prop · H403184 · 2017-05-11 00:00:00 — Motivet nationellt intresse exemplifieras i riksdagsbehandlingen med att det handlar om att bolaget kontrollerar en viktig tillgång, exempelvis central infrastruktur, råvara eller kulturhistoriska värden.70 I detta kapitel har också beaktat att fattade beslut om vilka kriterier som skulle användas i samband med bolagiseringen av verksamheter i affärsverk och myndigheter. Detta var en del av arbetet med att renodla verksamhetsformer inom statsförvaltningen. Med utgångspunkt i beslut om statsbudget /94 har regeringen därefter utarbetat nedanstående generella kriterier för när en affärsverksamhet kan bedömas aktuell för ombildning till aktiebolagsform.71 •Verksamheten är av betydande omfattning. •Verksamheten styrs inte primärt av politiska uppgifter och mål. •Verksamheten bedrivs under fungerande konkurrensvillkor. •Verksamheten har kommersiella förutsättningar och är oberoende av direkta anslagsmedel. •Verksamheten inbegriper ingen myndighetsutövning.72 Enligt företrädare för har dessa kriterier fortsatt relevans i arbetet med de statligt ägda bolagen.73 70Se budgetpropositionen , utgiftsområde 24, prop. 2006/07:57 samt bet. 2006/07:NU16. 71Proposition 1992/93:100, bet. 1992/93:FiU19, bet. 1992/93:NU27. 72Proposition 1992/93:100, avsnitt 2.1.4, s.90–92. 73Uppgift från företrädare för bolagsförvaltningen på , . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T 4.2Många statligt ägda bolag verkar på marknader med full konkurrens Statligt ägda bolag utan särskilt beslutade samhällsuppdrag som verkar på en marknad med konkurrens är en indikation på att det kan behövas en översyn av om bolaget bör vara kvar i statlig ägo. För att kvarstå i statlig ägo bör verksamheten – utifrån kriterier – antingen svara mot ett nationellt intresse eller verka på en marknad med en begränsad konkurrens. Ett dussintal statliga verksamheter har bolagiserats för att produktionen ska verka med samma förutsättningar som gäller för privata konkurrenter. I många fall är det delar ur affärsverk som brutits ut. , och Postnord är de största bolagen. SJ, , , , , Svevia, , Swedavia och Metria74 tillhör också den kategorin. Av dessa bolag har endast Te- racom, och Swedavia särskilt beslutade samhällsuppdrag. Många av bolagen i denna grupp är relativt stora med en omsättning på flera mdkr eller mer. Postnord, , och SJ tillhör de sju största statligt ägda bolagen i termer av omsättning. Några statligt ägda bolag har haft en monopolställning men staten har genomfört strukturella förändringar för att skapa konkurrens. , och Apoteksgruppen tillhör kategorin bolag som efter det att deras marknader omreglerats nu verkar i full konkurrens med privata aktörer. Inget av dessa bolag har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag. 4.3Många statligt ägda bolag saknar särskilt beslutade samhällsuppdrag utgångspunkt är att statlig verksamhet inte ska bedrivas i bolagsform om det inte finns något särskilt skäl för detta. Statligt ägda bolag som inte har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag är därmed per definition intressanta att undersöka vid en översyn av det statliga bolagsägandet. Ett särskilt beslutat samhällsuppdrag föreligger när ett statligt ägt bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren.75 Som framgår nedan saknar hälften av de statligt ägda bolagen (26 av 49) särskilt beslutade samhällsuppdrag. 74Metria bildades genom en avknoppning från Lantmäteriet. En bolagisering av verksamheten skulle enligt regeringen öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet och eliminera grunden för misstankar om korssubventioner på marknaden. 75Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2015, s. 19. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Statligt ägda bolag utan särskilt samhällsuppdrag enligt redogörelse för bolag med statligt ägande Källa: Regeringens skrivelse med redogörelse för bolag med statligt ägande (Skr. 2015/16:140) En gemensam nämnare för många statligt ägda bolag utan särskilt beslutade samhällsuppdrag är att de verkar på marknader där det finns konkurrens. Men bland de bolag som saknar särskilt beslutade samhällsuppdrag återfinns också bolag med särskilda uppgifter såsom Akademiska Hus och Specialfastigheter som ska tillgodose statliga myndigheter med lokaler. har bolag som Postnord, SJ och som tidigare monopolister upparbetat starka varumärken hos allmänheten och förväntningar på service och tillgänglighet. Värdemässigt representerar bolag utan särskilt beslutade samhällsuppdrag större delen av det statliga bolagsägandet. Sammantaget står dessa bolag för av den totala nettoomsättningen. Enbart inkl. intressebolag står för av den totala nettoomsättningen. Det kan också noteras att gruppen statligt ägda bolag utan särskilt beslutade samhällsuppdrag är mycket heterogen storleksmässigt. I gruppen ingår stora industribolag med nationellt intresse såsom och tillsammans med små bolag med blandad bakgrund såsom och . Statligt ägda bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag är en disparat grupp där skillnaderna framstår som större än likheterna. Fem av bolagen har en omsättning som understiger medan Systembolaget omsatte närmare 28 mdkr. För några är det särskilt beslutade samhällsuppdraget en betydande del av bolagets grundförutsättning medan det för andra utgör en begränsad del av verksamheten. 4.4 Motiv till statligt bolagsägande kan ha blivit inaktuella Ett historiskt skäl till bildandet av statligt ägda bolag har varit förekomsten av naturliga monopol. Nästan alla naturliga monopol har emellertid urholkats i takt med att den tekniska utvecklingen medfört nya lösningar och att staten valt att skilja på innehaven av infrastrukturnät och utnyttjandet av dem. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T Det ursprungliga skälet att äga dessa bolag är således inte lika starkt . Det återspeglas bl.a. av att det statliga ägandet i har reducerats till samt att har fusionerats med sin danska motsvarighet. har även bemyndigat regeringen att sälja statens ägarandel i SAS. Staten minskade också sitt ägande i bolaget . Systembolaget och , som båda har särskilt beslutade samhällsuppdrag, hade tidigare en monopolliknande ställning men den har delvis urgröpts av EU- regler och den tekniska utvecklingen. Bolagen bildades för att främja statsfinanserna och för att skydda folkhälsan. Dessa skäl kvarstår men den ökande konkurrensen gör det svårare att uppnå målen. En speciell kategori statligt ägda bolag skulle kunna kategoriseras som ”arvegods”. Det är verksamheter som av olika anledningar skapades, ofta för många decennier sedan, och kvarstår i statlig ägo trots att det ursprungliga motivet bakom bildandet inte längre behöver vara aktuellt. roll som del i svenska infrastrukturen har upphört och kanalen är nu ett kulturhistoriskt byggnadsverk och turistmål. roll som finansiär till bostadsbyggande var baserad på ett statligt regelsystem som upphört för länge sedan. som bildades har en verksamhet som omfattar hypotekslån med fartyg som säkerhet. verkar på en konkurrensutsatt marknad. 4.5Statligt ägda bolag som är beroende av tillskott av statliga medel och anslag När regeringen utarbetade kriterier för när det var lämpligt att bedriva statlig verksamhet i aktiebolagsform var ett av dessa att verksamheten ska ha kommersiella förutsättningar och vara oberoende av anslagsmedel. Svensk-Danska Broförbindelsen , som bildades , är genom sitt delägarskap i Öresundsbrokonsortiet, ägare och förvaltare av den svenska 50-procentiga ägarandelen av Öresundsbron.76 Konsortiet äger den avgiftsfinansierade kust-till-kustförbindelsen som omfattar både väg- och järnvägstrafik. Öresundsbrokonsortiet ägs till lika delar av den svenska staten genom och den danska staten genom A/S Øresund.77 äger och förvaltar också de svenska landanslutningarna till bron. har ett av särskilt beslutat samhällsuppdrag. lån ska vara betalda , och enligt nuvarande prognos bedöms lånen vara återbetalda innan dess.78 76Se bilaga 2 för mer information om . 77A/S Øresund är ett dotterbolag till ett holdingbolag som bl.a. äger andra viktiga broförbindelser i 78Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015, s.65 och Verksamhetsberättelser för företag med statligt ägande 2014, s. 86. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har för statens räkning förbundit sig att när så erfordras lämna villkorat aktieägartillskott till för att bolagets eget kapital ska uppgå till det registrerade aktiekapitalet. ska uppfylla förpliktelsen genom att när så erfordras utställa en betalningsutfästelse till motsvarande erforderligt aktieägartillskott. Vidare ska ställa ut en betalningsutfästelse till motsvarande upplupen ränta på utställda betalningsutfästelser. Orsaken till betalningsutfästelserna är att gått med ekonomiskt underskott och för att säkerställa att aktiekapitalet ska uppgå till minst hälften av bolagets registrerade aktiekapital behöver bolaget nytt kapital eller betalningsutfästelserna. Om inte skulle ha de utställda betalningsutfästelserna skulle bolagets egna kapital vara förbrukat, vilket inte är tillåtet enligt 1 kap. aktiebolagslagen (2005:551). De utställda betalningsutfästelserna ligger som en negativ kapitalförändring i myndighetskapital, på så vis undviks belastning på statsbudgeten. När fattade beslut om upplägget var betalningsutfästelserna endast marginella. Över åren har dock betalningsutfästelserna successivt ökat och per 2016-06- 30 uppgick de ackumulerade betalningsutfästelserna till 2,5 mdkr. Av verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande 2015 framgår att 13 av bolagen erhåller anslag från staten för sin verksamhet.79 Samtliga dessa bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Fyra av bolagen har erhållit anslag som uppgår till mer än hälften av omsättningen. Tabell 3 Anslag som andel av total omsättning 2006–2015 (procent) Källa: Verksamhetsberättelser för bolag med statligt ägande 2006-2015 Som framgår av tabell 3 ovan är dessa bolag , Operan, och Visit- . Verksamheten i och Operan erhåller av sin omsättning i form av anslag.80 79Dessa bolag är , , kanalbolag, Miljömärkning , Operan, PostNord, , , SOS Alarm, , Visit och . 80För är det viktigt att generera vinst och en grundförutsättning för bolaget som verkar på en fullt konkurrensutsatt verksamhet (Förtydligande från faktagranskning ). R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T Kulturpolitiken och arbetsmarknadspolitiken är dessutom områden som har direkt beröring med , Operans och verksamhet och dessa bolag är viktiga verktyg för politiken inom detta område. 4.6 Små statligt ägda bolag Bland kriterierna för när en statlig affärsverksamhet kan bedömas aktuell för att ombildas till aktiebolagsform finns kriteriet att verksamheten ska vara av betydande omfattning. Det finns statligt ägda bolag inom skilda verksamheter som har en omsättning . Exempel på sådana bolag är (), Dom Shvetsii som staten äger av (), (), Miljömärkning (), Sbo (), (), Swedesurvey () och (). Fem av dessa åtta bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Dessa är , , Miljömärkning i , Sbo, och Voksenåsen.81 Varje bolag kräver en icke oväsentlig minimitid för handläggning av administrativa frågor, oavsett storlek. Verksamheterna i dessa bolag är vitt skilda och kräver därför också sektorspecifik särskild uppmärksamhet av bolagsförvaltningen. 4.7 Flera statligt ägda bolag har pekats ut i tidigare översyner Regeringen har 2007, 2009 och 2011 låtit externa experter göra översiktliga genomgångar av i stort sett samtliga statligt ägda bolag. Översynen 2007 låg till grund för en rad försäljningar såsom av OMX, Vin & Sprit, och aktieposter i Nordea och TeliaSonera. Översynen 2009 identifierade 21 bolag som potentiella försäljningsobjekt och 4 bolag för vilka delar av verksamheterna kunde övervägas för försäljning. 81Voksenåsen AS är en kurs- och konferensanläggning i . är nationalgåva till som genom sin programverksamhet ska främja det svensk-norska samarbetet och spegla och engagemang internationellt. Verksamheten erhåller anslag från staten. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vid översynen som genomfördes för räkning angavs att nedanstående bolag saknade entydiga och starka skäl för fortsatt statligt ägande utifrån kriterier. För två av dessa bolag, och , finns det aktuella bemyndiganden från till regeringen att sälja bolagen. , och har det tidigare funnits bemyndiganden från att sälja bolagen men dessa drogs tillbaka . •Regeringen har tidigare anlitat externa rådgivare för att göra genomgångar av statens bolagsägande utifrån bl.a. ägarkriterier. Enligt den senaste genomgången är det för följande statligt ägda bolag inte entydigt att det utifrån kriterier finns starka skäl till fortsatt statligt ägande: Dom Shvetsii, , , , , , och . För och finns dessutom aktuella bemyndiganden från att sälja bolagen. •Riksrevisionen bedömer att de externa rådgivarnas bedömning ovan är fortsatt relevanta. Därutöver kan det enligt finnas skäl att bedöma om motiven till statligt ägande är uppfyllda för , , , och . För de tre förstnämnda har förutsättningarna ändrats sedan bolagens marknader omreglerats och de nu verkar på marknader som bedöms vara väl fungerande. är en kvarleva från krisen för medan Metria bedriver en verksamhet som bolagiserats för att produktionen ska verka med samma förutsättningar som de privata konkurrenterna. •Granskningen visar att det finns bolag där de ekonomiska förutsättningarna kan innebära att bolagsformen är mindre lämplig för det statliga engagemanget. I vissa fall uppfylls inte aktiebolagslagens grundprincip att syftet med aktiebolag är att generera ekonomisk vinst för ägaren. För dessa bolag kan det finnas anledning att utreda för- och nackdelar i relation till alternativa driftsformer. Här ingår vars verksamhet och ekonomi kräver betalningsutfästelser från samt bolag som , Operan, och VisitSweden vars ekonomi i hög grad bygger på statsanslag. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T •Det statliga bolagsägandet innehåller ett antal mindre bolag inom ett brett spektrum av verksamheter. Även hanteringen av mindre bolag kräver en icke oväsentlig tidsåtgång. För sådana bolag uppstår frågor om avvägningen mellan hur starka skälen är för fortsatt ägande i nuvarande form och de resurser som krävs för deras förvaltning. Här ingår bolag som och samt Swedesurvey och Dom Shvetsii. De båda förstnämnde har särskilt beslutade samhällsuppdrag som dock inte konkretiserats genom uppdragsmål. De båda sistnämnda saknar särskilt beslutade samhällsuppdrag. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , G., P. Brockman, och A. Zagorchev. (2012), Government ownership and corporate governance: Evidence from the EU. Journal of banking and Finance, 36 (11), s.:2917-2934. Direktorat for forvaltning og IKT (2014). Fra stat till marked – Veileider om utskilling av virksomhet fra staten, Veileider 2014:1. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Ds 1989:23 Vad ska staten äga? De statliga företagen inför 90-talet. (2009). Från problemföretag till kapitalförvaltning – statliga företag, doktorsavhandling, . somistajaohjaus130516sv.pdf/2291563c-d550-44ad-a8aa-3deb5f22c50f Hämtat . kertomus_sve.pdf/989b19d9-c2cf-49f1-b6cb-ae51774cce4e Hämtat . stry/Laws/1969-08-19-federal-budget-code.pdf?blob=publicationFile&v=4 Hämtat . ning-2015/andre-relevante-dokumenter/id737457/ Hämtat . ning-2015/andre-relevante-dokumenter/id737457/ Hämtat . terar-forsaljningen av-sas/ Hämtat . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T Corporate Governance – Accountability and Transparency – A Guide for State Ownership. Governance – A Stocktaking of Government Rationales for Enterprise Ownership. beslut med anledning av Förslag till statsbudget för /94 (prop. 1992/93:100, bet. 1992/93:NU27). beslut med anledning av propositionen Insyn i statliga företag (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr 1980/81:147). beslut med anledning av Budgetpropositionen Förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggsbudget m.m. (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:NU1, bet. 2006/07:FiU:1, rskr. 2006/07:63 och 2006/07:9). beslut med anledning av propositionen Försäljning av vissa statligt ägda företag (prop. 2006/07:57, bet.2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217). beslut med anledning av Budgetpropositionen Förslag till statens budget , Finansplan och skattefrågor (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:NU1, rskr. 2013/14:103). beslut med anledning av regeringens skrivelse om effektivitet i och uppfyllelse av målen för (Riksrevrskr.2012/13:267, bet. 2012/13:FiU38, rskr. 2012/13:267). beslut med anledning av propositionen Ny myndighet för hälso- och vårdinfrastruktur (prop. 2012/13:128, bet. 2012/13:SoU26, rskr. 2012/13:279. beslut med anledning av propositionen Staten och kapitalet - struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23, rskr. 2015/16:295). , RiR 2007:8, Regeringens beredning av förslag om försäljning av sex bolag. , RiR 2008:12, Regeringens försäljning av av aktierna i . , RiR 2012:19, – mervärde, mångfald och konkurrens? , RiR 2014:1. Statliga insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget. , RiR 2015:15. Regeringens hantering av risker i statliga bolag. Konsten att bolagisera en myndighet: lärdomar från tre bolagiseringar. Scocco S (2011). En rättvis utjämning? : Skatteskillnader och framtida utmaningar, Policynet. Frågan om statsinlösen av stamaktierna i . Liberalisering, regler och marknader. Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utvecklingen av det statliga bolagsägandet över tid Det statliga bolagsinnehavets historik är översiktligt beskriven i SOU 2012:14, Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. Det statliga bolagsinnehavet har också varit föremål för en akademisk avhandling av vid 2009, Från problemföretag till kapitalförvaltning, statliga företag 1980–2007. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, , har tagit fram två rapporter om statligt ägande. Genomgången av de statliga bolagens historik baseras i huvudsak på dessa fyra källor. Statens skäl till att driva bolag har varierat över tiden. Under senare delen av 1800- talet inleddes de första statliga företagsengagemangen i samband med utbyggnaden av infrastruktur inom post, telegraf, vattenkraft och järnvägar. hade visserligen grundats , men tillkom Svenska telegrafstyrelsen, senare Te- leverket, 1856, 1876, Domänstyrelsen och senare 1909. Flera av dessa statliga företagsengagemang var att betrakta som naturliga monopol. Den statliga företagsverksamheten drevs då i en myndighetsform som hade anpassats till affärsdrivande verksamhet, affärsverken. En delförklaring till det statliga engagemanget var att privata ägare bedömdes sakna den långsiktighet och det kapital som krävdes för att utveckla infrastrukturen. Staten övertog under den här tidsepoken en del privata verksamheter. Det första aktiebolaget med statligt ägande blev (), i vilket staten 1907 förvärvade hälften av aktierna. Förvärvet gjordes för att säkra industrins tillgång till en viktig råvara men också för att stimulera industrialiseringen i en region med ekonomiska svårigheter. Under tog staten över produktion och distribution av tobak, alkohol och vissa läkemedel. Såväl fiskala som sociala skäl låg bakom. tillkom statliga bolag inom bank- och kreditväsendet, bl.a. på grund av den ekonomiska krisen. Ingripandena baserades på vad som betraktades som marknadsmisslyckande.82 Andra områden där staten gick in som ägare av företag var handel och lagring av spannmål och foder, utveckling av flygtransporter, AB Aerotransport 1937 som senare efter sammanslagning med andra flygbolag bildade SAS. bildades för att säkra den 82I praktiken fungerar dock inte alla marknader väl, utan det uppstår vad som brukar betecknas som marknadsmisslyckanden. Dessa kan bl.a. leda till negativa effekter som lägre produktion och högre priser. I många fall kan marknadsmisslyckanden hanteras med regleringar av olika slag, men dessa kan dock misslyckas och medföra kostnader eller andra mindre önskvärda effekter. Se SOU 2005:4, s. 18. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T svenska industrins försörjning av tackjärn och stimulera sysselsättning och försörjningsmöjligheter i . Under övertog eller grundade staten företag av betydelse för beredskapen och försörjningen av viktigare varor och förnödenheter. Många av dessa avvecklades efter kriget. tog staten över flera gruvor. Statsmakten hade ansett att malmfyndigheter borde ägas av staten vilket bidrog till att staten ökade sin andel av från 50 till 96 procent.83 Vidare köpte staten via nybildade AB Statsgruvor ett antal gruvor som tidigare ägts av tyska intressenter och som efter kriget administrerats av den statliga flyktkapitalbyrån.84 och framåt började den statliga företagssektorn växa snabbare och utvidgas till nya områden. Strukturomvandlingen inom varvsindustrin samt textil- och konfektionsindustrin medförde flera statliga ingripanden och förvärv av företag. som och Investeringsbank bildades i syfte att lösa finansieringsproblem i företagssektorn. En statlig bankkoncern, PK- banken, bildades bl.a. för att utgöra en motvikt till koncentrationen på den privata sidan. För att öka trafiksäkerheten bildades . När staten 1970 bildade företagsgruppen och koncernen var den statliga bolagsportföljen omfattande. Därtill övertog staten många företag inom industrin under 1970- talet, varav många var i dåligt skick. betonades företagens lönsamhet i större utsträckning och antalet statliga bolag minskade markant . Inte minst avyttrades många industribolag; 1986 ägde staten 38 industribolag men hade antalet minskat till nio stycken. De sju varvsbolagen avvecklades och . Finanskrisen medförde att Nordbanken (sedermera Nordea) kom på obestånd men med assistans av statligt bankstöd blev banken återkapitaliserad och kom att utvecklas till en internationell bankkoncern med fortsatt statligt ägande . De sista aktierna såldes av staten . Ser vi till det totala antalet företag85 uppgick det 83SOU 1955:9, är helägt av staten. 84Flyktkapitalbyrån var en svensk myndighet som skapades . Byrån bildades för att kartlägga tysk egendom i med anledning av de allierades resolution i Bretton 1944. Resolutionen syftade till att stoppa som en krigförande nation , efter att de förlorat , genom att inte skulle kunna säkra kapital utomlands som skulle kunna komma att använda i ett framtida krig. Källa: , . 85Antalet företag som förvaltades av departement, affärsverk samt förvaltningsföretagen varv. Se (2009) s. 215. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N till 139 stycken men antalet mer än halverades när 65 företag fanns kvar. som många företag avvecklades ökade staten kraftigt sina insatser inom riskkapital till småföretag . svarade staten för cirka två tredjedelar av kapitaltillförseln på riskkapitalmarknaden.86 inleddes en privatisering av statliga företag.