prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Även långtidsarbetslösheten som andel av arbetskraften har minskat. som varit arbetslösa och 12 månader minskade 2016 (se diagram 9.4). sysselsättningsutvecklingen har även bidragit till att antalet arbetade timmar per person har ökat, trots att andelen personer i arbetsför ålder har minskat i befolkningen (se diagram 9.5). bibehålla en hög välfärd är det viktigt att antalet Anm.: Säsongsrensad och utjämnad kvartalsdata. arbetade timmar utvecklas tillräckligt väl för att kompensera för en växande och åldrande befolkning. Diagram 9.4 Långtidsarbetslöshet (15–) 6 månader eller mer 12 månader eller mer Anm.: Långtidsarbetslöshet som andel av arbetskraften. Diagram 9.5 arbetade timmar per person Timmar per person i befolkningen Obalanser på arbetsmarknaden riskerar att dämpa sysselsättningstillväxten Det starka konjunkturläget innebär att efterfrågan på arbetskraft väntas vara fortsatt hög även framöver. Det finns tecken på att obalanserna på arbetsmarknaden ökar. För att den höga efterfrågan på arbetskraft ska fortsätta att leda till ökad sysselsättning är det viktigt att de arbetslösa i så stor utsträckning som möjligt har den kompetens som arbets- marknaden efterfrågar. Vidare är det centralt att de arbetslösa söker de jobb som finns och att förutsättningar för jobbtillväxt finns i hela landet. Sysselsättningstillväxten kan vidare dämpas om arbetsgivare har svårt att hitta rätt kompetens. Efterfrågan på arbetskraft varierar mellan branscher och sektorer. Särskilt stark är efter- frågan på arbetskraft inom den offentliga P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 sektorn, men även inom byggbranschen finns en stor efterfrågan. upplever många arbetsgivare att det är svårt att hitta rätt kompetens. Bristen på arbetskraft är särskilt stor inom yrken som kräver eftergymnasial utbild- ning eller utbildning från gymnasieskolans yrkesprogram. Företagens genomsnittliga rekryteringstider har ökat och är nu på en högre nivå än under högkonjunkturen 2007. Rekry- teringsproblemen är särskilt stora inom väl- färdens verksamheter. Inom vården och skolan uppgav enligt Arbetsförmedlingens intervju- undersökning omkring två tredje- delar av arbetsgivarna att de hade rekryterings- problem, vilket är en historiskt hög nivå. Efterfrågan på personal med utbildning inom skola, vård och omsorg bedöms öka ytterligare . Det beror på dels att befolkningen har vuxit till följd av migrationen, dels att andelen barn och äldre i befolkningen ökar. Inom yrken utan utbildningskrav är konkurrensen om jobben däremot hård. som arbetsgivarna efterfrågar arbetskraft med relativt höga kvalifikationer har antalet arbetssökande med svag ställning på arbetsmarknaden ökat, i synnerhet antalet sökande med kort utbildning. Personer med en svag ställning på arbetsmarknaden utgör en allt större del av det totala antalet arbetslösa (se diagram 9.6). De har i genomsnitt ungefär hälften så stor chans att få ett arbete som övriga arbetslösa på arbetsmarknaden (se diagram 9.7). Diagram 9.6 Inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen fördelat på utsatta grupper och övriga Anm.: Utsatta grupper avser inskrivna arbetslösa med endast förgymnasial utbildning, äldre (55–), utomeuropeiskt födda och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Ej dubbelräkning mellan grupper. Källa: Arbetsförmedlingen. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Diagram 9.7 Jobbchanser för utsatta grupper och övriga Anm.: Jobbchans definieras som antalet som lämnat arbetslöshet till arbete (oavsett subvention eller ej) som andel av kvarstående arbetslösa inskrivna. Säsongsrensad månadsdata med tre månaders glidande medelvärde. Källa: Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Politiken har en viktig roll för att motverka dessa obalanser och påskynda anpassningen på arbets- marknaden genom att säkerställa att de som söker arbete har de kompetenser som arbets- marknaden efterfrågar. Den har också en roll i att öka den yrkesmässiga och geografiska rörligheten bland de arbetssökande och de som har sysselsättning. För att arbetsmarknaden ska fungera väl och för att sysselsättningen ska fortsätta öka är det också viktigt med ett högt arbetskraftsdeltagande och att de arbetslösa söker de jobb som finns. 9.3Arbetslösheten är alltmer ojämnt fördelad Arbetslösheten har minskat och sysselsättnings- graden ökat för stora grupper på arbets- marknaden . Arbetslösheten är på relativt sett låga nivåer, framför allt bland unga och bland inrikes födda vuxna (25–) (se tabell 9.1). har de grupper som i genomsnitt har en svagare ställning på arbets- marknaden fortfarande en hög arbetslöshet och löper en relativt sett högre risk för att bli långtidsarbetslösa. Det handlar främst om individer som saknar en fullföljd gymnasie- utbildning, utomeuropeiskt födda och de med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, men även äldre som förlorat sitt arbete löper en högre risk för långtidsarbets- löshet. De som saknar en fullföljd gymnasieut- bildning, eller är födda utanför har oftare även en svagare ställning på arbetsmarknaden genom att de i större utsträckning än andra har tillfälliga anställningar eller arbetar deltid. De deltar också i lägre grad på arbetsmarknaden. Många individer ingår dessutom i flera av de grupper som i genomsnitt har en svagare ställning på arbetsmarknaden, vilket ytterligare kan försvåra deras arbetsmarknadssituation. Tabell 9.1 Arbetslöshet, sysselsättningsgrad och arbetskraftsdeltagande för olika grupper, 2016 Befolkning (15–) Kvinnor (15–) Män (15–) Unga (15–) Vuxna (25–) Äldre (55–) (25–) (25–) (25–) (25–) (25–) Anm.: *Långtidsarbetslöshet som andel av arbetskraften. **Nivåer för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga avser statistik samt åldersgruppen 16–. Arbetslösheten minskar bland unga Arbetslösheten bland unga (15–) har minskat tydligt och är nu nere på samma nivå som (se diagram 9.8). uppgick arbetslösheten bland unga till . Arbetslösheten har minskat och sysselsättningen har ökat både bland personer i åldern 15–och i åldern 20–. Arbetslöshetsutvecklingen bland unga ser likartad ut för kvinnor och män. Även långtidsarbetslösheten som andel av arbets- kraften (6 månader eller mer) bland unga har minskat markant och uppgick . Arbetslösheten bland unga är dock generellt högre än i andra åldersgrupper. Att ungdomar blir arbetslösa hänger ofta samman med att de är på väg från skola till arbetsliv. De allra flesta lyckas dock träda in och etablera sig på arbetsmarknaden . Arbetslös- heten sjunker och sysselsättningsgraden stiger snabbt med åldern, både för kvinnor och för män (se diagram 9.9). Diagram 9.8 Ungdomsarbetslöshet (15–) Diagram 9.9 Etableringen på arbetsmarknaden, 2016 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 Omkring hälften av de arbetslösa unga är heltidsstuderande som söker arbete. Om denna grupp exkluderas halveras ungdoms- arbetslösheten. Av de allra yngsta (15–) söker majoriteten av de arbetslösa extrajobb eller sommarjobb vid sidan av sina studier i gymnasieskolan. Merparten av de heltids- studerande som söker arbete betraktar sig i huvudsak som studerande och bedöms inte P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 utgöra ett betydande arbetsmarknadsrelaterat problem. De unga som löper hög risk för att hamna i arbetslöshet eller långtidsarbetslöshet är framför allt de som saknar en fullföljd gymnasieutbild- ning. Arbetslösheten bland unga (20–) utan fullföljd gymnasieutbildning var 2016, vilket kan jämföras för de unga som hade en fullföljd gymnasieutbildning. Arbetslösheten för såväl inrikes som utrikes födda unga har sjunkit . Bland utrikes födda är dock arbetslöshetsnivån fortsatt på en betydligt högre nivå än för inrikes födda. Unga med utländsk bakgrund har generellt sett svårare att nå de kunskapskrav som krävs för behörighet till gymnasieskolan. Det är framför allt de som kommer till efter ordinarie skolstart som har problem med att nå kunskapskraven för behörighet till gymnasie- skolan. Det stora antalet ensamkommande barn och unga som kommit till innebär en särskild utmaning. Ett kompletterande mått av ungdomars möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden är andelen unga som varken arbetar eller studerar, s.k. NEET (Neither in Employment, Education nor in Training). En del av dessa ungdomar jobbar eller semestrar utomlands, men det finns också de som riskerar att helt hamna utanför arbetsmarknaden. I gruppen unga som varken arbetar eller studerar är utrikes födda, individer utan fullföljd gymnasie- utbildning, individer med ohälsa eller någon funktionsnedsättning samt individer med en svag socioekonomisk bakgrund överrepresente- rade. Andelen unga som varken arbetar eller studerar har emellertid minskat och uppgick av befolk- ningen i åldern 15–. Andelen har minskat bland både kvinnor och män. Fortsatt svårt att konkurrera på arbetsmarknaden för vuxna utan fullföljd gymnasieutbildning Även för vuxna som saknar en fullföljd gymnasieutbildning är risken för arbetslöshet högre och sysselsättningsgraden betydligt lägre än för personer med högre utbildningsnivåer (se diagram 9.10). Skillnaden mellan olika utbild- ningsnivåer är särskilt tydlig bland kvinnor (se diagram 9.11). P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Diagram 9.10 Etableringen på arbetsmarknaden fördelat efter utbildningsnivå, 2016 Anm.: Data är utjämnad mellan åldrarna. Vissa åldersspann är utelämnade på grund av låg tillförlitlighet till följd av det begränsade urvalet. Sysselsatta som andel av befolkningen och arbetslösa som andel av arbetskraften. Källor: och egna beräkningar. Diagram 9.11 Sysselsättningsgrad (25–) bland kvinnor och män fördelat efter utbildningsnivå Kvinnor, förgym. Män, förgymn. Kvinnor, gymn. Män, gymn. Kvinnor, eftergymn.utb. Män, eftergymn. Arbetslösheten bland vuxna (25–) som saknar gymnasieutbildning har ökat och var 2016 nästan så hög jämfört med de som hade en gymnasie- utbildning. Risken för långtidsarbetslöshet är också stor för dessa personer. som långtidsarbetslösheten som andel av arbets- kraften har minskat bland de som har minst gymnasial utbildning har långtids- arbetslösheten för de som saknar gymnasial utbildning ökat. uppgick långtidsarbets- lösheten som andel av arbetskraften för de som saknade gymnasieutbildning till och för de som hade en fullföljd gymnasieutbildning. Att personer med en relativt kort utbildning har problem på arbetsmarknaden beror bl.a. på att de i viss mån konkurrerar om samma jobb som personer med en längre utbildning. Efter- frågan på arbetskraft med kort utbildning har också minskat . De som saknar en fullföljd gymnasieutbildning löper dessutom en större risk att bli av med jobbet om deras arbetsgivare behöver dra ned på sin arbetsstyrka. Att färre kvinnor än män med kort utbildning är sysselsatta förklaras delvis av en högre arbets- löshet, men främst av ett betydligt lägre arbets- kraftsdeltagande bland dessa kvinnor. En viktig förklaring till det lägre arbetskraftsdeltagandet är att många av dessa kvinnor står utanför arbets- kraften på grund av sjukdom.4 Avsaknaden av en fullföljd gymnasieutbildning försvårar därmed både inträdet på arbetsmarknaden och om- ställning senare i yrkeslivet. Arbetslösheten är hög bland personer födda utanför Arbetslösheten är i genomsnitt högre och sysselsättningsgraden lägre bland utrikes födda än bland inrikes födda (se diagram 9.12). Utrikes födda är dock en heterogen grupp, med olika förutsättningar att etablera sig på arbets- marknaden. Utomeuropeiskt födda, som till stor del utgörs av personer som kommit till som asylsökande och anhöriga till asylsökande, har ofta särskilt svårt att etablera sig på arbets- marknaden. Svårigheterna är särskilt tydliga bland vuxna (25–), även om skillnaderna är stora också bland unga. var arbetslös- heten bland utomeuropeiskt födda vuxna , vilket kan jämföras bland inrikes födda vuxna. Skillnaden i arbets- löshet mellan inrikes och utomeuropeiskt födda har ökat , då arbetslösheten bland utomeuropeiskt födda har ökat, som den har minskat för inrikes födda. 4 (2012), Tema - Personer utanför arbetskraften i åldern 15–, Statistiska meddelanden. Diagram 9.12 Etableringen på arbetsmarknaden fördelat efter födelseregion, 2016 Anm.: Data är utjämnad mellan åldrarna. Sysselsatta som andel av befolkningen och arbetslösa som andel av arbetskraften. Källor: och egna beräkningar. Skillnaden i arbetslöshet mellan vuxna utom- europeiskt födda kvinnor och män är liten, men skillnaden i sysselsättningsgrad mellan könen är betydande. var sysselsättningsgraden högre för män än för kvinnor. har dock utom- europeiskt födda kvinnors sysselsättningsgrad ökat i högre takt än de utomeuropeiskt födda männens. Detta beror på en stark ökning av arbetskraftsdeltagandet bland utomeuropeiskt födda kvinnor. Avsaknad av gymnasieutbildning medför en väsentligt ökad risk för arbetslöshet för utomeuropeiskt födda (se diagram 9.13). Utomeuropeiskt födda utgör dessutom en stor del av de arbetslösa som saknar en gymnasie- utbildning. Arbetslösheten bland utom- europeiskt födda vuxna utan gymnasieutbildning har stigit kraftigt och uppgick till , vilket kan jämföras bland inrikes födda vuxna utan gymnasieutbildning. Arbetslösheten i den senare gruppen har dessutom minskat . Även långtidsarbetslösheten är betydligt högre bland utomeuropeiskt födda än inrikes födda, i synnerhet bland de med enbart förgymnasial utbildning. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Diagram 9.13 Arbetslöshet (25–) fördelat efter utbildningsnivå för inrikes och utomeuropeiskt födda Inrikes födda, förgymnasial utb Inrikes födda, gymnasial utb. Utomeuropeiskt födda, förgymnasial utb. Utomeuropeiskt födda, gymnasial utb. har ett stort antal asylsökande och anhöriga till asylsökande kommit till , och antalet utomeuropeiskt födda i befolkningen väntas därför öka. Personer födda utanför som varit i har en särskilt svår arbetsmarknadssituation, i synnerhet kvinnor. Nyanlända befinner sig, liksom unga, i en fas då de håller på att etablera sig på arbetsmarknaden. Sannolikheten för att få ett jobb ökar med vistelsetiden i landet, men det tar för många utomeuropeiskt födda att etablera sig på arbetsmarknaden (se diagram 9.14 och diagram 9.15). Arbetsförmedlingen har i uppdrag att underlätta och påskynda nyanländas etablering på arbetsmarknaden genom etable- ringsuppdraget. De nyanlända som befinner sig i etableringsuppdraget har en relativt sett låg utbildningsnivå i relation till de utomeuropeiskt födda i befolkningen. av de inskrivna saknar gymnasial utbildning, vilket kan jämföras med av de utomeuropeiskt födda i befolkningen. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Diagram 9.14 Inskrivna arbetslösa (20–) utomeuropeiskt födda kvinnor och män efter vistelsetid i Anm.: Arbetslösa avser andelen personer födda utanför registrerade hos Arbetsförmedlingen som öppet arbetslösa eller deltagare i program med aktivitetsstöd av arbetskraften (summan av sysselsatta och personer registrerade hos Arbetsförmedlingen som öppet arbetslösa eller deltagare i program med aktivitetsstöd ). Källor: Databasen och egna beräkningar. Diagram 9.15 Sysselsättning (20–) bland utomeuropeiskt födda kvinnor och män efter vistelsetid i Anm.: Sysselsättning avser andelen sysselsatta i befolkningen (inklusive subventionerade anställningar och stöd för start av näringsverksamhet). Källa: Databasen och egna beräkningar. Liksom för unga försvåras etableringen för utomeuropeiskt födda av att många ofta saknar jobbrelaterade nätverk. Det kan även vara svårt för arbetsgivare att värdera utbildningar och yrkeskompetens som förvärvats utomlands. Bristande kunskaper i svenska språket och förekomsten av diskriminering är ytterligare faktorer som kan försvåra etableringen på arbetsmarknaden. En orsak till att etableringen bland kvinnor tar än bland män är frånvaro från arbetsmarknaden på grund av föräldraledighet. Kvinnor, såväl inrikes som utrikes födda, tar ofta huvudansvaret för barn och hushållsarbete. Fortsatt svår situation på arbetsmarknaden för personer med nedsatt arbetsförmåga Personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har generellt en betydligt lägre sysselsättningsgrad än befolk- ningen som helhet. var syssel- sättningsgraden för denna grupp , jämfört för den övriga befolkningen (16–). Enligt Arbetsförmedlingens statistik ökade antalet inskrivna arbetslösa med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kraftigt –2013. Antalet har dock därefter sjunkit något. Enligt statistik var dock arbetslösheten i denna grupp relativt oförändrad 2006–2015. Andelen arbetslösa som fått ett arbete var relativt oförändrad –2016 enligt Arbetsförmedlingens uppföljning. Enligt förklaras av den totala ökningen av antalet inskrivna arbetslösa i gruppen –2014 av överföringen av personer från sjukförsäkringssystemet. En stor andel, , av de personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, och som skrivits in på Arbetsförmedlingen från sjukförsäkringen, lämnar dock Arbetsförmedlingen utan att de fått ett jobb eller påbörjat en formell utbildning.5 Äldre riskerar i arbetslöshet har en god arbetsmarknad för äldre (55–), med en hög sysselsättningsgrad och låg arbetslöshet. Sysselsättningsgraden för äldre har dessutom ökat (se diagram 9.16). Den minskar dock snabbt med stigande ålder och skillnaderna mellan de yngre, 55–, och de något äldre, 65–, är stora. I den förstnämnda åldersgruppen var en stor majoritet, , sysselsatta 2016, 5 , 2014. Skillnaden mellan Arbetsförmedlingens och statistik kan förklaras av att de delvis fångar upp olika individer med olika typer av problematik som leder till nedsatt arbetsförmåga. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 medan endast var sysselsatta i den Diagram 9.17 Sysselsättningsgrad (15–) kvinnor, , fortsätter att arbeta efter Plats 1 till 5 Nära två av tre väljer fortfarande att ta ut sin pension vid den tidigare allmänna pensionsåldern , trots att det inte längre finns någon formell pensionsålder och att rätten att fortsätta arbeta har höjts från 65 till . Många äldre väljer också att lämna arbetskraften Diagram 9.16 Sysselsättningsgrad fördelat efter ålder Anm.: Med plats 1 till 5 avses de fem länder som vid respektive årsutfall har haft högst sysselsättningsgrad i EU. har en lägre arbetslöshet än genomsnittet arbetslöshet jämfört med de länder som har haft lägst arbetslöshet i EU, i genomsnitt 11 länder i EU lägre arbetslöshet än . Diagram 9.18 Arbetslöshet (15–) För äldre som arbetar är risken att drabbas av Men av de som faktiskt drabbas av arbetslöshet är det jämförelsevis många som blir långtidsarbetslösa (se tabell 9.1). medföra att det finns en risk att dessa personer i stället lämnar arbetskraften. Plats 1 till 5 Jämfört med andra europeiska länder är den Anm.: Med plats 1 till 5 avses de fem länder som vid respektive årsutfall har haft svenska arbetsmarknaden relativt stark. lägst arbetslöshet i EU. sättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet har legat på höga nivåer. arbetslösheten i är det viktigt att jämföra 2015 med ett spann för de fem länder i EU med arbetslöshetens sammansättning (se tabell 9.2). högst uppmätt sysselsättningsgrad för respektive har tillhört de fem länder med högst den högsta sysselsättningsgraden i En förklaring till höga syssel- sättningsgrad är den höga sysselsättningsgraden P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 9.2 Arbetslöshetens sammansättning 2015 15–74 år (längre än 12 mån) Vuxna, 25–74 år (längre än 12 mån) Unga, 15–24 år (längre än 12 mån) Anm.: Jämförelseländerna är de med lägst arbetslöshet inom EU 2015. SE = , AT = , CZ = , DE = , MT = , *Långtidsarbetslöshet som andel av arbetskraften. har i en internationell jämförelse relativt låg arbetslöshet bland inrikes födda vuxna (25–), som arbetslösheten bland utrikes födda vuxna (25–) är hög. Även sysselsättningsgraden bland utrikes födda vuxna är betydligt lägre i jämfört med de länder som har lägst arbetslöshet i EU (se tabell 9.3). Sammansättningen av de utrikes födda skiljer sig dock åt mellan länder. har haft en större invandring av asylsökande och anhöriga till asylsökande i relation till sin befolkning, än övriga EU-länder (se tabell 9.4). Denna grupp har en lägre sysselsättningsgrad och en högre arbetslöshet jämfört med andra invandrade grupper, exempelvis arbetskrafts- invandrare. Vidare är arbetslösheten bland vuxna med högst förgymnasial utbildning relativt hög i . En stor del av de arbetslösa med högst förgymnasial utbildning utgörs av utrikes födda (se avsnitt 9.3). Tabell 9.3 Sysselsättningens sammansättning 2015 15–74 år Vuxna, 25–74 år Unga, 15–24 år Anm.: Jämförelseländerna är de med lägst arbetslöshet inom EU 2015. SE = , AT = , CZ = , DE = , MT = , Tabell 9.4 Uppehållstillstånd kopplat till asylsökande och anhöriginvandring till medborgare utanför EU/EES Per 1 000 invånare Anm.: Jämförelseländerna är de som hade lägst arbetslöshet inom EU 2015. SE = , AT = , CZ = , DE = , MT = , UK = , EU28 = Snitt för EU-länderna. Även ungdomsarbetslösheten i är hög i förhållande till jämförelseländerna, trots att den minskat betydligt . Landspecifika förhållanden, som skillnader i utbildningssystem, kan dock ha rent statistiska effekter på arbetslösheten. Som exempel kan nämnas att yrkesutbildningar, som i huvudsakligen är skolförlagda, i många andra länder är arbets- platsförlagda. När utbildningen är arbets- platsförlagd klassificeras studenterna som syssel- satta även om de söker arbete. I klassificeras studenter som studerar heltid, men söker arbete, som arbetslösa. Exkluderas gruppen heltidsstuderande som söker arbete förbättras relativa position 2015 från plats 12 till plats 6 i EU (se diagram 9.19). har också en relativt låg andel unga som varken arbetar eller studerar (se tabell 9.2). har en låg långtidsarbetslöshet bland såväl unga som vuxna. Långtidsarbetslösheten som andelen av arbetskraften i är den lägsta i EU (se tabell 9.2). Diagram 9.19 Arbetslöshet (15–) exklusive Plats 1 till 5 Anm.: Med plats 1 till 5 avses de fem länder som vid respektive årsutfall har haft lägst arbetslöshet exklusive heltidsstuderande i EU. Heltidsstuderande omfattar alla som bedriver studier på heltid, både inom det reguljära utbildningssystemet och inom arbetsmarknadsutbildning. Sammantaget bekräftar den internationella jämförelsen utmaningarna på svensk arbets- marknad, med en relativt hög arbetslöshet bland såväl unga som vuxna med kort utbildning och bland personer födda utanför . Den senare gruppen väntas dessutom växa . 9.5Utmaningarna för lägre arbetslöshet och ökad sysselsättning Sysselsättningsgraden har ökat och arbets- lösheten har minskat i flera grupper (se diagram 9.20). Men arbetslösheten är fortfarande på en för hög nivå. Arbetslösheten och arbetskraftsdeltagandet är dessutom ojämnt fördelat. För att arbetslösheten ska fortsätta att minska och sysselsättningen öka behöver politiken inriktas på att minska de obalanser som råder och underlätta för grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 viktigt att underlätta för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. Diagram 9.20 Förändring i arbetskraftsdeltagande, sysselsättningsgrad och arbetslöshet mellan 2014 och Anm.: Grupper utan åldersspecifikation avser åldersgruppen 15–, förutom förgymnasialt utbildade som avser åldersgruppen 20–. Det krävs fortsatta politiska insatser på en rad områden. har arbetsmarknadens parter ett ansvar för arbetsmarknadens funktionssätt. Parterna har en viktig roll i att underlätta arbets- marknadsetableringen för grupper med en svag förankring på arbetsmarknaden samt för att underlätta kompetensutveckling och omställning under arbetslivet. För att stärka individer med en svag ställning på arbetsmarknaden och möta arbetsmarknadens behov av kompetens krävs investeringar i utbildning. För vuxna med otillräckliga kunskaper, eller kunskaper som inte längre svarar mot arbetsmarknadens behov, måste det finnas möjligheter till omskolning. Utbildning är också viktigt för de vuxna som kommit till utan motsvararande gymnasieutbildning.