prop · H50359 · 2017-12-05 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:59 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner. Det föreslås att grunden könsöverskridande identitet eller uttryck läggs till i bestämmelserna om hets mot folkgrupp och olaga diskriminering samt i åtalsregeln om förolämpning. Det föreslås också ett tillägg så att det uttryckligen framgår att det är en försvårande omständighet om ett motiv för ett brott har varit att kränka en person eller en grupp av personer på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck. Lagändringarna föreslås träda i kraft , förutom ändringarna i bestämmelserna om hets mot folkgrupp i tryckfrihetsförordningen och som föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i Förslag till lag om ändring i Ärendet ............................................................och dess beredning Ett utvidgat ..........................straffrättsligt skydd för transpersoner Begreppen transperson och cisperson 4.2Det nuvarande straffrättsliga skyddet för transpersoner och behovet av reform ............................... Hets mot transpersoner kriminaliseras ............................. 4.4Diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck kriminaliseras ................................. Området för allmänt åtal vid förolämpning utvidgas ....... 4.6Straffskärpningsregeln i 29 kap. 2 § 7 Begreppet könsöverskridande identitet eller uttryck i Straffrättsliga bestämmelser, bestämmelser om straffrättsligt samarbete och utlänningslagen ................... Lagar som berörs av EU:s dataskyddsreform ................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. 8.2Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och 9.1Förslaget till lag om ändring i Förslaget till lag om ändring i ...................... Sammanfattning av betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. (SOU Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, 2.lag om ändring i . Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs att 7 kap. 6 § tryckfrihetsförordningen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Som tryckfrihetsbrott anses hets mot folkgrupp som innebär att någon hotar eller uttrycker missaktning för en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning. Som tryckfrihetsbrott anses hets mot folkgrupp som innebär att någon hotar eller uttrycker missaktning för en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap. 5 §, 16 kap. 8, 9 och 14 a §§ och 29 kap. 2 § ska ha följande lydelse. Brott som avses i 1–3 §§ får inte åtalas av någon annan än målsäganden. Om brottet riktar sig mot någon som är eller om i annat fall målsäganden anger brottet till åtal, får dock åklagaren väcka åtal om detta anses påkallat från allmän synpunkt och åtalet avser 1. förtal och grovt förtal, 2. förolämpning mot någon i eller för hans eller hennes myn- eller för hans eller hennes myn- 3. förolämpning mot någon med 3. förolämpning med anspelning anspelning på hans eller hennes på ras, hudfärg, nationellt eller ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller tros- sexuell läggning eller könsöver- skridande identitet eller uttryck. 4. förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes sexuella läggning. Har förtal riktats mot en avliden, får åtal väckas av den avlidnes efterlevande make, bröstarvinge, förälder eller syskon och, om åtal av särskilda skäl anses påkallat från allmän synpunkt, av åklagare. Innebär brott som avses i 1–3 §§ att någon genom att förgripa sig på en främmande makts statsöverhuvud som vistas i eller på en främmande makts representant i har kränkt den främmande makten, får brottet åtalas av åklagare utan hinder av första stycket. Åtal får dock inte ske utan förordnande av regeringen eller den regeringen har bemyndigat till detta. Den som i uttalande eller i annat Den som i ett uttalande eller i ett meddelande som sprids hotar eller annat meddelande som sprids hotar uttrycker missaktning för folk- eller uttrycker missaktning för en grupp eller annan sådan grupp av folkgrupp eller en annan sådan personer med anspelning på ras, grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller sexuell läggning, döms för hets sexuell läggning eller könsöver- mot folkgrupp till fängelse i högst 1Senaste lydelse 2014:222. 2Senaste lydelse 2002:800. eller om brottet är ringa, till döms för hets mot folkgrupp fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Är brottet grovt döms till Om brottet är grovt döms för fängelse i lägst och grov hets mot folkgrupp till fängelse i lägst och om brottet är grovt skall särskilt beaktas om meddelandet haft ett om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om meddelandet haft ett innehåll och spritts till ett stort antal personer på ett sätt som varit innehåll och spritts till ett stort ägnat att väcka betydande upp- antal personer på ett sätt som varit ägnat att väcka betydande upp- En näringsidkare som i sin verk- En näringsidkare som i sin verk- grund av hans eller hennes ras, grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekän- nelse, sexuell läggning eller köns- genom att inte gå honom eller överskridande identitet eller ut- henne till handa på de villkor som tryck genom att inte gå personen till handa på de villkor som när- tillämpar i förhållande till andra, ska dömas för olaga diskriminer- tillämpar i förhållande till andra, ing till böter eller fängelse i högst ska dömas för olaga diskriminer- ing till böter eller fängelse i högst Vad som sägs i första stycket om Vad som sägs i första stycket om på den som är anställd i närings- på den som är anställd i närings- verksamhet eller annars handlar på verksamhet eller annars handlar på en näringsidkares vägnar samt på en näringsidkares vägnar samt på den som är anställd i allmän tjänst den som är anställd i allmän tjänst eller innehar allmänt uppdrag. eller har allmänt uppdrag. sammankomst eller offentlig till- sammankomst eller offentlig till- ställning och medhjälpare till så- ställning och medhjälpare till så- dan anordnare, om han eller hon dan anordnare, om han eller hon diskriminerar någon på grund av diskriminerar någon på grund av hans eller hennes ras, hudfärg, ras, hudfärg, nationellt eller etniskt vägra honom eller henne tillträde identitet eller uttryck genom att 3 Senaste lydelse 2008:569. Om brott som avses i 14 § är grovt, döms för grovt dobbleri till fängelse i lägst och högst fyra år.Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om verksamheten bedrivits yrkesmässigt, omfattat avsevärda belopp eller annars varit av särskilt farlig art. ningen på de villkor som gäller för mankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra. Om någon som avses i första– tredje styckena på sätt som där sägs diskriminerar annan på grund av hans eller hennes sexuella läggning, döms likaledes för olaga Är brott som i 14 § första stycket sägs att anse som grovt, skall för grovt dobbleri dömas till fängelse, lägst och högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas, om verksamheten bedrivits yrkesmässigt, omfattat avsevärda belopp eller eljest varit av särskilt farlig art. Som försvårande omständigheter vid bedömningen av straffvärdet ska, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt beaktas 1.om den tilltalade avsett att brottet skulle få allvarligare följder än det faktiskt fått, 2.om den tilltalade visat stor hänsynslöshet, 3.om den tilltalade utnyttjat någon annans skyddslösa ställning eller svårigheter att värja sig, 4.om den tilltalade utnyttjat sin ställning eller i övrigt missbrukat ett särskilt förtroende, 5.om den tilltalade förmått någon annan att medverka till brottet genom tvång, svek eller missbruk av hans eller hennes ungdom, oförstånd eller beroende ställning, 6.om brottet utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form eller systematiskt eller om brottet föregåtts av särskild planering, 7. om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet, eller 7. om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck eller annan liknande 4Senaste lydelse 1982:1061. 5Senaste lydelse 2010:370. 8. om brottet varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående person. Denna lag träder i kraft i fråga om 16 kap. 8 § och i övrigt . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle överväga om det straffrättsliga skyddet för transpersoner ska stärkas, om begreppet könsöverskridande identitet eller uttryck ska ändras i de för- fattningar där det förekommer och om orden ras och rasmässig ska ut- mönstras ur lagstiftningen (dir. 2014:115). Utredningen, som antog namnet Utredningen om transpersoners straff- rättsliga skydd m.m., överlämnade betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. (SOU 2015:103). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2015/09589/L5). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i Regeringen följer i allt väsentligt Lagrådets synpunkter. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 4–6. I propositionen tillkommer förslag om ändring av 16 kap. 14 a § brotts- Ändringen, som saknar samband med propositionens övriga förslag, är av rättelsekaraktär. Förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydel- Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. Ett utvidgat straffrättsligt skydd för Begreppen transperson och cisperson Synen på vilka som omfattas av begreppet transperson varierar. propositionen används begreppet som ett paraply- eller samlingsbegrepp utan skarpa avgränsningar. Begreppet kan sägas avse personer som har eller har haft en könsidentitet eller ett könsuttryck som eller alltid skiljer sig från samhällets norm för den könstillhörighet som ursprung- ligen har tilldelats dem från, riktiga eller oriktiga, biologiska utgångs- Transpersonsbegreppet kan exempelvis omfatta personer som identifie- rar sig som icke-binära (personer som inte upplever att könsindelningen kvinna/man passar dem eller som inte vill, kan eller tycker att det är viktigt att definiera sig i fråga om kön), transvestiter (personer som ibland eller alltid använder kläder och andra attribut som avviker från samhällets normer för det kön som tilldelats dem) och transsexuella. Transsexuella kan beskrivas som personer som har en annan köns- identitet än den som tilldelats dem vid födseln. Vissa transsexuella, men inte alla, har en vilja att förändra kroppen helt eller delvis, t.ex. med Prop. 2017/18:59 hormonbehandling eller kirurgi. Även intersexpersoner inkluderas ibland Intersex är en benämning som används för att förklara tillstånd där den kroppsliga utvecklingen inte är entydig i fråga om kön. Begreppet intersex innefattar ett stort antal kroppsliga tillstånd. Exempelvis kan det röra sig om ett barn som föds med tvetydiga könsorgan, men det är inte alltid som ett intersexuellt tillstånd är tydligt eller upptäcks vid födseln. Eftersom intersexualism inte behöver ha någon koppling till normbrytande könsidentitet eller könsuttryck är det inte alltid självklart att inbegripa intersexpersoner i begreppet. används begreppet cisperson för att beskriva personer som inte faller in under begreppet transperson. Med cispersoner avses vanligtvis personer vars juridiska och biologiska kön stämmer överens och alltid har stämt överens med deras könsidentitet och könsuttryck. 4.2Det nuvarande straffrättsliga skyddet för transpersoner och behovet av reform Transpersoner nämns inte i hatbrottslagstiftningen … Lagstiftning om hatbrott m.m. innehåller fyra bestämmelser som syftar till att ge ett särskilt skydd för gärningar riktade mot personer eller grupper på grund av exempelvis dessa personers eller gruppers etniska ursprung. Det är bestämmelserna om • hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § (som också utgör ett tryck- och yttrandefrihetsbrott enligt 7 kap. 4 § 11 tryckfrihetsförordningen och 5 kap. 1 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen), •olaga diskriminering i 16 kap. 9 §, •den åtalsregel i 5 kap. 5 § som innebär att åklagaren under vissa förutsättningar får väcka åtal för förolämpning trots att detta brott enligt huvudregeln inte får åtalas av någon annan än målsäganden samt •den straffskärpningsregel i 29 kap. 2 § 7 som innebär att det som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt ska beaktas om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet. Straffskärpningsregeln och bestämmelserna om hets mot folkgrupp och olaga diskriminering anger de gärningar som brukar betecknas som hatbrott. Någon grund som uttryckligen avser transpersoner finns inte i bestämmelserna, även om straffskärpningsregeln är utformad så att den kan tillämpas på transpersoner utan att det direkt framgår av lagtexten. Enligt förarbetena är transvestism och transsexualism sådana liknande omständigheter som omfattas av straffskärpningsregeln (prop. 2001/02:59 s. 57 och 61). 2017/18:59 överväganden om transpersoners straffrättsliga skydd När sexuell läggning lades till som en grund i bestämmelserna om hets mot folkgrupp och straffskärpningsregeln diskuterades om utvidgningen inte borde omfatta även transpersoner. En minoritet i den kommitté vars betänkande låg till grund för lagändringarna anförde i ett särskilt yttrande att det fanns goda skäl att även inkludera transpersoner i den föreslagna kriminaliseringen (Organiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella, m.m. – straffansvarets räckvidd, SOU 2000:88 s. 304). Under remissbehandlingen av betänkandet beklagade (, bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter, då ) och () att transpersoner inte omfattades av den föreslagna utvidgningen av bestämmelserna om hets mot folkgrupp. RFSL föreslog att exempelvis könsidentitet skulle läggas till som en grund i hetsbestämmelserna och även i straffskärpningsregeln. I den efterföljande propositionen föreslog regeringen en utvidgning av bestämmelserna om hets mot folkgrupp så att bestämmelserna även skulle omfatta hot och andra uttryck för missaktning med anspelning på sexuell läggning, samt att brott med motiv att kränka på grund av sexuell läggning uttryckligen skulle anges som en försvårande omständighet i straffskärpningsregeln (prop. 2001/02:59). Beträffande frågan om även transpersoner skulle inkluderas i utvidgningen av hetsbestämmelserna anförde regeringen att den inte ifrågasatte att enskilda transpersoner ofta drabbas av hot, våld och andra kränkningar. Regeringen noterade att hets mot folkgrupp inte tar sikte på dessa sorters övergrepp mot enskilda, utan på hets mot kollektivt bestämda grupper. Även om det skulle förekomma hetspropaganda mot transpersoner som grupp, saknades det enligt regeringen belägg för att detta skulle ha skett på ett sådant sätt att det skulle kunna motivera någon ytterligare begränsning av yttrandefriheten. I fråga om straffskärpningsregeln anförde regeringen att straffmätningsreglerna i inte bör vara annat än exemplifierande och att omständigheter av alltför specifik karaktär därför inte bör tillföras (prop. 2001/02:59 s. 38 f. och 57). Intresseorganisationer har även efter utvidgningen av hetsbestämmelserna och ändringen i straffskärpningsregeln drivit frågan om att transpersoner ska omfattas av bestämmelserna. Frågan har också väckts i flera riksdagsmotioner. … trots att transpersoner utsätts för brott i stor omfattning och därför är i behov av ett fullgott skydd även i straffrätten Transpersoners utsatthet i samhället Det finns flera studier som rapporterar om svåra levnadsvillkor för transpersoner i . I sådana studier finns uppgifter om att kränkningar, som i vart fall till viss del torde kunna betecknas som brottsliga, är vanligt förekommande. Ett exempel är och hälsans bestämningsfaktorer för transpersoner – En rapport om hälsoläget bland transpersoner i (2015) som bygger på den största svenska folkhälsoenkät som riktats till transpersoner. 2017/18:59 Enligt rapporten känner få transpersoner att de helt kan leva enligt sin Över hälften av respondenterna anger att de minst en gång blivit utsatta för kränkande behandling eller bemötande och ungefär var femte anger att de har varit utsatta för våld på grund av sin transerfarenhet. Över en tredjedel svarar att de har blivit utsatta för psykiskt våld . Endast hälften av respondenterna anger att de har ett bra eller mycket bra allmänt hälsotillstånd, vilket är en lägre andel jämfört med befolkningen i allmänhet baserat på den nationella folkhälsoenkäten på lika villkor (HLV) . Cirka en femtedel av respondenterna svarar att de har ett dåligt allmänt hälsotillstånd. Detta svar är också vanligare bland respondenterna jämfört med befolkningen i stort baserat på HLV. Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter genomförde 2012 en webbenkät som besvarades av över 93 000 hbt-personer (dvs. homosexuella, bisexuella och transpersoner), varav 6 771 transpersoner (EU LGBT survey – European Union lesbian, gay, bisexual and transgender survey – results, 2014 s. 23). I en särskild rapport görs en närmare analys av de svar som transpersoner lämnar. svarar att de har upplevt våld eller hot om våld . Av de 374 personer som uppger att de bor i svarar att de blivit attackerade eller hotade med våld på ett sätt som får dem att tro att det skedde, helt eller delvis, på grund av att de uppfattades som transpersoner. Vidare svarar av de som anger att de bor i att de känt sig diskriminerade eller trakasserade på grund av att de uppfattas som transpersoner och anger att de har blivit trakasserade. (Being Trans in Union – Comparative analysis of EU LGBT survey data, s. 24 f., 51 f., 64 f. och 105.) Polisanmälningar med transfobiska motiv Det är svårt att veta hur utbredd den brottslighet är som riktar sig mot människor i deras egenskap av transpersoner. I den officiella kriminalstatistiken görs ingen klassificering med anledning av att brottsoffret är transperson och det är därför inte möjligt att dra några slutsatser om förekomsten av t.ex. anmälningar om hot och våld mot transpersoner ur den statistiken. Av Brottsförebyggande rådets (Brå) statistik över polisanmälningar med identifierade hatbrottsmotiv framgår att det identifierades uppskattningsvis 45 anmälningar med transfobiska motiv. identifierades uppskattningsvis drygt 70 anmälningar med transfobiska motiv och uppskattades antalet anmälningar till drygt 60 stycken. Det bör dock noteras att det s.k. mörkertalet är stort vid hatbrott. Det handlar dels om hatbrott som inte anmäls till polisen, dels om hatbrott som anmäls men som av olika skäl ändå inte kommer med i statistiken, exempelvis när hatbrottsmotivet inte uppmärksammas i anmälningarnas fritext. Enligt Brå är det också troligt att en del transfobiska händelser redovisats som hatbrott på grund av sexuell läggning (Hatbrott 2013 s. 22 f. och 100 f., Hatbrott 2014 s. 24 f. och 102 f. och Hatbrott 2015 s. 27 f. och 112 f.). Regeringens arbete för transpersoners rättigheter och förbättrade levnadsvillkor Regeringens arbete för att stärka hbtq-personers rättigheter utgår från den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Regeringen har också beslutat en nationell plan mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott. Planen omfattar homofobi, bifobi och transfobi. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder som syftar till att stärka transpersoners rättigheter. beslutade regeringen om ett uppdrag till om att genomföra en fördjupningsstudie samt fördela medel rörande psykisk hälsa och suicidprevention riktad till transpersoner (dnr S2017/05586/FS). Parallellt med detta uppdrag beslutade regeringen också att avsätta medel så att kommuner och landsting kan ansöka om statsbidrag via för att öka kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation . Regeringen beslutade en lagrådsremiss i vilken det föreslås en ny lag om statlig ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd enligt 1 § lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall och som därmed drabbats av det numera upphävda kravet på avsaknad av fortplantningsförmåga för att få ändrad könstillhörighet fastställd. Vidare har regeringen aviserat ny modern lagstiftning utifrån den enskildes rätt att definiera sin könstillhörighet. Därutöver kan nämnas att Utredningen om stärkt ställning och bättre levnadsvillkor för transpersoner har haft i uppdrag att utifrån befintlig kunskap göra en bred kartläggning av transpersoners villkor och situation i samhället och föreslå konkreta insatser som bidrar till förbättrade levnadsvillkor och ett tryggare livsutrymme för transpersoner. I betänkandet Transpersoner i – Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor (SOU 2017:92) lämnas ett antal förslag som syftar till att förbättra transpersoners situation. Det kan också nämnas att det inom pågår beredning av betänkandet Olika vägar till föräldraskap (SOU 2016:11). I betänkandet föreslås bl.a. att särskilda regler ska införas om föräldraskapet för fall där personer får barn efter en ändring av könstillhörigheten. Detta innebär bl.a. att en man som föder barn ska anses som barnets far. En kvinna som bidrar med sina spermier till ett barns tillkomst ska anses som barnets mor. Lagstiftningen bör ses över Som framgår ovan finns tydliga indikationer på att transpersoner utsätts för brott i stor utsträckning, vilket talar för att även det straffrättsliga regelverket bör stärkas. Regeringen anser mot denna bakgrund att det finns starka skäl att se över bl.a. hatbrottslagstiftningen för att säkerställa att transpersoner har ett fullgott skydd även i straffrätten. Hets mot transpersoner kriminaliseras Regeringens förslag: bestämmelse om hets mot folk- grupp utvidgas så att den även omfattar hot mot och uttryck för missaktning för en folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på könsöverskridande identitet eller uttryck. ändring görs i tryckfrihetsförordningen. Brottsbeteckningen grov hets mot folkgrupp införs för brottsbalks- brottets grova grad. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. ningen föreslår att den nya grunden ska avse könsidentitet eller köns- Utredningen föreslår inte att brottsbeteckningen grov hets mot