prop · H40391 · 2017-02-07 00:00:00 — Det bör även finnas utrymme för att inte lämna någon tilläggs- upplysning i situationer där upplysningen annars framstår som över- flödig, t.ex. avseende ”neutrala” uppgifter som har inhämtats från folk- bokföringen, vägtrafikregistret och liknande källor. Förslaget genomförs genom 3 kap. 3 och 4 §§ i den nya lagen. 14.4.1Förbud mot att använda känsliga personuppgifter som sökbegrepp Regeringens förslag: Känsliga personuppgifter ska inte få användas som sökbegrepp vid sökning i gemensamt tillgängliga person- uppgifter. Uppgifter som beskriver en persons utseende ska dock få användas som sökbegrepp. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Promemorians förslag innehåller en hänvisning till bestämmel- sen om behandling av känsliga personuppgifter, medan regeringens förslag innehåller en direkt uppräkning av känsliga personuppgifter. Promemorians förslag är även i övrigt något annorlunda utformat. Remissinstanserna: noterar att promemorians förslag anger att uppgifter som avses i den bestämmelse som anger förutsättningarna för behandling av känsliga personuppgifter inte får användas som sökbegrepp. Motsvarande bestämmelse i polisdatalagen stadgar i stället att uppgifter som avslöjar känsliga personuppgifter inte får användas som sökbegrepp. Av promemorian framgår att de aktuella bestämmelserna helt ska motsvara varandra i denna del. Rikspolis- styrelsen anser att skillnaden i lydelse påverkar den materiella inne- börden och att polisdatalagens lydelse därför i stället ska användas. Datainspektionen anger att promemorian föreslår att känsliga person- uppgifter inte ska få användas som sökbegrepp vid sökning i uppgifter som gjorts gemensamt tillgängliga. För uppgifter som inte gjorts gemen- samt tillgängliga föreslås däremot inte sådana sökbegränsningar. slagets konsekvenser för den personliga integriteten bör utredas vidare. anser att formuleringen inte är tillräckligt klargörande utan att den antyder att känsliga uppgifter kan användas som sökbegrepp. Känsliga personuppgifter är av sådan karaktär att det helt borde uteslutas att någon som helst sökbar registrering avseende ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv kan komma att ske. Lämpligen bör bestämmelsen i stället utformas så att det klart framgår att personuppgifter som är gemensamt tillgängliga är undantagna från möjligheten att använda som sökbegrepp med hänvisning till bestäm- melsen som anger förutsättningarna för behandling av känsliga person- uppgifter. har synpunkter som avser begreppet ras. Sådana frågor behandlas i avsnitt 12. Skälen för regeringens förslag: Vissa slag av uppgifter är till sin natur särskilt integritetskänsliga, i synnerhet uppgifter som avslöjar ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening och uppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Detta kommer till uttryck bl.a. genom bestämmelser i tets och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31, Celex 31995L0046), dataskyddsdirektivet, och i rådets rambeslut /977/RIF av om skydd för personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt sam- arbete, dataskyddsrambeslutet, men också i de antagna EU- rättsakterna på dataskyddsområdet (se avsnitt 4.1.7) om särskilda begränsningar i rätten att behandla känsliga personuppgifter. I avsnitt 12 föreslås därför att känsliga personuppgifter som huvudregel inte ska få behandlas, men att uppgifter om en person som behandlas på annan grund ska få kompletteras med känsliga personuppgifter när det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Detta gäller även enligt den nuvarande tullbrottsdatalagen. Enligt den nuvarande tullbrottsdatalagen får uppgifter som avslöjar ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv inte användas som sökbegrepp (20 §). Uppgifter som beskriver en persons utseende får dock användas som sökbegrepp. Bestämmelsen gäller även vid sökning bland uppgifter som inte finns i tullbrottsdatabasen. Enligt polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen får känsliga personuppgifter inte användas vid sökning i personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga, dock att brottsrubriceringar och uppgifter som beskriver en persons utseende får användas som sökbegrepp (om detta, se 3 kap. 5 § polisdatalagen, 4 kap. 4 § kustbevakningsdatalagen, prop. 2009/10:85 s. 155 f. och prop. 2011/12:45 s. 124 f.). Sökning med hjälp av uppgifter som kan avslöja känsliga förhållanden inger särskilda betänkligheter. Sådana sökningar skulle kunna möjliggöra t.ex. kartläggning av personer med viss politisk ståndpunkt eller religiös inriktning. Å andra sidan är det nödvändigt att i den brottsbekämpande verksamheten hos kunna använda signalementsuppgifter även om dessa kan avslöja känsliga förhållanden såsom funktionshinder. 2016/17:91 Både och har synpunkter på utformningen av promemorians författningsförslag, som innehåller en hänvisning till bestämmelsen i den föreslagna lagen som anger förutsätt- ningarna för behandling av känsliga personuppgifter. Kustbevaknings- datalagens motsvarande bestämmelse har en sådan utformning, emedan polisdatalagen och åklagardatalagen i stället direkt i nu aktuell bestäm- melse om sökbegränsning räknar upp de känsliga personuppgifterna. För att bestämmelsens innebörd ska vara så tydlig som möjligt föreslår regeringen för den nya lagen att de känsliga personuppgifterna räknas upp i direkt i bestämmelsen. Något behov att som sökbegrepp använda brottsrubriceringar som kan röra känsliga förhållanden som är i fråga har inte identifierats av . Därför föreslås inte i den nya lagen ett sådant undantag avseende brottsrubriceringar. I övrigt motsvarar den föreslagna bestäm- melsen om sökbegränsningar bestämmelserna som finns i ovan nämnda lagar. Regeringen anser i likhet med promemorian att det får anses tillräckligt att, såsom gäller enligt polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen, bara begränsa sökbegreppen vid sökning i uppgifter som har gjorts gemen- samt tillgängliga. Datainspektionen anser att förslagets konsekvenser i denna del för den personliga integriteten bör utredas vidare. Då regle- ringen motsvarar övriga tämligen nya författningar på området ser regeringen inte skäl att i detta lagstiftningsärende utreda denna fråga ytterligare. Följande kan dock framhållas. När det gäller frågan om det finns behov av att begränsa sökmöjligheterna för personuppgifter som inte gjorts gemensamt tillgängliga kan konstateras att dessa behandlas av en avgränsad krets av tjänstemän. Det föreslås vidare att tillgången till personuppgifter ska begränsas till vad varje tjänsteman behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Risken för spridning och intrång i den personliga integriteten får i dessa fall bedömas vara så ringa att bestämmelser om sökbegränsningar inte behöver föreslås för uppgifter som inte görs gemensamt tillgängliga. Integritetsskyddet för uppgifter som inte görs gemensamt tillgängliga upprätthålls genom den allmänna bestämmelsen om behandling av känsliga uppgifter i den nya lagen. Mot den bakgrunden anser regeringen att, i likhet med vad som gäller enligt polisdatalagen, kustbevakningsdatalagen och även åklagardatalagen, sök- begränsningarna för känsliga personuppgifter bör gälla endast vid sök- ning i uppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga. Regeringen föreslår således att uppgifter som avslöjar ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlem- skap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv inte ska få använ- das som sökbegrepp vid sökning i gemensamt tillgängliga person- uppgifter, dock att uppgifter som beskriver en persons utseende ska få användas som sökbegrepp. Förslaget genomförs genom 3 kap. 5 § i den nya lagen. 14.4.2Sökning på namn, personnummer, samordnings- nummer och liknande identitetsbeteckningar Regeringens förslag: Vid sökning på namn, personnummer, samord- ningsnummer eller andra liknande identitetsbeteckningar i person- uppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga, ska sådana person- uppgifter få tas fram som anger att den sökta personen 1.är anmäld för brott, 2.är eller har varit misstänkt för brott, 3.är misstänkt för att ha utövat eller komma att utöva viss brottslig verksamhet, 4.övervakas för att han eller hon kan antas komma att begå brott för vilket är föreskrivet fängelse eller däröver, 5.har anmält ett brott, 6.är målsägande i ett ärende som rör ansvar för brott, 7.förekommer i ett ärende som vittne eller annan som lämnar eller har lämnat uppgifter eller yttrande, 8.har gett in eller tillhandahållits en handling, 9.har bedömts kunna komma att möta ett ingripande med grovt våld, Sökbegränsningarna ska inte gälla vid sökning i en viss handling eller i ett visst ärende. De ska inte heller gälla vid sökning i en uppgiftssamling som har skapats för att undersöka viss brottslighet eller vissa kriminella grupperingar och som enbart de som arbetar med undersökningen har åtkomst till. Begränsningarna ska inte heller gälla sökning som utförs av särskilt angivna tjänstemän och som görs –för att förebygga, förhindra och upptäcka särskilt allvarlig brottslig verksamhet, –för övervakning av personer som kan antas komma att begå brott och som är allvarligt kriminellt belastade, eller –för att utreda särskilt allvarliga brott. I lagen ska det upplysas om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om begränsning av tillgången till framsökta upp- gifter, om under vilka förutsättningar sökning får äga rum och om ytterligare undantag från sökbegränsningarna. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Promemorians förslag är något annorlunda utformat. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag Det bör finnas sökbegränsningar Den nuvarande tullbrottsdatalagen har regler om sökbegränsningar. Enligt huvudregeln får namn, personnummer och samordningsnummer användas som sökbegrepp bara om uppgifterna avser en person som misstänks för något visst brott eller för brottslig verksamhet. dock inte vid sökning bara i ett visst ärende eller en viss handling. Vid sökning efter den som en handling kommit in från eller expedierats till i ett ärende får också sådana uppgifter användas som sökbegrepp, samt för att ska kunna fullgöra förpliktelser som följer av internatio- nella åtaganden (21 §). Å andra sidan får vid sökning efter en handling som kommit in eller upprättats i ett ärende endast följande uppgifter användas som sökbegrepp: 1) uppgift om från vem handlingen har kommit in eller till vem den har expedierats, 2) datum då handlingen kom in eller upprättades, 3) diarienummer eller annan beteckning som har åsatts handlingen, och 4) i korthet vad handlingen rör (22 §). I den nuvarande tullbrottsdatalagen finns det också en regel om möjligheten att behandla uppgifter om avförda brottsmisstankar som begränsar vilka uppgifter som kan tas fram vid en sökning. Om en förundersökning mot en person har lagts ned på grund av bristande bevisning, får uppgifter om brottsmisstanken behandlas för andra ända- mål än arkivering endast om den misstänkte enligt förundersöknings- ledarens bedömning är skäligen misstänkt för brottet och uppgifterna behövs för att förundersökningen ska kunna tas upp på nytt (17 §). Om åtal mot en person har lagts ned eller om denne genom lagakraftvunnen dom har frikänts, får uppgifter om brottsmisstanken behandlas för andra ändamål än arkivering endast om förundersökningen tas upp på nytt, eller för prövning av särskilt rättsmedel enligt 58 kap. (18 §). I polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen finns det inga särskilda restriktioner för att behandla uppgifter om avförda brottsmisstankar. I de lagarna finns dock andra regler om sökbegränsningar, se 3 kap. 6 och 7 §§ polisdatalagen samt 4 kap. 5 och 6 §§ kustbevakningsdatalagen, som är snarlika varandra. För gäller inte något undan- tag vid sökning som utförs av särskilt angivna tjänstemän i vissa fall eller vid sökning i en uppgiftssamling som har skapats för att undersöka vissa kriminella grupperingar. uppdrag skiljer sig här från både och . Även i den nya tullbrottsdatalagen bör det enligt regeringens mening finnas regler om sökbegränsningar. En utgångspunkt för hur regler om sökning bör utformas bör vara att inte och i varje situation ska kunna göra en sökning som kan leda till en kartlägg- ning av om en viss person förekommer i den brottsbekämpande verksam- heten. I det följande behandlas frågan om hur sökbegränsningarna bör utformas. Sökning på namn, personnummer eller liknande uppgifter Namn och personnummer är viktiga för identifieringen av en person och kontrolleras regelmässigt i samband med brottsutredningar och annat brottsbekämpande arbete. Detsamma gäller samordningsnummer, dvs. sådana identitetsbeteckningar som enligt 18 a § folkbokföringslagen (1991:481) kan tilldelas personer som inte är eller har varit folkbokförda i . Personuppgifter av nu aktuellt slag måste i stor utsträckning användas i brottsutredningar för att undanröja risken för personförväx- ling. Det är uppenbart att möjligheten att göra sökningar på sådana uppgifter även kan vara av betydelse vid underrättelseverksamhet. bör t.ex. vara möjligt att inom ramen för det arbete som bedrivs i en undersökning som avser viss misstänkt brottslig verksamhet söka fram uppgifter om huruvida personer som figurerar i det ärendet också är misstänkta i andra ärenden. Användandet av detta slag av uppgifter som sökbegrepp kan emellertid ge upphov till särskilda risker från integritetssynpunkt. En sökning på t.ex. ett personnummer kan, i vart fall om den sker i den samlade informationsmängd som har tillgång till i den brottsbekäm- pande verksamheten, ge möjlighet till en mer omfattande kartläggning av en person än vad som är motiverat. Ur ett integritetsperspektiv är sådana sökningar ägnade att inge betänkligheter. Vid införandet av polisdatalagen konstaterades dock att en sådan begränsning till redan misstänkta personer som finns i den nuvarande tullbrottsdatalagen inte var ändamålsenlig på polisområdet. En sådan bestämmelse tillåter t.ex. inte att det görs vissa sökningar som kan vara nödvändiga inom ramen för ett underrättelseprojekt. I ett sådant projekt kan det vara av vikt att kunna klarlägga om personer som har anknytning till den undersökta verksamheten – men som inte är misstänkta – förekommer som misstänkta i andra underrättelseprojekt eller i brottsutredningar som gäller liknande brott (prop. 2009/10:85 s. 159 f.). Uppgifter om andra personer än misstänkta kan – satta i ett större sammanhang – vara viktiga pusselbitar vid utredningen av ett brott eller i ett underrättelseprojekt. Det kan också vara viktigt att få fram uppgifter om att en viss person frekvent anmäler brott, eftersom det kan ha betydelse för dennes trovärdighet. De nuvarande sökbegränsningarna för har medfört svårig- heter i myndighetens samarbete med andra myndigheter t.ex. genom att viss brottslighet inte kan uppmärksammas och åtgärdas. Det är en fördel för myndighetssamverkan om de brottsbekämpande myndigheternas särskilda registerförfattningar överensstämmer med varandra i detta avseende. Mot denna bakgrund anser regeringen att i sin brottsbekäm- pande verksamhet bör ha samma möjlighet till sökning på namn och andra direkta personuppgifter som och Kustbevak- ningen har. Sökning ska således få göras på namn, personnummer och liknande uppgifter. Uppgifter som bör få tas fram vid en sökning Den nya lagen bör innehålla bestämmelser som begränsar vilka uppgifter som kommer fram vid sökningar på namn och andra direkta person- uppgifter. Vid sökningar på namn, personnummer och liknande identi- tetsuppgifter bör enligt regeringens mening enbart vissa slag av uppgifter om den person som sökningen avser kunna tas fram. En regel om sökbegränsningar måste dock utformas så att uppgifter som det generellt sett finns ett stort behov av i brottsbekämpande verksamhet får tas fram. Frågan är då vilka uppgifter som är sådana att de bör ingå i träffbilden vid en sökning som omfattas av sökbegränsningar. Först och främst bör det vara möjligt att ta fram uppgifter som anger att den sökte har anmälts för brott eller är misstänkt för brott eller för utövande av allvarlig brottslig verksamhet eller brottslighet som sker Med allvarlig brottslig verksamhet avses här detsamma som i avsnitt 14.2.1, dvs. verksamhet som innefattar brott för vilket är före- skrivet fängelse eller däröver. Även uppgifter om att den sökte har varit misstänkt för brott bör kunna tas fram utan inskränk- ningar, eftersom det kan vara nyttigt att få reda på i den brottsbekäm- pande verksamheten hos . De begränsningar i fråga om behandling av uppgifter om avförda brottsmisstankar som finns i den nuvarande tullbrottsdatalagen bör alltså inte tas in i den nya lagen. En annan uppgift som bör vara möjlig att få fram är att personen har anmält ett brott eller att han eller hon förekommer som målsägande eller vittne i en brottsutredning. Det bör också vara möjligt att få fram uppgift om en handling har lämnats in av eller expedierats till personen i fråga. Även uppgiften att personen har bedömts kunna möta ett ingripande med grovt våld eller är efterlyst är viktig information i det brottsbekämpande Motsvarande uppgifter får initialt sökas fram enligt polisdata- lagen och kustbevakningsdatalagen (3 kap. 6 § polisdatalagen och 4 kap. 5 § kustbevakningsdatalagen). Mot bakgrund av att det i avsnitt 14.2.2 föreslås att uppgifter om övervakning av allvarligt kriminellt belastade personer som kan antas komma att begå allvarliga brott ska få göras gemensamt tillgängliga bör det i den nya regleringen, liksom för del, även vara möjligt att få fram uppgift om personen övervakas. Några av de kategorier av personuppgifter som har nämnts är till sin natur av mera känsligt slag. Det gäller särskilt uppgifter om att en person har varit misstänkt för brott, uppgifter om att en person är misstänkt för brottslig verksamhet och uppgifter om att en person över- Behovet av att få tillgång till sådana uppgifter skiljer sig dessutom åt beroende på i vilket sammanhang sökningen sker. I många fall kan behovet av sådan information antas vara begränsat. framhållas att det krävs noggranna överväganden innan bedömningen kan göras att en person kan komma att möta ett ingripande med grovt våld och att en notering om en sådan bedömning kan ifrågasättas ur ett Detta bör därför förekomma endast under förutsätt- ning att det finns konkreta omständigheter som talar för en sådan Det kan t.ex. vara fråga om att personen vid tidigare ingri- panden varit beväpnad eller våldsam. Generellt sett bör behovet av information om samtliga sökbara kate- gorier av personuppgifter vara störst i underrättelseverksamhet och i samband med utredning av vissa typer av brott. tillgången till dessa kategorier av uppgifter kunna begränsas. således finnas skäl att meddela ytterligare begränsningar av tillgången till Sådana föreskrifter kan regeringen meddela med stöd av sin restkompentens enligt 8 kap. 7 § regeringsformen. därför en upplysningsbestämmelse som anger att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen kan meddela föreskrifter om begränsning av tillgången till sådana Liknande bestämmelse finns i polisdatalagen och kustbevak- De nu föreslagna begränsningarna omfattar endast den initiala sök- En allmän sökning som görs med hjälp av namn eller någon annan direkt personuppgift ska alltså, enligt förslaget, ge en första träff- bild som innefattar endast någon eller några av de kategorier av uppgifter som anges i förslaget. Sedan man väl har fått träff på en viss person, t.ex. som misstänkt för brott i en viss förundersökning, ska ytterligare upp- gifter kunna tas fram genom en fortsatt behandling i den uppgifts- mängden. Möjligheten att få tillgång till ytterligare uppgifter, kanske hela förundersökningen, avgörs av vilken behörighet den berörda tjänste- mannen har och om behandlingen behövs för något av de tillåtna ändamålen. Sökningar som inte bör omfattas av sökbegränsningarna De integritetsrisker som motiverar inskränkningar i fråga om vilka uppgifter som får tas fram vid sökning på namn och andra direkta personuppgifter gör sig inte gällande i samma utsträckning när det är fråga om sökningar i ett begränsat material, t.ex. en viss handling eller ett visst ärende. Det är från effektivitetssynpunkt dessutom rimligt att en tjänsteman som arbetar i ett elektroniskt dokument får söka fritt i det dokumentet genom att t.ex. använda sedvanliga sökfunktioner i ett ordbehandlingsprogram. Begränsningarna i fråga om vilka uppgifter som får tas fram bör därför inte gälla vid sökning i en viss handling eller i ett visst ärende. En reglering med sådan innebörd bör därför införas, i likhet med vad som gäller för och . För vissa delar av den brottsbekämpande verksamheten kan begräns- ningar i möjligheterna att ta fram uppgifter vid sökningar på namn och andra direkta personuppgifter leda till särskilda problem som motiverar att den personliga integriteten i viss mån får stå tillbaka för kravet på en effektiv brottsbekämpning. Det gäller bl.a. underrättelseverksamhet som avser särskilt allvarlig brottslighet som t.ex. grov och synnerligen grov narkotikasmuggling, grovt tullbrott och grov smuggling. I sådant arbete som bedrivs inom ramen för ett underrättelseprojekt och som avser viss brottslighet eller vissa kriminella grupperingar upprättas ofta särskilda uppgiftssamlingar. Dessa uppgiftssamlingar syftar till att kartlägga en viss brottslighet eller en viss kriminell gruppering och endast de tjänste- män som deltar i undersökningen har tillgång till dem. Även i dessa fall är det fråga om ett begränsat material som, trots att det i regel är fråga om gemensamt tillgängliga uppgifter, endast en begränsad krets av personer har tillgång till. samverkar i ärenden om bekämpning av grov brottslighet ofta med framför allt polisen, både inom och utanför den s.k. myndig- hetsgemensamma samverkan mot organiserad brottslighet. För att samverkan ska fungera effektivt krävs att de brottsbekämpande myndig- heterna har motsvarande möjligheter att ta fram uppgifter vid sökning på namn eller andra direkta personuppgifter. arbetar liksom polisen enligt det kriminalarboristiska perspektivet och övervakar vissa allvarligt kriminellt belastade personer, som kan antas komma att begå allvarliga brott som har att ingripa mot. I dessa fall är det viktigt för att ha kännedom om var personen brukar befinna sig, vilka kontakter han eller hon har, vilka transportmedel personen förfogar över osv., för att ska kunna ingripa mot nya brott. För att kunna skapa sig en helhetsbild av de personer som är föremål för särskild övervakning och se samtliga sammanhang där de förekommer, behöver de berörda tjänstemännen kunna arbeta relativt fritt med att skapa sin uppgiftssamling. det därför behov för att vid sökning som omfattar mer än bara ett visst ärende ta fram flera uppgifter inom ramen för en förunder- sökning om ett särskilt allvarligt brott, som t.ex. utredningar om grov eller synnerligen grov narkotikasmuggling, grov smuggling eller grovt tullbrott för vilka är föreskrivet fängelse . sökningar om sådana brott kan pågå , t.ex. om brottsligheten är särskilt svårutredd eller gärningsmannen okänd. I likhet med vad som gäller enligt polisdatalagen och kustbevaknings- datalagen (3 kap. 7 § polisdatalagen och 4 kap. 6 § kustbevaknings- datalagen) bör det enligt regeringens mening i den nya lagen vara möjligt