prop · H50338 · 2017-10-31 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:38 Regeringen överlämnar denna proposition till . Omval bör genomföras inom så som det är praktiskt möjligt och lämpligt. Regeringen föreslår därför att ett omval ska hållas så snart det kan ske och senast efter beslut om omval. För att möjliggöra snabbare omval bör så långt det är möjligt samma förutsättningar gälla vid omvalet som vid det ordinarie valet. Det föreslås därför att inga nya partier ska kunna anmälas till omvalet. Till ett omval får endast de partibeteckningar användas som deltagit i det val som omvalet avser. Vidare föreslås att ett partis anmälan av kandidater för ett visst val som utgångspunkt ska gälla även för ett omval i det valet. Ändringar i kandidatnomineringarna ska dock kunna göras om behov uppstår. Tidsåtgången för förberedelser inför ett omval behöver även i övrigt minska. Därför föreslås att tidsfristerna för utsändande av röstkort vid extra val och omval ska kortas. De nationella röstkorten ska skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna tillhanda senast före valdagen. Utlandsröstkorten ska skickas till väljarna så snart det är möjligt sedan det har beslutats vilken dag som ska vara valdag. För att effektivisera handläggningen av överklaganden av beslut om val föreslås bl.a. att ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val ska ges in direkt till . Den uttryckliga rätten för var och en att yttra sig över överklaganden i val tas bort. Det föreslås även ändringar i kungörelseförfarandet. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) Förslag till lag om ändring i folkomröstningslagen 3 Ärendet ............................................................och dess beredning Vilka förutsättningar ska gälla vid omval? Ny röstlängd tas fram vid omval Anmälan och samtycke vid ordinarie val ska gälla vid omval – ett parti får dock ändra en anmälan Anmälan av parti vid ordinarie val bör Anmälan av kandidater vid omval Fristerna för brevröstning, budröstning och En tidsfrist för omval slås fast Särskilda tidpunkter för utsändande av röstkort vid extra val och omval Anmälan om röstningslokaler ska göras Andra frågor vid omval 5 Skärpta ...........................krav på sättet att tillhandahålla valsedlar Ikraftträdande ...................................- och övergångsbestämmelser 7 Ekonomiska .............................................och andra konsekvenser Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) Förslaget till lag om ändring i folkomröstningslagen Sammanfattning av betänkandet Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten (SOU Lagförslagen i SOU 2016:71 Förteckning över remissinstanserna (SOU 2016:71) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i vallagen (2005:837), 2.lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (2005:837) dels att 1 kap. 3 §, 2 kap. 1, 9, 16, 17 och 20 §§, 3 kap. 7 §, 4 kap. 23 §, 5 kap. 8 §, 7 kap. 4 och 5 §§, 9 kap. 7 §, 14 kap. 22, 23 och 25 §§ och 15 kap. 5–9 och 13 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 15 kap. 16 §, av följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2017:748 Ordinarie val till och ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige ska hållas . Valdag ska vara den andra söndagen . till ska hållas . Om Europeiska unionens råd i ett särskilt fall beslutar det, ska valet i stället hållas , maj eller juli valåret. Vid omval till be- Vid omval till be- som ska vara valdag. som ska vara valdag. till landstings- och kommun- till landstings- och kommunfull- valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som ska dag som ska vara valdag. Ett omval ska hållas det kan ske och senast efter beslut om omval. Vid extra val enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 5 kap. 10 § kommunallagen (2017:725) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med den centrala valmyndigheten och , vilken dag som ska vara valdag. Ett parti som vill anmäla samtliga sina kandidater för ett visst val ska skriftligen göra detta hos den centrala valmyndigheten eller, i den utsträckning som regeringen bestämmer, länsstyrelsen.Tillsammans med anmälan ska partiet lämna en egenhändigt undertecknad förklaring från varje kandidat att han eller hon samtycker till anmälan.En anmälan av kandidater för ett visst val och en kandidats samtycke till anmälan gäller även för ett omval i det valet. Ett parti får dock ändra en anmälan som har gjorts enligt första stycket. Ett parti som vill registrera sin Ett parti som vill registrera sin beteckning skall skriftligen anmäla beteckning ska skriftligen anmäla detta hos den centrala val- detta hos den centrala val- skall hållas, gäller registreringen från och med det valet. Om det är fråga om ett annat slag av val än ordinarie val till , ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige eller val till , skall en anmälan i stället göras senast efter det att beslutet om valdag har meddelats för att registreringen skall gälla från och med det valet. Om anmälan görs det år då ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige eller val till ska hållas, gäller registreringen från och med det valet. Om det är fråga om ett extra val ska en anmälan i stället göras senast efter det att beslutet om valdag har meddelats för att registreringen ska gälla från och med det valet. 9 § Ett parti som vill anmäla samtliga sina kandidater för ett visst val skall skriftligen göra detta hos den centrala valmyndigheten eller, i den utsträckning som regeringen bestämmer, . Tillsammans med anmälan skall partiet lämna en egenhändigt undertecknad förklaring från varje kandidat att han eller hon samtycker till anmälan. En anmälan om deltagande i val gäller även för omval i det val som Ett parti som inte har deltagit i ett val kan inte göra en särskild anmälan om deltagande i ett omval i det valet. En anmälan om deltagande i val En anmälan om deltagande i val ska göras senast före ska göras senast före valdagen i det val som anmälan valdagen i det val som anmälan Vid extra val och omval ska Vid extra val ska dock en dock en anmälan som kommer in anmälan som kommer in senare senare godtas, om den kommer in godtas, om den kommer in inom inom från beslutet om en vecka från beslutet om valdag. Den som kandiderar för ett parti Den som kandiderar för ett parti som anmält sitt deltagande i ett val som har anmält sitt deltagande i ett ska skriftligen ha samtyckt till val ska skriftligen ha samtyckt till ska ges in till den centrala ska ges in till den centrala fredagen före valdagen. fredagen före valdagen. En förklaring som avses i 9 § andra stycket ska anses som ett samtycke till kandidaturen enligt första stycket för det parti förklaringen avser. Ett samtycke till kandidaturen för ett parti i ett val gäller även för ett omval i det valet. skall biträda vid val genom att de lantbrevbärare som är anställda av bolaget skall vara bud enligt bestämmelserna i 7 kap. Vid val som inte gäller hela landet får den centrala valmyndigheten begränsa Posten AB:s skyldighet enligt första stycket. 1Senaste lydelse 2014:1384. 2Senaste lydelse 2014:1384. 3Senaste lydelse 2014:1384. 4Paragrafen fick sin nuvarande beteckning genom 2014:301. enligt första stycket. Vid omval ska det i de kommuner som valet gäller finnas röst- ningslokaler enligt 22 §. I övriga kommuner ska det finnas minst en röstningslokal enligt 22 § som ger väljarna goda möjligheter att rösta. Kommuner som avses i andra stycket ska senast efter ett beslut om omval meddela den den centrala valmyndigheten var centrala valmyndigheten var och och när röstning inom kommunen när röstning inom kommunen kan Den centrala valmyndigheten ska upprätta ett röstkort för varje väljare. För väljare som inte har någon känd adress eller som inte är folkbokförda här i landet ska det upprättas röstkort bara om de begär det. Röstkort som avses i första Röstkort som avses i första stycket ska skickas ut i så god tid stycket ska skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna att de kan beräknas vara väljarna till handa dagar före Vid extra val och omval ska röstkorten i stället skickas ut i så god tid att de kan beräknas dagar före valdagen. För varje väljare som inte är För varje väljare som inte är folkbokförd här i landet ska den folkbokförd här i landet ska den centrala valmyndigheten upprätta ett centrala valmyndigheten upprätta ett ska skickas till väljarna senast 50 dagar före valdagen. val och omval ska röstkorten i stället skickas så snart det är möjligt sedan det har beslutats vilken dag som ska vara valdag. Väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får lämna sina valsedlar där genom bud. Dessutom får följande väljare budrösta: 5Senaste lydelse 2014:301. 6Senaste lydelse 2008:1276. 7Senaste lydelse 2014:301. Om det inte finns några hinder mot att ta emot valkuvert, ska röstmottagarna, i väljarens eller budets närvaro, lägga kuverten i valurnan för de val valsedlarna gäller och markera detta i röstlängden. Valkuvert som har tagits emot med stöd av 8 kap. 7 a § läggs i valurnan utan att väljaren är närvarande.I röstlängden ska det anges hur väljarens eller budets identitet har kontrollerats. 1. väljare som betjänas av Prop. Posten AB:s lantbrevbärare, i den Postnord Group AB:s lantbrev- bärare, i den utsträckning som 3 kap. 7 §, följer av 3 kap. 7 §, 2.väljare som är intagna i häkte, 3.väljare som är intagna i kriminalvårdsanstalt och av säkerhetsskäl inte kan rösta i samma röstningslokal som andra intagna på anstalten. Budröster ska lämnas i ytterkuvert för budröst. Följande personer får vara bud: 1.väljarens make eller sambo och väljarens, makens eller sambons barn, barnbarn, föräldrar eller syskon, 2.de som yrkesmässigt eller på liknande sätt ger väljaren vård eller som annars brukar hjälpa väljaren i personliga angelägenheter, 3. lantbrevbärare anställda av 3. lantbrevbärare anställda av 4. anställda vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt. Ett bud ska ha fyllt . Om det inte finns några hinder mot att ta emot valkuvert, skall röstmottagarna, i väljarens eller budets närvaro, lägga kuverten i valurnan för de val valsedlarna gäller och markera detta i röstlängden. Valkuvert som har tagits emot med stöd av 4 § läggs i valurnan utan att väljaren är närvarande. I röstlängden skall det anges hur väljarens eller budets identitet har kontrollerats. Om en ersättare i landstings- Om en ersättare i landstings- fullmäktige har utsetts till ordi- fullmäktige har utsetts till ordi- narie ledamot eller avgått som narie ledamot, blivit invald i en ersättare av någon annan orsak, annan valkrets efter ett omval där skall på anmälan av eller avgått som ersättare av någon fullmäktiges ordförande göra nya annan orsak, ska på beräkningar och utse ytterligare en anmälan av fullmäktiges ordfö- ersättare för varje ledamot som rande göra nya beräkningar och 8 Senaste lydelse 2014:301. I de fall antalet ersättare också efter det att ersättare har avgått uppgår till minst det antal som fullmäktige bestämt, ska en ny ersättare utses bara om ledamoten i annat fall skulle komma att sakna ersättare som utsetts för henne eller honom.Ersättare för en annan ledamot som har utsetts i stället för en ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit ersättare för den avgångna ledamoten.Vid beräkningen ska 16 § tillämpas. Kan någon ersättare inte utses enligt första stycket, utses ingen ersättare. Ersättare för en annan ledamot som utsetts i stället för en ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit ersättare för den avgångna ledamoten. Vid beräkningen skall samma beräkning som vid utseende av ersättare inte utses enligt första stycket, utses ingen ersättare. utse ytterligare en ersättare för varje ledamot som berörs. Ersättare för en annan ledamot som har utsetts i stället för en ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit ersättare för den avgångna ledamoten. Vid beräkningen ska samma beräkning tillämpas som när ersättare utses. Kan någon ersättare inte utses enligt första stycket, utses ingen ersättare. 23 §9 Om en ersättare i kommun- fullmäktige har utsetts till ordinarie ledamot eller avgått som ersättare av någon annan orsak, ska på anmälan av fullmäktiges ordförande göra nya uträkningar och fastställa ytterligare en ersättare för varje ledamot som berörs. I de fall antalet ersättare också efter det att ersättare avgått uppgår till minst det antal som fullmäktige bestämt, ska en ny ersättare utses bara om ledamoten i annat fall skulle komma att sakna ersättare som utsetts för henne eller honom. Ersättare för en annan ledamot som utsetts i stället för en ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit ersättare för den avgångna ledamoten. Vid uträkningen ska 16 § tillämpas. Kan någon ersättare inte utses enligt första stycket, utses ingen ersättare. 9 Senaste lydelse 2008:1276. möter och ersättare, skall valresultatet tillkännages genom att det kungörs i Post- och . Därmed är valet avslutat. Det skall också kungöras i Post- och , när nya ledamöter och ersättare utsetts enligt 18–20 och 24 §§. möter och ersättare, ska val- Prop. 2017/18:38 resultatet kungöras genom att det anslås på myndighetens fysiska anslagstavla och publiceras på myndighetens webbplats. Därmed är valet avslutat. På samma sätt ska det kungöras när nya ledamöter och ersättare har utsetts enligt 18–20 och 24 §§. I fråga om kungörandet tillämpas lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. 5 § Ett överklagande ges in till den myndighet som har meddelat det överklagade beslutet (beslutsmyndigheten). Ett överklagande ska ha kommit Ett överklagande ska ha kommit in till beslutsmyndigheten eller, när det gäller ett överklagande av beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4, till Valprövnings- 1.i ett ärende som avses i 3 § 1 samt 3 a och b: senast från det överklagade beslutet kungjordes eller, om beslutet inte har kungjorts, från den dag klaganden fick del av beslutet, 2.i ett ärende som avses i 3 § 2: före valdagen, 3.i ett ärende som avses i 3 § 3 c: senast från den dag klaganden fick del av beslutet, 4.i ett ärende som avses i 3 § 3 d: senast inom från det överklagade beslutet kungjordes eller, om beslutet inte har kungjorts, inom från den dag klaganden fick del av beslutet, 5.i ett ärende som avses i 3 § 4: tidigast dagen efter valdagen och senast efter det att valet avslutades eller, om överklagandet 10 Senaste lydelse 2014:1384. I fråga om kungörandet tillämpas lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m.Beslutsmyndigheten ska skyndsamt till överlämna de överklaganden av beslut om att utse nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 18– 24 §§ som har kommit in till beslutsmyndigheten.Om ett överklagande som ska ges in till beslutsmyndigheten har kommit in till inom överklagandetiden, ska det tas upp till prövning även om skrivelsen med överklagandet inte har kommit till beslutsmyndigheten i tid.Om ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4 har kommit in till beslutsmyndigheten inom överklagandetiden, ska det tas upp till prövning även om skrivelsen med överklagandet inte har kommit till . 2017/18:38 gäller beslut om att utse nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 18– 24 §§, efter det att sammanräkningen avslutades. Det är som avgör om överklagandet har kommit in i rätt tid. 7 § Om ett överklagande kommit in till inom överklagandetiden, skall det tas upp till prövning även om skrivelsen med överklagandet inte kommit till beslutsmyndigheten . 8 § I de ärenden som avses i 3 § 4 skall beslutsmyndigheten möjligt efter att tiden för överklagande gått ut på en gång kungöra samtliga överklaganden och lämna dessa till . 1. i Post- och 2. i ortstidning inom I kungörelsen skall en viss kort om det vid förberedande och genomförande av valet som en myndighet svarar för har förekommit någon avvikelse från föreskriven ordning, eller2. om någon har hindrat röstningen, förvanskat lämnade röster eller otillbörligen verkat vid valet på något annat sätt.Om rättelse kan åstadkommas genom förnyad sammanräkning eller någon annan sådan mindre ingripande åtgärd, ska nämnden i stället uppdra åt beslutsmyndigheten att vidta en sådan rättelse.Rättelse enligt första eller andra stycket ska ske bara om det med fog kan antas att vad som förekommit har inverkat på valutgången.Ett omval till , eller kommunfullmäktige avser endast det antal fasta mandat och utjämningsmandat som tilldelades den eller de valkretsar som är berörda vid det upphävda valet. tid anges inom vilken den som vill yttra sig över överklagandena skall ha gjort det till . skyndsamt till yttra sig över överklagandena. Bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om omprövning av beslut skall inte tillämpas. ska skyndsamt till yttra sig över de överklaganden som den överlämnar till nämnden. upphäva ett val i den omfattning som det behövs och förordna om omval i den berörda valkretsen 1.om det vid förberedande och genomförande av valet som en myndighet svarar för förekommit avvikelse från föreskriven ordning, eller 2.om någon hindrat röstningen, förvanskat lämnade röster eller otillbörligen verkat vid valet på något annat sätt. Kan rättelse åstadkommas genom förnyad sammanräkning eller någon annan sådan mindre ingripande åtgärd, skall nämnden istället uppdra åt beslutsmyndigheten att vidta en sådan rättelse. Rättelse enligt första eller andra stycket skall ske bara om det med fog kan antas att vad som förekommit har inverkat på valutgången. Ett omval till eller avser endast det antal fasta mandat och utjämningsmandat som tilldelades den berörda valkretsen vid det upphävda valet. I fråga om beslut som får överklagas enligt detta kapitel tillämpas inte bestämmelserna i 27 (1986:223). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången inför och vid ordinarie val till , och kommunfullmäktige 2018. Förslag till lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369) Härigenom föreskrivs att 16 § folkomröstningslagen (1979:369) ska ha Talan mot beslut, varigenom Ett beslut av den centrala utgången av folkomröstning, förs om sådan talan tillämpas bestäm- I fråga om ett sådant i 15 kap. 5 §, överklagande tillämpas de be- stycket 4 och andra stycket samt 7 och 8 §§ vallagen (2005:837) vad avser överklaganden av riksdagsval samt 11 och 12 §§ samma kapitel. och 8 § vallagen (2005:837) som avser överklaganden av utgången Talan får föras av den som Ett beslut enligt första stycket enligt röstlängd var röstberättigad vid folkomröstningen samt av den som enligt beslut som sägs i 5 kap. var röstberättigad vid folkom- Talan får också föras av 2. den som enligt ett beslut som ett parti eller en kampanjkommitté som har verkat för något av de utesluten från rösträtt, och kommitté som har verkat för något av de förslag som omröstningen Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2005:840. Ärendet och dess beredning bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över hur omval ska kunna genomföras snabbare än och hur kraven kan skärpas på sättet att tillhandahålla valsedlar i anslutning till ett röstmottagningsställe. Regeringen beslutade om direktiv för utredningen (dir. 2015:104). Till stöd för utredaren inrättades en referensgrupp med representanter för riksdagspartierna. Utredningen, som antog namnet vallagsutredning (Ju 2015:12), överlämnade betänkandet Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten (SOU 2016:71). I denna proposition behandlas de förslag som lämnas i betänkandet. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Ju2016/07760/L6). har gett regeringen till känna att regeringen bör lägga fram förslag till åtgärder i syfte att personer med synnedsättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon (bet. 2015/16:KU14 punkt 4, rskr. 2015/16:205). Vidare har gett regeringen till känna att regeringen bör vidta åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar (bet. 2016/17:KU22 punkt 5, rskr. 2016/17:200). Dessa frågor behandlas i avsnitten 4.6 och 5. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter och förslag behandlas och bemöts i avsnitten 4.2, 4.5, 4.8, 4.10 och i författningskommentaren. Regeringen följer i huvudsak Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Sammanlagt sex kommuner har hållit omval till kommunfullmäktige sedan inrättades 1975 i samband med författningsreform. Det har hållits omval till . Omval till har aldrig hållits. Omval till kommunfullmäktige har gällt valet i , valen i och Åre kommuner 1985, valet i kommun 2002, valet i kommun och valet i år Omval till har hållits efter valet i Prop. 2017/18:38 . I samtliga fall har omval hållits eller under tidig sommar året efter ordinarie valår. När det gäller senare års omval beslutade att de fastställda valresultaten skulle upphävas avseende val till i och till kommunfullmäktige i kommun. beslutade om omval i samtliga valkretsar i . För kommun beslutade nämnden om omval i endast en av flera valkretsar inom kommunen. Även allmänna val beslutades om omval. Det gällde valet till kommunfullmäktige i kommun. Det omvalsbeslutet fattades och omvalet hölls . I debatten efter omvalen 2011 framfördes att t.ex. omvalet till i framstod mer som ett extra val än som ett omval på grund av att det saknades beredskap för en omvalssituation i egentlig mening. I enlighet med gällande regelverk togs en ny röstlängd fram. Det innebar t.ex. att en del personer som varit röstberättigade inte längre hade rätt att rösta i omvalet eftersom de flyttat från . Vidare blev inflyttade till regionen och väljare som hade fyllt men som inte haft rösträtt röstberättigade i omvalet. Den fria nomineringsrätten fick till följd att partier som inte ställt upp i det ordinarie valet gavs möjlighet att delta i omvalet. Med nya partier, nya väljare och ett val genomfört under andra förutsättningar och efter det ordinarie valet hävdades i debatten att det var svårt att betrakta omvalet som ett omval i egentlig mening (Omstritt omval, bokserie 55, och , red., s. 11). 4.1.2Riksdagens tillkännagivande i frågan har som sin mening gett regeringen till känna vad anfört i betänkandet Snabbare omval (bet. 2012/13:KU13) om att i ett lämpligt sammanhang låta utreda dels ändrade förutsättningar för omval så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, dels en i författning bestämd tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt (rskr. 2012/13:140). pekar i betänkandet bl.a. på att en tidsfrist för när ett omval senast ska genomföras efter beslut om omval kan bidra till att öka förutsättningarna för snabbare omval . En sådan frist bör enligt utskottet vara så kort som det är praktiskt möjligt. Utskottet framhåller i betänkandet vidare att med förutsättningar som är i princip desamma som för det ordinarie valet, t.ex. med samma röstlängd, valsedlar, partier och kandidater, förbättras möjligheterna att snabbt genomföra omval. Detta bedöms ha betydelse för längden på en författningsreglerad tidsfrist för omval.