prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Inte minst är det viktigt att polisen informerar om brottsutsattas möjlighet att få stöd och hjälp från bl.a. brotts- offerstödjande organisationer. Det har tagits många initiativ inom såväl rättsväsendet som inom andra politikområden för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 att vidareutveckla och förbättra stödet till dem som drabbas av brott. Organisationer som bedriver brottsofferstödjande arbete såsom Kvinnojourerna och Brottsofferjouren har fått kraftigt stärkta resurser. Erfarenheter av polisen skiljer sig något åt mellan olika grupper i befolkningen, t.ex. beroende på utbildningsbakgrund och boendeort, men resultaten varierar mellan åren och utan tydlig riktning. Diagram 2.23 Brottsutsattas erfarenheter av polisens arbete Diagram 2.24 Brottsutsattas erfarenheter av åklagare respektive bemötande i domstol Mycket eller ganska nöjd med bemötandet från polis i samband med utsatthet för brott - kvinnor Mycket eller ganska nöjd med information om hur polisen arbetar med ärendet i samband med utsatthet för brott - kvinnor Mycket eller ganska nöjd med information om hur polisen arbetar med ärendet i samband med utsatthet för brott - män Källa: Nationella trygghetsundersökningen. Som framgår av diagrammet ovan visar NTU att nästan tre fjärdedelar av de som varit i kontakt med polisen med anledning av utsatthet för brott är nöjda med det bemötande man fått. Kvinnor är mer nöjda med bemötandet än män (). Däremot är brottsutsatta mindre nöjda med den information de har fått från polisen (av kvinnorna och av männen). Vidare visar NTU att en klar majoritet av de personer som varit i kontakt med polisen med anledning av utsatthet för brott är nöjda med polisens tillgänglighet (totalt ). När det gäller polisens effektivitet och förmågan att utreda och klara upp brottet är bilden betydligt mindre positiv (totalt ). Sammantaget uppger drygt hälften () att de har positiv erfarenhet av polisen. Generellt sett uppger kvinnor oftare att de har positiva erfarenheter av polisen. Skillnaden i erfarenheter mellan kvinnor och män är dock mindre när det gäller brott som innehållit hot eller våld. Skillnaden mellan olika åldersgrupper är små men äldre personer (65–) har en mer positiv erfarenhet av polisens arbete än övriga Mycket eller ganska nöjd med bemötande i domstol - kvinnor och män Mycket eller ganska positiva erfarenheter av åklagare - män Källa: Nationella trygghetsundersökningen. När det gäller personer som har varit i kontakt med en åklagare på grund av utsatthet för brott uppger drygt hälften, av kvinnorna och av männen, att de har mycket eller ganska positiva erfarenheter av kontakten med åklagaren. Över tid kan en svag negativ trend noteras. Av dem som har varit i kontakt med en domstol uppger två tredjedelar att de är nöjda med bemötandet i domstolen. Utvecklingen har varit relativt stabil . Vidare visar NTU att en övervägande majoritet () av de som haft erfarenhet av målsägandebiträde är positiva, en ökning jämfört med föregående år. Eftersom underlaget av personer i NTU som har erfarenhet av domstol och åklagare är begränsat bör dessa resultat tolkas med viss försiktighet. Det gäller även för personer som har varit i kontakt med domstol och målsägandebiträde varför resultatet inte presenteras uppdelat på kön. Resultatet ger emellertid en indikation om utvecklingen. I samband med att ombildades till en myndighet togs ett helhetsgrepp om arbetet med brottsoffer och personsäkerhetsskydd. Detta utvecklingsarbete har fortgått och beslutades riktlinjer för brottsoffer- och personsäkerhetsverksamhet. beslutade myndigheten dessutom om ett metodstöd utifrån den fastställda brottsoffer- och personsäkerhetsprocessen. Metodstödet vänder sig till alla inom som arbetar med frågor som rör brottsoffer och personsäkerhetsskydd och omfattar allt från hur information och stöd till brottsoffer med olika behov ska hanteras till riskbedömning och riskhantering. arbetar brett mot mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld samt fridskränkningsbrott. Brottsofferperspektivet är en viktig aspekt i myndighetens tillsyns- och metodutvecklingsarbete. har myndigheten genomfört en översyn av deras handbok i bemötandefrågor, som genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Inom ramen för myndighetens arbete med jämställdhetsintegrering har ett samarbete med Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) inletts. Syftet är att utveckla en e-utbildning för att höja kompetensnivån om brottsutredningar avseende våld mot kvinnor och sexualbrott. Vidare har tagit fram en ämnessida om bemötande av personer med funktionsnedsättningar. Vid domstolarna har arbetet med bemötande av brottsoffer fortsatt i enlighet med den för Domstolar gemensamma handlingsplanen . En del i detta är återkommande undersökningar av hur domstolens brukare ser på bemötandet. Det handlar också om framtagande av och justeringar av tidigare förbättringsåtgärder. Planen beskriver också det stöd ska ge domstolarna. Detta stöd innebär bl.a. att har hållit utbildningar om hur domstolarna kan kvalitetssäkra sina egna utvärderingar av bemötandearbetet. har också hållit seminarier i intervjuteknik för domstolar som ska genomföra intervjuer med parter och vittnen, så kallade brukarundersökningar. Att regelbundet genomföra intervjuer med parter och vittnen är inte enbart ett sätt för domstolarna att få brukares 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 synpunkter på domstolens bemötande utan också ett sätt för domstolarna att utvärdera det bemötandearbete som redan har utförts. har särskilt satsat på utbildning och information om barn och ungas utsatthet med fokus på våld i nära relation. Regeringsuppdraget att ta fram en handledning för personal i förskolan till boken har redovisats. Myndighetens arbete med att sprida kännedom om materialet Jag vill veta samt arbetet med regeringsuppdraget Liten och trygg har lett till en hög kännedom om detta bland yrkesverksamma. Webbplatsen, lärar-handledningen samt övrigt material har tillsammans också bidragit till att underlätta för brottsutsatta barn och unga att få tillgång till och tillgodogöra sig information om sina rättigheter. uppgift är att främja brottsoffers rättigheter, behov och intressen samt vara ett informations- och för brottsofferfrågor. I den övergripande rollen att uppmärksamma och synliggöra brottsofferfrågor ingår även att initiera samverkan kring och sprida information om brottsofferfrågor. Diagram 2.25 Kostnadsutveckling stöd till brottsoffer Källa: årsredovisningar 2007–2016. Verksamheten omfattar både Brottsoffer- myndighetens arbete och de transfereringar som utgörs av kostnader för brottsskadeersättning under anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Även Brottsofferfonden ingår i verksamheten. Brottsofferfondens medel är dock inte uppförda på statens budget utan finansieras huvudsakligen av lagöverträdare, som betalar en särskild avgift till fonden. är kostnaderna, inklusive transfereringar för verksamheten, i löpande priser i stort sett oförändrade och uppgick till . Om en dömd person inte kan betala utdömt skadestånd och den brottsdrabbade inte har någon försäkring som helt täcker skadan, kan personen i vissa fall få ersättning från staten. Sådan ersättning kallas brottsskadeersättning. Antalet inkomna brottsskadeärenden uppgick till ca 9 500, vilket är en minskning mot föregående år. Antalet avgjorda ärenden ökade till drygt 11 000, vilket är i nivå med det högsta . utbetalades i brottsskadeersättning, vilket är en ökning med i förhållande till föregående år. Ökningen beror i första hand på att myndigheten har lagt fokus och resurser på att minska ärendebalansen, som har minskat avsevärt och uppgår till 1 094 ärenden. Jämfört med 2015 innebär det färre ärenden i balans, vilket är den lägsta nivån . Handläggningstiderna har dock blivit något längre än under föregående år, vilket förklaras av att balansen vid ingången av 2016 var den högsta . En följd av den balansavarbetning som har skett är att myndigheten i hög utsträckning har fattat beslut i ärenden som relativt länge avvaktat beslut, vilket har ökat de genomsnittliga handläggningstiderna. Handläggningstiden för ett ärende att registreras, beredas, avgöras och expedieras var . Myndigheten har fortsatt vidtagit åtgärder för att effektivisera handläggningen och förkorta handläggningstiderna. Diagram 2.26 Inkomna och avgjorda ärenden Inkomna och avgjorda ärenden Källa: årsredovisningar 2012-2016. inkom 258 ansökningar om brotts- skadeersättning avseende barn som har bevittnat brott. Detta är en minskning jämfört med föregående år. Andelen beviljade ansökningar uppgår till vilket är en mindre sänkning jämfört med föregående år. Totalt betalades ut till sökande i denna ärendekategori. Den totala och genomsnittliga ersättningen har minskat, vilket beror på att antalet ärenden med högre ersättningar sjunkit något. Tabell 2.8 Utbetald brottsskadeersättning fördelat på brottstyper Våldtäkt inkl. grov våldtäkt (9 176) Våldtäkt inkl. grov våldtäkt (11 271) Misshandel inkl. försök till mord/dråp riktat mot vuxen (1 993) (22 966) Misshandel inkl. försök till mord/dråp riktat mot barn (2 741) Våld i nära relation mot kvinna (9 937) (1 014) (9 058) (5 322) Källa: årsredovisning . Föregående års siffror inom parentes. Sammanställningen av utbetald brottsskade- ersättning fördelat på brottstyper (tabell 2.8) visar att antalet ärenden inom alla kategorier sammantaget har ökat med jämfört med . Avseende överträdelse av kontaktförbud och människohandel kan dock noteras en avsevärt större ökning än utvecklingen av det totala antalet beslut. Genom regressverksamheten kräver staten gärningspersoner på den brottsskadeersättning som , i deras ställe, betalat ut till brottsoffer. Intäkterna från regressverksamheten uppgick till 2016, vilket i princip är i nivå med föregående år. Vid utgången av 2016 fanns drygt 39 000 aktiva regressärenden vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Av de betalningsskyldiga var män. betalade myndigheten ut brottskade- ersättning även till den som på grund av egen tidigare brottslighet hade en skuld till staten för utbetald brottskadeersättning. En kvittning kunde då bara genomföras om personen i fråga 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 lämnade sitt medgivande. Från och med har rätt att kvitta oavsett personens inställning. Utvecklingen avseende kvittningar har varit mycket god och det totala kvittade beloppet har ökat jämfört med föregående år och uppgår nu till . Antalet kvittningar har ökat . Vid en jämförelse mellan 2013, innan möjligheterna till kvittning infördes, och 2016 kan konstateras att såväl antalet kvittningar som intäkterna för kvittningar nästan fyrdubblats. Diagram 2.27 Utbetald brottsskadeersättning och intäkter av regress Källa: årsredovisningar 2012-2016. uppgick Brottsofferfondens intäkter till , vilket var en ökning med jämfört med föregående år. fördelades från fonden till olika brottsofferinriktade projekt och verksamheter. En mycket stor del av fondens medel går till Brottsofferjouren och lokala brottsofferjourer. De möter många typer av brottsoffer och ansvarar även för såväl samordning som praktiskt genomförande av vittnesstödsverksamheten vid domstolarna. Vidare beviljades en fjärdedel av fondens medel till viktimologiska forskningsprojekt inom olika ämnen och inriktningar. har kartlagt inkomna och beviljade forskningsansökningar i syfte att ta fram ett underlag för att kunna bedöma om medelstilldelningen är jämställd. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Målet för området statliga arbetsgivarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Statliga arbetsgivare ska bl.a. sträva efter att öka andelen kvinnor på ledande befattningar, öka andelen anställda med utländsk bakgrund på alla nivåer och säkerställa en god arbetsmiljö. De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Rättsväsendets myndigheter arbetar fortlöpande med dessa frågor och bedriver ett kompetensutvecklings- och kompetens- försörjningsarbete. I syfte att behålla och öka kompetensen hos de anställda inom rättsväsendet har myndigheterna genomfört ett flertal utbildningar . Ett exempel är att och tillsammans har utbildat personalen i ämnen som brott mot barn, våld i nära relationer och sexualbrott mot vuxna. Myndigheterna har också genomfört olika chefsutvecklings- och chefsförsörjningsinsatser för att stärka ledarskapet och möta kommande behov av framtida chefer. Vid utgången av uppgick antalet anställda inom rättsväsendet till 48 832, en ökning med drygt 2 800 anställda . Framförallt har antalet anställda under dessa år ökat vid , Kriminalvården och Domstolar. Myndigheternas arbete för att främja jämställdhet och likabehandling bedrivs långsiktigt. För att stärka jämställdheten har regeringen formulerat jämställdhetspolitiska mål inom olika utgiftsområden. Inom ska andelen polisutbildade kvinnor, av det totala antalet poliser, öka. är av poliserna kvinnor. Bland de civilanställda uppgår andelen kvinnor till . har vidtagit särskilda åtgärder för att öka jämställdheten, bl.a. åtgärder för att öka andelen kvinnor bland personer i ledningskompetens. Flertalet av myndigheterna hade fler anställda kvinnor än män. Rättsväsendets myndigheter lägger mycket fokus på jämställdhetsaspekter vid rekrytering i syfte att uppnå en mer jämn könsfördelning. Andelen anställda kvinnor inom rättsväsendet är på samma nivå som föregående år. Andelen kvinnor på ledande befattningar har ökat och i flera av rättsväsendets myndigheter är det en högre andel kvinnor än män som har chefspositioner. Andelen anställda med utländsk bakgrund vid rättsväsendets största myndighet, , uppgick , en ökning . Vid och Domstolar uppgick andelen anställda med utländsk bakgrund , vilket är en svag ökning . Flertalet av rättsväsendets myndigheter arbetar aktivt med mångfalds- och integrationsfrågor, i syfte att öka den etniska mångfalden och att bredda kompetensen inom myndigheterna. Kriminalvården har fastställt en hbtq-strategi och myndighetens utbildnings- enhet har hbtq-certifierats genom RFSL. Inom ramen för genomförandet av regeringens strategi för funktionshinderspolitiken 2011–2016 har arbete genomförts i myndigheterna som syftar till att bl.a. stärka kompetensen gällande förutsättningar och behov hos personer med funktionsnedsättning. Sjukfrånvaron har ökat i merparten av rättsväsendets myndigheter och uppgick till 2016, vilket ska jämföras med den genomsnittliga nivån på för staten totalt. Trenden är densamma som i staten i övrigt, dvs. att sjukfrånvaron ökar, vilket följer utvecklingen på arbetsmarkanden i stort. Störst är sjukfrånvaron bland kvinnorna. Rättsväsendets myndigheter bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete för att upprätthålla en god arbetsmiljö och värna om de anställdas hälsa. Tabell 2.9 Antal anställda inom rättsväsendet Källa: Myndigheternas årsredovisningar samt arbetsgivarstatistiken. 1 , , , , , , och . Tabell 2.10 Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid inom rättsväsendet Källa: /Statskontoret. Regeringen bedömer att de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet delvis har uppnåtts. Även om tryggheten i samhället är högre än var otryggheten 2016 tydligt högre än åren . Otrygghet är emellertid ett komplext och mångfacetterat fenomen och det är inte möjligt att dra slutsatser av förändrade nivåer enskilda år. Regeringen ser dock allvarligt på att otryggheten fortsatt är särskilt utbredd bland kvinnor och utrikes födda 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 samt i socialt utsatta områden. Brottslighetens omfattning är också svår att beskriva på ett heltäckande sätt. Utsattheten för brott mätningar ökade på lägre nivåer. Utvecklingen är emellertid inte entydig; medan vissa typer av brott tycks öka verkar annan brottslighet minska. Förtroendet för rättsväsendet och dess myndigheter är fortsatt högt. var nivån något lägre än året innan då det största förtroendet för rättväsendet uppmättes. Regeringen följer utvecklingen på dessa områden noga och insatser för att öka tryggheten samt bekämpa och förebygga brott är fortsatt högt prioriterade. Brottsligheten och tryggheten påverkas av många faktorer, även sådana som ligger utanför kriminalpolitikens och rättsväsendets räckvidd. Rättsväsendets förutsättningar att hantera brottsligheten påverkas också av vilka resurser som tillförs myndigheterna. Som konstaterats i tidigare budgetpropositioner har rättsväsendet fått betydande resursförstärkningar . Trots detta har rättsväsendets resultat i flera avseenden präglats av försämringar . Exempelvis har antalet ärenden som polisen redovisar till åklagare minskat . Jämfört med 2009 redovisades en tredjedel färre ärenden . Brå har , både genom regeringsuppdrag och egna initiativ, undersökt utvecklingen. redovisades och sammanfattades flera resultat på området. Även om det fortfarande råder osäkerhet kring orsakerna bakom det resultatutveckling har Brå kunnat identifiera ett flertal bidragande faktorer. Tydligast påverkan på antalet och andelen personuppklarade brott bedöms en ökad användning av förundersökningsbegränsning ha haft. Denna ökning sammanfaller med ändrade riktlinjer inom och att även polisen har rätt att fatta sådana beslut i vissa fall. Fler svåruppklarade bedrägerier, en mindre andel ärenden med unga misstänkta, som generellt upp i högre utsträckning, och fler negativa drogtester vid misstänkta fall av narkotikabruk bedöms också ha bidragit till den sjunkande personuppklaringen. Även en större andel svårutredda våldtäkter och misshandelsfall samt en kraftig ökning av anmälningar via internet, som ofta brister i kvalitet, kan ha haft en viss betydelse. Sammantaget bedömer Brå att dessa 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 faktorer som mest kan förklara en dryg tredjedel av de som andelen personuppklarade brott minskade med . Därutöver har sannolikt flera andra omständigheter påverkat resultatutvecklingen, även om det är svårt att bedöma i vilken utsträckning. Brå (2016) har bl.a. konstaterat att it-inslagen i den anmälda brottsligheten har ökat tydligt och att rättsväsendets kapacitet att hantera detta behöver utvecklas. Arbete med anledning av ökad migration, terrorismhot och grova våldsbrott i framför allt storstäderna har också tagit resurser från annan verksamhet. Ombildningen av polisen från 21 länsmyndigheter till en nationell myndighet med sju regioner är också viktig i sammanhanget. Statskontorets utvärdering (2010) av tidigare enmyndighetsombildningar visar att sådana organisationsförändringar, liksom resultaten från dessa, tar . Det finns således ett flertal anledningar, mer eller mindre möjliga att påverka, som har haft betydelse för framför allt negativa resultatutveckling, vilket även inverkat på resultaten i rättskedjans senare delar. har aviserat ett flertal åtgärder för att vända resultatutvecklingen. Därutöver har regeringen gett ett flertal uppdrag i syfte att stärka verksamheten samt tilldelat myndigheten ytterligare medel. Regeringen har mot denna bakgrund höga förväntningar på att resultaten väsentligen ska förbättras. Regeringen bedömer att målen för den brottsförebyggande verksamheten delvis har uppnåtts. Regeringen ser positivt på det utvecklingsarbete som pågår inom flera av rättsväsendets myndigheter, exempelvis arbete för att säkerställa en lokalt förankrad polisverksamhet. Väl utarbetade lokala problembilder med konkreta och uppföljningsbara aktiviteter utgör enligt regeringens mening grunden för ett framgångs- rikt brottsförebyggande och brottsbekämpande arbete. Regeringen ser också positivt på det utvecklingsarbete som Brå har påbörjat och som innebär förstärkta insatser för ett mer kunskapsbaserat, effektivt och samordnat brottsförebyggande arbete över hela landet. Detta ligger i linje med de övergripande målsättningarna i regeringens skrivelse Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program, som överlämnades till . Regeringen bedömer emellertid att det fortfarande finns en betydande utvecklings- potential på det brottsförebyggande området, inte minst när det gäller att bedöma resultatet av det brottsförebyggande arbete som bedrivs. är en central aktör i detta sammanhang. Den brottsförebyggande verksam- heten utgör en viktig del av uppdraget och tar ca en tredjedel av myndighetens resurser i anspråk. Det är därför nödvändigt att myndigheten utvecklar metoder för att följa upp, utvärdera och redovisa resultaten av den planlagda och den händelsestyrda verksamheten. Detsamma gäller resultat av strategiska initiativ och tillämpningen av samverkansöverenskommelser och medborgarlöften. Säkerhetspolisen har fortsatt att utveckla sin samverkan med men även med andra myndigheter och internationella parter för att kunna fullgöra sitt uppdrag. För att förebygga ekonomisk brottslighet krävs kunskap om riskområden och utvecklings- tendenser. har prioriterat sina resurser utifrån analyser av den ekonomiska brottsligheten vilket har skapat förutsättningar för ett effektivt arbete. Sammanfattningsvis anser regeringen att det brottsförebyggande arbetet fortsatt behöver utvecklas. Detta gäller också den brotts- förebyggande verksamhet som bedrivs av enskilda myndigheter. Aktörer utanför rättsväsendet är inte tillräckligt involverade och det brottsförebyggande arbetet bedrivs generellt sett inte på tillräckligt strukturerat sätt på lokal, regional och nationell nivå. Regeringen bedömer att målet om att brottsuppklaringen ska öka inte har uppnåtts. Såväl antalet som andelen personuppklarade brott minskade 2016. Den negativa utvecklingen gäller både sammantaget och sett till enskilda brottskategorier. Trots ökade kostnader för brottsutredningsverksamheten sjönk antalet ärenden som redovisade till åklagare markant och i större utsträckning än inflödet av ärenden minskade. Därmed fattades också färre lagföringsbeslut vid och färre personer lagfördes. var i den nya . Även om ombildningen av polisen gick in ett avslutande skede har omorganisationen också detta år haft en negativ inverkan på resultatet. Som nämnts har situationen även varit ansträngd på andra sätt, inte minst har ökningen av dödligt våld med skjutvapen i storstadsregionerna tagit stora utredningsresurser i anspråk. Dessa brott är svåruppklarade och ställer även höga krav på brottsförebyggande och trygghetsskapande insatser. Regeringen bedömer att detta har fått negativa konsekvenser för övrig polisverksamhet och har bidragit till försämrade resultat i delar av den brottsutredande verksamheten. Regeringen anser inte att resultatet i den brottsutredande verksamheten lever upp till de politiska ambitionerna och medborgarnas berättigade krav och förväntningar. Arbetet med utredning och lagföring måste leverera ett resultat som upprätthåller förtroendet för verksamheten. Här har särskilt ett ansvar för att öka effektiviteten i utredningsarbetet så att fler ärenden redovisas till åklagare. Enligt regeringen är det dock positivt att beslutat om åtgärder för att stärka den operativa förmågan och förbättra verksamhetsresultaten, exempelvis genom ökade resurser till utredningsverksamheten, utvecklade arbets- metoder och förbättrat teknikstöd. Regeringen har också gett och i uppdrag att tillfälligt ytterligare förstärka sin samverkan i brottsutredningsarbetet, bl.a. placeras ett antal åklagare vid polisen för att bistå i utredningsarbetet. Mot bakgrund av att kapaciteten inom rättsväsendet att hantera it- relaterade brott behöver öka har och även i uppdrag att redovisa vilka åtgärder de har vidtagit för att säkerställa att det finns tillräcklig kompetens och beredskap vid myndigheterna för att utreda it-relaterade brott. Utöver detta bedömer regeringen att det finns behov av att kraftigt förstärka antalet anställda vid , vilket beskrivs närmare i avsnitt 2.7. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4