prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — -2,5 -7,9 -1,9 -0,8 -0,6 -0,9 -231,6 -236,6 -4,5 -0,5 -1,9 -2,3 -5,9 -19,1 -3,8 -0,2 -0,2 -35,6 -33,6 -0,4 Skatt på kapital, hushåll -1,6 -0,8 Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på tobak och alkohol -0,4 -1,1 -0,5 Övriga skatter på energi och miljö -0,3 -0,2 -0,4 -0,3 -0,4 -0,2 Restförda och övriga skatter -4,7 -4,3 -6,1 -6,3 -0,3 Avgår, kommunala inkomstskatter -686,3 -651,7 -1,7 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -233,7 -224,1 -0,8 -34,1 -31,2 -41,1 -34,4 -12,8 -12,3 Inkomster i statens budget Anm.: I den högra delen av tabellen ovan görs jämförelsen av utfallet mot den beslutade budgeten . Där finns inte samma detaljeringsgrad varför några celler är tomma. Dessutom försvåras jämförelsen av att i beslutad budget redovis as förslaget om avskaffad nedsättning av socialavgifter för unga i posten Arbetsgivaravgifter, medan det redovisas i posten Nedsättningar i utfallet . Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indi- rekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshets- ersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Direkta skatter på arbete består till största delen av och statlig inkomstskatt. Under de direkta skatterna på arbete redovisas också skattereduktionerna. Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utveckling- en av utbetalda löner och transfereringar. Posterna under direkta skatter fastställs 2017 och uppgifterna är därmed bedömt utfall, grundat på en prognos. beräknas skatt på arbete ha uppgått till . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats upp med . Både de direkta och indirekta skatterna har reviderats upp bl.a. till följd av högre lönesumma. De direkta skatterna på arbete består av inkomstskatter till staten och kommuner, allmän pensionsavgift samt skattereduktioner. blev utfallet för de direkta skatterna . beräknas de direkta skatterna uppgå till . Jämfört med statens budget har de direkta skatterna 2016 reviderats upp med , vilket främst beror på att den kommunala inkomstskatten blev högre. beräknas intäkterna från den kommu- nala inkomstskatten uppgå till ca . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats upp med . Förklaringen är bl.a. en upp- reviderad prognos för lönesummans utveckling. En annan förklaring är en högre medelskattesats än vad som antogs i statens budget. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till 2016. I jämförelse med statens budget har den statliga inkomstskatten reviderats ned endast marginellt. Skiktgränserna är fastställda och har inte ändrats efter beslutad budget . Den allmänna pensionsavgiften tas ut på förvärvsinkomster. Underlaget för avgiften ut- görs av pensionsgrundande ersättningar och intäkterna följer därför utvecklingen av skatte- underlaget för direkta skatter. Utfallet beräknas bli , vilket är i nivå med vad som beräknades i statens budget . beräknas den totala skattereduktionen uppgå till , vilket är marginellt lägre än i statens budget. påverkas skattereduktion- erna av vissa regeländringar. Reglerna för husav- draget har ändrats. Bland annat har subventions- graden för ROT-avdraget sänkts och taket för RUT-avdraget har halverats för personer . Dessutom har jobbskatteavdraget trappats ned för personer med inkomster över ca . De indirekta skatterna på arbete utgjorde av skatt på arbete och beräknas 2016 ha uppgått till ca . Till skillnad från de direkta skatterna, där merparten av intäkterna överförs till kommunerna, tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensionssystemet. Av de indirekta skatterna utgörs huvuddelen av arbetsgivaravgifter. är utfallet nästan fullständigt. Arbetsgivaravgifterna uppgick till . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats upp med . Intäkterna från dessa avgifter påverkas framför allt av utvecklingen på arbetsmarknaden. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 beräknas den särskilda löneskatten bli . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats upp med . Upprevideringen beror huvud- sakligen på att företagens kostnader för pens- ionsförmåner till de anställda har ökat. beräknas nedsättningarna uppgå till , vilket är ca 2 milj- arder kronor lägre än i statens budget . Beslut om att slopa nedsättningen av social- avgifter för unga i två steg fr.o.m. , i enlighet med vad regeringen föreslog i proposit- ionen Vårändringsbudget , innebär att nedsättningarna är betydligt lägre 2016 jämfört med . Skatt på kapital omfattar bl.a. skatt på företags- vinster, skatt på hushållens kapitalinkomster samt fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. beräknas skatt på kapital utgöra av de totala skatte- intäkterna. Skatt på företagsvinster utgör knappt hälften av skatt på kapital. Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar störst variationer över åren. Det är också för dessa skatter som prognososäkerheten är störst. De flesta skatter i undergruppen skatt på kapital fastställs i den årliga beskattningen i december året efter inkomståret. Undantagen är kupongskatten och stämpelskatten, som fast- ställs . Detta innebär att intäkterna från skatt på kapital till stor del är en prognos. Skatt på hushållens kapital Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av kapitalskatten kommer från realiserade kapitalvinster. Resterande delar kommer från utdelningsinkomster, räntein- komster, schablonintäkter samt avdrag för ränteutgifter. Kapitalvinsterna har varierat kraf- tigt mellan åren, vilket leder till att även hushål- lens kapitalskatt varierar. Kapitalvinsternas stor- lek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar samt på när de ackumulerade vinsterna realiseras. Hushållens skatt på kapital beräknas uppgå till 2016. Det är nästan högre än i beslutad budget. Revideringen beror framför allt på att hushållens kapitalvinster bedöms bli betydligt högre. Utfallet avseende hushållens kapital- vinster blev betydligt högre än förväntat. Detta i kombination med en fortsatt gynnsam ut- veckling på bostads- och aktiemarknaden ligger bakom bedömningen . Även hushållens utdelningsinkomster väntas bli högre än tidigare bedömning. Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar in- komstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Beskattningen utgår från bolagens bokförings- mässiga resultat, men vissa skattemässiga juste- ringar görs för att få fram den beskattningsbara inkomsten. Skatt på företagsvinster bedöms uppgå till 2016 och detta är högre än i beslutad budget . Den slutgiltiga taxeringen visade på högre företagsskattein- täkter än förväntat. Detta föranledde ett nivå- skifte uppåt för de framtida förväntade intäk- terna från företagsbeskattningen och det är den främsta förklaringen för skillnaden mot progno- sen i statens budget . Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förutom värdet på tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen beror avkastningsskatten på statslåneräntan året före beskattningsåret. 2016 var skattesatsen på pensionsförsäkringar och 30 pro- cent på kapitalförsäkringar. Intäkten från avkastningsskatten blir 3,5 milj- arder kronor 2016, en väsentlighet knytas till en nedgång i statslåne- räntan . Jämfört med prognosen i statens budget 2016 har det beräknade utfallet reviderats ned med , givet lägre statslåneräntor och mindre liv- bolagens tillgångar än tidigare prognosticerat. fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt avskaffades den statliga fastighets- skatten på bostäder och ersattes av en fastighetsavgift. Avgifter för småhus uppgick till , dock högst av taxeringsvärdet, medan avgiften för bostads- delen i hyreshus uppgick till per lägenhet, dock högst av taxerings- värdet. Avgiften indexeras genom att knytas till inkomstbasbeloppet. Intäkterna från den kommunala fastighets- avgiften och statliga fastighetsskatten beräknas uppgå till 2016, vilket är i nivå med vad som beräknades i statens budget . Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för intäkterna från stämpelskatt blev , vilket är högre än i beslutad budget . Kupongskatt utgår på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och svenska aktiefonder. Skatten betalas av personer som är bosatta utomlands och som fått utdelning från svenska aktiebolag. Kupongskatten uppgick till 2016, vilket är något högre än beräknat i budgeten . Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt, punktskatter och skatt på import bildar tillsammans skatt på konsumtion och insatsvaror. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgå till , vilket är högre än i statens budget . Intäkterna från mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtion. Eftersom olika varu- och tjänstegrupper beskattas med olika mervärdesskattesatser beror intäkterna både på den totala konsumtionen och på sammansättningen i konsumtionen. Mervärdes- skatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna är starkt kopplade S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 till prisökningstakten i ekonomin. Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervärdesskatt även av offentlig konsumtion, samt förbrukning i icke skattepliktig verksamhet i både privata företag och offentlig sektor, dvs. verksamhet där ingående mervärdesskatt inte är avdragsgill. Intäkterna från mervärdesskatten beräknas ha uppgått till 2016, vilket är högre än i statens budget . Att intäkterna blev så mycket högre beror på att tillväxten i den svenska ekonomin blev starkare än väntat. Särskilt investeringarna ökade betydligt mer än vad som förväntades i budgeten. Dessutom var sammansättningen i hushållens konsumtion gynnsam för mervärdes- skatteintäkterna i och med att konsumtionen av bilar var särskilt hög. Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med för- brukningen av vissa varor. Detta gäller t.ex. konsumtion av bensin, diesel, alkohol och tobak som ger negativa effekter på miljö och hälsa. Punktbeskattning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatterna är i allmänhet fixerade till ett visst belopp per enhet av varan eller proportionell mot det innehåll i varan som anses skadligt. Intäkterna från punktskatterna uppgick sammantaget 2016 till , vilket är högre än i statens budget. Inom punktskatterna har utfallen emellertid blivit både högre och lägre än väntat. Intäkterna från tobak och alkohol blev något högre till följd av att konsumtionen av dessa varor blev högre än förväntat. Intäkterna från koldioxidskatt blev högre än beräknat i statens budget, vilket förklaras av att industri- konjunkturen utvecklades starkare än väntat och därmed medförde mer användning av olika energislag. Å andra sidan har utfallet för intäkterna från både fordonsskatt och skatt på import blivit något lägre än väntat. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Restförda och övriga skatter Restförda skatter är nettot av restförda och av indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av tidigare fattade beskattningsbeslut samt diverse inkomster som exempelvis Insätt- ningsgaranti- och stabilitetsfondsavgifter, av- gifter till Kärnavfallsfonden m.fl. Tillsammans uppgick restförda och övriga skatter till 2016. Restförda skatter blev högre än beräknat medan övriga skatter blev högre än väntat i statens budget . Det beror främst på högre återbetalade anstånd från hushåll och företag samt högre resolutionsavgifter. Periodiseringarna består av uppbörds- och betal- ningsförskjutningar. Uppbördsförskjutningar visar skillnaden mellan inkomsterna i den löpande redovisningen och den periodiserade in- täkten. Betalningsförskjutningar består av skill- naden mellan intäkter och utbetalningar till andra sektorer. Betalningsförskjutningar till den privata sektorn (hushåll och företag) utgörs av skillnaden mellan in- och utbetalningar på samt- liga skattekonton och debiterade skatter. Periodiseringarna väntas 2016 ha uppgått till , vilket är högre än väntat. Det beror främst på uppbördsförskjutningar hänförliga till juridiska personer och betalningsförskjutningar i förhållande till den privata sektorn. Det förklaras i sin tur av en enskild koncerns stora inbetalning av skatt som avsåg inkomstår 2015, respektive höga inbetalningar på skattekonton från hushåll och företag till följd av en attraktiv intäktsränta. Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjlig- heter att i vissa fall skjuta upp beskattningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privatbostad. De stora beloppen för upp- skjuten beskattning för fysiska personer avser emellertid pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensions- rätterna tjänas in. Det gäller både det egna privata pensionssparandet, och framför allt avtalspensionerna. Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dess- utom kan företag göra skattemässiga avskriv- ningar som är större än den beräknade ekono- miska värdeminskningen (överavskrivningar). De fordringar som är kopplade till olika former av uppskjuten beskattning skulle egentligen påverka redovisningen av den offent- liga sektorns nettoförmögenhet. Anledningen till att detta inte görs är att det inte finns någon samlad redovisning av den uppskjutna beskatt- ningen. Det gäller framför allt avtalspensionerna. Ytterligare ett skäl att inte redovisa skatte- fordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga sektorn har. Även om det för ett visst år t.ex. finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiserings- fonder vet man inte i vilken utsträckning dessa återföringar kommer att påverka skatteintäk- terna. Om återföringen sker som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Man måste dessutom nuvärdesberäkna skattefordran vilket gör skattningen än mer osäker. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkyl- mässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Det totala utfallet för övriga inkomster uppgick till -och var därmed lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Övriga inkomster blev lägre jämfört med föregående år. Tabell 2.10 Övriga inkomster, sammanfattning Bidrag m.m. från EU Inkomster av statens verksamhet Inom inkomsttypen redovisas bl.a. rörelse- överskott från statliga affärsverk och samt överskott av statens fastighetsförvaltning. Dessutom redovisas ränteinkomster, aktieut- delningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter och övriga inkomster av statens verksam- het. Tabell 2.11 Inkomster av statens verksamhet, översikt Inkomsterna inom inkomsttypen uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Inkomsterna av statens verksamhet blev (19,) lägre än S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Dock blev utfallet för Offentligrättsliga avgifter högre än 2015. Även Ränteinkomster blev högre än föregående år. Utfallet för Rörelse- överskott blev lägre än 2015. Den huvudsakliga anledningen till att utfallet för inkomsttypen blev lägre än 2015 är att utfallet för Inkomster av statens aktier blev lägre. Rörelseöverskotten uppgick till , vilket är (39,) lägre än 2015. redovisade i resultat. Det är högre än året innan. Av Svenska kraftnäts utdelningspolicy framgår att av resultatet ska utdelas till staten. Den utbetalda utdelningen till staten uppgår till 2016. Det är (53,) högre än 2015. Aktiebolaget ska redovisa resultatet för det svenska systemet för statsstödda exportkrediter. Före- gående års överskott inlevereras och redovisas på inkomsttitel. Överskottet uppgick till och inlevererades . Det inlevererade överskottet 2016 är 64 miljoner S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 kronor (64,) högre än det överskott som inlevererades . inlevererade överskott uppgick till , vilket är 1 300 milj- oner kronor lägre än föregående år. Det inlevererade överskottet uppgår till av genomsnittliga resultat , före bokslutsdisposit- ioner m.m. , 2011 till 2015, uppgår genomsnittliga resultat till . Resultatet kan variera mycket vilket i sin tur kan ha stora effekter på genomsnittet. redovisade ett positivt resultat på . Efter justeringar och åter- föringar av bokslutsdispositioner, vilka omfattar en prisförlust om , redo- visades ett negativt resultat på . Att resultatet blev så lågt förklarar till stor del skillnaden på det inlevere- rade överskottet jämfört med . Överskott av statens fastighetsförvaltning kronor (10,) Överskottet från () var . Överskottet består dels av en definitiv inleverans av avkastningskrav på , dels av en preliminär inleverans av avkastningskrav för SFV in som avsåg överskott från fastighetsförsäljningar . levererade ett överskott på . Även detta består av dels en definitiv inleverans av avkastningskrav på , dels en preliminär inleve- rans av avkastningskrav på . Ränteinkomster uppgick till , vilket är (45,7 pro- cent) högre än föregående år. Övriga ränteinkomster uppgick till 1 925 milj- oner kronor, vilket är (47,) högre än föregående år. Räntor på skattekonto sorterar under övriga räntein- komster och utgör av utfallet för dessa inkomster. Skillnaden jämfört med före- gående år beror framför allt på att utfallet för kostnadsräntor vid underskott på skattekontot uppgick till . Kostnads- räntan är den ränta som den skatteskyldige ska betala vid underskott på skattekontot. Kostnads- räntan påförs och har flera olika nivåer bl.a. beroende på underskottets storlek. Inkomster av statens aktier Inkomsttiteln av statens aktier består av utdelning och andra inkomster från statligt ägda bolag. Den utbetalade utdelningen baseras generellt på bolagens resultat innan. Inkomster av statens aktier uppgick till , vilket är (35,) lägre än föregående år. Tabell 2.14 Aktieutdelning och 2015 Dom Shvetsii A/O Utdelningen från uppgick till har även använt balanserade vinst- medel till årets utdelning. Utdelningen från uppgick till , vilket är lika mycket som 2015. Resultatet för koncernen uppgick (34,) delade ut , vilket är mer än föregående år. Jernhusets bättre resultat berodde framför allt på att värdet för bolagets förvaltningsfastigheter ökade. , och Akademiska hus AB beslutade om extrautdelningar . Inkomster från statens aktier utöver S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 ordinarie aktieutdelningar uppgick till 8 271 milj- oner kronor 2015. Av Akademiska hus AB:s extrautdelning på delades ut . Utöver det har inga liknande beslut fattats under innevarande år. Därför är utdelningarna från dessa bolag betydligt lägre och således även inkomsterna från statens aktier utöver ordinarie aktieutdelningar. Inkomsterna från offentligrättsliga avgifter blev , vilket är (22,) högre än föregående år. infördes en ny finansieringsmodell för (). disponerade CSN förutom anslags- medel även intäkter av expeditionsavgifter, påminnelseavgifter, övriga administrativa avgifter och uppläggningsavgifter. redovisas i stället avgifterna på inkomsttitel CSN-avgifter. Utfallet på inkomsttiteln blev vilket till stor del förklarar skillnaden mot föregående år. Inkomsterna som är redovisade mot inkomsttitel är högre än de avgifter som är inbetalda. Därför uppstår en negativ kassamässig korrige- ringspost (se även avsnitt 2.4.30 Kassamässig korrigering). består dels av en övergångseffekt, dels av en årlig effekt. Huvuddelen 2016 består av en övergångseffekt. kronor (12,) Det beror på att både dagpenningnivån och medlemsantalen i arbetslöshetskassorna har ökat. kronor, vilket är kronor (13,) lägre än föregående år. Det lägre utfallet beror framför allt på att utfallet Vilket i sin tur i huvudsak förklaras av lägre sanktionsavgifter från . Övriga inkomster av statens verksamhet De övriga inkomsterna av statens verksamhet uppgick till , vilket är lägre än 2015. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Inkomster av försåld egendom Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. inkoms- ter av försålda byggnader och maskiner, mark och annan egendom som exempelvis gruvegen- dom och aktier. Tabell 2.15 Inkomster av försåld egendom Låga inkomster av försåld egendom 2016 Inkomster av försåld egendom uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget och högre än 2015. Det beräknade beloppet i statens budget utgör en beräkningsteknisk schablon på . uppgick inkomsterna från försäljning av statens aktier i (publ) till . Överskott från försälj- ningar av fastigheter som genomfört uppgick till . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av olika typer av lån där den största delen är återbetalning av studielån. Tabell 2.16 Återbetalning av lån Återbetalning av lån lägre än föregående år Utfallet på inkomsttypen Återbetalning av lån uppgick till , vilket är (3,) högre än be- räknat i statens budget. Jämfört med föregående år är utfallet (14,) lägre. Återbetalningen av studielån blev 132 milj- oner kronor lägre än 2015. Förändringen mellan åren beror till största delen på att amorteringarna för studielån har minskat. Antalet återbetal- ningsskyldiga för denna lånetyp, som avser lån upptagna , blir allt lägre. Återbetal- ningen av övriga lån blev högre än föregående år och avser bl.a. åter- betalning av lån för svenska FN-styrkor. Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av avskrivningar och statliga pensionsavgifter. Tabell 2.17 Kalkylmässiga inkomster kronor (0,5 pro- cent) högre än beräknat i statens budget . De statliga pensionsavgifterna ökade Inkomsterna av statliga pensionsavgifter uppgick totalt till . Avgifterna för statlig tjänstepensionering uppgick till , medan den särskilda löneskatten på pensionskostnader uppgick till . Administ- rationskostnaderna för det statliga tjänste- pensionssystemet blev . Jämfört med föregående år har de statliga pensionsavgifterna ökat med (11,). Tabell 2.18 Statliga pensionsavgifter Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen erhålls från Europeiska regionala utvecklings- fonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommuni- kationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Tabell 2.19 Bidrag m.m. från EU varav Övriga bidrag från Bidrag från EU till Bidrag från EU till S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU Inkomsterna uppgick till 2016 och är (13,6 pro- cent) lägre än beräknat i statens budget. Jämfört med 2015 blev inkomsterna (12,) högre. Det högre utfallet jämfört med föregående år beror på att de flesta programmen inom den nya långtidsbudgeten –2020 fortfarande var i en uppstartsfas . Bidragen från ökade jämfört med Bidragen från uppgick till 2016. Jämfört med ökade bidragen från med . Inkomsterna för gårds- stödet uppgick till och var högre än 2015. Bidragen från EU till landsbygdsutvecklingen uppgick till . Utfallet avser den nya programperioden –2020. Jämfört med ökade bidragen med . Det beror främst på att EU betalat ut bidrag motsvarande av det totala bidraget för landsbygdsprogrammet 2014–2020 i förskott. Förskotten från EU kommer att avräknas i samband med avslut av program- perioden tidigast . Högre inkomster från regionala utvecklingsfonden men lägre från socialfonden än 2015