prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — hälsa, ensamkommande barn, regelhantering, tidiga insatser för asylsökande samt lokal och regional samverkan. Mer effektiva processer och information förenklar nyanländas första kontakter med myndigheter gavs ett regeringsuppdrag till Migrat- ionsverket, , och Arbetsförmedlingen om en utökad satsning på förenklade och mer effektiva processer för nyanlända. Myndigheterna har samlokaliserat sig på en rad orter i landet, s.k. Mötesplatser, vilket möjliggör för nyanlända att träffa representanter för flera myndigheter vid samma tillfälle. En process som normalt tar för en individ kan minskas . fanns detta slag av mötesplatser på fem orter och ytterligare ett 20-tal kontor öppnade (se också beskrivning under utg.omr. 3, 8 och 10). Arbetsförmedlingen har arbetat vidare med pilotprojektet avseende tidig för- djupad kompetenskartläggning. Målgruppen för projektet var individer som hade fått uppehålls- tillstånd men som vistades i Migrationsverkets anläggningsboenden i väntan på kommunplace- ring. bidrog enligt Arbetsför- medlingen till att ge deltagarna möjlighet att redan på anläggningsboendet få en förståelse för hur vägen till arbete eller studier kan se ut. påbörjade myndigheten ett arbete med att kunna erbjuda detta redan under asyl- tiden. Praktik för nyanlända och 100-klubben tillsammans Syftet med regeringsuppdraget om statlig prak- tik för nyanlända är att fler ska erbjudas praktik inom etableringsuppdraget och att statliga myn- digheter ska vara ett föredöme i sammanhanget. Målet är att myndigheterna gemensamt ska ta emot i genomsnitt minst 1 000 nyanlända för praktik mel- lan . Enligt Stats- kontorets redovisning har ca 1 090 nyanlända påbörjat praktik vid myndighet- erna varav ca 405 kvinnor och ca 685 män. lanserade regeringen 100- klubben tillsammans, en uppmaning till arbetsgivare att erbjuda nyanlända praktik eller anställning med anställningsstöd. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 vare som åtar sig att erbjuda plats åt minst 100 nyanlända ingår i 100-klubben. hade 29 avsiktsförklaringar tecknats med olika arbetsgivare. Totalt hade 1 758 personer fått del av praktik eller anställ- ningsstöd denna väg. Av dessa var kvinnor och män. Könsfördelningen kan delvis förklaras av att det är en lägre andel kvinnor än män bland nyanlända och att kvin- norna inom etableringsuppdraget generellt står längre ifrån arbetsmarknaden än vad männen gör. Enligt uppger majori- teten av arbetsgivarna att 100-klubben har bidra- git till att de har tagit emot fler personer än de annars skulle ha gjort. använde Arbetsförmedlingen sam- manlagt för ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare. Utfallet var totalt lägre än tilldelade medel för anslaget. Efter förslag ekonomiska vårproposition har beslutat att detta ändamål i stället ska innefattas i utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. I denna proposition beräknas därför medlen under anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser (se utg.omr. 14 avsnitt 4.6.3). Nedan följer en beskrivning av insatserna inom etableringsuppdraget förutom samhälls- orientering, som redovisas samlat i avsnitt 3.4.4. Totalt 52 027 personer har haft minst en aktivitet i etableringsplan som grupperas under arbetsmarknadspolitiska program. Av dessa var kvinnor och män. Det vanligaste arbetsmarknadspolitiska programmet var förberedande utbildning. Av dem som hade en etableringsplan deltog i förberedande utbildning. Andelen var något större bland män än bland kvinnor. Förberedande utbildningar innefattar bl.a. aktiviteter för att kartlägga yrkesbakgrun- den eller hitta lämpligt yrkesområde, lära sig yrkesinriktad svenska eller förbereda sig för studier. Nyanlända kan inom etableringsuppdraget delta i särskilt anpassade sammanhållna utbild- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ningar på folkhögskolor, s.k. etableringskurser. Arbetsförmedlingen anvisar deltagare till folk- högskoleutbildningarna som ska omfatta flera insatser som kan kombineras med varandra, bl.a. svenska samt orienterande och arbetsförbere- dande insatser. Insatsen riktar sig främst till personer med kort utbildningsbakgrund. Folk- högskolorna har anpassat kursernas innehåll och utformning utifrån individens och gruppens förutsättningar och behov. Av dem som hade en etableringsplan deltog i upphandlad arbetsmark- nadsutbildning och i arbetspraktik. När det gäller arbetsmarknads-utbildning är andelen oförändrad jämfört med , medan andelen som deltog i arbetspraktik ökat med . Det var en lägre andel bland kvinnorna än bland männen som tog del av både arbetsmarknadsutbildning (av kvinnorna, av männen) och arbets- praktik (av kvinnorna, av männen). deltog 5 647 personer i arbetsträ- ning med handledare, varav 2 356 kvinnor och 3 291 män. Inom praktiskt basår deltog 101 personer varav 57 kvinnor och 44 män. Med praktiskt basår avses att den nyanlände arbets- tränar på en arbetsplats och deltar i utbildning. Arbetsförmedlingen fortsatte det utvecklingsarbete avseende validering som påbörjades i syfte att förbättra förut- sättningarna för och underlätta för personer inom etableringsuppdraget att få sin kompetens validerad. Arbetsförmedlingen är representerad i Valideringsdelegationen (dir. 2015:120) som tillsattes . Inom ramen för arbetet med snabbspår för nyanländas etablering har också de validerings- modeller som finns inom flera branscher anpas- sats och översatts, i syfte att bättre passa valide- ring av nyanländas kompetenser. Enligt uppgift från Arbetsförmedlingen fick 707 personer, varav 62 kvinnor och 645 män inom etableringsuppdraget sin kompetens vali- derad enligt branschmodeller . Det var en ökning med 270 personer jämfört med . Män är överrepresenterade i alla former av validering och andra insatser med validerande inslag. Det beror delvis på att validerings- modeller främst finns inom branscher där män är överrepresenterade, men även att nyanlända kvinnor generellt står längre ifrån arbetsmark- naden än nyanlända män. Snabbspår för nyanländas etablering har Arbetsförmedlingen samordnat så kallade snabbspår inom bristyrken som arbetsmarknadens parter i samarbete med Arbetsförmedlingen har initierat. fanns snabbspår inom 14 branscher som tillsammans omfattar ett 30-tal yrken. Totalt hade ca 4 300 personer påbörjat ett snabbspår , varav ca 1 300 kvinnor och 3 000 män. Kvinnor deltar främst inom snabb- spåren för legitimationsyrken inom hälso- och sjukvården, lärare och förskollärare samt samhällsvetare inkl. ekonomer och jurister. I rapporten dömning av arbetet med snabbspåren () framhåller myndigheten utvecklingsom- råden med en agenda för genomförande. Förutom internt utvecklingsarbete och åter- rapporteringar till regeringen ska myndigheten arbeta med ökad kvalitet i kartläggningen av målgruppens yrkeserfarenheter och kompeten- ser. tillfördes Arbetsförmedlingen medel för att fördela statsbidrag, s.k. främjande- medel, för särskilda främjande- och utvecklings- insatser i syfte att påskynda nyanlända invandra- res etablering på arbetsmarknaden. fördelade Arbetsförmedlingen till åtta olika grupperingar av organi- sationer. hade av dem med etable- ringsplan anställning som aktivitet i planen . Det innebar en minsk- ning från 2015. Den vanligaste typen av arbete inom etableringsplan var instegsjobb och nystartsjobb (av deltagarna). Jämfört med 2015 har andelen med instegsjobb minskat medan andelen med nystartsjobb ökat. hade ett arbete utan stöd i sin etableringsplan, vilket också var i stort sett oförändrat jämfört med . Det var genomgående en betydligt större andel bland männen än bland kvinnorna som hade ett arbete som insats i sin etableringsplan. hade av dem med eta- bleringsplan vuxenutbildning (utöver sfi) som aktivitet i planen . Av dem som hade en etableringsplan deltog i utbildning i sfi . Sfi ges i fyra kurser, från A till D, där D är den högsta kursen. Av dem som studerade sfi deltog det stora flertalet i kurs A- C. Endast en mindre andel, , deltog i kurs D. En generell beskrivning av utbildning i sfi redovisas under utgiftsområde 16 avsnitt 5.3.2. Antalet deltagare fortsätter öka Antalet personer i etableringsuppdraget fortsatte att öka till följd av det stora antalet asylsökande . Ökningen av antalet deltagare i etableringsuppdraget var särskilt tydlig . tillkom i genomsnitt närmare 3 300 personer i etableringsuppdraget och närmare 2 200 personer lämnade uppdraget. hade totalt 80 700 personer en etableringsplan. Det innebar en ökning med närmare 17 700 personer jämfört med . Av dem som hade en etableringsplan var kvinnor och män. Ande- len kvinnor har minskat från 2015, 2013. Diagram 3.1 Antal personer som är nya, kvarstående eller har lämnat etableringsuppdraget – Källa: Arbetsförmedlingen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utbildningsnivån bland deltagarna har ökat Av dem som hade en etableringsplan var under . Det var en ökning med en procentenhet jämfört med . Personer som är 18 eller har rätt till en etableringsplan om de saknar föräldrar i och i övrigt uppfyller kriterierna i etable- ringslagen. gäller att nyan- lända under inte omfattas av etable- ringsuppdraget. var det 595 unga i åldrarna som hade en etableringsplan, vilket motsvarade av delta- garna. Den genomsnittliga utbildningsnivån bland deltagarna i etableringsuppdraget har ökat . Andelen personer med eftergymnasial utbildning eller längre ökade från 2016. Andelen med högst förgymnasial utbildning minskade från 2016. Ökningen i utbildningsnivå gällde både kvinnor och män, men kvinnorna hade fortfarande i genomsnitt en lägre utbildningsnivå än männen. Tabell 3.7 Utbildningsnivå bland deltagarna i etableringsuppdraget Andel i procent bland kvinnor och män 2016 (2015 inom parantes) 51 (53) 46 (46) 48 (49) 21 (20) 22 (22) 22 (21) Eftergymnasial utbildning < 2 år 5 (5) 5 (5) 5 (5) Eftergymnasial utbildning ≥ 2 år 24 (23) 26 (27) 25 (25) Källa: Egen bearbetning av data från Arbetsförmedlingen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.8 Status efter avslutad etableringsplan varav arbete utan stöd varav arbete med stöd varav jobbgarantin för ungdomar varav förhindrad ta arbete direkt Källa: Arbetsförmedlingen. Arbetsmarknadsstatus efter avslutad etableringsplan Av dem som lämnade etableringsuppdraget var det som arbetade eller studerade efter att etableringsplanen hade avslutats. Detta innebar en ökning i förhål- lande till 2013 och 2014, då andelen båda dessa år var och 2015 då andelen var . Det ökade utflödet till arbete från etable- ringsuppdraget hängde framför allt samman med att en större andel fick nystartsjobb jämfört . Nystartsjob- ben var den vanligaste typen av anställning för dem som lämnade etableringsuppdraget för arbete. av dem som gick vidare till arbete hade ett nystartsjobb efter avslutad etableringsplan. Ökningen av utflödet till nystartsjobb var dock betydligt större bland män än bland kvinnor. Som framgår av tabell 3.8 är det genomgående en betydligt lägre andel kvinnor än män som har olika former av arbete efter etableringsuppdraget. Det kan dels bero på hur nyanlända kvinnor och män bemöts av Arbetsförmedlingen och i vilken grad det har funnits anpassade insatser utifrån deras kompetenser . En del av förklaringen kan också finnas på efterfrågesidan på arbetsmarknaden, till exempel i form av atti- tyder och preferenser hos arbetsgivare. Även köns- och familjenormer i kombination med föräldraskap kan påverka kvinnors möjligheter att delta på arbetsmarknaden. Andelen som studerar efter etablerings-upp- draget var , och minskade något jämfört med . Studier kan avse både högskolestudier och studier inom vuxenutbildning samt deltagande i utbildningskontrakt. Andelen som studerade efter etableringsuppdraget var något större bland kvinnor än bland män. Personer som har haft en etableringsplan som har upphört att gälla för att tiden för planen har löpt ut och är arbetslösa kan anvisas till jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar. Av dem som lämnade etableringsuppdraget var inskrivna i arbets- marknadspolitiska program efter avslutad etableringsplan, varav nästan alla i jobb- och utvecklingsgarantin eller i jobbgarantin för ungdomar. Diagram 3.2 Status för kvinnor efter avslutad etableringsplan 2016 fördelat på utbildningsnivå Förgymn <9 år Förgymn Gymnasial Källa: Arbetsförmedlingen, egna bearbetningar. En del av de personer som avslutat sin etable- ringsplan lämnade, åtminstone temporärt, arbetskraften av andra skäl än studier. Skälen kunde vara föräldraledighet, sjukskrivning, eller annat förhinder att ta arbete direkt. Denna andel sjönk från . Det var dock stor skillnad mellan kvinnor och män (se tabell 3.8). Utbildningsnivå är en viktig faktor för hur snabbt personer som avslutat sin etableringsplan kommer ut i arbete. Särskilt bland kvinnor ökar andelen i arbete ju högre utbildning de har (se diagram 3.1 och 3.2). Dessutom tycks studiebenägenheten vara lägst bland dem som har kortast utbildning. För män är skillnaderna i utfall till arbete mellan låg- och högutbildade inte lika tydliga. Den mest slående skillnaden mellan könen är att kortutbildade män i betydligt större utsträckning än kvinnor med eftergymnasial utbildning hade arbete efter avslutad etableringsplan. Det var också betydligt vanligare att kvinnor lämnade arbetskraften efter avslutad etablerings- plan än att män gjorde det. Ju lägre utbildnings- nivå bland kvinnorna, desto större andel lämnade, åtminstone temporärt, arbetskraften. För män tycks utbildningsnivå spela mindre roll i det avseendet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Diagram 3.3 Status för män efter avslutad etableringsplan 2016 fördelat på utbildningsnivå Förgymn <9 år Förgymn Gymnasial Källa: Arbetsförmedlingen, egna bearbetningar. Verksamhet och insatser för hemutrustningslån finansieras via anslaget 1:5 Hemutrustningslån. Syftet med hemutrustningslånen är att nyan- lända ska få möjlighet att utrusta och möblera sin bostad när de blir mottagna i en kommun. Utgifterna för hemutrustningslån var ca högre än anvisat anslag i budgetpropositionen . Det huvudsakliga skälet var att antalet personer som ansökte om lån blev fler än beräknat. Av tabell 3.9 framgår antal beviljade lån, utbetalat belopp, antal personer som beviljats lån samt antal efterskänkta lån 2014–2016. Antalet lån och antalet personer skiljer sig åt eftersom ansökan om hemutrustningslån görs gemensamt per hushåll. utbetalades i lån till 17 800 låntagare vilket är mer jämfört med och mer jämfört med . Ökningen beror på att fler nyanlända flyktingar togs emot i kommunerna jämfört med och 2014. Antalet ansökningar ökade jämfört med . Antalet beviljade lån ökade jämfört med och jämfört med . av de nyanlända som mottagits i en kommun beräknas ha ansökt om lån jämfört . Antalet låneberättigade ökade . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.9 Beviljade hemutrustningslån Antal nya beviljade lån, utbetalat belopp, antal personer som beviljats lån samt antal personer med efterskänkta lån 2014–2016 varav för möblerad bostad varav för omöblerad bostad Utbetalat belopp, mkr Antal personer som beviljats Fördelningen mellan lån för omöblerad respek- tive möblerad bostad var relativt men andelen lån för omöblerad bostad minskade något , från . Utestående fordran för hemutrustningslånen uppgick per till . Fordran fördelas på 66 300 lån till totalt 86 300 låntagare. Det inbetalade skuldbeloppet inklusive räntor var 2016. Det är en ökning med jämfört med och med jämfört med . Detta beror främst på att den senaste tidens flyktingmottagande har medfört fler lån men också att fler låntagare än har betalat innan lånen förfallit. Antalet låntagare som har fått sina lån efter- skänkta ökade något . Fler än hälften av dem som fick lån efterskänkta var och saknade inkomst. Övriga orsaker till efterskänkning var främst sjukdom, funktionsnedsättning eller dödsfall. Något fler kvinnor än män fick lån efterskänkta . Det finns ingen övre åldersgräns för att få lån. Handläggningstiden efter att ansökan har inkommit till CSN är . Den totala handläggningstiden inklusive hantering hos kontaktpersonerna är varför målet om handläggningstid är uppfyllt. har de högsta belop- pen för lån till hemutrustning avseende en omö- blerad bostad sänkts för enpersonshushåll samt från 20 000 till för hushåll bestående av två vuxna (förordning (1990:1361) om lån till hemutrust- ning för flyktingar och vissa andra utlänningar, 2016:1278). Lånebeloppen har inte föränd- rats för hushåll med barn. De förändrade belop- pen innebär minskade utgifter för hemutrust- ningslån. Det tar alltför för många nyanlända att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden och i samhällslivet. Regeringen har vidtagit åtgärder inom flera olika områden i syfte att påskynda och förbättra etableringen. Åtgärderna har bidragit till att stärka förutsättningarna för en effektiv etablering, men mer behöver göras för att nå bättre resultat och det behövs en bättre samordning av insatserna inom olika områden för en snabbare etableringsprocess. En väl funge- rande process för nyanlända personers etablering på den svenska arbetsmarknaden och i samhälls- livet kan bidra till att motverka segregation och växande klyftor i (se vidare i avsnitt 6). Insatser och i anläggningsboende Det är angeläget att tiden då enskilda individer befinner sig i asylprocessen kan tas tillvara och användas på ett meningsfullt sätt. Länsstyrelser- nas uppdrag att samordna insatser för asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd och bor i anläggningsboenden är en viktig förändring i detta syfte. Länsstyrelsernas förberedelser har lagt en god grund för införandet av en ny struktur för tidiga insatser. Insatser och aktiviteter för asylsökande m.fl. erbjuds av flera olika aktörer, inte minst inom folkbildningen och andra delar av det civila sam- hället. Den första utlysningen av medel enligt förordningen (2016:1364) om statsbidrag till verksamheter för asylsökande m.fl. indikerar ett stort intresse från det civila samhället att erbjuda insatser, medan endast ett fåtal kommuner har ansökt om medel. Det är angeläget att kommu- ner kan erbjuda verksamhet för asylsökande m.fl., inte minst samhällsinformation. Kvinnors möjligheter att delta i de insatser som erbjuds är en fortsatt viktig fråga. Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning av asylsökande behöver fortsätta att utvecklas och myndigheten behöver arbeta aktivt med stöd och information till användarna. Kartlägg- ningen förbättrar även förutsätt- ningarna för att det ska gå snabbare att kartlägga nyanländas kompetenser och erfarenheter. Beredskap och kapacitet för mottagande Enligt en analys som länsstyrelserna låtit göra av projekt som beviljats medel enligt 37 och 37a §§ i förordningen om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar och som avslutades , skapade genomförda insatser i hög utsträckning ett lokalt värde, hade en hög måluppfyllelse och genomfördes i stor utsträck- ning i ordinarie verksamhet efter insatsens slut. Medlen var efterfrågade och bedöms ha bidragit till stor nytta i kommunernas arbete med bered- skap och kapacitet för mottagande. Många kommuner gjorde stora ansträngningar för att uppfylla sitt åtagande vad gäller anvisningar enligt bosättningslagen. Tillgången på kvalificerade tolkar Samhällets behov av kvalificerade tolkar är fort- satt stort och det råder brist på såväl auktorise- rade som utbildade tolkar och översättare. Trots att antalet deltagare i Kammarkollegiets skriftliga auktorisationsprov har ökat så har inte antalet auktorisationer ökat i motsva- rande grad, inte heller i proportion till ökningen av antalet nyanlända. I budgetpropositionen tillförde regeringen därför medel för att förstärka och påskynda auktorisationsprocessen. Kammarkollegiets delredovisning av åtgärder för fler auktoriserade tolkar visar att auktorisations- prov nu kommer att erbjudas i fler språk på fler orter och vid fler provtillfällen . Lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyan- lända invandrare för bosättning trädde i kraft . Regeringen har följt genom- förandet av den nya lagen noga och till stora delar har lagen fungerat som avsetts. Lagen har bidragit till att betydligt fler nyanlända har om- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 fattats av anvisningar till en kommun. Mer än så många personer omfattades av anvis- ningar 2016 som 2015. Även andelen nyanlända som togs emot för bosättning efter anvisning ökade , trots att det sammantagna antalet nyanlända ökade kraftigt . Ett viktigt syfte med lagen är att mottagandet av nyanlända ska bli mer jämnt fördelat mellan landets kommuner. Fördelningen mellan kommunerna var också något jämnare 2016 jämfört med . Majoriteten av mottagandet skedde dock fortfarande genom att nyanlända bosatte sig på egen hand, vilket innebar att det totala antalet mottagna varierade kraftigt mellan kommunerna. Lagen har inneburit att de kommuner som tidigare hade ett mindre motta- gande, eller inte tog emot några nyanlända alls, nu tar ett större ansvar för det totala mottagan- det. Skyldigheten för kommunerna att ta emot nyanlända innebär att alla kommuner måste planera för att ha en kapacitet för mottagande av nyanlända. Lagen ger också bättre förutsätt- ningar för kommunerna att göra en sådan planering. Den genomsnittliga väntetiden från beslut om anvisning till bosättning i en kommun var 2016, vilket ligger inom den tidsfrist på som längst som regleras i förord- ningen om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. var vänte- tiderna i vissa ärenden avsevärt längre än de reglerade två månaderna och ledtiden från uppe- hållstillstånd till beslut var lång. Det innebar att många nyanlända fick vänta på mottagande i en kommun. Mottagandet av ensamkommande barn och unga Antalet asylsökande ensamkommande barn som har kommit till har ökat . När barnen beviljas uppehållstillstånd är de inom kommunens mottagande och statlig ersättning utgår till kommunen. Den stora ökningen av antalet asylsökande ensamkom- mande barn har påverkat utgiftsområde 13 i begränsad utsträckning eftersom handläggningstiderna har medfört att en stor andel är i asylprocessen. Regeringen fattade beslut om ett nytt ersättningssystem för mottagandet av ensamkommande barn och unga (bl.a. förord- ningen om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, 2017:199). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 trädde i kraft . Ersättningssyste- met baseras på schabloner och bidrar till att förbättra planeringsförutsättningarna för kommunerna, minska den administrativa bördan för kommuner och samt öka kostnadseffektiviteten. Övergången till det nya ersättningssystemet medför att utbetalningar av ersättningar kommer att ske utifrån både det gamla och det nya ersättningssystemet. Antalet personer i etableringsuppdraget fortsatte att öka till följd av det stora antalet asylsökande till . har därför beslutat om mer resurser till Arbetsförmedlingen och dessutom har myn- digheten gjort en omprioritering av redan befintliga resurser. Arbetsförmedlingens arbete med att öka andelen nyanlända som arbetar eller studerar såväl under som efter etableringsupp- draget behöver dock förbättras och ledtiderna kortas. Etableringstiden behöver användas mer effektivt. Regeringens mål som angavs i regle- ringsbrevet var att andelen nyanlända som lämnar etableringsuppdraget för arbete och studier skulle öka. Resultaten har dock bara förbättrats marginellt. Det finns bl.a. brister i Arbetsförmedlingens kartläggning av nyanlända, vilket har blivit tydligt i arbetet med snabbspå- ren. Kartläggningen av nyanlända kvinnors och mäns kompetenser är väsentlig för att möjliggöra rätt insatser och för att undvika omvägar till utbildning och arbete. Regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att bl.a. öka kvaliteten på kartläggningen (A2017/01238/A). Med detta bör också matchningsarbetet förbätt- ras så att fler kan gå över snabbare till ett arbete de har kunskaper och kompetens för. Den yrkeserfarenhet som många nyanlända kvinnor och män har bör tas tillvara bättre än .