prop · H403140 · 2017-06-20 00:00:00 — Islutetav2016hadeSwedfundgenomfört64investeringariföretagochfonderi28länder, varavmeränhälfteniAfrika.Totaltkontrakteratbeloppuppgicktill4miljarderkronor. ansvarar för biståndsbudgeten och kapitaltillskott som gårtillökadeinvesteringar.För2016fickSwedfundettkapitaltillskottom400miljonerkronor som möjliggör för bolaget att ytterligare bidra till fattigdomsminskning genom hållbara företag och ökad sysselsättning. H Å L L B A R H E T S M Å L Strategiska mål för hållbart företagande Utgångspunkten för hållbart företagande är att företag ska driva sin verksamhet på ett sätt som gynnar en hållbar utveckling. Det ska uppnås genom att balansera och förena ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Bolagen med statligt ägande ska agera föredömligt och integrera hållbarhetsperspektiv i verksamheten genom att styrelsen fastställer strategiska mål. Ägaren följer upp bolagens arbete genom en hållbarhetsanalys. Staten som ägare har en hög ambitionsnivå för hållbart före tagande. Utgångspunkten är att bolagen med statligt ägande genom sina affärsmodeller ska bidra till värdeskapande på ett sätt som gynnar en långsiktigt hållbar utveckling. Det inne bär att bolagen ska minimera risker för negativ påverkan av sina verksamheter men också ta tillvara möjligheter till hållbart värdeskapande och nya innovativa affärsmodeller. Bolagen med statligt ägande ska agera föredömligt inom hållbart företagande. Ett föredömligt agerande innefattar ett strategiskt arbete, transparent agerande och samarbete med intressenter som affärspartners, kunder, leverantörer och andra. Vägledande i detta arbete är internationella riktlinjer och även Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveckling. Genom att arbeta för efterlevnad av inter nationella riktlinjer såsom Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinationella företag arbetar bolagen för att aktivt identifiera risker och negativ påverkan samt att etablera rutiner och processer för att minska denna. Agenda 2030 är en gemensam agenda för världens länder med 17 globala mål för en hållbar utveckling som gäller . Alla samhällets aktörer är viktiga i genomförandet av Agenda 2030 och näringslivet har en central roll. Det innefattar även bolagen med statligt ägande som ska analysera målen för att identifiera vilka mål de genom sin verksamhet påverkar och kan bidra till. Läs mer om agenda 2030 och den nya ägarpolicyn på sidan 15. Regeringen menar att ett proaktivt och integrerat håll barhetsarbete bidrar positivt till bolagens utveckling. Det är styrelsens ansvar att integrera hållbart företagande i bolagets ”Best practise” inom Bolagets och styrelsens arbete med hållbart företagande är en separat process ägaren skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbar värdeutvecklingförbolagen.Detfinnshögtställdakravpåatt verksamhetenibolagenbedrivsmedgodeffektivitet,attbolagenhar finansiellaförutsättningarattfullföljasinaplanerochattdebedriver sinaaffärerpåetthållbartsätt.Somhållbarhetsanalysen visadehar etablerat en god plattform för ana lysochhanteringavhållbarhetsriskerinyaochbefintligainvesteringar. Ägaren vill nu att ökar fokus på den egna verksamhetens finansiellariskerochattbolagetbedrivssåeffektivtsommöjligt. Det har varit utmanande år för bolaget där de nuvarande ekonomiska målen inte har uppnåtts. Att säkerställa ekonomisk bärkraftighet i bolagets verksamhet likt i de investeringar som genomförs är grunden till att säkerställa långsiktiga och hållbara utvecklingseffekter .DåSwedfundbefinnersigienövergångsfas,från att vända det negativa resultatet till att vara långsik tigt kostnadstäckande och lönsamt, fastställdes mål som är tidsbe stämda och mer kortsiktiga samt säkerställer att bolaget bedrivs på ettaffärsmässigtsätt,ilinjemedbolagetsuppdrag. nya ekonomiska mål, uppdragsmål och ägaranvisning beslutades påenextrabolagsstämmaidecember2016. De nya ekonomiska målen och uppdragsmålen redovisas i VERK SAMHETSBER ÄT TELSEFÖRBOL AGMEDSTATLIGTÄGANDE2016 H Å L L B A R H E T S M Å L Det innebär att bolaget ska utgå från sin affär och, i förekommande fall, sitt särskilt beslutade samhällsupp drag i fastställandet av mål och strategier för att nå dessa mål. Uppföljning av de strategiska mål för hållbart företagande som fastställts av bolagsstyrelserna är en del av bolagsförvaltningens arbete. Regeringen har definierat ett antal kvalitetskrav för de strategiska målen för hållbart företagande. De ska vara: •få och övergripande, •relevanta för bolagets affärsverksamhet och hållbarhets utmaningar, •relevanta för bolagets särskilt beslutade samhällsuppdrag (när samhällsuppdrag finns), •långsiktiga och utmanande, •uppföljningsbara (behöver inte vara kvantifierbara), samt •tydliga och enkla att kommunicera. Uppföljning med hjälp av hållbarhetsanalys gör bolagsspecifika hållbarhets analyser för att utvärdera bolagens arbete med hållbart före tagande. Hållbarhetsanalysen utgår från en bred omvärldsanalys som beaktar globala trender, risker och möjligheter kopplade till den värdekedja bolaget verkar i. Resultatet från hållbarhetsanalysen bidrar med kunskap till ägaren och har flera användningsområden, dels ligger det till grund för det aktiva ägandet i form av styrelsenominerings processen, dels ligger det till grund för dialogen mellan ägaren och bolaget, vilket ger förutsättningar för en långsiktig och kon sekvent styrning av bolagen. Hållbarhetsanalysen är också en viktig del i processen att ta fram ekonomiska mål och uppdrags mål eftersom den minskar risken för målkonflikter. Bolagen med statligt ägande ska agera ansvarsfullt och arbeta aktivt för att följa internationella riktlinjer om miljöhänsyn, mänskligarättigheter,arbetsvillkor,antikorruptionochaffärsetik. FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättig- fattigdomen och hungern överallt; Principen ”Skydda, res att bekämpa ojämlikheter inom pektera, åtgärda” har tagits fram och mellan länder; att bygga fred dationer från regeringar till för att klargöra staters respek liga, rättvisa och inkluderande multinationella företag för hur ativ som bygger på tive företags ansvar i förhållande samhällen; att skydda de mänsk till skyddet och främjandet av de liga rättigheterna och främja jäm ansvarsfullt oavsett var företagen De är en del av ter, arbetsrätt, miljö och antikor tag har ett ansvar för att respek egenmakt; att säkerställa ett ruption som formulerats utifrån tera dessa rättigheter i sitt före varaktigt skydd för planeten och tagande och att verka för att de nella företag som förhandlades som ansluter sig till Global Com inte medverkar till att mänskliga pact arbetar för att integrera prin ciperna i sina egna verksamheter. universella, integrerade och odel de länder som har anslutit sig bara och balanserar de tre dimen till riktlinjerna gör en bindande medlemmar stadigt ökat varav sionerna av hållbar utveckling: utfästelse om att tillämpa dessa. merparten är företag. den ekonomiska, den sociala och med statligt ägande har anslutit der har en rad ickeOECD länder sig till Global Compact. ”Närjagtillträddesomordförandevidstämmaniapril2016,vardetsomordförandeför en delvis ny styrelse och min ambition var att utifrån hur det har varit tidigare driva ett förändringsarbete. Min uppfattning var att störst fokus länge legat på de två första av investeringsfundament, samhällsutveckling och hållbarhet, medan det krävdes förändringar huvudsakligen vad gällde det tredje fundamentet, bärkraftighet. blev på något vis en symbol, som hjälpte mig att öka medvetenheten kring denfinansiellabärkraftenivårainvesteringarochvåreffektivitetiorganisationen.Någon har sagt att bara det som kan mätas kan förbättras och målprojektet hjälpte mig också att förtydliga och mäta ett förändrings och förbättringsarbete.” VERK SAMHETSBER ÄT TELSEFÖRBOL AGMEDSTATLIGTÄGANDE2016 U P P D R A G S M Å L Flera av bolagen med statligt ägande har av särskilt beslutade samhällsuppdrag. För dessa bolag fastställer ägaren uppdragsmål för att kunna mäta och följa upp att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Uppdragsmålen tas fram av ägaren i dialog med bolaget. Uppdragsmål tas fram för statligt ägda bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Ett särskilt beslutat samhällsupp drag föreligger när ett bolag har ett uppdrag beslutat av riks dagen att bedriva verksamhet som helt eller delvis syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. Bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag bidrar bland annat till kulturella värden, mer hållbar konsumtion, forskning och utveckling, läkemedelsförsörjning, kapitalförsörjning och upprätthållande av infrastruktur. Genom sina verksamheter bidrar bolagen ofta till ekonomisk nytta i andra sektorer än sin egen. Systembolagets syfte är exempelvis att bidra till förbättrad folkhälsa genom att begränsa alkoholens skadeverkningar. Det bidrar i sin tur till lägre kost nader för vård och omsorg. Ett annat exempel är partner och SEK som genom sina verksamheter stöttar företag och entreprenörer inom olika sektorer i deras expansion i och utomlands. De bidrar på så vis till ökad konkurrenskraft och sysselsättning vilket är bra för samhället i stort. Uppdragsmål tas fram av ägaren i dialog med bolaget. Det sker ofta i en integrerad process för att undvika målkonflikt med exempelvis ekonomiska mål och för att undvika marknadssned vridande korssubventionering. Uppdragsmål läggs fram och beslutas av ägaren på bolagsstämman. fastställdes uppdragsmål för , läs mer på sidorna 20–23. Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är att •säkerställa att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl, •tydliggöra kostnaden för utförandet av de särskilt beslutade samhällsuppdragen, •möjliggöra uppföljning och rapportering till och andra intressenter, samt •klargöra förutsättningarna för de ekonomiska målen. uppdraget ska utföras. bolaget ska göra. syftet och beskriver hur uppdraget (enligt till exempel propositioner (enligt bolagsordning och/eller (t.ex. mål för beläggningsgrad, mått inom bolagets kontroll) Beaktas i processen för att fastställa ekonomiska mål Metoden för framtagande av uppdragsmål har en struk turerad process för att ta fram uppdragsmål för bolag med statligt ägande. Den kan sum merasitresteg:(1)definieravarföruppdraget ska utföras, det vill säga syftet eller samhäll snyttan,(2)definieravadbolagetskagöra,det villsägauppdraget,och(3)fastställuppdrags mål som speglar syftet och hur uppdraget ska utföras. I bolagsordningens verksamhetsbeskriv ning framgår ofta vad det särskilt beslutade samhällsuppdraget är, men inte alltid dess samhällsnytta. Innan uppdragsmålen formu leras måste därför samhällsnyttan först klar göras. Samhällsnyttan eller syftet med det särskilt beslutade samhällsuppdraget är ofta beskrivet i den proposition som utgör under lagförriksdagensbeslut.Iblandfinnsdetflera propositioner och utskottsbetänkanden att gå igenom för att fastställa samhällsnyttan. Enhetliga uppdragsmål tas fram genom att definierakategorierförolikatyperavsyften För dessa kategorier tas standardmål fram. Ett exempel är inom infra struktur, där standardmålen utgörs av måtten beläggningsgrad och kvalitetsindex. Ju högre beläggningsgrad desto större nytta ger infra strukturen, medan kvalitetsindex används för att mäta användarens uppfattade nytta. bolag som verkar utan konkurrens är kvalitets och kundmätningar särskilt viktiga eftersom detintefinnsnågotnaturligtomvandlings tryckpåbolagetattverkamereffektivt. VERK SAMHETSBER ÄT TELSEFÖRBOL AGMEDSTATLIGTÄGANDE2016 U P P D R A G S M Å L Uppdragsmål i relation till ekonomiska mål Det finns ingen motsättning mellan särskilt beslutade samhälls uppdrag och ekonomisk effektivitet. Statens ambition som ägare är att uppdraget ska utföras väl och på ett så effektivt sätt som möjligt. Däremot kan uppdragsmål och ekonomiska mål påverka varandra, varför det är viktigt att de fastställs i en integrerad process. Utförandet av det särskilt beslutade samhällsuppdraget kan till exempel vara förknippat med en kostnad, vilket påverkar bolagets ekonomiska resultat. De ekonomiska målen sätts med hänsyn tagen till kostnaden för det särskilt beslutade samhälls uppdraget. Det särskilt beslutade samhällsuppdraget kan även vara kopplat till bolagets risk och bedömningen av vad som är en lämplig kapitalstruktur. Tolkningen av det särskilt beslutade sam hällsuppdraget och fastställandet av uppdragsmålen har betydelse för bolagets ekonomiska förutsättningar och vilka ekonomiska mål som kan sättas. Vissa av bolagen med särskilt beslutade sam hällsuppdrag får anslag från statens budget. Kostnadsberäk ningen för de särskilt beslutade samhällsuppdragen underlättar för regering och riksdag att prioritera hur skattebetalarnas pengar ska användas. Uppföljning av uppdragsmålen sker löpande och utgör en stående punkt vid de regelbundna ägardialogerna mellan företrädare för ägaren och bolaget. Om bolaget skulle få väsentligt förändrade förutsättningar kan uppdragsmålen ses över och ändras. Vad är ett särskilt beslutat samhällsuppdrag? Ett särskilt beslutat samhällsuppdrag föreligger när ett bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som heltellerdelvissyftartillattgenereraandraeffekteränekonomisk avkastning för ägaren. verksamhet ska främja jämställdhetsutveckling. VERK SAMHETSBER ÄT TELSEFÖRBOL AGMEDSTATLIGTÄGANDE2016 M Å L U P P F Ö L J N I N G Måluppföljning är ett viktigt redskap i statens aktiva förvaltning. Genom att regelbundet jämföra bolagens prestation mot fastställda mål kan staten som ägare utvärdera och bidra till bolagens utveckling. Uppföljning sker i ägardialogen mellan staten som ägare och bolagens styrelseordförande och ledning. Ekonomiska mål – Mål och utfall Avkastning eget kapital, om inget annat anges om inget annan anges om inget annat anges %, om inget annat anges 0,6–0,93 0,5–1,03 0,3–0,53 0,3–0,63 1,0–1,53 1)Avkastningpåoperativtkapitalexklusivevärdeförändringar.2)Rörelsemarginal.3)Skuldsättningsgrad,%ellerggr.4)Andelavåretsresultatjusteratförresultatochskatthänförligt tillpensionstillgångarochpensionsförpliktelser.5)EBITDAmarginal.6)Avkastningpåoperativtkapital.7)EBTmarginal.8)Finansiellberedskap:likvidamedelsamtoutnyttjadekredit faciliteter/fasta kostnader. 9) Avkastning på eget kapital, baserat på resultat efter skatt efter återläggning av värdeförändringar och uppskjuten skatt. 10) Direktavkastning 11) Eget kapitalskauppgåtillminst10–15miljonerkronor.12)EBIToavsettredovisningsstandardskavarapositivt,utfallimiljonerkronor.13)Solidkreditvärderingpålångsiktochutdelning omminst2kronorperaktie.14)Avkastningpåsysselsattkapital. Avkastning eget kapital, om inget annat anges om inget annat anges 15)Totalkapitalrelationochkärnprimärkapitalrelationskaundernormalaförhållandenuppgåtillminst1,5procentenheteröverFinansinspektionenskommuniceradekapitalkrav: 18,3–20,3procent.16)Totalkapitalrelationskaundernormalaförhållandenuppgåtillmellan1och3procentenheteröverFinansinspektionenskommuniceradekapitalkrav:18,3–20,3procent. M Å L U P P F Ö L J N I N G ansvarar för att fastställa strategiska mål för ett hållbart företagande. Målen ska vara relevanta för bolagens affärs verksamhet och hållbarhetsutmaningar. Mål och utfall för res pektive bolag presenteras i bolagsöversikterna på sidorna 35–85. Övergripande för bolagen med statligt ägande är att de ska ha en jämn könsfördelning i bolagsstyrelserna. Andelen kvin nor respektive män ska vara i den statliga bolagsportföljen (hel och delägda bolag). De stämmovalda styrel seledamöterna i den statliga bolagsportföljen (aktiebolag med säte i ) utgjordes av kvinnor och män per . Det kan jämföras med de börsnoterade bolagens styrelser kvinnor och män.1 Jämställdheten i respektive bolags styrelse ska följa ”trappan” som anger hur många ledamöter av vartdera könet en styrelse Könsfördelning hel- och delägda bolag – ordförande, % med ett visst antal ledamöter ska innehålla. (Läs mer om styrel sens sammansättning på sidan 97.) I 41 av 44 bolag med statligt ägande som ingår i statistiken uppnåddes en balanserad köns fördelning. I tre av 44 bolag uppnåddes inte målsättningen. I två av dessa bolag var det övervikt av män och i ett av dessa bolag var det övervikt av kvinnor. Andelen kvinnor som är styrelseordförande i de av staten hel och delägda bolagen har ökat från 2017, vilket kan jämföras hos börsbolagen.1 Uppdragsmål syftar till att tydliggöra bolagens samhällsupp drag. Samhällsuppdrag, uppdragsmål och utfall presenteras i bolagsöversikterna på sidorna 35–85. 1) Andra APfondens Kvinnoindex Könsfördelning helägda bolag – ordförande, % Könsfördelning hel- och delägda bolag – ordförande och ledamöter, % Könsfördelning helägda bolag – ordförande och ledamöter, % 1)Andelkvinnorsomordförandeibörsbolagen. Könsfördelning – VD och ledningsgrupp1 Kvinnor (K), Män (M) 1)Vidårsskiftetfanns49bolag.UtvärderingenomfattarejSwedenHouseochEUROFIMA.2)LedningsgruppenexklusiveVD. Könsfördelning – ledamöter utsedda av bolagsstämman Kvinnor (K), Män (M) Hel- och delägda bolag Summa ordförande och leda- möter utsedda av bolagsstämman Summa ordförande och ledamöter Beräkningen omfattar aktiebolag med säte i . Redovisningen omfattar ej EUROFIMA, , och . F N : s V Ä G L E D A N D E P R I N C I P E R F Ö R F Ö R E TA G O C H M Ä N S K L I G A R ÄT T I G H E T E R Med mänskliga rättigheter i fokus Somettlediattfullgörasittansvarsombolagsägareinkluderadestatenunder2012FN:svägledande principerförföretagochmänskligarättigheteristatensägarpolicy.Idennyaägarpolicynför2017 underströks ytterligare att det för staten som ägare är av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetarförrespektförmänskligarättigheter.Undervåren2017genomfördesenundersökningav hur väl bolagen med statligt ägande kommunicerar sitt arbete med mänskliga rättigheter. har genomfört ett antal workshops tillsammans med de statligt ägda bolagen med fokus på att höja kunskapen kring FN:s principer för före tag och mänskliga rättigheter och underlätta kunskapsöver föring mellan bolagen i portföljen. Mänskliga rättigheter har även fått ett större utrymme i ägarens uppföljning av bolagens arbete. Öppen och professionell informationsgivning i bolagen är ett viktigt krav från regeringen. FN:s riktlinjer ställer också krav på att bolagen ska redovisa hur de arbetar för att respektera mänskliga rättigheter. För att undersöka hur väl bolagen lever upp till transparens kraven genomförde en extern organisation , på uppdrag av förvaltningsorganisationen, en analys av hur väl bolagen redovisar och kommunicerar sitt arbete enligt FN:s vägledande principer. Analysmetoden bygger på Corporate Human Rights Benchmark, en ny metod framtagen av inves terare för att bedöma transparensen i stora börsnoterade bolag verksamma i branscher med hög risk för kränkningar av mänskliga rättigheter. Metoden har justerats och bygger på 44 indikatorer fördelade över sex områden. Ett lågt resultat behöver inte innebära avsaknad av arbete för mänskliga rättig heter utan kan vara ett resultat av att företaget inte tillräckligt väl redovisar sitt arbete publikt. En knapp majoritet av bolagen med statligt ägande återfinns på de två första stegen på CHRB:s resultattrappa, resterande 19 bolag befinner sig på nivå tre eller fyra. följen är diversifierad med bolag i olika sektorer och med väsent ligt olika storlek och riskbild. Principerna lägger fast att alla bolag ska respektera mänskliga rättigheter fullt ut, men tillägger också att små och medelstora företag kan ha sämre möjligheter och mer informella processer och ledningsstrukturer än större företag. Bolagens respektive riktlinjer och processer kommer således att skilja sig åt. Syftet med studien har inte varit att jäm föra den statliga bolagsportföljen med andra bolag, utan att få ett bra underlag för att bolagen med statligt ägande ska kunna fort sätta stärka sitt arbete med mänskliga rättigheter. Men som en jämförelse kan nämnas att i den studie som CHRB genomförde – den enda – på världens 100 största företag inom hög risksektorerna gruv, textil, och jordbrukssektorerna ligger en majoritet av bolagen i de undersökta sektorerna på nivå ett, två eller tre. Totalt finns tio steg i CHRB:s trappa och de bästa bola gen i studien av högriskindustrier nådde inte längre än till steg sju. Den sammantagna bilden utifrån publikt tillgänglig infor mation är att flertalet bolag påbörjat ett arbete för att integrera respekt för mänskliga rättigheter i sina policyer och processer, men att det finns möjlighet att fortsätta att fördjupa sitt arbete och förtydliga sin kommunikation kring frågan. Analysen visar att en majoritet av bolagen har en god kommunikation kring åtagandet att respektera de mänskliga rättigheterna och respek tera arbetstagarens rättigheter. Bolagen kommunicerar även väl vad gäller förankringen av arbetet med mänskliga rättigheter Anledningen till detta är främst att bolagen redovisar hur man arbetar med mänskliga rättigheter i sin leverantörskedja. publiceradeijuni2016enrapport,”Leadingbyexample för företag och mänskliga rättigheter –Thestate,State-owedenterprises,andHumanRights”(ung. Attföregåmedgottexempel–staten,statligtägdaföretagoch mänskliga rättigheter). Berätta om bakgrunden till rapporten och varför den är viktig? för företag och mänskliga rättigheter, – Rapporten publicerades för att skapa en bättre förståelse för FN:s förklarar hur stater bör agera för att vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter som hän statligt ägda bolag ska respektera visartillstatensomenekonomiskaktör,detvillsägaprincip4,5och mänskliga rättigheter och varför statligt ägda bolag ska föregå med gott exempel. tydligt budskap från regeringen med ledmotivet ”att föregå med gott exempel” eller att en ”extra ansträngning” förväntas av statligt ägda bolag vad gäller att respektera de mänskliga rättigheterna. exempel som vi hittade var i styrdokument tillhörande regeringarna i , och och till viss del i styrdokument från ett fåtal VERK SAMHETSBER ÄT TELSEFÖRBOL AGMEDSTATLIGTÄGANDE2016 F N : s VÄ G L E D A N D E P R I N C I P E R F Ö R F Ö R E TA G O C H M Ä N S K L I G A R ÄT T I G H E T E R Statens ansvar som ägare principer för företag och mänskliga rättigheter. vägledande principerna är: vilket innebär att deras verksamhet inte ska bidra till kränkningar av mänskliga rättigheter och att företagen ska agera för att het att skydda de att få sin sak prövad Den fjärde principen under pelare ett riktas till stater som ägare och uttrycker att stater bör vidta ytterligare åtgärder för att motverka att företag som ägs eller kontrolleras av staten kränker de mänskliga rättig Detta med utgångspunkt i att stater som äger eller kontrollerar företag har störst möjlighet att säkerställa att relevanta riktlinjer, lagar och regler om respekten för de mänskliga rättigheterna tillämpas. Bland förbättringsområdena återfinns kommunikation om styrelsens arbete och vilken analys som ligger till grund för vilka mänskliga rättigheter som riskerar att kränkas till följd av bolagets verksamhet. En majoritet av bolagen tillgänglig gör klagomålskanaler för såväl medarbetare som utomstående, vilket är positivt. Analysen kommer att användas för att bolagen med statligt ägande ska kunna fortsätta att stärka sitt arbete med mänskliga rättigheter i linje med FN:s vägledande principer. miljön,lokalsamhällenaocharbetsförhållandenaförgruvarbetarna. Till exempel är handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter tydlig i denna fråga. Efter det att vår rapport publicerades har även och lanserat nationella hand lingsplaner som preciserar förväntan på statligt ägda företag. Jag vill därför gärna tro att vår rapport var användbar för dem. Varför anser ni att statligt ägda bolag ska vara bättre än andra företag på att respektera mänskliga rättigheter?