prop · H403170 · 2017-04-11 00:00:00 — Resultatet är stabilt för olika hälsomått, och för olika grupper av sjukskrivna. Sammantaget visar resultaten att en strikt bedömning av rätten till sjukpenning ger upphov till flera positiva effekter. Kostnaderna i sjukförsäkringen minskar, till följd av minskade utbetalningar av såväl sjukpenning som sjuk- och aktivitetsersättning, sysselsättningen ökar och detta utan att negativa bieffekter uppstår i form av försämrad hälsa i befolkningen och ökade kostnader för ohälsa. En strikt bedömning gynnar också ett jämställt uttag från sjukförsäkringen. Det beror på att kvinnor är sjukskrivna mer än män och på att de påverkas relativt mer av en strikt bedömning. Avslutningsvis bidrar en strikt bedömning av rätten till ersättning till att minska den ekonomiska ojämlikheten. Det beror på att sjukförsäkringen relativt oftare används av individer med lägre inkomster, och för att nekande av sjukpenning ökar individens inkomst. R I K S R E V I S I O N E N Ä R S J U K S K R I V N I N G B R A F Ö R H Ä L S A N ? B., Ravndal Kostøl, A. & M. Mogstad (2014). ”Family Welfare Cultures”, , vol. 129(4), s. 1711–1752. , , , P. och S. Langenskiöld (2016): ”What is the right profile for getting a job? A stated choice experiment of the recruitment process”. ., , . & G. (2003): Positiv och negativ påverkan på livssituationen vid långtidssjukskrivning. Arbete och Hälsa 2003:13, . (2014): Analys av sjukfrånvarons variation – Väsentliga förklaringar av upp- och nedgångar . , L, Hesselius, P. och P. (2013): ”Effects of eligibility screening in the sickness insurance: Evidence from a field experiment”. Labour Economics, vol. 20, January, s. 48–56. , P., och P. (2016): Sjukskrivningarnas anatomi – en om drivkrafterna i sjukförsäkringssystemet, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), rapport 2016:2. , P., och P. (2010): De senaste reformerna inom sjukförsäkringen: En diskussion om deras förväntade effekter, , Rapport 2010/5. (2013): ”Effects of Introducing Time-limits in the on Return to Work – Evidence from the Swedish Rehabilitation ”, Em- pirical Economics, Springer, , vol. 45, Issue 1, s. 567–582. ISF (2012): Långtidssjukfrånvaro hos föräldrar och deras barn. Rapport 2012:7, Inspektionen för socialförsäkringen. ISF (2014): Sjukfrånvaro och psykiatriska diagnoser. Rapport 2014:22, Inspektionen för socialförsäkringen. ISF (2015): Tidsgränserna i sjukförsäkringen. Rapport 2015:5, Inspektionen för socialförsäkringen. , S., Bjurvald, M., Hogstedt, C., Palmer, E. och red. T. (2005): Den höga sjukfrånvaron – problem och lösningar. Ockander, M. & T. Timpka (2001): ”A female lay perspective on the of long-term sickness absence”. 10(1), s. 74–79. O’, O. (2009): ”Measuring health inequalities in Europé. Methodological issues in the analysis of survey data”. Eurohealth, vol. 15(3), s. 10–14. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Puhani och Sonderhof (2010): ”The effects of a sick pay reform on absence and on health-related outcomes”. Journal of health Economics, 29, s. 285–302. 2016/17:1. 2011/12:1. SBU (2003): Sjukskrivning – orsaker, konsekvenser och praxis – En systematisk litteraturöversikt. R I K S R E V I S I O N E N Ä R S J U K S K R I V N I N G B R A F Ö R H Ä L S A N ? Effekter av att vara född tidigt jämfört med sent på sjukfrånvaro Figur A1 Effekter av att vara född tidigt (1-15) jämfört med sent (16-31) på antalet sjukskrivningsdagar per kvartal, avslag -0,5 -1,5 -2,5 -3,5 Figur A2 Effekter av att vara född tidigt (1-15) jämfört med sent (16-31) på antalet sjukskrivningsdagar per kvartal, indrag 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell A1 Effekter av att nekas sjukpenning på antalet sjukskrivningsdagar och sannolikheten att motta SA, ingen kontroll för bakomliggande faktorer, standardfel inom parentes Sjukskriven (dagar) SA (ja/nej) Sjukskriven (dagar) SA (ja/nej) (6,0) (0,06) -52,8*** (17,0) (0,17) -3,2 (5,9) -0,00 (0,06) -51,4*** (18,5) (0,18) (6,0) -0,04 (0,06) -55,5*** (19,6) (0,18) -4,5 (6,0) -0,06 (0,06) -47,6** (19,7) (0,18) -32,4 (22,2) -0,02 (0,07) -169,1*** (70,8) (0,20) -26,3 (20,4) -0,08 (0,07) -44,7 (64,7) -0,22 (0,21) Anm: Resultat från instrumentvariabelskattningar av effekten av att nekas sjukpenning på antalet sjukskrivningsdagar respektive att motta SA eller inte. Som instrument har använts information om när individen är född (tidigt/sent). */**/*** indikerar statistisk signifikans på 10/5/1 procents nivå. Antal observationer, avslag: 12 115, indrag: 5 117. R I K S R E V I S I O N E N Ä R S J U K S K R I V N I N G B R A F Ö R H Ä L S A N ? Bilaga B. Arbetsinkomster och hälsa före och efter beslutet i omprövningen Figur B1 Arbetsinkomst före och efter beslutet i omprövningen, indrag Född 1-15 () Född 16-31 (Övriga) Figur B2 Andel registrerad vid Arbetsförmedlingen per kvartal före och efter beslut i omprövningen, indrag Sannolikheten att vara inskriven vid Af 0,7 Född 1-15 () Född 16-31 (Övriga) R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur B3 Antal besök inom öppenvården per kvartal före och efter beslut i omprövningen, indrag Antal besök i öppenvård Född 1-15 () Född 16-31 (Övriga) Figur B4 Antal dygnsdoser av läkemedel i genomsnitt per kvartal före och efter beslut i omprövningen, indrag Född 1-15 () Född 16-31 (Övriga) R I K S R E V I S I O N E N Ä R S J U K S K R I V N I N G B R A F Ö R H Ä L S A N ? Figur B5 Antal dagar inom slutenvården per kvartal före och efter beslut i omprövningen, indrag Född 1-15 () Född 16-31 (Övriga) 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell C1 Beskrivning av individer som blev beviljade respektive nekade sjukpenning i omprövningen 2009–2012, indrag, standardavvikelse inom parentes (1–15) (16–31) -0,63 49,6 (10,8) 50,3 (10,4) -2,34 49,1 (10,8) Barn under 18 (ja/nej) - Förgymnasial utb./uppgift saknas -1,58 Tid i pågående sjukskrivning 403 (416) 421 (423) -1,38 361 (394) (vid nekande) Historik (dagar), 611 (679) 627 (692) -0,77 601 (722) 502 (725) 505 (739) -0,13 458 (681) -0,25 -1,39 Anm: Födda dag 1,10 och 15 har exkluderats från urvalet. Källa: Egna bearbetningar av data från . R I K S R E V I S I O N E N Ä R S J U K S K R I V N I N G B R A F Ö R H Ä L S A N ? Tabell C2 Effekter av att vara född tidigt , indrag, standardfel inom parentes Indrag, kontroll för pågående fall -2,79*** (0,87) -0,44 (0,49) -2,72*** (0,92) -1,10 (0,77) -2,87*** (0,95) -1,59* (0,86) -2,40** (0,96) -1,31 (0,90) -2,31** (0,97) -1,40 (0,91) -2,01** (0,95) -1,23 (0,92) -2,75*** (0,96) -2,04** (0,93) -2,20** (0,95) -1,65* (0,93) Anm: Resultat från regressionsskattningar av effekten av att vara född tidigt (dag 1–15) jämfört med sent (dag 16–31) , med avseende på antalet sjukskrivningsdagar. I samtliga skattningar har kontrollerats för kön, gift (ja/nej), barn under 18 (ja/nej), utrikes född (ja/nej), pensionsgrundande inkomst föregående år, utbildningsnivå (3 nivåer), län (21 nivåer), arbetsmarknadsstatus vid sjukskrivingsstart (4 nivåer), diagnos (5 nivåer) och sjukskrivningens omfattning (2 nivåer). 5 117 observationer. Tabell C3 Effekter av att bli nekad sjukpenning på sjukskrivning, inkomst, mottagande av SA och hälsa, per som sjukskriven, standardfel inom parentes Antal dagar som sjukskriven år 1 1,0*** (0,2) Inkomst från arbete år 1 -423*** (158) Mottagande av SA år 3 0,03*** (0,01) Hälsaa < 2 år 0,01 (0,02) Anm: Resultat från instrumentvariabelskattningar av effekten av att få sjukpenning indragen per som sjukskriven, där född tidigt/sent fungerat som instrument. a: Hälsa mäts som ett index skapat genom en sammanvägning av information om antal besök inom öppenvården, antalet förskrivna dygnsdoser av läkemedel, samt antalet dagar som inskriven inom slutenvården, efter beslutet i omprövningen. Ett högt värde signalerar svag hälsa och ett lågt värde det motsatta. I skattningarna kontrolleras för kön, gift (ja/nej), barn under 18 (ja/nej), utrikes född (ja/nej), pensionsgrundande inkomst föregående år, utbildningsnivå (3 nivåer), arbetsmarknadsstatus vid sjukskrivningsstart (4 nivåer), diagnos (5 nivåer), sjukskrivningens omfattning (2 nivåer), län (21 nivåer). */**/*** indikerar statistisk signifikans på 10/5/1 procents nivå. Antal observationer är 5 093. 46 R I K S R E V I S I O N E N ÄR SJUKSKRIVNING BRA FÖR HÄLSAN? Sjukfrånvaron i har ökat och kostnaderna för sjukpenningen har fördubblats . är kunskapen om sjukfrånvarons effekter mycket begränsad. Sjukförsäkringens syfte är att kompensera för inkomstbortfall vid arbetsoförmåga som orsakats av sjukdom och ge individen en möjlighet att tillfriskna i lugn och ro. har granskat vilka effekter ett nekande av fortsatt sjukskrivning har för individens hälsa, sysselsättning och sjukfrånvaro. I granskningen ingår drygt 5 000 sjukskrivna där vissa har beviljats en fortsättning, och andra inte. De jämförda grupperna är helt likvärdiga. Granskningen visar att ett nekande av sjukpenning ger positiva effekter i form av ökade chanser att återgå i arbete, och en minskad risk att lämna arbetsmarknaden med sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension) . Inget stöd ges i rapporten för att nekad sjukskrivning skulle påverka hälsan. Resultaten innebär att en strikt bedömning av rätten till sjukpenning inte bara minskar utgifterna i sjukförsäkringen, det leder också till ett mer jämställt uttag från sjukförsäkringen. Anledningen är att kvinnor är sjukskrivna mer än män och att de minskar sin sjukfrånvaro mer än män efter att ha blivit nekade sjukpenning. En strikt bedömning bidrar även till att minska den ekonomiska ojämlikheten då sjukförsäkringen används oftare av personer med lägre inkomster, och för att ett nekande av sjukpenning ökar individens inkomster. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om sjukskrivning