prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — metod landskaps- karaktärsanalys och länsstyrelsernas pågående arbete med att ta fram regionala handlingsplaner för grön infrastruktur kan utgöra stöd i det arbetet. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska föreslå åtgärder för en effektivare och mer konsekvent tillämpning av ekologisk kompen- sation, med syfte att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster (dir. 2016:23). Nya mått på välstånd P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 Nya mått på välstånd Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 Halter av NO2 och PM2,5 i gatumiljö (årsmedelvärden), 2006–2015.... Ekologisk status och potential för svenska sjöar, vattendrag och kustvatten, 2010–2015 ................................................................................ P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 Diagram 1.1 BNP per capita ............................................................................................. Diagram 1.2 Sysselsättningsgrad (15–) .................................................................... Diagram 1.3 Arbetslöshet (15–) ............................................................................... Diagram 1.4 Hushållens låneskulder i procent av disponibel inkomst och av hushållens finansiella tillgångar inklusive tjänstepension och Diagram 1.5 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld ................................ Diagram 2.1 Andel skyddad natur, landareal och totalareal, 1998–2015...................... Diagram 2.2 Miljöföroreningar i bröstmjölk, 1996–2014 ............................................. Diagram 2.3 nationella växthusgasutsläpp, 1990-2015 ................................... Diagram 3.1 Andelen hushåll med låg ekonomisk standard 1995–2015 ...................... Diagram 3.2 Andel som bedömer sin hälsa som bra eller mycket bra, befolkningen Diagram 3.3 Befolkningen 16–fördelad efter utbildningsnivå –2015.......... Diagram 3.4 Andelen av befolkningen 16–med endast förgymnasial Diagram 3.5 Andel som har hög tillit till människor i allmänhet ................................. Diagram 3.6 Andel av de tillfrågade som är mycket nöjda eller ganska nöjda med det liv de lever. BNP visar det samlade värdet av de varor och tjänster som produceras i ett land. En högre BNP har ett starkt samband med faktorer som allmänt anses öka vårt upplevda välstånd. Med ökande BNP skapas också större skatteunderlag och förutsättningar för investeringar i jobb, skola, klimat och andra viktiga delar av samhälls- bygget. BNP säger dock inget om hur stor del av resurserna som satsas på dessa områden. Utöver BNP finns andra faktorer, som t.ex. hållbart resursutnyttjande, jämställdhet och fördelning av resurser, som kan vara av stor betydelse för befolkningen. BNP-måttet behöver därför kom- pletteras för att kunna ge en bild av välståndets utveckling. Regeringens reformer ska stärka välståndet i bred bemärkelse. Att kunna följa utvecklingen av välstånd genom att komplettera BNP med ytterligare ett antal indikatorer är därför av stor betydelse. Indikatorerna ska täcka in både befolkningens livskvalitet inom ett antal nyckel- områden och ekonomins långsiktiga hållbarhet. Därför presenteras ett ramverk med 15 indikato- rer inom tre områden: ekonomiska, miljömässiga och sociala indikatorer. Tanken är att ramverket ska ge information om hur indikatorerna ut- vecklas på nationell nivå. Flera av indikatorerna kan brytas ner på olika sätt, t.ex. på regional nivå, på kvinnor och män, på inkomstgrupper eller på utbildningsnivå. Arbetet med att ta fram ett nytt ramverk tar bland annat avstamp i Utredningen om mått på livskvalitet (SOU 2015:56). Dessutom har Stat- istiska centralbyrån (SCB) haft i uppdrag att ta fram förslag på indikatorer för att belysa ekono- mins långsiktiga hållbarhet och människors livs- kvalitet. SCB:s slutrapport har tillsammans med utredningen och remissinstansernas synpunkter varit utgångspunkter för regeringens arbete. Även det nationella miljömålssystemet och må- len i FN:s globala mål för hållbar utveckling presenterade i Agenda , har beaktats. Det pågår flera parallella arbeten med indikatorer som ska följa utvecklingen på olika områden. Målansvariga myndigheter inom miljö- målssystemet har haft i uppdrag att föreslå en begränsad uppsättning indikatorer som ger en heltäckande bild av utvecklingen mot miljökva- litetsmålen och generationsmålet för miljöarbe- tet. samordnade uppdraget och redovisade skrivelsen Indikato- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 rer för miljökvalitetsmålen och generations- målet, Redovisning av regeringsuppdrag (M2016/01592/Mm). Förslagen till indikatorer kommer att hanteras i budgetpropositionen . Dessutom har SCB fått ett upp- drag att bland annat föreslå nationella indikato- rer inom ramen för Agenda 2030 (Fi2017/00692/SFÖ). Arbetet ska utgå från de globala indikatorerna för uppföljning av Agenda 2030-målen. Även om dessa uppdrag utgår från andra perspektiv finns det många likheter. I re- geringens fortsatta arbete med de nya måtten för välstånd kommer hänsyn att tas till dessa arbeten. indikatorer syftar till att belysa utvecklingen av befolkningens livskvalitet och ekonomins långsiktiga hållbarhet. Alla delar av ramverket ska illustrera situationen för hela be- folkningen. Indikatorerna är därför nedbrytbara för att kunna kartlägga skillnader i villkor mellan t.ex. kvinnor och män. Att låta jämställdhetsar- betet genomsyra hela ramverket istället för att begränsa det till en enskild indikator är även vad som rekommenderas av bland andra Stiglitz- kommissionen, utredningen vi det bättre? Om mått på livskvalitet (SOU 2015:56) samt slutrapporten från med anledning av myn- dighetens uppdrag att ta fram indikatorer till välfärdsmått (Fi2016/03010). Regeringens ramverk för välståndsindikatorer ska följa utvecklingen av välståndet och ett håll- bart samhälle. De kommer inte att vägas samman till ett enhetligt mått utan indikatorerna ska tillsammans följa samhällsutvecklingen. Ramver- ket utgår från tillgänglig data och indikatorerna kan i ett senare skede komma att modifieras och eventuellt bytas ut. De ekonomiska indikatorerna för livskvalitet och långsiktig hållbarhet ska belysa förändringar i humankapitalet och arbetskraften samt den finansiella stabiliteten och de offentliga finanser- nas långsiktiga hållbarhet (se tabell 1.1). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 Tabell 1.1 Ekonomiska indikatorer Offentlig sektors konsoliderade bruttoskuld BNP per capita är den första ekonomiska indi- katorn. BNP är ett mått på det samlade värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett land. En ökad BNP leder generellt till högre välstånd, men det måste inte vara så. En anledning till det är att BNP inte tar hänsyn till hur produktionen fördelas i befolkningen. BNP per capita beror på hur effektivt befolk- ningen används i produktionen. Indikatorn är hög då produktiviteten, dvs. produktionsvolym per arbetad timme är hög och då sysselsättnings- graden, dvs. antalet sysselsatta i förhållande till befolkningen i arbetsför ålder, är hög. Utfallet i indikatorn beror också på befolkningens sam- mansättning. En högre befolkningsandel i ar- betsför ålder ger en högre BNP per capita. Utvecklingen för BNP per capita var särskilt svag under och efter finanskrisen. Det tog innan BNP per capita nådde samma nivå som innan krisen, (se diagram 1.1). Under den tiden ökade den totala befolkningen mer än den arbetsföra befolkningen eftersom stora ålders- kohorter gick i pension. Den ändrade sam- mansättningen i befolkningen innebar att för- sörjningsbördan ökade. har immigrationen ökat. De ny- tillkomna i befolkningen ger till en början ett begränsat bidrag till produktionen av varor och tjänster, som den samlade produkt- ionen fördelas på fler individer. Tillsammans med den åldrande befolkningen bidrog det till att BNP per capita utvecklades svagt – 2014, trots att den totala produktionen ökade. BNP per capita har dock utvecklats snabbare 2015 och 2016. Diagram 1.1 BNP per capita Index 2000 = 100 Den andra ekonomiska indikatorn utgörs av sysselsättningsgraden bland personer i åldern 15–. Sysselsättningsgraden mäter hur stor andel av befolkningen i arbetsför ålder som har ett arbete. En hög sysselsättningsgrad möjliggör att den offentliga välfärden kan stärkas. Ökade resurser till den gemensamt finansierade välfärden kräver att en stor andel av befolkningen arbetar ef- tersom arbetsinkomster är den viktigaste skatte- basen i ekonomin. När fler försörjer sig genom arbete frigörs dessutom resurser i den offentliga sektorn eftersom trycket på de offentliga trans- fereringssystemen minskar. När fler arbetar minskar även inkomstskillnaderna. En hög sysselsättningsgrad skapar därför utrymme att förbättra kvaliteten i den offentliga servicen. har i ett internationellt perspektiv en hög sysselsättningsgrad. Den är nu den högsta inom EU, främst till följd av en hög sysselsätt- ning bland kvinnor. Sysselsättningen minskade under finanskrisen men utvecklingen har stärkts (se diagram 1.2). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 Diagram 1.2 Sysselsättningsgrad (15–) Diagram 1.3 Arbetslöshet (15–) Avser säsong- och trendjusterad kvartalsdata. Det finns dock stora variationer i sysselsätt- ningsgrad i olika grupper av befolkningen. Utri- kes födda har en låg sysselsättningsgrad relativt inrikes födda. Utomeuropeiskt födda kvinnor och individer med endast förgymnasial utbild- ning utmärker sig med särskilt låg sysselsätt- ningsgrad. Den tredje ekonomiska indikatorn är arbetslös- het bland personer i åldern 15–. Arbetslös- het utgörs av andelen arbetslösa i arbetskraften, där arbetskraften utgörs av arbetslösa och syssel- satta. Indikatorn mäter således hur stor andel av arbetskraften som inte har något arbete men som vill och kan ta ett. Arbetslöshet kan få betydande konsekvenser för välståndet. Arbete ger individen möjlighet till egen försörjning och bättre möjligheter att forma sitt liv. Ett arbete innebär även gemenskap och tillhörighet. Personer som är arbetslösa är i större utstäckning än andra drabbade av ohälsa. En låg arbetslöshet är därför centralt för både individen och samhället. Trots en ökad sysselsättning har arbetslös- heten varit på en hög nivå , ef- tersom arbetskraftdeltagandet ökat mer (se diagram 1.3). Arbetslösheten steg kraftigt under finanskrisen men har minskat, i synnerhet . Regeringen har också ett mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU till 2020. Arbetslösheten är ojämnt fördelad då vissa grup- per har betydligt högre arbetslöshet än andra. Arbetslösheten bland unga (15–) är högre än för andra åldersgrupper men har minskat . De grupper som har en svagare ställning på arbetsmarknaden har fortfarande en hög arbetslöshet och en relativt sett högre risk för långtidsarbetslöshet. Dessa individer finns till stor del bland dem som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, äldre som förlorat sitt ar- bete, utomeuropeiskt födda och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Den fjärde ekonomiska indikatorn utgörs av hushållens skuldsättning. Hushållen i skuldsätter sig alltmer. Det kan förklaras av att sedan 1990-talskrisen har fått en mer avreglerad finansmarknad, att räntorna har sjun- kit, boendeskatterna har sänkts och att antalet hushåll ökat i snabbare takt än vad bostadsbyg- gandet gjort . På många håll ut- trycks oro över att skuldsättningen har ökat snabbt. IMF, och bedömer att de svenska hushållens skuldsättning utgör en risk för ekonomi. Risken handlar framför allt om att högt skuldsatta hus- håll kan bli tvungna att dra ner på sin konsumt- ion vid ett kraftigt bostadsprisfall, vilket i för- längningen kan påverka tillväxt och sysselsätt- ning negativt. Indikatorn visar hushållssektorns låneskulder i procent av disponibel inkomst och i procent av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 hushållens finansiella tillgångar. Hushållens skulder har ökat snabbare än inkomsterna, vilket har medfört att hushållens skuldkvot stigit. har hus- hållen haft ett högt sparande, vilket har bidragit till att hushållens finansiella tillgångar har ökat i ungefär samma takt som skuldsättningen. Skuld- sättningen i förhållande till finansiella tillgångar har därmed hållit sig på en relativt nivå (se diagram 1.4). Utöver hushållens finansiella tillgångar har även hushål- lens reala tillgångar (bostäder och mark) ökat kraftigt i värde. Diagram 1.4 Hushållens låneskulder i procent av disponibel inkomst och av hushållens finansiella tillgångar inklusive tjänstepension och premiepension Andel av disponibel inkomst netto Andel av finansiella tillgångar Källor: , Finansräkenskaper och Nationalräkenskaper. 1.5Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Den femte ekonomiska indikatorn är den of- fentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som andel av BNP, ofta kallad Maastrichtskulden. Det är det mått på offentlig sektors skuld som används inom EU. Hela den offentliga sektorns finansiella skulder - statens, kommunsektorns och ålderspensionssystemets skulder, minskat med interna skulder, ingår. Eftersom måttet avser en bruttoskuld ingår t.ex. inte den offent- liga sektorns finansiella tillgångar. Staten står för den klart största delen av den totala skulden medan kommunsektorns bidrag ligger på en betydligt lägre nivå. Kommunsek- torns bidrag har dock ökat . Ål- derspensionssystemet lämnar ett negativt bidrag till bruttoskulden eftersom sektorns skulder är små medan dess innehav av statsobligationer, vilka exkluderas, är stort. Alla EU-länder har genom stabilitets- och till- växtpakten förbundit sig till att Maastrichtskul- den inte får överstiga av BNP. Inom EU har skuldkvoten ökat kraftigt sedan finans- krisen och över hälften av EU-länderna uppfyller inte kraven. Under krisen lånade den svenska staten mycket, vilket gjorde att brut- toskulden ökade kraftigt. Den högsta nivån nåd- des 1996, då skulden uppgick till av BNP. Den minskade därefter till 2011. ökade dock skulden till av BNP 2014, trots en förhållandevis god BNP- tillväxt. Därefter har skulden åter minskat (se diagram 1.5). Diagram 1.5 Den offentliga sektorns konsoliderade brutto- skuld Miljarder kronor - staplar Procent av BNP - linje 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 kom sju av åtta riksdagspartier över- ens om ett antal förändringar av det finanspoli- tiska ramverket. I överenskommelsen ingick ett riktmärke för Maastrichtskulden, det s.k. skuld- ankaret, på av BNP. Om skulden avviker från skuldankaret med av BNP, intervallet mellan de två heldragna stödlinjerna i diagram 1.5, ska regeringen lämna en särskild skrivelse till med en redo- görelse för vad som orsakat avvikelsen och hur regeringen avser att hantera denna. De miljömässiga indikatorerna syftar till att ge en övergripande bild av utvecklingen mot de av beslutade nationella miljökvalitetsmå- len och generationsmålet. Generationsmålet är det övergripande målet för miljöpolitiken. Det beskriver att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och 2009/10:155, bet 2009/10:MJU, 2009/10:377). beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. De indikatorer för miljömässig hållbarhet som ingår i ramverket redovisas i tabell 2.1. Tabell 2.1 Miljömässiga indikatorer Den första miljömässiga indikatorn, luftkvalitet, visar utvecklingen av två av de vanligaste och mest hälsovådliga luftföroreningarna i svenska städer; kvävedioxid (NO2) och små partiklar (PM2,5). Indikatorn har kopplingar till miljökva- litetsmålen luft, Bara naturlig försurning, Ingen övergödning och Begränsad klimatpåver- kan. Den har också kopplingar till generations- målets strecksats om hälsa. Luftföroreningar kan orsaka svåra hälsoproblem som luftvägssjukdo- mar, hjärt- och kärlsjukdomar och cancer. Indikatorn visar på en nedåtgående trend både för årsmedelhalterna av NO2 och för partiklar PM2,5 i gatumiljö (se tabell 2.2). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 Tabell 2.2 Halter av NO2 och PM2,5 i gatumiljö (årsmedel- värden), 2006–2015 NO2 (µg/m3) i svenska städer PM2,5 (µg/m3) i 1Årsmedelvärdet bygger på mätningar i olika delar av . fanns 7 mätplatser i , och . fanns 13 mätplatser i , , , , och . 2Gränsvärdena är preciseringar som ingår i miljökvalitetsmålet luft. Gällande preciseringen för miljökvalitetsmålet luft avseende årsmedelvärdet för kvävedi- oxid är trenden stadigt nedåtgående, men över- skrids fortfarande frekvent i tätorternas gatu- miljö. De höga halterna beror främst på väg- trafiken, där tunga och lätta dieselfordon står för den största delen av utsläppen av kväveoxider. För miljömålets precisering av årsmedelvärdet för PM2,5 ser trenden positiv ut. Preciseringen som regel i hela landet, såväl på landsbygd som i tätorter. Det är främst i som preciseringen av årsmedelvärdet överskrids, vil- ket till stor del beror på intransport av partiklar PM2,5 från övriga . De huvudsakliga inhemska utsläppen av PM2,5 kommer från industrin, uppvärmning och transporter. Den andra miljömässiga indikatorn, vattenkvali- tet, visar vattenförekomster som har hög eller god status/potential i enlighet med EU:s ramdi- rektiv för vatten. Statusbedömningen tar hänsyn till bland annat övergödning, vissa miljögifter och fysisk påverkan, vilka är de tre största problemområdena kopplat till vattenkvalitet. Indikatorn knyter an till flera miljökvalitetsmål, främst målet Levande sjöar och vattendrag. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 Vattenförekomster som sjöar, vattendrag och kustområden är på många sätt en avgörande resurs för att samhället ska fungera. God vattenkvalitet bidrar till att säkerställa för- sörjning av dricksvatten och är centralt för många vattenlevande växter och djur. Vatten- kvaliteten är också viktig för att värna kultur- miljöer och friluftsliv. Ett bevarande och förbätt- rande av grund- och ytvattnets kvalitet och kvantitet är därför grundläggande för att, ur ett långsiktigt perspektiv, kunna säkerställa fortsatt välstånd. Andelen sjöar, vattendrag och kustvatten av minst god status uppgick (se tabell 2.3). Det motsvarade av sjöarna och av vattendragen. Alla sjöar och vattendrag kommer inte att uppnå god ekologisk status inom en generation. Fysisk påverkan i vattenmiljöer, övergödning, försurning och mil- jögifter är de främsta orsakerna till att målet inte nås. Tabell 2.3 Ekologisk status och potential för svenska sjöar, vattendrag och kustvatten, 2010–2015 Avser ytvatten för alla svenska vattenförekomster. är naturlig används begreppet ”status” och om den är konstgjord eller kraftigt modifierad används begreppet ”potential”. Källa: Vatteninformationssystem . luft samt oförstörd natur. I har arbetet med att skydda och bevara områden med höga naturvärden och tätortsnära natur, sitt stöd i och dess olika skyddsformer. Skyd- dad natur bidrar till att bevara den biologiska mångfalden. Indikatorn har kopplingar till flera miljökvalitetsmål, främst Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Stor- slagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. Den har också kopplingar till generationsmålets strecksats om biologisk mångfald och eko- systemtjänster. Indikatorn visar att av totalareal och av landareal är klassade som skyddade områden. Andelen har ökat från (se diagram 2.1). Den skyddade landytan fördelar sig på mer än 12 000 olika områden. Naturreservatens yta utgör av de skyddade landområdena, Diagram 2.1 Andel skyddad natur, landareal och totalareal, 1998–2015 Källor: , . Den tredje miljömässiga indikatorn, skyddad natur, visar den andel av den svenska naturen som har ett långsiktigt skydd. Skyddad natur består här av nationalparker, naturreservat och naturvårdsområden. Andra skyddade områden som t.ex. Natura 2000 och frivilligt skyddade områden omfattas inte av statistiken. Långsiktigt skydd är viktigt för att bevara världens natur- och kulturarv och för att tillva- rata grundläggande värden som rent vatten, ren Den fjärde miljömässiga indikatorn är kemikaliebelastning i människa. Genom att följa halter av farliga kemikalier får man en bild av vilka ämnen vi utsätts för och i vilka mängder, men även vilka effekter som olika åtgärder har. Indikatorn har kopplingar till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, och till generationsmålets strecksatser om människors hälsa och kretslopp fria från farliga ämnen. mäts halter av kemikalier inom den hälsorelaterade miljöövervakningen. Under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö finns även en indikator för organiska miljögifter i bröstmjölk. Indikatorn visar att ämnena PCB, DDE (vilket är en nedbrytningsprodukt av DDT), dioxiner och PBDE (bromerade flamskyddsmedel) förekommer i bröstmjölk (se diagram 2.2). Halterna av dessa föroreningar i bröstmjölk minskar endast långsamt trots att användning och spridning begränsats genom förbud. Ett problem är att ämnena är långlivade i miljön, att de ansamlas i fettvävnad hos människor och djur och att de redan är spridda i varor, byggnader och miljö. Diagram 2.2 Miljöföroreningar i bröstmjölk, 1996–2014 Anm. Förändringar i halter av vissa långlivade organiska ämnen i modersmjölk från Indikatorn för kemikaliebelastning omfattar ett begränsat antal ämnen som redan är reglerade. I samband med provtagning på bröstmjölk lämnas även blod-, urin- och hårprover som analyseras med avseende på andra ämnen, bland annat högfluorerade ämnen (PFAS), ftalater, bisfenol A och kvicksilver. För att indikatorn ska bli mer ändamålsenlig och ge en mer rättvisande bild av människors kemikalie- belastning kan den komma att utvecklas till att omfatta även andra ämnen som är relevanta för effekter på människors hälsa. Det krävs dock en djupare analys av vilka dessa ämnen kan vara. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 dikväveoxid och fluorerade gaser och har kopplingar till miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och det av beslutade etappmålet Minskade utsläpp av växthusgaser till 2020. Att möta klimatförändringarna är en av mänsklighetens största utmaningar. Om utsläp- pen av växthusgaser fortsätter i nuvarande omfattning ökar risken för allvarliga, genomgri- pande och oåterkalleliga effekter för människor och ekosystem. är koncentrationerna av växthusgaser högre än vad de har varit under de senaste 800 000 åren. Den kraftiga ökningen av växthusgaser orsakas av förbränning av fossila bränslen, men även av förändrad mar- kanvändning t.ex. avskogning. I är transportsektorn den största utsläppskällan och industrin den näst största. Utsläppen av växthusgaser i minskar (se diagram 2.3). Jämfört med 1990 har stora utsläppsminskningar skett inom bostadssektorn där oljebaserad individuell uppvärmning ersatts av fjärrvärme, värmepumpar och biobränslen. Även utsläppen från industrin och från avfalls- deponering har minskat betydligt . uppgick de totala utsläppen av växthusgaser i till koldioxidekvi- valenter, vilket kan jämföras med de 71,6 mil- joner ton som släpptes ut . Det motsvarar en minskning . Minskad global klimatpåverkan är centralt för en långsiktigt hållbar ekonomi samt ett ökat välstånd. Den femte miljömässiga indikatorn är utsläpp av västhusgaser. Indikatorn utgörs av de samlade utsläppen av växthusgaserna koldioxid, metan, P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 Diagram 2.3 nationella växthusgasutsläpp, 1990- 2015 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , . De sociala indikatorerna för välstånd och hållbar livskvalitet ger information om social inkludering, utbildning och hälsa. De valda indikatorerna presenteras i tabell 3.4. Tabell 3.4 Sociala indikatorer Den första sociala indikatorn utgörs av måttet för låg ekonomisk standard. Indikatorn avser den andel av befolkningen som har en ekonomisk standard lägre än av medianinkomsten. Ekonomisk standard är summan av alla skattepliktiga och skattefria inkomster, minus skatter och övriga negativa transfereringar, justerad för hushållets försörj- ningsbörda.