prop · H40387 · 2017-01-25 00:00:00 — Andra sätt än att använda befintlig statistik för att följa upp resultatet skulle kunna prövas. Ett sätt skulle exempelvis kunna vara att genom stickprov mäta vad deltagarna i olika slags FUB tillgodogjort sig i insatsen. Detta är dock komplext och det kan ta tid att utveckla bra metoder. Bedömningen är också att insatsens effekter, utifrån befintlig statistik, i högre grad skulle kunna utvärderas. Det är dock komplext att mäta effekten av FUB. Bland annat krävs att en jämförbar grupp arbetssökande som inte deltagit i insatsen kan identifieras. Det finns problem med att finna jämförbara personer som inte deltagit i FUB eftersom de individer som bedöms ha behov av insatsen också i hög grad får ta del av den. Vidare är FUB ofta en del av en kedja av insatser. Det är då svårt att veta om en skattad effekt är resultatet av deltagande i FUB eller effekt av någon annan insats som individen deltagit i efter FUB. Det är angeläget att så långt som möjligt försöka utvärdera effekten av FUB eftersom kunskaper om insatsens effekter, och hur de kan skilja sig åt mellan olika grupper av deltagare, är viktig vid utformningen av insatsen. Statskontoret (2016) har analyserat AF:s interna styrning, ledning och utveckling på en mer övergripande nivå och anser att den utvecklas åt rätt håll. Men AF behöver bli bättre på att bedöma och visa på de resultat som myndigheten åstadkommer. I denna granskning ser att detta gäller även för FUB. 124Dokumentation för avbrottsorsaker har erhållits från AF. 125För metoder för att mäta effekter av kedjor av insatser se 2015. En möjlighet att minska problemen med selektion kan vara att studera relativa effekter i förhållande till andra insatser eller av olika slags FUB, se m.fl. 2013. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Budgetlagen (2011:203). Förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Myndighetsförordningen (2007:515). Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Betänkande 2007/08:SfU12. Betänkande 2009/10:AU7. Regeringens budgetproposition (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 14). Regeringens budgetproposition (prop. 2006/07:1, utgiftsområde 13). Regeringens budgetproposition (prop. 2009/10:1, utgiftsområde 14). Regeringens budgetproposition (prop. 2010/11:1, utgiftsområde 14). Regeringens budgetproposition (prop, 2014/15:1, utgiftsområde 14). Regeringens budgetproposition (prop, 2015/16:1, utgiftsområde 14). ekonomiska vårproposition för (prop. 2012/13:100). ekonomiska vårproposition för (prop. 2015/16:100). beslut med anledningen av propositionen En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete (prop. 2007/08:136,bet 2007/08:SfU12, rskr. 2007/08:125). beslut med anledningen av propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183). beslut med anledningen av propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10: 60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:200). SOU 2007:112, Nya förutsättningar för arbetsmarknadsutbildning, Utredningen om en flexiblare Arbetsmarknadsutbildning 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Arbetsförmedlingen (2008a), Arbetsförmedlingens årsredovisning, 2007. Arbetsförmedlingen (2008b), Programeffekter 1992 till 2006, Working Paper 2008:1. Arbetsförmedlingen (2009), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2008. Arbetsförmedlingen (2010a), Arbetsmarknadsrapporten . Arbetsförmedlingen (2010b), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2009. Arbetsförmedlingen (2011a), Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2011b), Arbetsmarknadsrapporten . Arbetsförmedlingen (2011c), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2010. Arbetsförmedlingen (2012a), Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2012b), Styrkortsmått 2012, definitioner, . Arbetsförmedlingen (2012c), Arbetsmarknadsrapporten . Arbetsförmedlingen (2012d), Arbetsförmedlingens årsredovisning, 2011. Arbetsförmedlingen (2013a), Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2013b), Arbetsmarknadsutsikterna – prognos för arbetsmarknaden –2015. Arbetsförmedlingen (2013c), Styrkortsmått 2013, definitioner, . Arbetsförmedlingen (2013e), Arbetsmarknadsrapporten . Arbetsförmedlingen (2013f), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2012. Arbetsförmedlingen (2014a), Styrkortsmått, definitioner, , Arbetsförmedlingen (2014b), Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2014c), Arbetsmarknadsrapporten . Arbetsförmedlingen (2014d), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013. Arbetsförmedlingen (2014e), Fördjupad analys av de minskade effekterna av arbetsmarknadsutbildningen. Arbetsförmedlingen (2014f), Uppdrag till Arbetsförmedlingen att utveckla metoderna för och omfattningen av validering av nyanlända invandrares kompetens, Arbetsförmedlingens återrapportering . Arbetsförmedlingen (2015a), Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2015b), Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , Arbetsförmedlingens återrapportering . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Arbetsförmedlingen (2015c), Arbetsmarknadsrapporten . Arbetsförmedlingen (2015d), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2014. Arbetsförmedlingen (2015e), Effektutvärdering av studiemotiverande kurser för arbetslösa, , Arbetsförmedlingens återrapportering . Arbetsförmedlingen (2016a), Prognos för utbetalningar –2020, . Arbetsförmedlingen (2016b), Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2016c), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2015. De , A Liljeberg (2008), Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för deltagare –04, rapport 2008:1, IFAU, . (2014) i (red), Politik som organisation: förvaltningspolitikens grundproblem, . J (2011), Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt, rapport 2011:7, IFAU, . (2016a), Verksamhets- och utgiftsprognos, . (2016b), Asylsökande till 2000 till 2015, statistik. (2003), Arbetsmarknadspolitiskt kalendarium II, rapport 2003:9, IFAU, . , Regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning – vilka hänsyn tas till arbetsmarknadens behov?, RiR 2015:22. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, regeringsbeslut, . Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, regeringsbeslut, . Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, regeringsbeslut, . 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell om förberedande insatser Tabell 1 Förberedande insatser och andra program, antal deltagare Andra program/insatser Källa: AF, Arbetsmarknadspolitiska program årsrapporter –2015. 127Anställning i är också särskilt riktat mot arbetssökande med funktionsnedsättning, de som anställs i avaktualiseras dock som arbetssökande vid AF. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Data från AF:s statistikdatabas () används. Populationen utgörs av personer som varit inskrivna hos AF –. I data finns bl.a. information om individernas arbetslöshetshistorik, inskrivningsperioder, programdeltagande, individkarakteristiska, samt information om de förberedande och orienterande utbildningarna (FUB).128 Vid framtagande av den beskrivande statistiken har vi valt att följa inflödet av arbetssökande till AF, och studera beslut om programdeltagande som sker inom en inskrivningsperiod.129 En inskrivningsperiod påbörjas när individen registrerar sig hos AF och avslutas när individen lämnar AF (avaktualiseras). Data omfattar perioden fram t.o.m. 2015.130 För att vara konsistenta, och möjliggöra jämförelser , väljer vi att studera inskrivningsperioder som påbörjas –2013 och följer beslut inom inskrivningsperioderna . För att jämföra resultaten presenterar vi resultaten uppdelat på inflödet . Anledningen till att studera dem som påbörjat en inskrivningsperiod (inflödet), i stället för alla inskrivna (stocken), är att jämförelsen blir tydligare. Exempelvis blir det tydligare i vilken mån styrsignaler påverkar användningen av FUB. Vidare ger nedslag i stocken en överrepresentation av individer med långa inskrivningstider. Tillvägagångssättet skiljer sig från det tillvägagångssätt AF vanligtvis tillämpar när de redovisar siffror och resultat om FUB. AF redovisar ofta resultat utifrån kvarstående i insatsen (stocken), och för ett givet år. De siffror vi presenterar kan därmed skilja sig från de som AF presenterar. 128Information från flera olika tabeller i AF:s datalager används: Sokatper, Insper, Ärendefakta, tabell för deltagare i Etableringsuppdraget, och flera tabeller som beskriver upphandlade utbildningar. 129Beslut innebär att det har fattats ett beslut om deltagande i en insats, men det behöver inte nödvändigtvis betyda att individen deltar i, eller fullföljer, insatsen. Alla beslut om FUB registreras hos AF. Även information om avbrott och felregistrerade beslut finns i AF:s register. I den här rapporten studeras alla beslut, rensat för felregistrerade beslut. 130Fram till datumet för datauttaget . 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi studerar hur olika insatser används i kombination. I analysen har vi valt att fokusera på beslut om deltagandet i arbetsmarknadspolitiska program.131 Utöver program finns det även andra insatser som den som är inskriven på AF kan ta del av. Dessa insatser består dels av tjänster som upphandlas av kompletterande aktörer men även av tjänster i AF:s regi. Gemensamt för insatserna är att de syftar till att ge stöd i arbetssökandet, men målgruppen och utformningen av insatserna varierar. Till AF:s upphandlade insatser hör t.ex. Stöd och matchning samt Introduktion till arbete. Till det som AF själva anordnar hör t.ex. vägledning och rekryteringsträffar. Skälet till att utesluta insatser som inte ingår i ett arbetsmarknadspolitiskt program är att utbudet har varierat mycket . Det är därför svårt att jämföra deltagandet i insatserna . Dessutom går det inte i Datalagret att på ett bra sätt identifiera deltagande i många av de insatser som inte utgörs av arbetsmarknadspolitiska program. Vad vi däremot kan se är om det sker större förändringar i hur de arbetsmarknadspolitiska programmen används i samband med att nya insatser lanseras.132 genomfördes den s.k. Etableringsreformen. Reformen innebar att AF fick det samordnande ansvaret för insatser för vuxna nyanlända invandrares etablering i samhälls- och arbetslivet. Bland annat för att öka jämförbarheten kommer resultaten för deltagare i Etableringsuppdraget i huvudsak att särredovisas. Vidare kommer inflödet under hela kalenderår att studeras – inflödet i Etableringsuppdraget studeras därmed för perioden –2013. Analysen baseras på beslut om programdeltagande som fattas upp till efter det att individen påbörjat Etableringsuppdraget.133 infördes Jobb- och utvecklingsgarantin samt Jobbgarantin för ungdomar. I princip gäller att arbetssökande påbörjar Jobb- och utvecklingsgarantin efter att de varit inskrivna hos AF i , och att ungdomar (upp till ) påbörjar Jobbgarantin för ungdomar efter att ha varit inskrivna som arbetslösa hos AF 131Det vill säga insatser som har ett program-id som motsvarar en sökandekategori i data. När vi undersöker tidpunkten för insatser utgår vi från insatsen startdatum, och inte beslutsdatumet. 132År infördes extern och intern jobbcoaching, och infördes de upphandlade insatserna In- troduktion till arbete samt Stöd och matchning. De två nya insatserna ersatte helt eller delvis tre andra insatser: sysselsättningsplatser med rehabiliterande inslag för personer med psykisk funktionsnedsättning; aktiviteter inom Arbetslivsinriktad rehabilitering; aktiviteter inom Jobb- och utvecklingsgarantin och Jobbgarantin för ungdomar. 133Att studera beslut som fattas upp till efter påbörjat Etableringsuppdrag behöver inte nödvändigtvis betyda att beslutet sker inom ramen för Etableringsuppdraget. Individen kan potentiellt ha övergått till annan verksamhet inom AF . Vi utgår ifrån ärenden som har fått bifall, och första gången detta sker. Det kan dock hända att det vid senare tillfälle bedöms att individen inte ska ingå i Etableringsuppdraget. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G i 90 dagar.134 Vid sidan av att studera beslut om programdeltagande för inflödet till AF, studeras beslut som fattas upp till efter påbörjat garantiprogram. Anledningen är att politikens utformning i många avseende varit relaterad just till deltagande i garantierna. Resultaten redovisas separat för Jobb- och utvecklingsgarantin och för Jobbgarantin för ungdomar.135 För att öka jämförbarheten studeras inflödet under hela kalenderår – inflödet i garantierna studeras därmed för perioden –2013. Sammanfattningsvis, analysen genomförs och presenteras för fyra grupper av arbetssökanden: i) hela inflödet till AF (exklusive deltagare i Etableringsuppdraget) 2004–2013, ii) inflödet i Etableringsuppdraget –2013, iii) inflödet i Jobb- och utvecklingsgarantin –2013, och iv) inflödet i Jobbgarantin för ungdomar 2008– 2013. Dokumentation av deltagande i olika slags Förberedande och orienterande utbildning En grundläggande förutsättning för att kunna följa upp och utvärdera en insats är en god dokumentation. Här beskrivs i vilken mån det är möjligt att identifiera vilka olika slags FUB som individer deltar i, om individerna fullföljer eller avbryter insatsen, och orsaker till eventuella avbrott. Bristfällig dokumentation innebär svårigheter att genomföra statistiska analyser samt utvärdera olika slags FUB Det finns många olika slags FUB, och det går att i Arbetsförmedlingens statistikdatabas () identifiera vilken individ som deltagit i vilken slags FUB. För att möjliggöra statistisk analys och utvärdering av FUB krävs dock att olika FUB går att kategorisera. Ett sätt att kategorisera olika FUB är att använda de s.k. X-koderna, som finns dokumenterade i Datalagret. X-koderna anger inte den specifika typen av FUB individen deltar i, utan anger det övergripande syftet med insatsen, se tabell 1 på nästa sida. 134Det finns även andra målgrupper. Bland annat gäller för personer som uppbär ekonomiskt bistånd att de kan påbörja Jobb- och utvecklingsgarantin . För ungdomar gäller att 90 dagars arbetslöshet ska förekomma inom en ramtid . Som längst kan ungdomar delta i Jobbgarantin för ungdomar , därefter övergår de i Jobb- och utvecklingsgarantin. Garantierna utgör s.k. ramprogram, vilket innebär att beslut om programdeltagande såsom FUB fattas inom ramen för garantierna. 135Att studera alla beslut som fattas upp till efter påbörjad garanti är inte nödvändigtvis detsamma som att ett beslut fattas inom ramen för garantin. Exempelvis kan ett programbeslut bryta ett garantibeslut, eller så kan en individ som påbörjat Jobbgarantin för ungdomar senare övergå i Jobb-och utvecklingsgarantin. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N infördes en ny datalösning med ny beslutsgång. Denna förändring medförde att samma utbildning kunde tilldelas flera olika koder som indikerar inriktningen på insatsen. infördes ett modulsystem som innebar att FUB kan bestå av olika moduler som kombineras efter individens behov. Systemet möjliggjorde också att moduler inom FUB kan kombineras med moduler inom Arbetsmarknadsutbildning (AUB). Detta medförde att samma utbildning, utöver att ha flera olika X-koder, kan ha koder som indikerar inriktningen för en AUB (SSYK- koder). Sammantaget har det blivit svårare att i AF:s statistikdatabas identifiera vilken slags FUB individen tagit del av och om individen deltagit i FUB eller AUB.136 Tabell 1 Inriktning på förberedande och orienterande utbildning Allmänteori (inkl. ECDL) Utbildning i grundläggande teoretiska ämnen Informerande och orienterande utbildning inför yrkesval, arbetsmarknadsutbildning eller reguljära studier samt nivåtester Svenskundervisning för utrikes födda samt Utbildning i start och drift av företag. Genomgång av affärsidé, affärsplan, marknadsföring, marknadsundersökning, momsredovisning, affärsplan m.m. Studiemotiverande insatser på folkhögskola samt stödinsatser vid funktionsnedsättning. Syftet är att öka motivation inför yrkesval, Information om samt test och bedömning av lämplighet för en specifik yrkesutbildning Kartläggning och kompetensbedömning av tidigare utbildningar och arbetslivserfarenhet Svenska för invandrare (SFI) 136Problemet har uppmärksammats internt på AF. Till följd av detta har det införts förändrade rutiner vad avser kravställningen för hur moduler paketeras. Dock påverkar inte detta möjligheten att sätta mer än en kod för utbildningens inriktning i Datalagret. Inga justeringar har heller gjorts bakåt i tiden. Det ska till följd av de ändrade rutinerna vara möjligt att beställa information från vad avser antal moduler en individ deltagit i. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Upphandlingsnamn för att kategorisera olika slags FUB Som nämnts definierar X-koderna inriktningen på den FUB en individ deltagit i, men anger inte vilken specifik FUB det rör sig om. Exempelvis går det inte att särskilja om individen deltagit i Allmänförberedande utbildning, Grundläggande moduler, Meritportfölj eller Korta vägen (se tabell 1, avsnitt 2 för en beskrivning av olika slags FUB).137 Ett sätt att identifiera vilken specifik FUB en individ deltagit i är att i AF:s datalager göra sökningar på upphandlingsnamn.138 Möjligheterna att använda upphandlingsnamnen har påverkats av att rutinerna för upphandling har förändrats, inte minst 2008 då myndigheten bildades. började utbildningarna upphandlas på central nivå. sköttes upphandlingen av länsarbetsnämnderna (som var egna myndigheter på regional nivå). Att upphandlingen sköttes av länsarbetsnämnderna innebar att namnen på de upphandlade utbildningarna, trots likartat innehåll, varierade mellan län.139 De avtal som var gällande vid övergången 2008 fortsatte att löpa fram till avtalsperiodens slut. Avtalen gällde som längst . Det finns ingen systematiserad dokumentation som kan tillämpas för att på ett enkelt sätt identifiera och kategorisera utbildningarna med hjälp av upphandlingsnamnen. För att möjliggöra kategorisering av olika slags FUB har det krävts nära samråd med en tjänsteperson på , och det kan konstateras att möjligheterna att kategorisera FUB efter upphandlingsnamn kräver mycket goda kunskaper om upphandlingsnamnen och utbildningarnas innehåll. I tabell 2 och 3 på följande sidor presenteras vilka sökord som har använts för att identifiera olika slags FUB genom sökningar i upphandlingsnamnen. Detta har gjorts separat i de register som tillämpades före respektive efter att den nya datalösningen infördes . Efter att ha kategoriserat utbildningarna genom sökningar i upphandlingsnamnen har vi tittat närmare på hur väl detta har fungerat. Vi har inte genom våra valda sökord kunnat kategorisera alla utbildningar, och 137 En observation som har gjorts i samband med databearbetningarna är att samma utbildning kan ha olika X-koder i olika register, vilket berör av utbildningarna. X-koder (SSYK) finns i Ärendefakta och i . Koderna som finns i Ärendefakta är satta manuellt av handläggarna på de lokala arbetsförmedlingarna; därmed kan det finnas inkonsekvens mellan registren. Resultaten som presenteras i bilagan baseras på registret över utbildningar. Övriga resultat i rapporten baseras på de X-koder som finns i Ärendefakta. 138Olika utbildningar har också olika utbildnings-id. Detta id-nummer används för att koppla utbildningens inriktning (SSYK) till utbildningens upphandlingsnamn. För vissa upphandlingsnamn (avtal) har erhållit utbildningens id-nummer. Då utbildnings-id är kopplat till upphandlingsnamnet (avtalet) skulle det ge samma resultat att tillämpa dessa utbildnings-id. Informationen som erhållits är inte tydligt kategoriserad och innehåller inte heller id-nummer vad avser alla slags FUB. De täcker dessutom bara en mindre del av den studerade tidsperioden. Att använda utbildningarnas upphandlingsnamn bedöms därför som en bättre metod. 139Detta återspeglas i att det i de tidigare registren finns drygt 16 500 olika namn på upphandlade utbildningar, och i de senare drygt 2 500. Många namn särskiljs endast av ortsnamnet. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N det förekommer också att utbildningar kategoriseras fel. I tabell 2 och 3 presenteras vilka justeringar som har gjorts efter att närmare ha studerat vilka utbildningar som kategoriserats genom tillämpning av de valda sökorden.140 Exempelvis har vi (tabell 2) för utbildningar som innehåller ordet ”förberedande”, men även ordet ”asperger” eller ”synsvaga”, justerat så att de i stället ingår i gruppen ”motivationshöjande”. Sammantaget har det i de register som tillämpas efter förändringarna med hög träffsäkerhet varit möjligt att identifiera vilken slags FUB individen deltagit i. Vad avser de register som tillämpades har det varit betydligt svårare. finns det över 16 500 olika upphandlingsnamn (i många fall särskiljs dock namnen enbart avseende den ort där utbildningen tillhandahålls). Vi har haft ambitionen att kategorisera de vanligast förekommande utbildningarna – upp till att vi täckt av de fattade besluten . För att möjliggöra detta har vi behövt tillämpa betydligt fler sökord än för perioden efter november 2013.141 Bedömningen är emellertid att träffsäkerheten för vissa inriktningar är relativt dålig. Det är exempelvis svårt att särskilja utbildningar som klassificeras som allmänförberedande och yrkesförberedande utbildningar. Tabell 2 Sökord och kategorisering för registren som täcker perioden efter nov. Förberedande (ej Allmänför- beredande/Flexibla anpass- Yrkesförberedande/ förb. (ej folkhögskola) 140Do-filer med den exakta kodningen kan erhållas från . 141Som utgångspunkt har vi tillämpat samma sökord som för perioden efter vilket dock medför att av besluten inte går att kategorisera med avseende på inriktning. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Yrkesförberedande/förb. (ej folkh.) Yrkesförberedande/förb. SSYK_NOV13="X004", Yrkesförberedande/förb. Not: Sökorden har tillämpats både med gemener och versaler. Detta anges ej i tabellen, men de exakta sökorden med avseende på gemener/versaler kan erhållas vid förfrågan. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 3 Sökord och kategorisering för registren som täcker perioden före nov. Yrkesförberedande/förb. (ej Allmänförberedande/ Yrkesförberedande/förb. Yrkesförberedande/förb. Yrkesförberedande/förb. Motivationshöjande (ej folkh.) Motivationshöjande (ej folkh.) Motivationshöjande (ej folkh.) (Se nedan, för sökord R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Ytterligare sökord och justeringar som tillämpats för perioden före nov. Starta eget, Start av nä- på väg, Egna företagare på väg, Entreprenör, byggnad Starta Eget, Start av egen närings- verksamhet, Start av Motivationshöjande (ej folkh.) Motivationshöjande (ej folkh.) Jag en resurs på arbetsm./ Jag – en resurs på ar- Motivationshöjande (ej folkh.) betsmarknaden, Jobb i Mot jobbet, På kurs Motivationshöjande (ej folkh.) mot ett nytt arbete, På väg till arbete Arbetsprövning/Träning/ träning, Arbetsförmåg., Prova på, Pröva på,