prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — ändrades principerna för finansiering av myndighetens prövning och tillsyn över kärnkraftsindustrins arbete med slutförvar av använt kärnbränsle till att ske genom bidrag till SSM från Kärnavfallsfonden. Detta har tryggat finansieringen av denna del av SSM:s verksamhet. Förstärkningarna av myndighetens anslag och medel har inneburit att myndigheten kunnat öka mängden resurser som används för tillsyn och normering av kärnteknisk verksamhet, och för motsvarande uppgifter inom hälso- och sjukvård samt kunnat upprätthålla och utveckla myndig- hetens förmåga vid nukleära eller radiologiska olyckor. För tillsyn av kärnkraftverk har SSM ökat insatsen . Förstärkningarna inom kärnkraftsområdet har också gjort det möjligt för myndigheten att hantera stora tillkommande uppgifter utan att det påverkat mängden tillsyn negativt. Bland dessa kan särskilt noteras EU:s stresstester, en genomgripande översyn av myndighetens föreskrifter, genomförandet av de delar av EU:s nya strålskyddsdirektiv (2013/59/Euratom) och det ändrade kärnsäker- hetsdirektivet (2014/87/Euratom) som inte om- händertas på lag- eller förordningsnivå samt genomfördet av en så kallad Service (IRRS) från internationella atomenergiorganet (). pågår arbete med att ta fram 12 av de 16 planerade föreskrifter som gäller strålsäkerhet vid kärnkraftsreaktorer och andra kärntekniska anläggningar. Den internationella IRRS-granskningen genom- fördes 2012 på begäran av . SSM:s kostnader för den inledande granskningen var . I den upp- följande granskningen 2016 konstaterade att ett omfattande utvecklingsarbete har genom- förts på ett systematiskt sätt samt att 20 av de 22 rekommendationerna och alla de 17 förslag på förbättringsområden som lämnades hade hanterats på ett tillfredsställande sätt och att de kunde betraktas som omhändertagna. genomfördes det sjunde gransk- ningsmötet enligt kärnsäkerhetskonventionen. Den svenska nationalrapporten sammanställdes Vid gransknings- mötet ägnades en session särskilt åt åtgärder som genomförts av konventionens parter efter olyckan i . Den svenska national- rapporten granskades i sedvanlig ordning och bland de styrkor som lyftes fram var bland annat de nya kraven på oberoende härdkylning. genomfördes en uppföljande internationell expertgranskning av det svenska systemet för fysiskt skydd av kärntekniska anläggningar och radioaktiva ämnen, en så kallad IPPAS-granskning (). Granskningen visade att det svenska systemet för fysiskt skydd och informationssäkerhet vid kärnkraftverken och andra kärntekniska anläggningar samt under transporter fortsätter att utvecklas på ett bra sätt. Regeringen har i proposition (prop. 2016/17:157) om ökad kärnsäkerhet föreslagit ändringar i lagen (1984:3) om kärnteknisk verk- samhet (kärntekniklagen). Ändringarna innebär att tillståndshavarens ansvar förtydligas och att säkerhetsarbetet fort- löpande ska utvärderas och verifieras. Ändring- arna görs bl.a. för att genomföra EU:s ändrade kärnsäkerhetsdirektiv. träffades en ramöverens- kommelse (nedan kallad energiöverenskom- melsen) mellan Socialdemokraterna och Miljö- partiet samt , och om den långsiktiga energi- politiken. I energiöverenskommelsen är de deltagande partierna eniga om att kärnkraften ska bära sina egna kostnader och principen om att kärnkraft inte ska subventioneras består. De deltagande partierna kom även överens om att Kärnavfalls- fondens placeringsreglemente ska utökas och att driftstiden för beräkning av kärnavfallsavgiften skulleses över. Regeringen har utifrån överenskommelsen i proposition (prop. 2016/17:199) föreslagit ändringar i lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet (finansieringslagen). I lagen förtydligas det bl.a. hur kärnavfallsavgift, finansieringsbelopp och kompletteringsbelopp ska beräknas. Kompletteringsbeloppet breddas så att det omfattar även en oförutsedd utveckling på tillgångssidan, dvs. framtida avgiftsintäkter och fondmedlens avkastning, och inte enbart oförutsedda händelser på kostnadssidan. Säkerhet för kompletteringsbelopp ska även ställas för permanent avställda reaktorer. Vidare förtydligas när de ställda säkerheterna får tas i anspråk. Kärnavfallsfondens placeringsreglemente breddas så att fonden även kan placera i aktier. Driftstiden för beräkning av kärnavfalls- avgiften ska utökas från till . Driftstiden kommer att fastställas i förordning till lagen. De fem partierna är också överens om att kärnavfallsavgiften fastslås av regeringen efter förslag från ansvarig myndighet. () föreslog att avgiften till Kärnavfallsfonden höjs från i genomsnitt till per produ- cerad kilowattimme (kWh). Tillståndshavarna har fortsatt det fulla ansvaret att ta hand om kärnkraftens rest- produkter på ett säkert sätt. Regeringen anser att förändringarna i finans- ieringslagstiftningen bör leda till stabilare förutsättningar för fonden och kraftbolagen. Regeringen bedömer att strålsäkerheten i är god. Inga tillbud eller haverier har inträffat och regelverket är under ständig utveckling i enlighet med såväl regeringens intentioner som internationella åtaganden. Ägarna till de svenska kärnkraftverken har tidigare meddelat att fyra reaktorer kommer att stängas . Driften av två av dessa reaktorer har redan stoppats. Detta innebär att nu går in i en omfattande avveckling av reaktorer vilket ger nya förutsättningar för tillsynen. Den av ägarna beslutade avvecklingen av flera reaktorer kan påverka finansieringen av verksamhet. Stora delar av verksamheten finansieras av av- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 gifter från kärnkraftsindustrin. Avvecklingen kommer sannolikt även att påverka kärn- avfallsavgifterna. Framtida kostnader behöver då täckas upp av de reaktorer som fortsatt kommer att vara i drift. oberoende från industrin är central för att upprätthålla för- troende för branschen. Det är av stor vikt att myndighetens oberoende från industrin förblir intakt . Enligt energiöverenskommelsen kvarstår prin- ciperna för kärnkraft från proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi. I enlighet med energiöverenskommelsen av- vecklas skatten på termisk effekt i kärnkrafts- reaktorer i två steg –2018. Kärnav- fallsfondens placeringsmöjligheter utökas till att även omfatta aktier och kärnavfallsavgiften ber- äknas för en driftstid . Kompletterings- beloppet breddas för att ta hänsyn även till osäkerheter som rör framtida avgiftsintäkter och fondmedlens avkastning. Även avställda reak- torer ska ställa säkerhet för kompletterings- belopp. Vidare ska ansvaret vid radiologiska olyckor utökas till . () har ansökt om tillstånd att få uppföra, inneha och driva ett slutförvar för använt kärnbränsle. SKB har föreslagit att slutförvaret ska byggas i kommun, nära kärnkraftverket i Forsmark. Där är det tänkt att det använda kärnbränslet ska förvaras ner i berggrunden. Ansökan behandlas i två separata processer. En process som bereds av Mark- och miljödomstolen om tillstånd enligt (1998:808) och en process om tillstånd enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, (kärntekniklagen), som bereds av Strålsäkerhets- myndigheten. har lämnat in sina yttranden till Mark- och miljödomstolen och planerar att yttra sig till regeringen . Därefter ska kommunerna yttra sig till regeringen. I planeras en folkomröstning innan yttrandet lämnas till regeringen. Det är sedan regeringen som slutligen fattar beslut om tillåtlighet enligt och tillstånd enligt kärntekniklagen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 5.2 Anslagsutveckling 3:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 393 077 tkr prisnivå. 3Motsvarar 393 078 tkr prisnivå Anslaget får användas för Strålsäkerhets- myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhets- område och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. Anslaget får även användas för statsbidrag till Internationella strålskydds- kommissionen (ICRP) och ideella miljö- organisationer. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) bedriver uppdrags- verksamhet för t.ex. utbildningsverksamhet och mätningar, vilket inte kräver full kostnads- täckning. Tabell 5.4 Offentligrättslig verksamhet (som inte får verksamhet finan- sieras delvis via avgifter enligt förordningen (2008:463) om vissa avgifter till Strålsäkerhets- myndigheten. Ansökningsavgifter som berör kärnteknisk verksamhet enligt 3 och 4 §§ disponeras av myndigheten. Avgifter som berör icke kärnteknisk verksamhet enligt 3 och 4 §§ disponeras dock inte av myndigheten. Av de avgifter som tas ut med stöd av förordningen används en del för beredskapsverksamhet vid länsstyrelser och Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap. Regeringen och myndigheten arbetar för att komma i en bättre balans vad gäller avgifterna i den offentligrättsliga verksamheten. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 5.5 Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 Erhållet/föreslaget bemyndigande Bemyndigande om ekonomiska åtagande Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 Strålsäkerhets- myndigheten ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2023. Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömer att det behövs ett ökat bemyndigande i förhållande till 2017 för att skapa bättre förut- sättningar för forskningsverksamhet samt för att kunna hantera de utmaningar som strålsäker- hetsbranschen står inför vad gäller den långsiktiga kompetensförsörjningen. Bemyndi- gandet bör därför ökas med jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2023. För att möjliggöra ett långsiktigt stöd till ideella miljöorganisationer att följa den fortsatta pro- cessen avseende slutförvar för använt kärn- bränsle och annat radioaktivt avfall föreslår regeringen att anslaget ökas med 2018. –2020 beräknas anslaget ökas med för samma ändamål. Ett statligt stöd skulle underlätta för föreningar att även i fortsättningen följa slutförvarsprocessen. Föreslagen anslagsnivå 2018 och beräkningar –2020 anges i det följande: Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för anslaget 3:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 Strålsäkerhetsmyndig- heten för . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Området omfattar frågor om elsäkerhet och inkluderar verksamheten vid . Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom område Elsäkerhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Elsäkerhet innebär att förebygga skador på person och egendom orsakade av elektricitet, störningar inom området för elektromagnetisk kompabilitet (EMC) samt att bygga upp och upprätthålla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektriska material. Elsäker- hetsverket är tillsynsmyndighet för elektriska anläggningar, personer med behörighet att utföra elinstallationsarbete enligt ellagen samt för utrustning och anordningar enligt lagen om elektromagnetisk kompabilitet. beslutade (prop. 2015/16:163, bet. 2015/16:FöU12, rskr. 2015/16:265) om en ny elsäkerhetslag. har regeringen utfärdat en förordning och har utfärdat myndighets- föreskrifter som fullt ut genomför elbehörig- hetsreformen, som trädde ikraft . I propositionen förtydligas ansvarsförhållandena mellan aktörer som konsumenternas ställning stärks. ges också bättre möjligheter att utöva tillsyn. Den nya elsäkerhetslagen ger också en tydligare och mer överskådlig lagstiftning genom att bestämmelser som är spridda i olika regelverk förs samman i en ny lag. arbete speglas av nya regler och EU-direktiv på området och tillsyn av elektriska anläggningar utgör en stor del av verksamheten. avslutades 417 tillsynsärenden vilket är en minskning jämfört med då 665 ärenden avslutades. Minsknin- gen av antalet tillsynsärenden är planerad och beror till stor del på att myndigheten har prioriterat arbetet med elbehörighetsreformen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Den indikationsstyrda tillsynen har dock ökat jämfört . Denna tillsyn genom- förs då myndigheten fått indikation, t.ex. genom elolycka eller tillbud. avslutades också 421 marknads- kontrollärenden av elektrisk materiel, vilket är i nivå med antalet ärenden . har en särskild tillsyns- kampanj riktats mot USB-laddare, vilken resul- terat i att 14 av totalt 60 laddare på marknaden belagts med säljstopp av myndigheten och måste återkallas från konsumenterna. har i standardiserings- arbetet fortsatt att delta och driva frågor inom den nationella och internationella standardiser- ingen. De har medverkat i tekniska kommittéer och ställt upp med funktionärer i de tekniska kommittéer som har störst betydelse för mynd- ighetens uppdrag. Arbetet har bland annat omfattat elbilar, laddinfrastruktur för elbilar och solcellanläggningar. fick i regleringsbrevet i uppdrag att utreda informationsbehovet om och innebörden av kraven på elsäkerhet vid installation och drift av anläggningar för små- och storskalig energilagring av el, samt vilka standarder som gäller för dessa. Elsäkerhets- verkets rapport visade bl.a. att det saknas krav på varselmärkning vilket kan påverka elsäkerheten vid batterilageranläggningar. fick i regleringsbrevet i uppdrag att utreda behovet av informationskrav vid försäljning av elektriska installationsprodukter som kräver behörighet och föreslå hur sådana eventuella krav ska utformas. vid försäljning av elekt- riska installationsprodukter (M2017/01659/Ee) visar att det finns ett stort behov av information och stöd och utgör en värdefull utgångspunkt för kommande arbete och informationsinsatser. Regeringen menar att den tillsyn av elektriska anläggningar som bedriver ger myndigheten en god inblick i den elsäkerhets- mässiga statusen i samhället. Myndighetens dialog med anläggningsinnehavare och installa- törer har resulterat i en ökad medvetenhet och kunskap om elsäkerhet och elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Tillsynen på elmaterialområdet genom mark- nadskontroll av produkter har resulterat i att produkter med allvarliga elsäkerhetsbrister eller brister i EMC har fått försäljningsförbud. av tillsynsärendena resulterade i någon form av anmärkning eller åtgärd. Några produktområden sticker ut i marknadskont- rollen och behöver förbättras: elsäkerhet hos armaturer för gatubelysning och ljuskällor med LED-belysning. Regeringen menar att behovet av information och marknadskontroll även fortsättningsvis kommer att vara stort. De nya föreskrifterna som införlivar direktiven kommer att innebära en skärpning i tillsynen när det gäller brister i de administrativa kraven för elektriska produkter och förbättrad spårbarhet vid utredning. Elsäkerheten i är i grunden god, men det har funnits utrymme för förbättringar. beslutade (prop. 2015/16: 163, bet. FöU12, rskr. 2015/16:265) om en ny elsäkerhetslag. Lagstiftningen trädde i kraft och innebär ett modernare elbehörighetssystem, en stärkning av konsu- menternas ställning och att tillsynsmyndighetens får bättre möjligheter att utöva tillsyn. Målet med översynen av lagstiftningen var också att göra den tydligare och mer överskådlig genom att bestämmelser som är spridda i olika regelverk förs samman i en ny lag. Den nya lagen kommer att underlätta för berörda aktörer att förstå och tillämpa bestämmelserna. Elsäker- hetsverket har haft i uppdrag av regeringen att säkerställa tillräckliga informationsinsatser i samband med att de nya reglerna för behörig- hetssystemet införs. Regeringen bedömer där- med att förutsättningarna är goda för en effektiv och lyckad reformering av systemet. Omställningen till ett förnybart elsystem, med smarta elnät, batterilagring av el, en ökande andel elfordon, elvägar m.m. medför nya utmaningar ur ett elsäkerhetsperspektiv. Regeringen bedömer att har bidragit med flera värdefulla analyser för det fortsatta utvecklingsarbetet och att myndigheten har en fortsatt viktig roll i omställningsarbetet. pågår ett arbete inom med att effektivisera hanteringen av avgifterna på elområdet. Regeringen ser över Elsäkerhetsavgiften, Nätöverföringsavgiften och Elberedskaps-avgiften vars syfte är att finansiera tillsyn och annan verksamhet hos ansvariga myndigheter. Översynen omfattar både avgift- ernas nivå och hur de ska administreras . Regeringen avser att återkomma om dessa frågor. Tabell 6.2 Anslagsutveckling 4:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 57 642 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 57 642 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1 Varav elsäkerhetsavgift mostsvarande 57 485 tkr 2016, 58 000 tkr 2017 och 58 500 tkr 2018. verksamhet finansieras i huvudsak med elsäkerhetsavgiften. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Förordningen (1995:1296) om vissa avgifter på elområdet innehåller bestämmelser om avgifter för att finansiera statlig elsäkerhetsverksamhet (elsäkerhetsavgift), verksamhet vid nätmyndigheten (nätövervakningsavgift) samt åtgärder och verksamhet enligt elberedskapslagen (1997:288) (elberedskaps- avgift). Av förordningen om elberedskap (1997:294) respektive elföreningen (2013:208) framgår att är elberedskapsmyndighet och Energimarknads- inspektionen nätmyndighet (utg. område 21). Dessa tre avgifter redovisas i tabellen ovan som intäkter till inkomstitel, eftersom det är som administrerar dessa avgifter. tar även ut en avgift för auktorisation som elinstallatör samt ersättning för vissa kostnader i samband med marknadskontroll. Beräkningar i tidigare propositioner påverkar beräknade anslagsramar 2018–2020. Föreslagen anslagsnivå 2018 och beräkningar –2020 anges i det följande: Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:1 . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Den årliga revisionens iakttagelser............................................................ Beskrivning av indikativ fördelning på verksamheter .............................. 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ....... 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd ................................ P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Biståndsram, härledning av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ...... Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ............ Härledning av ramnivån 2018–2020. Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. 7 Internationellt bistånd............................................................................. Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida.................................... Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom UD m.fl. ........................... Områdesmässig fördelning av bilaterala bistånd1....................... Bidrag till de 15 största multilaterala organisationer och Verksamhet med demokrati och mänskliga rättigheter som huvudsyfte Demokrati och mänskliga rättigheter: Indikatorer från multilaterala organisationer, utvecklingsbanker och EU ............................................... Verksamhet med jämställdhet som huvudsyfte respektive delsyfte ........ Jämställdhet: Indikatorer från multilaterala organisationer, utvecklingsbanker och EU ......................................................................... Verksamhet med miljö och klimat som huvudsyfte respektive delsyfte .29 Miljö, klimat och naturresurser: Indikatorer från multilaterala organisationer, utvecklingsbanker och EU ............................................... Verksamhet med minskad konflikt som huvudsyfte respektive delsyfte 32 Fred och säkerhet: Indikatorer från multilaterala organisationer och Ekonomisk utveckling: Indikatorer från multilaterala organisationer, utvecklingsbanker och EU ......................................................................... Hälsa: Indikatorer från multilaterala organisationer, utvecklingsbanker Utbildning och forskning: Indikatorer från multilaterala organisationer, utvecklingsbanker och EU ............................................... Indikatorer från multilaterala organisationer och EU.............................. Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. De 10 största kärnstöden till multilaterala organisationer ....................... Anslagsutveckling 1:1 Biståndsverksamhet .............................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet ............ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Biståndsverksamhet ...... Anslagsutveckling 1:2 Styrelsen för internationellt P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Styrelsen för Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Nordiska Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Anslagsutveckling 1:5 : Internationellt Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 : Anslagsutveckling 1:6 Utvärdering av Internationellt bistånd................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Utvärdering av P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Utfall, Internationellt genom Sida respektive UD, m.fl. samt förvaltningsanslag för Sida och UD .......................................................... Demokrati och mänskliga rättigheter: insatsportföljens genomförande 23 Demokrati och mänskliga rättigheter: Utveckling mot förväntade Jämställdhet: Insatsportföljens genomförande......................................... Jämställdhet: Utveckling mot förväntade strategiresultat ....................... Miljö och klimat: Insatsportföljens genomförande.................................. Miljö och klimat: Utveckling mot förväntade strategiresultat ................ Fred och säkerhet: Insatsportföljens genomförande................................ Fred och säkerhet: Utveckling mot förväntade strategiresultat .............. Ekonomisk utveckling: Insatsportföljens genomförande........................ Ekonomisk utveckling: Utveckling mot förväntade strategiresultat ...... Hälsa: Insatsportföljens genomförande .................................................... Hälsa: Utveckling mot förväntade strategiresultat................................... Utbildning och forskning: Insatsportföljens genomförande...................