prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringens höga ambitioner för jämställdhet innebär att jämställdhetsperspek- tivet ska finnas med i politikens utformning på bred front, så att politiken på alla områden bidrar till att hämmande könsnormer och strukturer bekämpas. pågår fortsatt arbetet med att stärka och utveckla tillämpning av jäm- ställdhetsintegrering. fattade rege- ringen ett nytt och förtydligat beslut om jäm- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ställdhetsintegrering i för åren 2016–2020 (S2016/04472/JÄM). Utvecklings- arbetet sker med utgångspunkt i detta beslut och har bland annat resulterat i handlingsplaner för arbetet inom alla departement. SCB har genomfört en kvantitativ uppföljning av arbete med jämställdhetsintegrering i . Uppföljningen visar en posi- tiv utveckling inom flera områden men även behov av ett fortsatt utvecklingsarbete i . I SCB:s uppföljning av 2016 ingår skrivelser till . Av alla relevanta skrivelser till innehöll skrivningar om jämställdhet. Vidare visar uppföljningen att av alla rele- vanta kommittédirektiv uppfyller kravet på skrivning om jämställdhet, en ökning från före- gående års siffra på . Motsvarande resultat arbete med jämställdhets- integrering av kommittédirektiv var . I budgetpropositionen har andelen diagram och tabeller som uppfyller kraven på jämställdhet ökat avsevärt. När det gäller propositioner har av relevanta propositioner en jämställd- hetsanalys, jämfört föregående år. Arbetet med jämställdhetsbudgetering har fortsatt i , och inneburit ett ännu tydligare jämställdhetsperspektiv i budget- processen. Regeringen har genomfört flera reformer som syftar till att minska skillnaderna i inkomster mellan olika grupper (se avsnitt Ekonomisk jämställdhet). Regeringen har gett i uppdrag att ta fram metoder som möjliggör uppföljning och en samlad redovis- ning av effekter på jämställdheten av genom- förda och föreslagna reformer på utgiftsidan i statens budget (S2016/07756/RS). En delrapport lämnades av ESV . En slutlig redovisning av uppdraget ska lämnas . Arbetet med regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) fortgår. JiM syftar till att stärka myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering så att deras verksamhet ännu bättre bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Totalt ingår 59 myndigheter och en organisa- tion i programmet, varav 41 myndigheter har haft i uppdrag att arbeta med jämställdhetsinte- grering . Ett stort antal aktiviteter har genomförts, exempelvis utbildningar, utvecklat arbete med statistik och analys samt uppdatering 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 av styrande dokument, vägledningar och metodstöd. Vissa resultat har redovisats avse- ende jämställda processer och representation. redovisade övriga 19 verk- samheter sina handlingsplaner, vilka ska ge- nomföras –2018. Handlingsplanerna utgår från jämställdhetsproblem inom myndig- heternas ansvarsområden. Exempelvis uppmärk- sammas könsstereotypt bemötande inom skolan, och att kvinnor med narkotikamissbruk i lägre grad än män upptäcks och lagförs och därmed inte får likvärdiga möjligheter till vård och re- habilitering. , där Nationella sekre- tariatet för genusforskning finns, har fått fortsatt uppdrag att stödja myndigheternas arbete (S2016/06524/JÄM). Sekretariatet lämnade en lägesrapport avseende stöduppdraget (S2017/02055/JÄM). I lägesrapporten beskrivs ett brett stöd till myndigheterna, vilket inklu- derat utbildningar och möten med lednings- grupper. Sekretariatet har inom ramen för samma uppdrag även utvecklat webbportalen jämställ.nu, där det bland annat går att ta del av praktiska exempel från arbetet med jämställd- hetsintegrering i kommuner, landsting och myndigheter. Antal besökare till portalen ökade . Länsstyrelserna har redovisat genomförandet av strategier för jämställdhetsintegrering 2014– 2016 (S2017/00545/JÄM). De redovisar överlag ett gediget och strategiskt arbete med jämställd- hetsintegrering. Fokus i det externt inriktade arbetet ligger på att stödja relevanta aktörer i länen i deras jämställdhetsarbete, t.ex. genom regionala nätverk där bland annat kommuner ingår. Regeringen har gett länsstyrelserna i upp- drag att ta fram länsstrategier för sitt arbete med jämställdhetsintegrering för perioden –2020 (S2016/07873/JÄM). Kommuner och Landsting (SKL) dri- ver projektet modellkommuner. ingår 21 modellkommuner i projektet som fi- nansieras gemensamt av regeringen och SKL. SKL har inkommit med en delrapport där det bland annat framgår att en modell har tagits fram för erfarenhetsutbyte mellan deltagande kom- muner (S2017/01342/JÄM). Fokus har legat på jämställdhetsintegrering av styrnings- och ledningsprocesser. Regeringen beslutade att avsätta att användas i enlighet med en överenskommelse mellan Kommu- ner och Landsting (SKL) och regeringen som avser att stärka jämställdhetsarbetets inriktning mot män, pojkar och maskulinitetsfrågor (S2015/06824/JÄM). Kommunernas arbete har inbegripit kartläggning, stöd till verksamheter, kunskapsspridning, regionala nätverksträffar samt insatser för att integrera maskulinitetsperspektiv i pågående utvecklings- arbete. SKL och regeringen delar uppfattningen att satsningen behöver fortsätta och ingick där- för en förnyad överenskommelse (S2017/00322/JÄM). Överenskommelsen avser att ytterligare stärka jämställdhetsarbetet med fokus på män, pojkar och maskulinitetsfrågor, bland annat vad gäller utbildning, föräldraskap och våldsförebyggande arbete. Därtill har sats- ningen ett särskilt fokus på området psykisk hälsa kopplat till män och jämställdhet. Resul- tatet ska redovisas . EU och internationellt samarbete Målen för den svenska jämställdhetspolitiken utgör också mål för vad regeringen vill uppnå inom ramen för EU-samarbetet. Regeringen driver aktivt att ett jämställd- hetsperspektiv ska integreras i alla relevanta EU- processer. Regeringen har bland annat arbetat för att lyfta fram åtgärder som bidrar till att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Rege- ringen bedriver också ett påverkansarbete för att jämställdhet ska genomsyra arbetet på det sociala området, inte minst i frågor som rör pensioner och social inkludering. Regeringen driver även på kommissionens arbete med att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Vägledande för kommissionens insatser på jämställdhetsområdet är kommissionens strate- giska åtagande för jämställdhet (2016–2019). Den nya strategin saknar dock formell status som bindande dokument för hela kommissionen och medlemsstaterna. I gemensamma skrivelser till kommissionen och rådet har och flera andra medlemsstater beklagat detta och framfört att det strategiska åtagandet för jämställdhet bör ges en högre formell status så att det får ökat genomslag i EU:s samtliga institutioner. Under vårens maltesiska ordförandeskap för- handlades rådsslutsatser om uppgradering av kvinnors och mäns kompetens på arbetsmark- naden, vilka antogs av rådet . Slutsatserna uppmanar bland annat medlems- staterna att bekämpa könssegregering på arbetsmarknaden och i utbildningssystemet samt att underlätta möjligheten för kvinnor och män att förena arbete och familjeliv. Kommissionen har även föreslagit att EU ska ratificera konvention om före- byggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, den s.k. Istanbulkonven- tionen. stödjer kommissionens förslag. Samtliga EU-medlemsstater har undertecknat konventionen, som trädde i kraft . anslöt sig till konventionen . Vid rådsmötet togs ett första steg mot en EU-anslutning till konventionen då ett signeringsinstrument antogs. Signeringsutkasten kommer att bedömas av innan en EU-anslutning till konventionen kan äga rum. ingår i styrelsen för Europeiska jäm- ställdhetsinstitutet (EIGE). Institutet har i upp- drag att stödja såväl medlemsländerna som kommissionen i jämställdhetsarbetet och att följa upp utvecklingen mot jämställdhet i EU genom ett index. inrikes-, EU- och utrikespolitik på jämställdhetsområdet är tätt sammanlänkade. Regeringen bedriver en feministisk utrikespolitik vilket innebär att i sina internationella relationer anlägger ett jämställdhetsperspektiv som ska bidra till alla kvinnors och flickors rättigheter, representation och resurser. Rege- ringen bedömer att resultat har uppnåtts i för- hållande till de uppsatta målen för den feminist- iska utrikespolitiken som handlar om kvinnors och flickors politiska aktörskap och ekonomiska egenmakt, medverkan i och inflytande över fredsarbetet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) samt frihet från alla former av våld. deltog i FN:s kvinnokommissions år- liga möte . Huvudtemat för sessionen var kvinnors ekonomiska egenmakt i ett för- änderligt arbetsliv. Fyra civilsamhällesorganisa- tioner deltog aktivt i den svenska delegationen. drev bland annat frågor om prostitution, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), och jämställdhet på arbetsmarknaden. Inom ramen för förhandlingarna av över- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 enskomna slutsatser medger rådande förhand- lingsklimat inte att positionerna flyttas framåt i vissa avseenden; snarare finns det ett tilltagande motstånd mot flera viktiga frågor. Utifrån svenska prioriteringar är flera aspekter av slutsat- serna därför otillräckliga. Dessa inkluderar bland annat SRHR och språk om kvinnors och flickors roll i familjer som i många avseenden söker befästa stereotypa könsroller snarare än att bidra till jämställdhet och kvinnors ekonomiska egenmakt. har också varit aktivt i FN:s olika fora för mänskliga rättigheter för att befästa och där så är möjligt förstärka framsteg som gjorts när det gäller kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inte minst när det gäller SRHR, kvinnors deltagande i fredsprocesser och mäns och pojkars roll och ansvar. mottog synpunkter och rekommendationer från för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (). Bland annat fick rekommendationer om att inrätta en statlig jäm- ställdhetsmyndighet, att inta en genusmedveten hållning i mottagandet av asylsökande, och att skapa en effektiv övervakningsmekanism för att utvärdera effekterna av åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor. En rad åtgärder har vidtagits med bäring på rekommendationerna, bland annat beslutet att inrätta en statlig jämställd- hetsmyndighet och antagandet av en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Hanteringen av rekommen- dationerna är dock ett ständigt pågående arbete som kommer att fortsätta framöver. höll regeringen ett dialogmöte med före- trädare för civila samhället. Syftet var att infor- mera om regeringens arbete med att efterfölja rekommendationerna och ge organisationerna möjlighet att framföra sina synpunkter på vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av rekommendationerna. är från ordförande i (). Inom ramen för expertgruppen mot människohandel kommer att genomföra tre möten samt anordna ett seminarium för att diskutera kopp- lingen mellan män och pojkar, maskulinitet och människohandel för sexuella ändamål. Det nordiska samarbetet inom jämställdhets- området har –2018 två över- gripande teman: välfärd, innovation och det offentliga rummet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 bland annat aktiviteter för att belysa mäns olika former av våld mot kvinnor, människohandel, könsstympning, våld i nära relationer, jämställd- het och hälsa samt män och jämställdhet. står sig väl i internationella mätningar avseende jämställdhet. rankar länder utifrån ett jämställdhetsindex som baseras på ekonomisk delaktighet, deltagande i utbildning, hälsa och förväntad livslängd samt politisk egenmakt. låg 2016, , på fjärde plats efter , och . I det europeiska jämställdhetsinstitutet jämställdhetsindex ligger på första plats. Jämställdhet är en hörnsten i den svenska mo- dellen, men trots en positiv utveckling i flera avseenden går utvecklingen mot jämställdhet alltför långsamt. Mycket återstår innan målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv är uppnått. För att nå resultat krävs en förbättrad och långsiktig styrning av jämställdhetspolitiken. Den jäm- ställdhetsmyndighet som regeringen beslutat att inrätta kommer att ansvara för uppföljning, analys, samordning och stöd inom jämställdhetspolitikens område. Myndig- heten kan på så sätt bidra till ett mer samman- hållet, långsiktigt och effektivt arbete för jäm- ställdhet samt bidra till att öka målupp- fyllelsen avseende de jämställdhetspolitiska del- målen. Därutöver har varje statlig myndighet ansvar att verka för jämställdhet inom sitt verksamhets- område. Utvecklingsprogrammet Jämställdhet i myndigheter (JiM) har lett till att de myndig- heter som ingår i programmet integrerar jäm- ställdhet i såväl processer för planering och uppföljning som i delar av verksamheten. Det bör leda till att myndigheternas verksamheter utvecklas mot att främja jämställdhet och bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Genom programmet bildas successivt ett allt bredare kunskapsunderlag om jämställdhets- utmaningar inom olika verksamhetsområden. Detta skapar förutsättningar för mer träffsäkra insatser. Några konkreta resultat har redan kunnat redovisas. Arbetet med jämställdhets- integrering på myndigheterna är dock långsik- tigt. På regional nivå fortsätter länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering genom regeringens uppdrag att ta fram länsstrategier för perioden –2020. Länsstyrelserna utgör re- gionala nav i arbetet för jämställdhet och har stor betydelse för att de jämställdhetspolitiska målen ska kunna få genomslag regionalt och lokalt. I regeringens långsiktiga reformprogram 2017–2025 för att minska segregationen är en central komponent att genomgående integrera ett jämställdhetsperspektiv i arbetet samt att hedersrelaterat våld och förtryck ska motverkas. Syftet med programmet är att lyfta socialt ut- satta områden och bryta segregationsmekan- ismer strukturellt (se vidare utg.omr. 13 avsnitt 6 Åtgärder mot segregation). Att kunna försörja sig genom betalt arbete är centralt i den svenska jämställdhetspolitiken. Skillnader i inkomster mellan kvinnor och män kvarstår dock alltjämt. Kvinnors deltidsarbete, att kvinnor tar ut så många dagar med föräldrapenning och en större andel än män av den tillfälliga föräldrapenningen, samt tar ett större ansvar än män för vård av vuxna anhöriga, leder till olika löneinkomster. Detta bidrar till lägre livsinkomster och pensioner för kvinnor än för män, vilket utgör en viktig för- till att fler kvinnor än män har en låg ekonomisk standard (SOU 2015:50). Pensions- gruppen med företrädare för de sex partier som står bakom pensionssystemet bedriver därför arbete utifrån en handlingsplan i syfte att åstad- komma mer jämställda pensioner (se utg.omr. 11 avsnitt Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget). För att bland annat skapa bättre förutsätt- ningar för jämställdhet på arbetsmarknaden har regeringen infört en tredje reserverad månad för vardera föräldern i föräldraförsäkringen. En särskild utredare har fått i uppdrag att se över föräldraförsäkringen och föreslå åtgärder för att försäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden och ett jäm- ställt föräldraskap. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag (se utg.omr. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn). Vidare kommer regeringen att ta fram en handlingsplan för jämställda löner och har även gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa en handlingsplan i syfte att öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar (se utg.omr. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Detta kan också bidra till att minska och mot- verka segregation och är i enlighet med regering- ens reformprogram för minskad segregation. En av regeringens viktigaste uppgifter är att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Regeringens målsättning är att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i . Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män ska minska genom en ökning av kvinnors sysselsättningsgrad. Att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är centralt för att den ekonomiska jämställdheten ska förbättras. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Det obetalda hem- och omsorgsarbetet är trots viss utjämning alltjämt ojämnt fördelat. Detta ger kvinnor sämre möjligheter till vila, fritid och personlig utveckling och påverkar också kvin- nors möjligheter till ekonomisk jämställdhet negativt. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Fortsatta åtgärder mot mäns våld mot kvinnor är en jämställdhetspolitisk prioritering för rege- ringen. I enlighet med den nationella strategins första målsättning är ett verkningsfullt vålds- förebyggande arbete särskilt angeläget. Det våldsförebyggande arbetet behöver nå alla grup- per i samhället samt utmana normer kring maskulinitet och heder som rättfärdigar våld och kan innebära inskränkningar av livsutrymmet. Ytterligare insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck är också nödvändiga. Fortsatt utveckling av jämställdhetsintegrering i Arbetet med jämställdhetsintegrering i har stärkts, bland annat genom regeringens beslut om jämställdhetsintegrering i –2020. Detta ger goda förutsättningar för regeringen att förverkliga en feministisk politik. Arbetet med jämställdhets- budgetering i fortsätter bland annat genom ett uppdrag till Ekonomistyrnings- verket. EU och internationellt samarbete Utvecklingen för jämställdhet och respekt för kvinnors och flickors rättigheter är inte självklar i alla internationella sammanhang. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 arna av överenskomna slutsatser inom ramen för FN:s kvinnokommission kan ett tilltagande motstånd mot vissa frågor konstateras. Den feministiska regeringen kommer även fortsätt- ningsvis att stå upp för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, i detta och andra internationella sammanhang. Inom ramen för EU-arbetet har regeringen bedrivit ett aktivt påverkansarbete bland annat i frågor som rör våld mot kvinnor och EU:s an- slutning till Istanbulkonventionen. Vidare har regeringen tillsammans med andra medlems- stater verkat för att kommissionen ska upp- gradera det strategiska åtagandet för jämställdhet så att det får ökat genomslag i arbetet i EU:s samtliga institutioner. Regeringen kommer även framöver medverka till att ett jämställdhets- perspektiv genomsyrar relevanta processer på EU-nivå. Regeringens feministiska utrikespolitik kommer fortsatt att bedrivas och är av särskild vikt i en omvärld där jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter ifrågasätts. har en feministisk regering. Det innebär att regeringen uppfattar skillnader i livsvillkor och fördelning av makt och resurser baserade på kön, oftast till flickor och kvinnors nackdel och till pojkar och mäns fördel, som ett samhällspro- blem som kan och ska motverkas bland annat genom politiska beslut. Jämställdhet är i grunden en fråga om mänsk- liga rättigheter, rättvisa och demokrati. Jäm- ställdhet är också en fråga om frihet, eftersom könsstereotypa strukturer och föreställningar begränsar kvinnor och män, flickor och pojkar och hindrar dem från att göra de val som gör det möjligt för dem att utvecklas till sin fulla potential. Det är viktigt att även uppmärksamma hur jämställdhet samspelar med andra faktorer än kön som kan påverka individens möjligheter och förutsättningar, bland annat könsöverskri- dande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktions- nedsättning, sexuell läggning, ålder samt klass. Regeringen har lagt grunden för ett samlat, effektivt och långsiktigt arbete för ett jämställt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 samhälle, genom att presentera en reformerad jämställdhetspolitik med nya delmål och inrättandet av en jämställdhetsmyndighet. En tioårig nationell strategi med en rad breda och konkreta insatser för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor har lagts fast. Hur myndigheterna i sin kärnverksamhet beaktar och främjar jämställdhet har stor bety- delse för jämställdheten i samhället. Regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter (JiM), fortgår och de myndigheter som har haft uppdraget längst ska delrapportera . Uppdraget att stödja deltagande myndigheter övergår till . I genomförs, utifrån de jämställdhetspolitiska målen, under mandatperi- oden en översyn av myndigheters instruktioner, i syfte att åstadkomma en tydligare strategisk och verksamhetsanpassad styrning. Den jämställdhetsmyndighet som regeringen beslutat inrätta kommer att påbörja sin verk- samhet . I enlighet med ekonomiska vårproposition överförs från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor de ändamål och verksamheter som avser statsbidrag till kvinnors organisering. Från Upp- sala universitet överförs de ändamål och verk- samheter som avser utveckling och spridning av evidensbaserad kunskap och information samt sammanställning av aktuell forskning inom om- rådet mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt om våld i samkönade relationer. Vidare överförs från de ändamål och verksamheter som avser att främja genusforskning i bland annat genom utredningsarbete och informationsspridning, förutom inom högskole- sektorn. kommer också att ansvara för fördelningen av statsbidrag till jäm- ställdhetsprojekt. Vidare kommer uppdraget om prostitution och människohandel vid Länsstyrel- sen i och universitets uppdrag om jämställdhetsintegrering att föras över och permanentas vid myndigheten. Detta innebär förbättrade förutsättningar för en mer strategisk, sammanhållen och hållbar styrning och ett effektivt genomförande av jäm- ställdhetspolitiken. Myndigheten kommer att ansvara för uppföljning, analys, samordning och stöd utifrån de jämställdhetspolitiska målen. Flera uppdrag inom jämställdhetspolitikens område som varit tillfälliga kommer att samlas och permanentas inom ramen för myndigheten. Den nya jämställdhetsmyndigheten kommer att vara lokaliserad i och vara en enrådighetsmyndighet med insynsråd. Vilka personella konsekvenser som inrättandet av den nya får kan för när- varande inte överblickas. Jämn fördelning av makt och inflytande Det är viktigt att arbetet för en jämn fördelning av makt och inflytande fortsätter. Tydliga jäm- ställdhetsutmaningar kvarstår inte minst i näringslivet, men även när det gäller köns- fördelningen i valda församlingar och på ledande positioner i offentlig sektor, t.ex. bland chefer i och landstingskommunal verksam- het. Genom ett enträget arbete har regeringen uppnått en jämn köns- fördelning i statliga myndigheters styrelser och insynsråd. Män innehar dock alltjämt chefs- positioner i större utsträckning än kvinnor och dominerar också i börsbolagens styrelser och ledningsgrupper. För att uppfylla målet om en jämn fördelning av makt och inflytande anser regeringen att det är angeläget med en jämnare könsfördelning både i styrelser och på ledande befattningar. Fler kvinnor än män väljer att hoppa av poli- tiska uppdrag under pågående mandatperiod, och det är särskilt vanligt med avhopp bland kvinnor i åldersgruppen . En möjlig förklaring skulle kunna vara att den ojämna för- delningen av det obetalda hem- och omsorgs- arbetet inverkar negativt på kvinnors möjligheter att fullfölja politiska uppdrag. Det är därför en viktig uppgift att arbeta för att både kvinnor och män kan ta på sig förtroendeuppdrag och att de som gör det får tillräckligt stöd för att kunna och vilja fullfölja sina uppdrag. En särskild utmaning är det hat och hot som alltför många politiskt förtroendevalda, journa- lister, konstnärer och debattörer utsätts för, bland annat på internet. Kvinnor är särskilt utsatta för hot och kränkningar av sexuell karaktär. Regeringen har därför presenterat en handlingsplan för åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer. 77Regeringen har infört ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om jämställd ut- bildning.