prop · H50324 · 2017-10-06 00:00:00 — Närmare om den nuvarande regleringen Vad ska ett utbildningskontrakt innehålla? Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser (16 kap. 11 § skollagen). ska det bl.a. framgå vilka delar av utbildningen som ska genomföras på en arbetsplats och omfattningen av dessa delar. enligt förarbetena avses t.ex. antalet gymnasiepoäng eller hur stor del av en kurs som ska genomföras på arbetsplatsen (prop. 2010/11:104 s. 30). Vidare ska det av kontraktet framgå hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ska fördelas mellan skolhuvudmannen och arbetsplatsen. även innehålla uppgifter om avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut. Det ska också innehålla uppgift om vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på arbetsplatsen som ska vara kontaktpersoner för den arbetsplatsförlagda delen av utbild- Utbildningskontraktet ska undertecknas av eleven, skolhuvud- mannen och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. eleven är och inte har ingått äktenskap, ska även elevens vårdnadshavare underteckna avtalet (16 kap. 11 a §). Hur omfattande kan det arbetsplatsförlagda lärandet enligt ett utbildningskontrakt vara och när kan det förläggas? Utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan genomförs nor- malt under tre års heltidsstudier (16 kap. 17 § skollagen). lingsutbildning kan påbörjas under det första, andra eller tredje läsåret kan mängden arbetsplatsförlagt lärande variera mellan olika elever. ska omfatta och ha minst och Läsåret ska börja och sluta senast . mannen beslutar vilka dagar höstrespektive vårterminen börjar och Elevernas skolarbete ska förläggas måndag–fredag och vara så jämnt fördelat över som möjligt. När skolarbetet förläggs till en arbetsplats utanför skolan ska den arbetstid som gäller på arbets- platsen tillämpas, om inte rektorn beslutar annat (3 kap. 1–3 §§ gym- En gymnasial lärlingsutbildning ska således, i likhet med skolförlagd utbildning, bedrivas som heltidsstudier och pågå och inte under lov. Eftersom skolarbetet ska fördelas så jämnt som möjligt bedrivs lärlingsutbildning inte heller , om inte rektor beslutar annat. På många arbetsplatser schemaläggs emellertid personal för att hantera det faktum att verksamhet bedrivs under en än en enskild medarbetares arbetsdag. En förskola kan t.ex. öppna och stänga och en byggarbetsplats kan ha flera arbetsskift. Vilka tider som en elev genomför det arbetsplatsförlagda lärandet kan därför variera med hänsyn till arbetsplatsens arbetstider. Varför är det viktigt att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet anges i utbildningskontraktet? Det är viktigt att omfattningen av det arbete som en lärling ska utföra framgår av utbildningskontraktet dels därför att eleven ska få en tydlig uppfattning om hur stor del av utbildningen som kommer att vara arbetsplatsförlagd, dels därför att den arbetsgivare som erbjuder en lärlingsplats ska få en klar uppfattning om sitt åtagande. Att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet tydligt framgår av utbildningskontraktet är även av betydelse för elevens rättsliga ställning på arbetsplatsen, dvs. om eleven ska anses vara arbetstagare eller inte. Som nämnts tidigare ska en elev som utför arbete enligt ett utbildningskontrakt i det sammanhanget inte ses som arbetstagare, om inte arbetet omfattas av ett avtal om gymnasial lärlingsanställning. Enligt lagen om gymnasial lärlingsanställning får ett avtal om gymnasial lärlingsanställning avse hela eller en del av tiden för det arbetsplatsförlagda lärandet i den gymnasiala lärlingsutbildningen (3 §). Detta innebär att anställningen kan inledas efter det att det arbetsplatsförlagda lärandet påbörjats och upphöra innan det arbetsplatsförlagda lärandet i utbildningen är slutfört (prop. 2013/14:80 s. 21 och 40). En gymnasial lärlingsanställning kan alltså komma ifråga endast när utbildningen bedrivs enligt ett utbildningskontrakt och inte under någon annan tid. Om en elev och dennes arbetsgivare har ingått ett avtal om gymnasial lärlingsanställning och eleven fullgör arbetsuppgifter utöver vad som anges i utbildningskontraktet innebär det att ytterligare en anställning kan ha ingåtts enligt allmänna arbetsrättsliga regler i fråga om det arbete som utförts utöver utbildningskontraktet (se vidare prop. 2013/14:80 s. 19 f.). Ett utbildningskontrakt reglerar avtalsrättsliga förhållanden mellan den enskilde huvudmannen, eleven och arbetsplatsen. Som nämnts i avsnitt 5.1 gjorde regeringen i propositionen Gymnasial lärlingsanställning bedömningen att arbetstidens omfattning bör framgå av utbildningskontraktet samt aviserade att den avsåg att återkomma till detta i förordning (prop. 2013/14:80, bet. 2013/14:UbU18, rskr. 2013/14:265). Enligt 8 kap. 2 § första stycket 1 regeringsformen ska dock föreskrifter som avser enskildas personliga och ekonomiska förhållanden inbördes meddelas genom lag. Det innebär att det i princip inte finns någon möjlighet att delegera föreskriftsrätt inom detta område. Det bemyndigande som finns i 16 kap. 11 c § skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning och utbildningskontrakt tillkom före lagen om gymnasial lärlingsanställning. Bemyndigandet avser endast sådant som tar sikte på annat än de rent civilrättsliga förhållandena mellan parterna (se prop. 2010/11:104 s. 17 och 30). Detta innebär att om det ska införas en reglering som innebär att en lärlings tider i arbetsplatsförlagt lärande ska regleras i utbildningskontraktet krävs det en ändring i skollagen. 5.3Omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet ska förtydligas i utbildningskontraktet Regeringens förslag: Det ska framgå av skollagen att det i ett utbildningskontrakt för en elev på en lärlingsutbildning i gymnasieskolan ska anges hur många veckor av utbildningen som ska genomföras på en arbetsplats varje termin och vilka tider som ska gälla för eleven på arbetsplatsen. Undantaget om att utbildningskontraktet inte ska undertecknas av elevens vårdnadshavare om eleven är och har ingått äktenskap ska tas bort. Bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att få meddela ytterligare föreskrifter om utbildningskontrakt ska tas bort och ersättas av en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela närmare föreskrifter om utbildningskontrakt. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemorian föreslås inte att det i utbildningskontraktet ska anges vilka tider som ska gälla för eleven på arbetsplatsen. Det föreslås i stället att det i utbildningskontraktet ska anges när veckorna på arbetsplatsen ska genomföras. Vidare föreslås inte att det ska införas en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela närmare föreskrifter om utbildningskontrakt. I promemorian föreslås inte att det undantag i 16 kap. 11 a § andra stycket skollagen som anger att utbildningskontraktet inte ska undertecknas av elevens vårdnadshavare om eleven har ingått äktenskap, ska tas bort. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget, bl.a. , , , Myndigheten för , Universitets- och högskolerådet, , , , och kommuner samt och . Arbetsförmedlingen understryker vikten av att såväl innehållet i det arbetsplatsförlagda lärandet som antalet veckor anges i utbildningskontraktet och föreslår krav på ökad tydlighet i utbildningskontraktet när det gäller vilka moment och arbetsuppgifter som ska ingå inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet. kommun anser att det är svårt att i förväg bestämma vilka delar av utbildningen som ska genomföras som arbetsplatsförlagt lärande och när eleven ska vara på företag, eftersom det är beroende av vilka uppdrag företaget har . understryker vikten av att i regleringen av kontraktet ta hänsyn till de behov av flexibilitet som finns hos skolhuvudmännen när det gäller att exempelvis kunna förändra innehållet i det arbetsplatsförlagda lärandet eller att byta arbetsplats. Även och efterlyser viss flexibilitet för att kunna hantera moment i utbildningar som sällan förekommer på en arbetsplats. påpekar att en ökad detaljreglering av utbildningskon- traktet sannolikt innebär en ökad administrativ börda för lärarna och be- Prop. 2017/18:24 farar att det kan leda till en negativ påverkan för lärlingsutbildningen. Arbetsdomstolen anser att kravet på att i kontraktet ange antal veckor arbetsplatsförlagt lärande och när dessa veckor ska genomföras är ett bra förtydligande. Domstolen ifrågasätter dock om den föreslagna regleringen gör det tillräckligt tydligt när gymnasial lärlingsanställning får pågå. anser att utbildningskontraktet även bör innehålla en ansvarsfördelning mellan skolan och arbetsplatsen när det gäller det gemensamma ansvaret för att arbetsmiljöreglerna följs. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har uppmärksammat att bestämmelsen om utbildningskontrakt föreskriver att om eleven är och inte har ingått äktenskap så ska även elevens vårdnadshavare underteckna utbildningskontraktet. Myndigheten avråder från en sådan lydelse med hänvisning till de lagändringar som trädde i kraft som bl.a. innebär att barn inte längre ska kunna få dispens att gifta sig. anser att bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om utbildningskontrakt bör finnas kvar i vissa delar. menar att myndigheten bör ha möjlighet att meddela föreskrifter avseende utformningen av utbildningskontrakt på samma sätt som gäller för utformningen av examensbevis, gymnasiesärskolebevis och utdrag ur betygskatalogen. Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter och organisationer beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag överensstämmer med förslaget i rutan. De som har yttrat sig, Skolinspektionen, , Arbetsdomstolen och SKL, har inte några synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag Omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet bör framgå på ett tydligare sätt av utbildningskontraktet Den gymnasiala lärlingsutbildningen präglas av att den i huvudsak ska vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Av utbildningskontraktet ska det bl.a. framgå vilka delar av utbildningen som ska förläggas till arbetsplatsen samt omfattningen av dessa delar. Med omfattning kan enligt förarbetena avses t.ex. antal gymnasiepoäng eller hur stor del av en kurs som ska genomföras på arbetsplatsen (prop. 2010/11:104 s. 30). Som anförts i avsnitt 5.2 är det angeläget att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet framgår av utbildningskontraktet. Det ger elever en tydlig uppfattning om hur stor del av utbildningen som kommer att vara arbetsplatsförlagd och de arbetsgivare som erbjuder plats till lärlingar en klar uppfattning om sitt åtagande. Att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet tydligt framgår av utbildningskontraktet är som nämnts också av betydelse för elevens rättsliga ställning på arbetsplatsen, dvs. om eleven ska anses vara arbetstagare eller inte samt för elevens möjligheter att ingå avtal om gymnasial lärlingsanställning. Mot denna bakgrund och med hänsyn till det arbetsplatsförlagda läran- dets stora betydelse vid lärlingsutbildning anser regeringen i likhet med flera remissinstanser, däribland Arbetsförmedlingen, kom- mun, , och Arbets- domstolen, att det är angeläget att omfattningen av det arbetsplats- förlagda lärandet på ett tydligare sätt framgår av utbildningskontraktet. För att såväl arbetsplatsen som eleven ska känna till omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet när utbildningskontraktet tecknas och för att tydliggöra när det arbetsplatsförlagda lärandet pågår föreslår regeringen därför att det i utbildningskontraktet ska anges hur många veckor av utbildningen som ska genomföras på en arbetsplats varje termin. I promemorian föreslås att det i utbildningskontraktet även ska anges när veckorna på arbetsplatsen ska genomföras. En alltför detaljerad reg- lering av omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet kan dock innebära praktiska problem för de arbetsplatser som tillhandahåller arbetsplatsförlagt lärande för lärlingar i gymnasieskolan. kommun kan det t.ex. vara svårt för företag att redan vid ut- bildningskontraktets tecknande bestämma precis när en elev ska vara på företaget, i synnerhet små företag kan ha svårt att binda sig för en given tidsperiod eftersom företagen inte vet vilka uppdrag de får under kom- I likhet med och Stoppmöbel- och Trä- industrins yrkesnämnd anser regeringen att det är viktigt att det finns utrymme för flexibilitet för att inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet kunna hantera vissa moment i utbildningarna som sällan före- kommer på en arbetsplats. Som Kommuner och Landsting anför kan en alltför detaljerad reglering medföra att arbetsgivare avstår från att tillhandahålla platser för lärlingsutbildning. Regeringen anser därför att det inte bör uppställas krav på att det av utbildningskontraktet ska framgå när under terminen det arbetsplatsförlagda lärandet ska genomföras. Arbetsdomstolen ifrågasätter om den föreslagna regleringen gör det tillräckligt tydligt när gymnasial lärlingsanställning får pågå. anför att det av promemorian (s. 24 f.) framgår att kravet att det arbets- platsförlagda lärandet uttrycks i veckor inte innebär att eleven måste till- bringa hela veckor på arbetsplatsen utan att eleven kan vara på arbets- platsen enstaka dagar vissa veckor och uteslutande på arbetsplatsen andra Med hänsyn till att en gymnasial lärlingsanställning får pågå endast under tid för det arbetsförlagda lärandet anser Arbetsdomstolen att det kan ifrågasättas om det genom förslaget kommer att bli tillräckligt tydligt när det är tillåtet med en lärlingsanställning. En gymnasial lärlingsanställning kan endast omfatta den tid då det arbetsplatsförlagda lärandet äger rum, dvs. Anställningen kan alltså komma i fråga endast när den gymnasiala lär- lingsutbildningen bedrivs och inte under någon annan tid. i avsnitt 5.2. ska gymnasial lärlingsutbildning bedrivas som heltidsstu- dier, pågå och fördelas så jämnt som möjligt måndag till Minst hälften av denna utbildning ska utgöras av arbetsplatsför- Enligt förslaget ska det i utbildningskontraktet anges hur många veckor av lärlingsutbildningen som ska genomföras på en arbets- plats varje termin. För en elev består av . elev genomför skoldagar i form av arbetsplatsförlagt lärande kan dessa utföras i en följd, men så behöver inte alltid vara fallet. exempelvis vara på arbetsplatsen och i skolan. Lärandet kan också organiseras så att eleven växelvis är hela veckor på arbetsplatsen respektive i skolan eller t.ex. på arbetsplatsen jämna veckor och på arbetsplatsen ojämna veckor. När det anges i ett utbildningskontrakt att en elev exempelvis ska tillbringa av lärlingsutbildningen en viss termin på en viss arbetsplats kan det alltså innebära att det t.ex. är fråga som är fördelade över . När skolarbetet förläggs till en arbetsplats utanför skolan ska den arbetstid som gäller på arbetsplatsen tillämpas, om inte rektorn beslutar annat (3 kap. 3 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Arbetstiden och arbetstidens förläggning för en heltidsanställd arbetstagare kan dock variera. Delar av arbetstiden kan exempelvis vara förlagd på en sådan del av dygnet att en elev enligt arbetsrättsliga bestämmelser inte får arbeta (se 15–21 §§ föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö, AFS 2012:3). Utbildningskontrakten kan då innebära att utbildningen ska genomföras under ordinarie arbetstider med undantag för vad som inte är tillåtet enligt nämnda reglering. För att det ska bli tydligt för eleven och den som tillhandahåller det arbetsplatsförlagda lärandet när eleven ska vistas på arbetsplatsen anser regeringen att förslaget om att det i utbildningskontraktet ska anges hur många veckor av lärlingsutbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen varje termin ska kompletteras med att det i utbildningskontraktet även ska anges vilka tider som ska gälla för utbildningen på arbetsplatsen. Det finns inget som hindrar att det också anges i kontraktet över hur många kalenderveckor det arbetsplatsförlagda lärandet fördelas. Det innebär att vistelse på arbetsplatsen på lov, eller utanför de tider som anges i kontraktet sker utanför den gymnasiala lärlingsutbildningen och därmed inte heller kan anses utföras inom ramen för en gymnasial lärlingsanställning. Genom att lärlingens tider ska anges i utbildningskontraktet blir det alltså tydligare både för lärlingen och för den som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen när vistelsen på arbetsplatsen är en del av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Enligt 3 § lagen om gymnasial lärlingsanställning får ett avtal om gymnasial lärlingsanställning avse hela eller en del av tiden för det arbetsplatsförlagda lärandet i den gymnasiala lärlingsutbildningen. Om den gymnasiala lärlingsanställningen inte ska omfatta hela det arbetsplatsförlagda lärandet får det således i avtalet om sådan anställning anges vilka delar av det arbetsplatsförlagda lärandet som ska omfattas av anställningen. Det antal veckor arbetsplatsförlagt lärande och de tider som anges i utbildningskontraktet får då vara utgångspunkten för en sådan precisering i anställningsavtalet. Mot denna bakgrund anser regeringen att den nu föreslagna regleringen ger tillräckligt tydliga ramar för när det arbetsplatsförlagda lärandet pågår och även tillräckligt tydliga ramar för ingåendet av ett avtal om en gymnasial lärlingsanställning. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor uppmärksammar att det har införts lagändringar som bl.a. innebär att barn inte längre ska kunna få dispens att gifta sig. Myndigheten avråder därför från gällande lydelse i skollagen som anger att utbildningskontraktet inte ska undertecknas av elevens vårdnadshavare, om eleven har ingått äktenskap. Som myndigheten mycket riktigt påtalar har möjligheten för underåriga att få 2017/18:24 tillstånd att ingå äktenskap tagits bort (se ny lydelse av 2 kap. 1 § , prop. 2013/14:208, bet. 2013/14:JuU30, rskr. 2013/14:263). Det undantag i 16 kap. 11 a § andra stycket skollagen som anger att utbildningskontraktet inte ska undertecknas av elevens vårdnadshavare om eleven har ingått äktenskap, bör därför tas bort. anför att utbildningskontraktet även bör innehålla en ansvarsfördelning mellan skolan och arbetsplatsen när det gäller det gemensamma ansvaret för att arbetsmiljöreglerna följs. Regeringen har i propositionen Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning (prop. 2010/11:104 s. 24) bl.a. konstaterat att det följer av 1 kap. 3 § arbetsmiljölagen (1977:1160) att elever som fullgör praktik på en arbetsplats omfattas av den lagen. I propositionen anförs vidare att skolhuvudmannen har ett ansvar för att skaffa och fördela arbetsplatser åt eleverna och att denna roll för med sig ett ansvar för skolan som utbildningsmyndighet att välja lämpliga praktikmiljöer. Däremot är det företrädaren för arbetsplatsen som har ansvaret för eleverna när de vistas på arbetsplatsen, på samma sätt som arbetsgivaren svarar för de som är anställda. I propositionen uttalas slutligen att detta framstår som en rimlig ordning med hänsyn till vem som har möjlighet att bedöma och påverka förhållandena på arbetsplatsen. Att huvudmannen skulle ansvara för detta under det arbetsplatsförlagda lärandet bedömdes vara högst olämpligt eftersom rektorn saknar faktisk möjlighet att kunna ta det ansvaret. Något behov av ytterligare reglering ansågs inte finnas. Däremot gjorde regeringen bedömningen att det var angeläget att det utformades ett informationsmaterial som beskrev rättsläget. har därefter utarbetat ett informationsmaterial om ansvaret för elevernas arbetsmiljö när det gäller arbetsplatsförlagt lärande för elever inom gymnasial lärlingsutbildning och skolförlagd yrkesutbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Mot denna bakgrund anser regeringen att ansvarsfördelningen mellan skolhuvudmannen och arbetsplatsen när det gäller ansvaret för att arbetsmiljöreglerna följs inte behöver regleras särskilt i utbildningskontraktet. Bemyndigandet i skollagen om utbildningskontrakt bör ersättas av en upplysningsbestämmelse I skollagen föreskrivs att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om bl.a. utbildningskontrakt (16 kap. 11 c § skollagen). Regeringen har i 4 kap. 3 § gymnasieförordningen bemyndigat att meddela ytterligare föreskrifter om utbildningskontraktets utformning och vilka frågor som ska regleras i kontraktet. I promemorian föreslås att bemyndigandet i skollagen ska upphävas då bemyndigandet endast avser sådant som tar sikte på annat än de rent civilrättsliga förhållandena mellan parterna (se prop. 2010/11:104 s. 17 och 30) och då nyttan av de begränsade föreskrifter som kan meddelas med stöd av bemyndigandet inte kan bli särskilt stor. tillstyrker förslaget delvis, men anser att myndigheten fortfarande bör ha möjlighet att meddela föreskrifter om utformningen av utbildningskontrakt utan att beröra dess sakinnehåll. Ett utbildningskontrakt reglerar avtalsrättsliga förhållanden mellan den enskilde huvudmannen, eleven och arbetsplatsen. Enligt 8 kap. 2 § första stycket 1 regeringsformen ska föreskrifter meddelas genom lag om de Prop. 2017/18:24 avser enskildas personliga och ekonomiska förhållanden inbördes. stämmelsen fick sin nuvarande utformning i samband med grundlagsändringar. Någon ändring i sak avsågs dock inte. I den äldre lydelsen av bestämmelsen fanns en exemplifiering av vad som avsågs med sådana föreskrifter. Därvid angavs bl.a. att föreskrifter om avtal är sådana föreskrifter som avser enskildas personliga och ekonomiska förhållanden inbördes och som ska meddelas genom lag (se 8 kap. 2 § andra stycket 3 regeringsformen i dess äldre lydelse och prop. 2009/10:80 s. 270). Bemyndigandet i skollagen när det gäller utbildningskontrakt bör därför upphävas. Regeringen bedömer att den typ av föreskrifter som vill ha möjlighet att meddela är rena verkställighetsföreskrifter och alltså inte sådana föreskrifter som avser enskildas personliga och ekonomiska förhållanden inbördes. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela verkställighetsföreskrifter. Sådana föreskrifter får t.ex. inte innebära att enskilda åläggs ytterligare skyldigheter. De får inte heller förändra innehållet i lagbestämmelsen. Däremot kan de tillföra vad som behövs för att lagen ska kunna tillämpas i praktiken. Regeringen anser därför att bemyndigandet i skollagen avseende utbildningskontrakt bör upphävas och ersättas av en upplysningsbestämmelse som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela närmare föreskrifter om utbildningskontrakt. Regeringen avser vidare att justera bemyndigandet i gymnasieförordningen så att regleringen inte riskerar att komma i konflikt med regeringsformen. 6Lärlingsutbildningen inom gymnasiesärskolan ska så långt som möjligt motsvara den i gymnasieskolan 6.1Det saknas bestämmelser om utbildningskontrakt för lärlingar inom gymnasiesärskolan Inom de nationella programmen i gymnasiesärskolan får det finnas gym- nasial lärlingsutbildning som börjar det första, andra, tredje eller fjärde Utbildningen ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbets- platser (19 kap. 10 § skollagen). När det gäller elever som genomgår gymnasial lärlingsutbildning i gymnasieskolan finns det, som framgår av avsnitt 5.1, bestämmelser som innebär att ett skriftligt avtal (utbildningskontrakt) ska upprättas för varje elev och arbetsplats (16 kap. 11 a § skollagen).