prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Takten i digitalisering av övriga samlingar har ökat, men en stor del av samlingarna är ännu inte digitaliserade. Arbetet kommer därför att ha fortsatt hög prioritet . har arbetat med att kunna erbjuda syntolkningar. har en förstudie gjorts, syntolkning har även erbjudits under tre föreställningar. bedriver ett strategiskt arbete för att öka tillgängligheten till föreställningar och visningar. Statens fastighets- verk har genomfört en anpassning av teaterns lokaler för att öka tillgängligheten och färdigställdes en permanent ramp till huvudentrén. Regeringen bedömer att de statliga insatserna på scenkonstområdet bidrar till en utveckling som främjar hög konstnärlig kvalitet och ett ökat deltagande. Den fria scenkonsten bidrar till en mångfald av konstnärliga uttryck och är en förutsättning för ett dynamiskt och oberoende kulturliv. Regeringen bedömer att Statens kulturråds stöd till de fria grupperna bidrar till förnyelse av scenkonsten i hela landet. Det pågår ett aktivt arbete för ökad jäm- ställdhet där målsättningen hos institutioner och övriga aktörer generellt sett är att andelen kvinnor respektive män ska vara . Måluppfyllelsen är relativt god men arbete återstår för att uppnå en jämn könsför- delning. Att barn och unga är en prioriterad målgrupp för regeringen framgår genom att de flesta kulturinstitutioner har utarbetade barn och unga-strategier. Detta har resulterat i ett medvetet och långsiktigt arbete där flera och nya publikgrupper har fått tillgång till scenkonsten. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Regeringen ser det som angeläget att de båda nationalscenerna och Kungliga Dramatiska Teatern hittar möjligheter att utföra uppdraget som nationalscener på nya och utvecklande sätt , inte minst genom fler och hållbara samverkans- projekt. Utöver digitalisering spelar en förbättrad fysisk tillgänglighet en viktig roll för att säkra allas tillgång till kultur i hela landet. Regeringen bedömer att har bidragit till detta genom att ställa högre tillgänglighetskrav i sin bidragsgivning. Regeringen bedömer också att Statens kultur- råd arbetar aktivt för att allt bättre nå de kulturpolitiska målen genom sin bidragsgivning när det gäller tillgänglighet, mångfald och konst- närlig förnyelse. En stor del av statens stöd till scenkonstområdet sker inom kultursamverkans- modellen där landstingen ansvarar för bidrags- fördelningen till kulturverksamheter i länen. Denna bidragsfördelning möjliggör ett brett utbud av scenkonst i hela landet till en bred publik. 5.5.12:1 Bidrag till Operan, , , , och Tabell 5.4 Anslagsutveckling 2:1 Bidrag till Operan, , , , och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 058 202 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 058 173 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till , Kungliga Dramatiska , (ideell förening), Stiftelsen , Stiftelsen holms Slottsteater, Unga och . Anslaget får även användas för kvalitets- stärkande insatser inom scenkonstområdet. Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 Bidrag till Operan, , , , och Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Nationell scen för barn och unga (Unga klara) Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med och med för att möjliggöra att Unga kan bli en nationell scen för barn- och ungas scenkonst. Vidare ökas anslaget med och 2019– 2020 för renovering och ombyggnad av Operan. Anslaget ökas även med 2018–2020 för en satsning på digitala utsändningar från Operan, och . beslutade och aviserade anslagsför- ändringar innebär bl.a. att anslaget ökas med ca och 2019–2020 för att täcka kostnader till följd av renoveringen av Operans övermaskineri. Tabell 5.6 Sammanställning av medelstilldelningen och 2018 till Operan, , , , , Unga och Voksenåsen1 1Medelstilldelning är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 Bidrag till Operan, , , , och . beräknas anslaget till respektive . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en låneram i Riks- gäldskontoret som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst till för investeringar i vissa byggnadsanknutna inventarier som ägs av . Skälen för regeringens förslag: (Operan) är nationalscen för opera och balett. Regeringen gav Operan klartecken att påbörja projekterin- gen avseende de fastighetsanknutna inventarier- na inför renovering och ombyggnad av bygg- naden på i . För att möjliggöra projekteringsarbetet bör Operan för detta ändamål få möjlighet att ta ett lån på högst i Riksgälds- kontoret. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att besluta om en låneram i som uppgår till högst till Operan för projektering av en renovering och ombyggnad av vissa byggnadsanknutna inventarier som ägs av . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en låneram i som uppgår till högst till för investeringar i ett nytt övermaskineri. Skälen för regeringens förslag: Genomförda utredningar visar att ett skyndsamt byte av övermaskineriet på är nödvändigt med hänsyn till arbetsmiljö, driftsäkerhet och ekonomi. Det pågår, tillsammans med Operan, förberedande åtgärder för anskaffning och installation av ett nytt övermaskineri. Enligt nuvarande planering genomförs installationerna på i samband med att åtgärdar avloppsstammar- na 2019. Samarbetet mellan nationalscenerna innebär ekonomiska fördelar och möjlighet att bygga upp gemensam servicefunktion när installationerna är genomförda. För att möjliggöra byte av övermaskineriet bör få möjlighet att ta ett lån på högst i . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndi- gas att besluta om en låneram i P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 5.5.22:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Tabell 5.7 Anslagsutveckling 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till det fria kulturlivet, arrangörer, fonogram- verksamhet och vissa andra aktörer av kultur- politiskt intresse inom teater, dans och musik. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genomförande av verk- samheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Skälen för regeringens förslag: Inom anslag- et beviljas bidrag till den fria scenkonsten samt fonogramstöd. För att skapa goda planerings- förutsättningar för de fria grupperna bör beslut om bidrag kunna fattas som medför utgifter för kommande år.Anslaget används huvudsakligen för bidragsgivning till fria scenkonstgrupper. Dessa grupper är oftast små och har små ekonomiska resurser. Statens andel av deras offentliga finansiering är betydande och en viktig förutsättning för dem att finna övrig finansi- ering. Grupperna bedriver omfattande turné- verksamhet, både i och i utlandet, vilket medför behov av goda planeringsförutsättningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Tabell 5.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Erhållet/föreslaget bemyndigande P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för en bred satsning på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. Vidare minskas anslaget med för att möjliggöra att Unga kan bli en nationell scen för barn och unga. Medlen flyttas över till anslag 2:1 Bidrag till Operan, , , , och . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.10 Anslagsutveckling 2:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 116 767 tkr prisnivå. 3Motsvarar 116 767 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens musikverks förvaltningsutgifter och för utgifter för stats- bidrag till musiklivet. Anslaget får även användas för utgifter som uppkommer till följd av att Stiftelsen avvecklas, så som pensionskostnader som regleras retroaktivt. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.11 Sammanställning över avgiftsintäkter1 till 1 I myndighetens avgiftsintäkter ingår bl.a. entré- och visningsintäkter samt intäkter av försäljning, ev. sponsring och lokaluthyrning m.m. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 5.12 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:3 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 6Litteraturen, läsandet och språket Avsnittet omfattar Statens kulturråds och Kungl. bidragsgivning och verksam- het som rör bibliotek, litteratur och kulturtids- Vidare omfattas Myndigheten för tillgängliga medier och och folkminnen. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom Litteraturen, läsandet och språket, utgiftsområde 17 Litteraturen, läsandet och språket 3:1 Bidrag till litteratur och 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier Summa Litteraturen, läsandet och 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. har även antagit följande nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117): Alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förut- sättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. De riksdagsbundna målen för en nationell språkpolitik (prop. 2005/06:2, bet. 2005/06:KrU4, rskr. 2005/06:89) är: –Svenska språket ska vara huvudspråk i . –produktion, utlåning och distribution av tillgänglig litteratur och medier, och –insatser inom språkområdet med utgångs- punkt i bl.a. språklagen (2009:600). Bedömningen görs vidare utifrån resultat relaterade till relevanta bedömningsgrunder gemensamma för kulturområdet (se avsnitt 3.5.1). Bibliotek och tillgängliga medier Regeringen har gett Kungl. i uppdrag att i samverkan med andra berörda aktörer lämna förslag till en ny –Svenskan ska vara ett komplett och sam- biblioteksstrategi. Syftet är att det ska finnas en –Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. –Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. De språkpolitiska målen ligger till grund för språklagen (2009:600). Bedömningen av resultatet av statens insatser inom området litteraturen, läsandet och språket utgår från –bidragsgivning till biblioteksverksamhet samt övriga biblioteksfrämjande insatser med utgångspunkt i bl.a. bibliotekslagen (2013:801), –bidragsgivning till litteratur och kultur- tidskrifter och internationellt litteratursam- arbete för att främja mångfald, kvalitet och fördjupning i utgivningen samt spridning och läsning av litteratur och kulturtids- krifter, –insatser för att främja ett ökat läsande, biblioteksverksamhet av hög kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som ställs i biblioteklagen. Inom ramen för arbetet med en nationell biblioteksstrategi har Kungl. Bibliotek- et presenterat rapporten som pedagogisk resurs 2016. Rapporten pekar på att eleverna i skolan skulle ha bristande tillgång till nivåanpassad läsning och läsfrämjande aktiviteter utan skolbibliotek. Uppdraget ska slutredovisas . startade samverkans- plattformen Forum för nationell biblioteks- samverkan och utveckling. Syftet med platt- formen är att stödja Kungl. i uppdraget att ha nationell överblick och främja samverkan och utveckling inom biblioteks- området. Inom ramen för Kungl. uppdrag att ansvara för insamling av officiella biblioteksstatistik redovisades samlad nationell statistik över de offentligt finansierade biblioteken i . Bibliotek som mötesplatser för fri åsiktsbildning Regeringen gav 2016 i uppdrag att fördela särskilda medel till biblioteksverksamhet för nyanlända och asylsökande. Syftet var att främja biblioteken som mötesplatser för fri åsiktsbildning, informationsutbyte och gemen- sam bildning. beviljades totalt till 51 projekt från 21 län. Totalt togs 96 ansökningar emot från region-, läns- och folkbibliotek. utgångspunkt vid bedömningen av ansökningarna har varit målgruppernas behov och delaktighet samt vilken kunskapsbas projektet kunde innebära. fördelas medel inom kultur- samverkansmodellen till litteratur- och läs- främjande verksamhet, utöver biblioteksverk- samhet som fått stöd. Landsting och regioner har fördelat av statsbidraget till regional biblioteksverksamhet i hela landet. Till , som inte ingår i modellen, fördelade till samma ändamål. Tillgänglig litteratur och nyhetsförmedling Antalet nedladdningar av talböcker via Myndigheten för tillgängliga mediers digitala bibliotek ökade 2016, och gjordes fler än en miljon nedladdningar. I allt större utsträckning väljer läsarna att ladda ned talböcker själva via webbsidan och appen Legimus som utlån via bibliotek minskar något. Bland användare under görs av nedladdningarna via appen, en ökning från föregående år. lanserades även en spelare för webbsidan och appen som gör att användaren kan läsa strömmande på dator eller i mobil. MTM:s egen produktion av punktskriftstitlar för vuxna ökade . Antalet lån av punktskriftsböcker ökade något och av lånen gjordes via s.k. envägslån, där ett exemplar produceras för användaren och boken återvinns efter läsning. Lättlästförlaget, som är en del av MTM, producerar och ger ut lättläst litteratur för unga vuxna och vuxna. producerades 26 titlar, en ökning med två titlar jämfört med föregående år. Den lättlästa nyhetstidningen 8 sidor kan läsas i flera tillgängliga format, som papperstidning, på webbplatsen , i digitalt pdf-format, som digital taltidning och även som punktskriftstidning. Antalet prenumeranter minskade med en procent som antalet sidvisningar på ökade . Inköpsstöd till folk- och skolbibliotek har fördelat i stöd till folk- och skolbibliotek för inköp av P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Inköpsstödet söktes av 255 kommuner 2016, varav 250 beviljades stöd. Litteratur, läsfrämjande och kulturtidskrifter fördelade totalt i bidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande. I denna summa ingår även det inköpsstöd som nämns ovan. Av tabell 6.2 framgår fördelning av stöd inom området. Tabell 6.2 Bidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande 2014–2016 (beviljade medel) bidrag (tkr) Litterära evenemang (tkr) Inköpsstöd till folk- och skolbibliotek (tkr) översättningsstöd) (tkr) Kulturtidskrifter (stöd till produktion, utveckling och tidskriftsverkstäder) (tkr) minne, (tkr) Övrigt (planerad utgivning och fristadsprogrammet) (tkr) TOTALT (tkr) Läs och litteraturfrämjande insatser Bidragsgivningen är ett viktigt verktyg i Kultur- rådets arbete med läsfrämjande verksamhet utanför skolan. Av 198 ansökningar som togs emot beviljades 107 stycken för olika projekt om läs- och litteraturfrämjande. Av dessa vände sig 28 stycken () till 13–25-åringar som huvudsaklig målgrupp. Projekten hade jämn könsfördelning, men en del projekt vände sig särskilt till pojkar. Inom stödet till läs- och litteraturfrämjande insatser fördelade Kultur- rådet bidrag till både större lokala projekt och till P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 regionala projekt av nationellt intresse som bidrar till att uppfylla de nationella målen för litteratur och läsfrämjande, men även mindre satsningar som vänder sig till prioriterade målgrupper. har även fortsatt med projektet , som är en satsning på små barns språkutveckling. har fortsatt gett stöd till de fem pilotprojekten i , och kommun samt i och . arbetar för när- varande med att ta fram en nationell modell för Bokstart. En annan viktig del av arbetet med att vägleda och inspirera barn och unga till läsning är den årliga barn- och ungdomsbokskatalogen som distribuerar i cirka 400 000–450 000 exemplar. läsambassadör har medverkat i en rad olika sammanhang för att inspirera till läsning och hitta nya vägar till litteraturen för unga. Stöd till utgivning av litteratur och kulturtidskrifter Efterhandsstöd till litteratur är det bidrag där får flest ansökningar (totalt 2001 stycken 2016) av samtliga bidrag. En stor del rör titlar som är utgivna av små förlag, som i hög grad är beroende av litteraturstöd för sin verksamhet. beviljade 761 ansökningar, totalt . För att öka spridningen av kvalitetslitteratur distribueras samtliga litteraturstödda titlar till 287 av landets huvudbibliotek, några länsbibliotek samt hus på . Målet är att de distributionsstödda titlarna ska användas i bibliotekens läs- och litteraturfrämjande arbete. fördelades i produktionsstöd till 92 kulturtidskrifter, varav 14 digitala tidskrifter. Totalt elva tidskrifter var helt eller delvis på annat språk än svenska och sju tidskrifter behandlade nationella minoriteters språk och kultur. verkar för att stärka den svenska kvalitetslitteraturen i utlandet genom projekt- och översättningsstöd samt genom egna initiativ. har internationella litteratursamarbete inriktats på att stärka över- sättare. En större konferens arrangerades bl.a. för översättare av svensk litteratur och dramatik. Antalet ansökningar om bidrag till översättning av svensk litteratur och dramatik har ökat , från 320 till 385 jämfört med . Antalet ansökningar till översättares resor och internationellt utbyte ökade också kraftigt . Totalt inkom 168 ansökningar 2016, vilket kan jämföras med 41 ansökningar 2015. Totalt beviljades 76 ansökningar. En viktig insats för att introducera utländska förläggare och översättare för svensk litteratur är också det fellowship- program som anordnar under i . tillsatte regeringen en delegation med uppdrag att främja läsning i och utanför skolan (Ku 2016:03). Delegationen ska inom ramen för satsningen Hela läser med barnen, samla alla aktörer – skola, kultur och föreningsliv – runt insatser för läsning i och utanför skolan. Syftet är att bidra till att ge alla barn och ungdomar mer likvärdiga förut- sättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsuppleveler. Uppdraget ska redovisas . Språk och immateriellt kulturarv I arbetet med att följa tillämpningen av språklagen (2009:600) har vid och folkminnen, publicerat sin årliga språkpolitiska omvärldsrapport. Där framhålls att språklagens bestämmelse att samhället ska ”ge tillgång till språk” aldrig varit mer aktuell. I linje med detta arrangerades Språkpolitikens dag även , då och folkminnen tillsammans med inbjudna gäster uppmärksammar aktuella insatser, diskussioner och händelser som rör svensk språkpolitik. Temat var ”Språk som möts”, med bl.a. ett seminarium som tog upp att tvåspråkighet kan ha flera positiva sidoeffekter, exempelvis ökad selektiv uppmärksamhet. Kunskapsspridning har skett bl.a. via Språk- rådets Frågor och svar i webbrådgivningstjänsten Frågelådan, samt via och folkminnens webbplats och olika digitala kanaler, vilka utökats med bl.a. en Youtubekanal. publicerades den andra upplagan av ortnamnslexikon som bygger på och folkminnens namn- samlingar och aktuell namnforskning. Vidare har två nya läromedel publicerats: Nyord i skolan, som vänder sig till gymnasieelever; samt Svenska från olika håll, som är särskilt anpassat för elever som läser svenska för invandrare. Inom ramen för de språkvårdande insatser som och folkminnen genomför har myndigheten bl.a. arbetat med att ta fram en ordbok inom ramen för ett samverkansprojekt med och Meän Akateemi. Myndigheten har även beviljat stats- bidrag för olika projekt med syfte att stärka kunskaperna i de nationella minoritetsspråken; att lära barn, ungdomar och vuxna att tala, läsa och skriva samt att utöka sitt ordförråd. Som språkpolitisk expertinstans har och folkminnen bidragit med utlåtanden i olika remisser . Under 2014−2016 har och folkminnen haft regeringens uppdrag att tillvarata och utveckla det påbörjade arbetet med konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet, vilket nu utgör en del av den löpande verksamheten. På myndighetens webbplats finns en nationell förteckning, Levande traditioner, som ger exempel på immateriella kulturarv i . Myndigheten har arbetat med att utveckla den nationella förteckningen. Immateriella kulturyttringar är en viktig del av kulturarvet och i propositionen Kulturarvs- politik (prop. 2016/17:116) gör regeringen bedömningen att internationella register över goda exempel på arbete med att bevara det immateriella kulturarvet kan spela en viktig roll i det svenska arbetet. Därför har regeringen nominerat Sagobygden i till registret. står inför ett antal utmaningar med koppling till demokrati, delaktighet och kunskapsklyftor. Även om många har god kunskap om hur informationstekniken fungerar gäller det inte alla grupper i samhället. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Regeringen ser att biblioteken har en viktig roll i arbetet med att stärka den digitala delaktigheten, förmågan till sund källkritik och kunskap om informationsteknik. Statens kulturråds stöd till litteratur och kulturtidskrifter är betydelsefullt för att främja en mångfald och kvalitet i utgivningen. Regeringen bedömer att insatser bidrar till målet att alla ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga, bl.a. genom att prioritera flyktingar och asylsökande i bidrags- givningen och genom att bygga ut Bokstart. arbete med att aktivt stimulera fler översättningar, projekt och evenemang inom svenskt litteraturutbyte har gett resultat i form av ökad internationell närvaro av svenska författare och illustratörer. Detta bedömer regeringen som positivt. Regeringen bedömer att Myndigheten för tillgängliga mediers arbete för att tillgängliggöra litteratur och samhällsinformation i hög grad bidrar till att uppfylla målet om att alla, utifrån vars och ens förutsättningar får tillgång till litteratur och får möjlighet att utveckla sin läsförmåga. Myndighetens arbete med teknik- utveckling bedöms också ha bidragit till att talböcker når fler unga låntagare och att antalet utlån bland unga ökat markant .