prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Bland dessa finns Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , , Arbets- givarverket, Statskontoret, , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), , Jord- bruksverket, Företagarförbundet Fria Företagare, , (), , Svensk sjöfart och Unionen. TCO anser att det är rimligt att det befintliga växa-stödet breddas till att omfatta även aktiebolag och handelsbolag och ningspolitisk utvärdering (IFAU) framför att det är positivt att konkurrensneutraliteten ökar mellan olika företagsformer. , Unionen och Coompanion anser att växa-stödet borde utvidgas till att omfatta fler P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Företagarna anser att växa- stödet inte borde omfatta enskilda näringsidkare eftersom det inte är en lämplig företagsform när enskilda näringsidkare börjar anställa. Ekonomi- styrningsverket (ESV), och LO avstyrker förslaget. framför bl.a. att förslaget innebär att skattesystemets komplexitet ökar. Några remissinstanser har invändningar av mer principiell natur. En av dessa är som lyfter fram att det inte framgår vad syftet med förslaget är och att det kan innebära svårigheter vid framtida utvärderingar av stödet. anser vidare att förslaget innebär att det görs avsteg från de skattepolitiska riktlinjerna där en viktig princip är att skattereglerna ska vara generella. och Småföretagarnas riksför- bund anser att det utvidgade växa-stödet inte är ett tillräckligt incitament för att få enmans- företagare att anställa. Arbetsförmedlingen och LO ifrågasätter om det utvidgade växa-stödet kommer att leda till ökad sysselsättning. ESV, IFAU, , och för fram att det är svårt att uppskatta sysselsättningseffekten av förslaget och att det finns risk för dödviktskostnader. Några remiss- instanser, bl.a. , och , gör bedömningen att förslaget leder till en ökad administrativ börda för företagen. Tillväxt- verket anser att det visserligen är positivt att åtgärden prövas men framför att den inte förefaller att bidra till förenklingar för företagen. anser att förslaget medför en risk att arbetsgivarna gör omedvetna fel och även att risken för fusk ökar. Ett antal remissinstanser, bl.a. Arbetsförmedlingen, , , , Företagarför- bundet Fria Företagare, riks- förbund och Unionen, har också framfört synpunkter på konsekvensanalysen avseende effekterna för företagen och sysselsättningen samt för . har även fört fram synpunkter avseende beräkningen av de offentligfinansiella effekterna. anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Skälen för regeringens förslag Det finns skäl att utvidga växa-stödet Bestämmelserna om sänkta arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt när enmansföretag anställer en första person, s.k. växa-stöd, omfattar enbart enskilda näringsidkare. Att möjligheten till växa-stöd i ett första skede inriktats på just enskilda näringsidkare har sin grund i att dessa anställer i låg omfattning och i genomsnitt har lägre inkomst än andra företagare. Regeringen vill nu underlätta för fler enmansföretagare att våga ta steget att anställa en första person. Därför föreslås att växa-stödet utvidgas till att även omfatta enmansföretag som är aktiebolag och handelsbolag. För att nedsättning ska ges bör som huvudregel företaget uppfylla grundkravet, dvs. bedriva en näringsverksamhet som bara sysselsätter en person. Några remissinstanser har framfört vissa principiella invändningar mot förslaget. Riks- revisionen anser att det inte tydligt framgår vad som är syftet med det utvidgade växa-stödet. och Småföretagarnas riks- förbund anser att det utvidgade växa-stödet inte utgör ett tillräckligt incitament för enmans- företagare att anställa. Med anledning av dessa synpunkter bör det framhållas att regeringen har genomfört ett stort antal riktade åtgärder för minskad arbetslöshet och ökad sysselsättning. Det bedöms dock finnas behov av ytterligare åtgärder. Regeringen anser att det är viktigt att skapa incitament som uppmuntrar företag att våga ta steget att anställa. , och Företagarförbundet Fria Företagare anser regeringen att det finns en potential i att stimulera enmansföretagare att anställa sin första medarbetare. Det finns alltså skäl att inkludera fler verksamhetsformer i växa-stödet. De verksamhetsformer som rimligen bör komma i fråga är, såsom även TCO påpekar, aktiebolag och handelsbolag. Att inkludera fler verksam- hetsformer i växa-stödet bidrar också till, vilket IFAU lyfter fram, att konkurrensneutraliteten ökar mellan olika företagsformer. ifrågasätter varför växa-stödet nu utvidgas till företagsformer som inte var aktuella när det nu gällande växa-stödet för enskilda näringsidkare infördes. Företagarna anser att växa-stödet inte borde omfatta enskilda näringsidkare eftersom det inte är en lämplig företagsform när enskilda näringsidkare börjar anställa. Som påpekats ovan begränsades det nuvarande växa-stödet vid införandet till enskilda näringsidkare mot bakgrund bl.a. av att dessa företagare anställer i lägre omfattning och att de i genomsnitt har en lägre förvärvsinkomst än andra företagare. Skälen för att växa-stödet ska omfatta enskilda näringsidkare är fortfarande giltiga och såsom tidigare angetts är det också angeläget att gå vidare med ytterligare åtgärder för att stärka sysselsättningen. , , ESV och TCO bedömer att det utvidgade växa-stödet kommer att ytterligare öka reglernas komplexitet och företagens administrativa börda. påpekar också att det finns en risk att arbets- givarna gör omedvetna fel och även att risken för fusk ökar. är visserligen positiv till att åtgärden prövas men framför att den inte förefaller att bidra till förenklingar för företagen. Regeringen har förståelse för att förslaget medför att socialavgiftssystemet blir något mer komplext. Enligt regeringens bedömning kan åtgärden dock inte anses mer komplicerad än att den kan hanteras genom upplysningar och information från . Nedsättningen ges dessutom bara för den först anställda och . Regeringen anser att de fördelar som växa-stödet innebär uppväger att reglerna blir något mer komplexa. Arbetsförmedlingen och LO ifrågasätter förslagets sysselsättningseffekter medan , , , och anser att det är svårt att uppskatta sysselsättningseffekterna och att de företag som anställer troligen skulle ha anställt ändå. Regeringen instämmer att det är svårt att bedöma sysselsättningseffekterna men anser att åtgärder som bidrar till att öka sysselsättningen är viktiga och nödvändiga. Växa-stödet har till syfte att uppmuntra företagare att våga ta det där första steget att anställa. När väl sedan erfaren- heten av att ha anställt sin första medarbetare är vunnen är det troligt att det blir lättare för företagen att anställa fler medarbetare. Regeringen anser därför att det utvidgade växa- stödet är en viktig satsning för att möjliggöra en ökning av sysselsättningen i enmansföretag. Riksrevisonen anför att förslaget är ett avsteg från de skattepolitiska riktlinjerna. Regeringen anser dock att det är motiverat av syssel- sättningsmässiga skäl eftersom det är viktigt att uppmuntra enmansföretagen att ta steget att våga anställa sin första medarbetare. Att, såsom föreslår, minska antalet subventionerade anställ- ningsformer och i stället införa ett lärlingssystem omfattas inte av detta lagstiftningsprojekt och behandlas därför inte vidare i denna proposition. finner att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Riks- revisionen, , och Företagarförbundet Fria Företagare framför synpunkter på konsekvensanalysen. Dessa syn- punkter behandlas i avsnitt 6.10.14. Vad gäller effekterna av förslaget för sysselsättningen m.m. behandlas även dessa i avsnitt 6.10.14. Avgränsningen till bolag som är enmansföretag Eftersom en företagare som bedriver verksamhet i ett aktiebolag normalt tar ut sin ersättning för arbetet i form av lön bör reglerna vara tillämpliga även om bolaget redan har en anställd under förutsättning att denne är företagaren själv eller en närstående till företagaren. Ett handelsbolag föreligger, enligt lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag, om två eller flera har avtalat att gemensamt utöva näringsverksamhet i bolag och bolaget förts in i handelsregistret (1 kap. 1 §). Det kan därför ifrågasättas om ett handelsbolag över huvud taget kan vara ett enmansföretag. Det torde dock inte vara ovanligt att verksamheter som bedrivs i handelsbolag finansieras av en fysisk eller juridisk person och att finansiären tar en andel i handelsbolaget, t.ex. för att få insyn i bolaget. Under förutsättning att bolagets verksamhet kan liknas vid ett enmansföretag bör därför inte heller dessa företag uteslutas från tillämpning av reglerna. En bolagsman (delägare) i ett handelsbolag kan ur skattesynpunkt inte vara anställd av bolaget. Vinstfördelningen i ett handelsbolag sker i första hand med utgångspunkt i bolags- avtalet och inte efter delägarnas deltagande i verksamheten. Det kan därför vara svårt att klargöra i vilken utsträckning som bolags- männen varit faktiskt verksamma i bolaget. Om en avgiftsnedsättning tillåts oberoende av hur många delägare som finns i handelsbolaget skulle man dock komma alltför långt från det som typiskt sett kan betraktas som ett enmans- företag. Som förutsättning för nedsättning bör P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 därför gälla att handelsbolaget inte har fler än två delägare. De föreslagna reglerna innebär att valet av juridisk form för verksamheten får mindre betydelse för bedömningen av om det är ett enmansföretag medan verksamhetens omfatt- ning ges större betydelse. Förslaget lämnar således i begränsad omfattning utrymme för t.ex. verksamheter som finansieras av den ena bolags- mannen och för mindre verksamheter som bedrivs av två i förening. I likhet med andra arbetsgivare som omfattas av nedsättningen bör handelsbolag bara kunna få nedsättning för den först anställda, dvs. bara för en person. Med den nu föreslagna definitionen av enmansföretag utesluts ideella och ekonomiska föreningar samt stiftelser. Coompanion och Unionen anser att växa- stödet ska utvidgas till att omfatta fler organisationsformer. Syftet med den föreslagna nedsättningen är att uppmuntra företag som drivs av en person eller högst två i fråga om handelsbolag att våga ta steget att anställa en första person. Med hänsyn till syftet med nedsättningen anser regeringen att ideella och ekonomiska föreningar samt stiftelser inte bör inkluderas eftersom dessa inte drivs som ett enmansföretag. Inte heller enkla bolag omfattas av den föreslagna definitionen av enmansföretag vilket enligt regeringens mening är rimligt med hänsyn till växa-stödets syfte. Ett europabolag ska dock enligt 2 kap. 4 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, räknas som ett aktiebolag. Denna associations- form omfattas därför av den föreslagna lagstiftningen och kan få nedsättning under förutsättning att det uppfyller villkoren för att vara ett enmansföretag. Lagrådet anför i sitt yttrande att det är olyckligt att använda ett väl inarbetat begrepp, enmansföretag, med en annan betydelse än termen har fått i ett väl inarbetat normalt språkbruk. Lagrådet syftar på att aktiebolag kan ha en anställd och anser därför att de företag som ska omfattas av stödet inte längre bör benämnas enmansföretag. Enligt regeringens uppfattning finns det ett behov av att definiera vilka företag som kan komma i fråga för växa- stödet. I detta sammanhang är begreppet enmansföretag redan inarbetat i och med de regler som trädde i kraft och som gäller för enskilda näringsidkare. Vid en utvidgning av växa-stödet anser regeringen att P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 det är viktigt att samma begrepp används för de nya verksamhetsformer som inkluderas i stödet. Att vissa aktiebolag och handelsbolag därmed anses som enmansföretag i den här betydelsen ska därför ses mot bakgrund av att begreppet används för att tydliggöra växa-stödets omfatt- ning. För att särskilja de aktiebolag och handelsbolag som kan komma i fråga för växa- stödet från andra verksamhetsformer anser regeringen det därför lämpligt att dessa ska betecknas som enmansföretag. Förslaget föranleder ändringar i 4 § lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för enmans- företag –2021, se avsnitt 3.22. Regeringens förslag: Aktiebolag ska anses bedriva verksamhet med högst en anställd om avgifts- eller löneskattepliktig ersättning inte har betalats till någon annan än en delägare eller närstående till delägare i bolaget efter , eller den senare dag då verksamheten startades, och fram till dess en nedsättningsberättigad anställning påbörjas i verksamheten. En sådan anställning kan påbörjas tidigast . Handelsbolag ska anses bedriva verksamhet utan anställda om någon avgiftspliktig ersättning inte har betalats ut . För att ett företag med verksamhet utomlands ska betraktas som ett enmansföretag krävs att företaget inte har betalat ut ersättning till någon person, med undantag för delägare eller närstående till delägare i aktiebolaget, på ett sådant sätt att företaget hade varit skyldigt att betala arbetsgivaravgifter eller särskild löneskatt i om ersättningen betalats ut för arbete i . Vid bedömningen av om avgiftspliktig ersättning utges ska det bortses från ersättning som sammanlagt under nämnda period uppgår till högst till en och samma person. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remiss- instanser yttrar sig särskilt över förslaget. Företagarförbundet Fria Företagare och anser att det är positivt att även de som anställer före ikraftträdandet kan ta del av växa-stödet. Skälen för regeringens förslag: Avsikten med den föreslagna nedsättningen är att underlätta för enmansföretag att anställa den första personen. För att i möjligaste mån undanröja tolkningsproblem avseende vad som avses med ett enmansföretags första anställning bör nedsättningen kopplas till en omständighet som är relativt enkel att konstatera. Ett någorlunda enkelt och effektivt sätt kan vara att använda sig av en jämförelsedag. För aktiebolag behöver man ta hänsyn till att verksamheten ofta bedrivs av en anställd person. Det förhållande som bör gälla från jämförelsedagen fram till dess att en nedsättningsberättigad anställning påbörjas, bör då vara att aktiebolaget antingen inte har någon anställd eller högst en anställd som också är delägare i bolaget eller närstående till en delägare. Om dessa villkor är uppfyllda bör bolaget vara berättigat till den föreslagna nedsättningen, förutsatt att den nya anställ- ningen är av sådant slag att en nedsättning är aktuell. Om aktiebolaget startat sin verksamhet efter jämförelsedagen ska den dag när verksam- heten startades i stället utgöra jämförelsedag. Kvalifikationsperioden kommer alltså i sådana fall utgöra tiden från då verksamheten startades till den dag då den nya anställningen påbörjas. För handelsbolag innebär det att alla bolag som på jämförelsedagen saknade anställda och som fram till den dag då en nedsättningsberättigad anställning påbörjas saknat anställda anses kvalificerade för en nedsättning om de anställer en person. För verksamheter som startas mellan jämförelsedagen och anställningen bör mot- svarande kvalifikationsgrund gälla då verksamheten startades. Som framgår av avsnitt 6.10.13 föreslås de nya bestämmelserna om utvidgning av växa-stödet träda i kraft . Företagarförbundet Fria Företagare och anser regeringen att för att förslaget inte ska ha en återhållande verkan på nyanställningar i enmansföretag i avvaktan på att reglerna träder i kraft bör dessa få tillämpas även på ersättning till personer som anställts mellan och ikraftträdandedagen. Företag ska således inte gå miste om rätten till, som mest, tolv månaders nedsättning trots att anställningen skett före lagens ikraftträdande men tidigast . Bedömningen av om företaget haft någon person anställd bör göras med utgångspunkt i om företaget gett ut avgiftspliktig ersättning eller inte. Lagstiftningen om arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt kopplar inte skyldigheten att betala sådana avgifter och skatter till en anställning utan till utgivandet av avgiftspliktig ersättning. Det är därför inte möjligt att fånga upp ersättning som endast avser anställda personer och skilja ut denna från andra avgifts- pliktiga ersättningar som t.ex. ges ut inom ramen för ett uppdragsförhållande. Trots det torde det av förenklingsskäl vara lämpligast att frågan om en person är eller har varit anställd i verksam- heten avgörs utifrån att avgiftspliktig ersättning getts ut enligt socialavgiftslagen eller lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Om avgiftsskyldighet föreligger eller förelåg antas således en person ha varit anställd. Vid bedömningen av om en anställning förelegat bör dock bortses från ersättning som getts ut mellan jämförelsedagen och anställ- ningsdagen (kvalifikationsperioden) till en och samma person under förutsättning av den sammanlagda ersättningen inte överstiger . Detta gäller även aktiebolag som ska ha möjlighet att betala ut maximalt till en och samma person utöver en delägare. Eftersom utländska arbetsgivare normalt inte är skyldiga att betala arbetsgivaravgifter i för sina arbetstagare blir ett sådant företag automatiskt att betrakta som enmansföretag om det anställer en person i . En sådan lösning är inte lämplig. Ett företag med verksamhet utomlands bör därför betraktas som ett enmansföretag endast om företaget inte har gett ut ersättning till någon person, med undantag för delägare eller närstående till delägare i aktiebolaget, på ett sådant sätt att företaget hade varit skyldigt att betala arbetsgivaravgift eller särskild löneskatt i om ersättningen getts ut för arbete i . Förslaget föranleder ändringar i 3 och 4 §§ samt att en ny paragraf, 3 a §, införs i lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för enmans- företag –2021, se avsnitt 3.22. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 6.10.6 Företag i intressegemenskap Regeringens förslag: Företag i intresse- gemenskap ska ses som en enda arbetsgivare. i intressegemenskap avses två företag som står under i huvudsak gemensam ledning. Promemorians förslag överensstämmer med yttrar sig särskilt i frågan. Skälen för regeringens förslag: angeläget att nedsättningen begränsas så att den väsentligen träffar enmansföretag som anställer . De föreslagna reglerna ger upphov till relativt betydande kostnadsminskningar för den som kan få nedsättningen. Det kan därför finnas ett intresse av att försöka fördela befintliga anställningar på flera enmansbolag eller att fördela ett behov av fler anställda på flera ny- bildade, eller existerande, enmansföretag. Sådana förfaranden ligger utanför förslagets syfte. Nedsättningen bör därför avgränsas så att företag i intressegemenskap inte kan tillämpa reglerna. i intressegemenskap avses två företag som står under i huvudsak gemensam ledning. avses här såväl juridiska som fysiska personer. Den fysiska personen och bolaget kommer därmed att ses som en arbetsgivare vilket t.ex. innebär att man inte kan starta upp ett aktiebolag och föra över en anställd dit. Det blir heller inte möjligt att starta upp en enskild firma som anställer någon som arbetar mot ett av fysikerna ägt aktiebolag eller att anställa personer i redan existerande dotter- bolag utan anställda. Lagrådet har påpekat i sitt yttrande att det inte framgår hur 6 § och 7 a § förhåller sig till varandra samt att det förefaller som om utformningen av bestämmelserna medför viss dubbelreglering. Regeringen anser att det är nödvändigt med båda bestämmelserna för att undvika att reglerna används på ett sätt som inte är tänkt. I annat fall skulle verksam- heter som inte är typiska enmansföretag kunna dra nytta av nedsättningen. Eftersom möjligheten att fortsätta att utnyttja nedsättningen förfaller så snart den första har anställts torde det inte behövas någon turord- ningsregel om vem som ska ha rätt att utnyttja P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Om flera anställningar påbörjas i företag som är i intressegemenskap kan nedsättningen endast utnyttjas för en av dessa anställningar. Förslaget föranleder att en ny paragraf, 7 a §, införs i lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag – 2021, se avsnitt 3.22. 6.10.7Sänkta arbetsgivaravgifter när aktiebolag eller handelsbolag anställer Regeringens bedömning: På samma sätt som gäller för enskilda näringsidkare betalar aktiebolag och handelsbolag som är enmans- företag och som anställer sin första person endast ålderspensionsavgift under längst tolv kalendermånader i följd på den ersättning som utges till den anställde. Nedsättningen är tillfällig och gäller . Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt i frågan. Skälen för regeringens bedömning: Att anställa en första person i ett enmansföretag är förknippat med vissa initiala kostnader, t.ex. i form av nya administrativa rutiner och utbild- ning av den nyanställde. Tillsammans med arbetsgivaravgifterna på lönen kan det utgöra ett återhållande inslag i beslutet att anställa. Genom en nedsättning av avgifterna på så sätt att endast ålderspensionsavgiften ska betalas minskar den initiala kostnaden att anställa och fler enmans- företag kan förväntas göra det. När erfaren- heterna av att ha en person anställd väl vunnits kan företagen i viss mån vara mer positiva till att anställa fler personer. Nya arbetstillfällen i dessa företag förväntas leda till minskad arbetslöshet och ökad sysselsättning. Avsikten med den före- slagna nedsättningen är inte att ge ett långsiktigt stöd för nyanställning i enmansföretag utan i stället underlätta i samband med nyanställning. Nedsättningen bör därför medges under längst . På lön och andra ersättningar till arbetstagare som är eller äldre betalas särskild löneskatt i stället för andra arbetsgivaravgifter än ålders- pensionsavgiften. För att inte anställningar av äldre personer ska missgynnas bör nedsättningen också kunna avse löneskatt enligt lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Personer som är födda eller tidigare om- fattas inte av det nya ålderspensionssystemet och arbetsgivare betalar därför ingen ålderspensions- avgift på ersättning som ges ut till dessa personer utan endast särskild löneskatt. Arbetsgivare som anställer en första person som är född eller tidigare kommer alltså inte att behöva betala några avgifter alls. Mot bakgrund av situationen på arbets- marknaden är det motiverat med en tillfällig åtgärd för enmansföretag som anställer. Med hänsyn härtill och att växa-stödet för enskilda näringsidkare gäller till och med utgången av 2021 bör även den nu föreslagna utvidgningen gälla . 6.10.8Anställning av delägare eller närstående till delägare m.fl. Regeringens förslag: En anställning ska inte ge rätt till nedsättning av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt om den anställde är delägare eller företagsledare i det anställande bolaget eller närstående till en sådan person. En nedsättning ska inte heller ges om anställningen avser en person som varit anställd i annan verksamhet som bedrivs direkt eller indirekt av samma arbetsgivare eller någon närstående till denne. Nedsättningen ska inte heller ges om arbets- givaren redan har fått nedsättning i en annan verksamhet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remiss- instanserna har inte något att invända mot för- slaget. Företagarförbundet Fria Företagare fram- håller att det saknas en definition av närstående. Företagarna anser att villkoren för stödet behöver justeras så att enmansföretaget inte diskvalificerar sig från fortsatt växa-stöd om det visar sig att den första medarbetaren är en felrekrytering och att en ny anställning behöver göras. Skälen för regeringens förslag: Det finns alltid en risk för att undantag i skattesystemet i avsikt att stimulera ett visst beteende miss- brukas.