar. För att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller digitalisering är studieval, personlig utveckling och en jämställd utbildning central. Regeringen har för avsikt att skapa ökat intresse för digitali- seringen i syfte att minska könsobalansen i utbildningsval och yrkesval som en del i att nå de jämställdhetspolitiska målen. Arbetet för ökad digital delaktighet, som är en del av digital kompetens, fortsätter att bedrivas brett och aktivt. Ambitionen är att alla som vill ska kunna ta del av digitaliseringens möjligheter. Det påverkar i stort sett alla politikområden och kräver samarbete och dialog. Kvinnor som män, flickor som pojkar, unga som gamla samt per- soner med funktionsnedsättning, ska kunna ta del av digitaliseringens positiva effekter oavsett var i landet man bor. Digitaliseringen påverkar allas vardag och därmed krävs det att alla kan delta, men på grund av t.ex. ålder, funktionsned- sättning, bristande kunskap eller intresse riskerar människor att hamna utanför. Regeringen avser därför att satsa på åtgärder som leder till att fler kan få den kunskapen och de färdigheter som krävs för att vara digitalt delaktiga och kunna känna tillit till digitaliserade samhällstjänster. Digital trygghet innebär att människor, före- tag, organisationer och rättighetshavare kan känna tillit och förtroende i användningen av digitala tjänster. Det krävs säkra digitala system, som värnar den personliga integriteten och att identifierade sårbarheter hanteras när människor och samhället i allt högre grad blir beroende av att teknik är uppkopplad och kommunicerbar via internet. Digital innovation innebär att förutsättningar för nya eller bättre lösningar som ger värde för miljö, samhälle, företag och individer skapas och sprids. Offentliga åtgärder, lagstiftning och styr- medel kan behöva utformas för att realisera positiva nettoeffekter av utvecklingen. Rege- ringen avser att undersöka behovet av att ytter- ligare samla kompetens kring frågor om hante- ring av stora datamängder. Digital ledning pekar på vikten av att verk- samheter effektiviseras, utvecklas och får högre kvalitet genom styrning, mätning och uppfölj- ning. Digital infrastruktur lyfter fram betydelsen av att s.k. hård och mjuk infrastruktur förbättras och förstärks för att data ska kunna transporte- ras så effektivt som möjligt. Alla bör få tillgång till den digitala infrastruktur som är nödvändig för att kunna fungera i det moderna samhället och inte hamna utanför. Människor bör ha tillgång till digitala förutsättningar att både driva företag och ta del av välfärdstjänster, inte minst utifrån ett landsbygdsperspektiv. Regeringen har för avsikt att fortsätta skapa förutsättningar för en fortsatt snabb bredbandsutbyggnad i hela landet. En aktiv digitaliseringspolitik krävs såväl på nationell nivå som på EU-nivå, där en stor del av vårt regelverk utformas vad gäller t.ex. infra- struktur, gränsöverskridande e-handel och digi- tal ekonomi. En inre marknad som till fullo drar nytta av digitaliseringens möjligheter har stor potential att bidra till hållbar tillväxt och kon- kurrenskraft. är ett av EU:s mest digitaliserade länder och har mycket att vinna på ett starkt digitaliserat och ska därför ta en aktiv och framskjuten roll i detta arbete. Regeringen behöver förhålla sig till utveck- lingen inom digitalisering för att kunna fatta nödvändiga beslut och därigenom nå politiska mål. Innovationsförmåga, nationell samordning, utformning av regelverk, förmåga att identifiera hinder och hot m.m. är viktiga aspekter. Utan tillit till digitala system och dess hantering äventyras eller avstannar den digitala utveck- lingen. Integritets- och säkerhetsfrågor är av särskild betydelse när det gäller användarnas förtroende för elektroniska kommunikationer och digitala tjänster. Det är viktigt att säkerhetskraven formuleras utifrån den verksamhet som bedrivs och de skyddsbehov som behövs. Regeringen avser därför förstärka arbetet med att prioritera säkerhetsfrågorna ytterligare. Det inrättade med till- hörande kanslifunktion kommer att ha en viktig roll för att stödja politikens genomförande utifrån digitaliseringsstrategins delmålsområden. En angelägen uppgift är att identifiera indika- torer som kan mäta utvecklingen inom delmåls- områdena och på så vis skapa förutsättningar för att följa genomförandet och identifiera nöd- vändiga åtgärder för att nå målen. Det är även av stor betydelse att offentliga aktörer på lokal och regional nivå förhåller sig till utvecklingen och att samverkan sker med andra relevanta aktörer. Ett framgångsrikt genom- förande av digitaliseringspolitiken bygger på att även lokala och regionala åtgärder kan stärka genomförandet och på så vis skapa engagemang kring digitaliseringsfrågor. Regionala bredbands- och digitaliseringsstrategier eller motsvarande bedöms vara viktiga förutsättningar för att åstad- komma detta och ska beaktas inom ramen för de regionala utvecklingsstrategierna i respektive län. Arbetet på länsnivån kan främjas genom kunskapsstöd och möjligheter till erfarenhets- utbyte. Regeringen bedömer att genomförandet av digitaliseringspolitiken kräver ett kontinuerligt statligt engagemang. Väl fungerande marknader för elektronisk kommunikation Digitaliseringen av samhället blir alltmer påtaglig för alla. Det är därför viktigare än någonsin med bredbandsuppkoppling, mobiltäckning och goda förutsättningar för utveckling av tjänster. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det är också viktigt att nya regler främjar den långsiktiga konsumentnyttan, användarnas till- gång till gränsöverskridande tjänster som till- handahålls på hela den europeiska digitala inre marknaden och utvecklingen av nya kommuni- kationstekniker såsom nästa generations mobil- teknik (5G). Det är därför väsentligt att resulta- tet av den pågående översynen av EU-regelverk- et anpassas till relativt unika marknads- struktur med en mångfald av regionala och lokala bredbandsoperatörer i stället för ett fåtal stora leverantörer. Radiospektrum är en förutsättning för en lång rad radiobaserade tjänster samt forskning. Radiospektrum är en begränsad samhällelig resurs och efterfrågan på radiospektrum är stor. Därför är det fortsatt regeringens avsikt att såväl nationellt som internationellt främja effektiv frekvensanvändning till så stor samhällsnytta för hela landet som möjligt. Regeringens inriktning är att fortsatt ska vara ett av de främsta länderna i världen inom området för radiospek- trumförvaltning.