prop · H403173d2 · 2017-01-01 00:00:00 — 4 § En verksamhetsutövare ska identifiera kunden och kontrollera kundens identitet genom identitetshandlingar, registerutdrag eller andra uppgifter och handlingar från en oberoende och tillförlitlig källa. Om kunden företräds av en person som uppger sig handla på kundens vägnar, ska verksamhetsutövaren kontrollera personens identitet och behörighet att företräda kunden. Identifiering och kontroll av verklig huvudman 5 § En verksamhetsutövare ska vidta åtgärder för att utreda om kunden har en verklig huvudman. Om kunden är en juridisk person, en trust eller en liknande juridisk konstruktion ska detta omfatta åtgärder för att förstå kundens ägarförhållanden och kontrollstruktur. Om kunden har en verklig huvudman, ska verksamhetsutövaren vidta åtgärder för att kontrollera den verkliga huvudmannens identitet. Första stycket gäller inte om kunden är ett aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad i eller EES eller på sådana marknader utanför EES. Om kunden är en juridisk person och det efter åtgärder enligt första stycket står klart att den juridiska personen inte har en verklig huvudman, ska verksamhetsutövaren betrakta den person som är styrelseordförande, verkställande direktör eller motsvarande befattningshavare som verklig Detsamma gäller om verksamhetsutövaren har anledning att anta att den person som identifierats enligt första stycket inte är den Åtgärder för att bedöma om det finns krav på särskilda åtgärder för 6 § En verksamhetsutövare ska vidta åtgärder för att bedöma om kunden eller kundens verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning eller en familjemedlem eller känd medarbetare till en sådan person. Åtgärder ska också vidtas för att kontrollera om kunden är etablerad i ett land utanför EES som av Europeiska kommissionen har identifierats som ett högrisktredjeland. Information om affärsförbindelsens syfte och art 7 § En verksamhetsutövare ska inhämta information om affärsför- bindelsens syfte och art. Informationen ska ligga till grund för en bedömning av 1.vilka aktiviteter och transaktioner som kunden kan förväntas vidta och genomföra inom ramen för affärsförbindelsen, och 2.kundens riskprofil enligt 11 §. 8 § En verksamhetsutövare ska löpande och vid behov följa upp pågående affärsförbindelser i syfte att säkerställa att kännedomen om kunden enligt 4–7 §§ är aktuell och tillräcklig för att hantera den bedömda risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism. 9 § Kontroll av kundens och den verkliga huvudmannens identitet ska slutföras innan en affärsförbindelse etableras eller en enstaka transaktion utförs. Om det är nödvändigt för att inte avbryta verksamhetens normala gång, får identitetskontroll med anledning av en ny affärsförbindelse göras senare än enligt första stycket, dock senast när affärsförbindelsen ingås. Andra stycket får endast tillämpas avseende produkter eller tjänster som i verksamhetsutövarens samlade riskbedömning enligt 2 kap. 2 § innebär låg risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Förbud mot att ingå och upprätthålla affärsförbindelser eller utföra enskilda transaktioner i vissa fall 10 § En verksamhetsutövare får inte etablera eller upprätthålla en affärs- förbindelse eller utföra en enstaka transaktion, om verksamhetsutövaren inte kan uppnå tillräcklig kännedom om kunden för att kunna 1.hantera risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med kundrelationen, och 2.övervaka och bedöma kundens aktiviteter och transaktioner enligt 4 kap. 1 och 2 §§. En affärsförbindelse får inte ingås om det finns misstanke om att verksamhetsutövarens produkter eller tjänster kommer att användas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Första stycket gäller inte advokater och biträdande jurister på advokat- byrå, andra oberoende jurister, auktoriserade och godkända revisorer samt skatterådgivare, om affärsförbindelsen syftar till att dessa ska försvara eller företräda en klient i eller i fråga om ett rättsligt förfarande, inklusive rådgivning för att inleda eller undvika ett rättsligt förfarande, eller till att bedöma kundens rättsliga situation. 11 § En verksamhetsutövare ska bedöma hur stor risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med kundrelationen (kundens riskprofil). utgångspunkt i den samlade riskbedömningen enligt 2 kap. 1 § och den kännedom om kunden som verksamhetsutövaren har eller ska ha enligt bestämmelserna i denna lag. När det behövs för att bestämma kundens riskprofil ska verksamhets- utövare beakta omständigheter som avses i 12 och 13 §§ och föreskrifter som meddelats med stöd av denna lag samt andra omständigheter som i det enskilda fallet påverkar risken som kan förknippas med kund- Kundens riskprofil ska följas upp under pågående affärsförbindelser och ändras, om det motiveras av omständigheter som verksamhets- utövaren får kännedom om vid den fortlöpande uppföljningen enligt 8 §, vid övervakning och bedömning enligt 4 kap. 1 och 2 §§ eller på annat 12 § Som omständigheter som kan tyda på att risken för penningtvätt och finansiering av terrorism är låg kan verksamhetsutövaren beakta bland annat att kunden 1. är en stat, ett landsting, en kommun eller motsvarande eller en juridisk person över vilken en stat, ett landsting, en kommun eller motsvarande, var för sig eller tillsammans, har ett direkt eller indirekt rättsligt bestämmande inflytande, 2. har hemvist inom EES, 3. har hemvist i en stat som har bestämmelser om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism som motsvarar dem i och rådets direktiv (EU) 2015/849 av 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG, i den ursprungliga lydelsen, och som tillämpar dessa bestämmelser på ett effektivt sätt, 4.har hemvist i en stat som har en låg nivå av korruption och annan relevant brottslighet, 5.är ett företag inom EES vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, och 6.är ett företag utanför EES vars överlåtbara värdepapper är upptagna till motsvarande handel som företag under 5. 13 § Som omständigheter som kan tyda på att risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism är hög kan verksamhetsutövaren beakta bland annat att 1.kundens ägarstruktur framstår som ovanlig eller alltför komplicerad för dess verksamhet, 2.kunden bedriver kontantintensiv verksamhet, 3.kunden är en juridisk person som har nominella aktieägare eller andelar utställda på innehavaren, 4.kunden är en juridisk person, en trust eller liknande juridisk konstruktion vars syfte är att förvalta en viss fysisk persons tillgångar, 5.kunden har hemvist i en stat som saknar effektiva system för bekämpning av penningtvätt eller finansiering av terrorism, 6.kunden har hemvist i en stat med betydande korruption och annan relevant brottslighet, 7.kunden har hemvist i en stat som är föremål för sanktioner, embargon eller liknande åtgärder, 8.kunden har hemvist i en stat som finansierar eller stöder terroristverksamhet eller där terroristorganisationer är verksamma, 9.affärsrelationer eller transaktioner sker på distans, utan användning av metoder som på ett tillförlitligt sätt kan säkerställa kundens identitet, och 10.betalning av varor eller tjänster görs av någon som är okänd eller saknar koppling till kunden. Omfattningen av åtgärderna för att uppnå kundkännedom Åtgärder för kundkännedom när risken inte är låg eller förhöjd 14 § Om risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med kundrelationen inte bedöms som låg eller hög ska verksamhetsutövaren vidta de åtgärder för kundkännedom som avses i 4–8 §§. Omfattningen av de kontroller, bedömningar och utredningar som krävs enligt 4–8 §§ ska bestämmas av kundens riskprofil och övriga omständigheter. Förenklade åtgärder för att uppnå kundkännedom 15 § Om risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med kundrelationen bedöms som låg, får verksamhets- utövaren tillämpa förenklade åtgärder för att uppnå kundkännedom. Förenklade åtgärder för att uppnå kundkännedom innebär att de kontroller, bedömningar och utredningar som krävs enligt 4–8 §§ kan vidtas på annat sätt och vara av mer begränsad omfattning än vid normal risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Omfattningen av de förenklade åtgärderna för kundkännedom ska bestämmas av kundens riskprofil och övriga omständigheter. Skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom vid hög risk 16 § Om risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med kundrelationen bedöms som hög, ska de kontroller, bedömningar och utredningar som krävs enligt 4–8 §§ vara mer omfattande än vid normal risk. Åtgärderna i 4–8 §§ ska kompletteras med de ytterligare åtgärder som krävs för att motverka den höga risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Sådana åtgärder kan avse inhämtande av ytterligare information om kundens affärsverksamhet eller ekonomiska situation och uppgifter om varifrån kundens ekonomiska medel kommer. 17 § Skärpta åtgärder enligt 16 § ska vidtas vid affärsförbindelser eller enstaka transaktioner när kunden är etablerad i ett land utanför EES som av Europeiska kommissionen har identifierats som ett högrisktredjeland. Sådana åtgärder behöver inte vidtas i förhållande till filialer eller dotterföretag till juridiska personer som är etablerade inom EES, om 1.den juridiska personen omfattas av denna lag eller motsvarande krav enligt utländsk rätt, 2.risken för penningtvätt och finansiering av terrorism som kan förknippas med kunden inte bedöms som hög vid riskklassificering enligt 11 §, och 3.filialen eller dotterföretaget tillämpar gemensamma rutiner som fastställts enligt 2 kap. 5 § eller motsvarande krav i hemviststatens lagstiftning. Korrespondentförbindelser med motparter utanför EES 18 § Vid korrespondentförbindelser mellan en verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § första stycket 1–12 och ett institut med hemvist utanför EES ska verksamhetutövare utöver åtgärder enligt 4–8 §§ alltid 1.inhämta tillräckligt med information om motparten för att kunna förstå verksamheten och utifrån offentligt tillgänglig information bedöma motpartens anseende och tillsynens kvalitet, 2.bedöma motpartens kontroller för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism, 3.dokumentera respektive instituts ansvar att vidta kontrollåtgärder och de åtgärder som det vidtar, 4.inhämta godkännande från behörig beslutsfattare innan en ny korrespondentförbindelse ingås, och 5.förvissa sig om att motparten har kontrollerat identiteten på kunder som har direkt tillgång till konton hos kreditinstitutet eller det finansiella institutet och fortlöpande följer upp dessa kunder samt på begäran kan lämna relevanta kunduppgifter. Personer i politiskt utsatt ställning 19 § Om kunden eller kundens verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning, ska en verksamhetsutövare utöver åtgärder enligt 4–7 §§ alltid 1.vidta lämpliga åtgärder för att ta reda på varifrån de tillgångar som hanteras inom ramen för affärsförbindelsen eller den enstaka transaktionen kommer, 2.tillämpa skärpt fortlöpande uppföljning av affärsförbindelsen enligt 8 § och övervaka aktiviteter och transaktioner enligt 4 kap. 1 § i förhöjd omfattning, och 3.inhämta godkännande från behörig beslutsfattare inför beslut om att ingå eller upprätthålla en affärsförbindelse. Första stycket tillämpas också om kunden är familjemedlem eller känd medarbetare till en person i politiskt utsatt ställning. 20 § Om en person i politiskt utsatt ställning upphör att utöva en offentlig funktion enligt 1 kap. 9 § 5 ska 19 § tillämpas . Därefter ska åtgärder enligt 19 § tillämpas om risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med kundrelationen bedöms som hög. Om åtgärder enligt 19 § inte längre ska tillämpas på en person som avses i första stycket, ska sådana åtgärder inte heller tillämpas på familjemedlemmar eller kända medarbetare till en person i politiskt utsatt ställning. Åtgärder för att uppnå kundkännedom utförda av utomstående 21 § Vid tillämpningen av 4, 5 och 7 §§ får en verksamhetsutövare förlita sig på åtgärder som har utförts av en utomstående som anges i 22 §, om verksamhetsutövaren utan dröjsmål 1.får del av de uppgifter som den utomstående har inhämtat, och 2.på begäran kan få del av den dokumentation som ligger till grund för uppgifterna. Verksamhetsutövaren svarar för att de åtgärder för kundkännedom som vidtagits av utomstående är tillräckliga. 22 § Med utomstående enligt 21 § avses 1. fysiska eller juridiska personer med verksamhet som anges i 1 kap. 2 § första stycket 1–3, 5–8 och 10–15 eller motsvarande verksamhet, auktoriserade eller godkända revisorer och advokater som är etablerade inom EES, och 2. fysiska eller juridiska personer med verksamhet som anges 1 kap. 2 § första stycket 1–3, 5–8 och 10–15 eller motsvarande verksamhet, auktoriserade eller godkända revisorer och advokater som är etablerade utanför EES, om de a)tillämpar bestämmelser om kundkännedom och bevarande av hand- lingar som motsvarar kraven i direktiv (EU) 2015/849, i den ursprung- liga lydelsen, och b)står under tillsyn över att dessa bestämmelser följs. 23 § En verksamhetsutövare får inte förlita sig på åtgärder för att uppnå kundkännedom som vidtagits av en utomstående med hemvist i ett sådant land utanför EES som av Europeiska kommissionen identifierats som ett högrisktredjeland. Första stycket gäller inte om den utomstående är filial eller dotter- företag till en juridisk person som anges i 22 § 1, om filialen eller dotterföretaget tillämpar gemensamma rutiner som fastställts enligt 2 kap. 5 § eller motsvarande krav i hemviststatens lagstiftning. 24 § Kraven i 21–23 §§ ska inte tillämpas vid utkontraktering, agenturförhållanden eller liknande förhållanden där den utomstående tjänsteleverantören, agenten eller motsvarande enligt avtal ska anses ingå i verksamhetsutövaren. Konton som syftar till att förvalta medel som tillhör någon annan 25 § En verksamhetsutövare som tillhandahåller konto som kunden innehar i syfte att förvalta medel som tillhör andra än kunden behöver inte identifiera och kontrollera identiteten på den för vars räkning kunden förvaltar medlen, om kunden 1.är en fysisk eller juridisk person med verksamhet som anges i 1 kap. 2 § första stycket 1–3, 5–8 och 10–15 eller motsvarande verksamhet, auktoriserade eller godkända revisorer och advokater eller biträdande jurist på advokatbyrå med hemvist inom EES, 2.är en fysisk eller juridisk person med verksamhet som anges 1 kap. 2 § första stycket 1–3, 5–8 och 10–15 eller motsvarande verksamhet, auktoriserade eller godkända revisorer och advokater eller biträdande jurist på advokatbyrå med hemvist utanför EES, och a) tillämpar bestämmelser om kundkännedom och bevarande av handlingar som motsvarar kraven i direktiv (EU) 2015/849, i den ursprungliga lydelsen, och b) står under tillsyn över att dessa bestämmelser följs, eller 3.till följd av föreskrift i lag eller annan författning är skyldig att hålla medel som förvaltas för någon annans räkning åtskilda från egna tillgångar och medel. Första stycket får tillämpas endast om den risk som kan förknippas med kunden enligt 11 § bedöms som låg och om verksamhetsutövaren utan dröjsmål på begäran kan få del av uppgift om identiteten hos den för vars räkning kunden förvaltar medlen och den dokumentation som ligger till grund för uppgifterna. Särskilda bestämmelser för vissa verksamhetsutövare om åtgärder för kundkännedom i vissa fall Livförsäkringar och andra investeringsrelaterade försäkringar 26 § En verksamhetsutövare som tillhandahåller livförsäkringar eller andra investeringsrelaterade försäkringar ska identifiera förmånstagaren. Om förmånstagaren utpekas på annat sätt än med namn, ska verksamhetsutövaren vidta åtgärder för att säkerställa att förmånstagaren kan identifieras senast vid utbetalningstillfället. Verksamhetsutövaren ska vidta åtgärder för att avgöra om förmåns- tagaren eller dennes verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning eller en familjemedlem eller känd medarbetare till en sådan person. Senast när försäkringsersättning första gången betalas ut ska verksam- hetsutövaren kontrollera förmånstagarens identitet och vidta åtgärder enligt andra stycket. 27 § Om en person i politiskt utsatt ställning eller en familjemedlem eller känd medarbetare till en sådan person har identifierats enligt 26 § och detta medför att risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med kundrelationen bedöms som hög, ska verksamhetsutövaren 1.informera behörig beslutsfattare innan försäkringsersättning betalas ut, och 2.tillämpa skärpt fortlöpande uppföljning av affärsförbindelsen enligt 8 § och övervaka aktiviteter och transaktioner enligt 4 kap. 1 § i förhöjd omfattning. 28 § Omfattningen av de kontroller och åtgärder som ska vidtas enligt 26 och 27 §§ ska bestämmas av den risk som kan förknippas med kundrelationen enligt 11 §. Om det behövs för att avgöra risken som kan förknippas med kundrelationen, ska omständigheter hänförliga till förmånstagaren också beaktas. Truster och liknande juridiska konstruktioner utan utpekade förmånstagare 29 § Om kunden är eller företräder en trust eller liknande juridisk konstruktion och trustens eller den juridiska konstruktionens förmåns- tagare identifieras på annat sätt än med namn ska en verksamhetsutövare vidta åtgärder för att säkerställa att förmånstagaren kan identifieras senast vid utbetalningstillfället. Förmånstagarens identitet ska kontrolleras senast vid utbetalningen av förmånerna eller när förmånstagaren hävdar någon annan förvärvad rättighet. 30 § Omfattningen av åtgärderna och kontrollerna enligt 29 § ska bestämmas av den risk som kan förknippas med kundrelationen enligt 11 §. När det behövs för att avgöra den risk som kan förknippas med kundrelationen ska omständigheter hänförliga till förmånstagaren också beaktas. Förenklade åtgärder för kundkännedom för elektroniska pengar 31 § En verksamhetsutövare får besluta att inte vidta de åtgärder för kundkännedom som avses i 4–8 §§ i fråga om elektroniska pengar enligt lagen (2011:755) om elektroniska pengar, om 1. betalningsinstrumentet inte kan återuppladdas eller har en månatlig gräns för penningtransaktioner på ett belopp motsvarande högst och endast kan användas för betalning i , 2. det högsta belopp som lagras elektroniskt inte överstiger ett belopp motsvarande , 3.betalningsinstrumentet kan användas uteslutande för inköp av varor eller tjänster, 4.betalningsinstrumentet inte kan finansieras med anonyma elektroniska pengar, och 5.kontantinlösen eller kontantuttag av de elektroniska pengarnas penningvärde inte får ske med belopp som överstiger motsvarande . Förenklade åtgärder för kundkännedom enligt första stycket får tillämpas endast om utgivaren av instrument för elektroniska pengar övervakar affärsförbindelserna och transaktionerna så noga att ovanliga eller misstänkta transaktioner kan upptäckas enligt 4 kap. 1 §. 1 § En verksamhetsutövare ska övervaka pågående affärsförbindelser och bedöma enstaka transaktioner i syfte att upptäcka aktiviteter och transaktioner som 1.avviker från vad verksamhetsutövaren har anledning att förvänta sig utifrån den kännedom om kunden som verksamhetsutövaren skaffat sig genom åtgärder för att uppnå kundkännedom eller på annat sätt, 2.avviker från vad verksamhetsutövaren har anledning att förvänta sig med hänsyn till den kännedom som verksamhetsutövaren har om sin verksamhet, sina kunder, de produkter och tjänster som verksamhets- utövaren tillhandahåller, de uppgifter som kunden lämnar och övriga omständigheter, eller 3.utan att vara avvikande enligt 1 eller 2 kan antas ingå som ett led i penningtvätt eller finansiering av terrorism. Inriktningen och omfattningen av övervakningen ska bestämmas med beaktande av de risker som identifierats i den samlade riskbedömningen, den risk för penningtvätt och finansiering av terrorism som kan förknippas med kundrelationen och annan information om tillvägagångssätt för penningtvätt eller finansiering av terrorism. 2 § Om avvikelser eller andra misstänkta aktiviteter eller transaktioner uppmärksammas enligt 1 § eller på annat sätt, ska en verksamhetsutövare genom skärpta åtgärder för kundkännedom enligt 3 kap. 16 § och andra nödvändiga åtgärder bedöma om det finns skälig grund att misstänka att det är fråga om penningtvätt eller finansiering av terrorism eller att egendom annars härrör från brottslig handling. När en verksamhetsutövare anser att det på skälig grund kan misstänkas att det är fråga om penningtvätt eller finansering av terrorism eller att egendom annars härrör från brottslig handling behöver ytterligare åtgärder enligt första stycket inte vidtas. 3 § Om verksamhetsutövare efter en bedömning enligt 2 § har skälig grund att misstänka penningtvätt eller finansiering av terrorism eller att egendom annars härrör från brottslig handling ska uppgifter om alla omständigheter som kan tyda på detta utan dröjsmål rapporteras till . En sådan rapport ska göras även om transaktioner inte genomförs liksom om det före ingåendet av en affärsförbindelse eller utförandet av en enskild transaktion uppkommer misstanke om att kunden avser att använda verksamhetsutövarens produkter eller tjänster för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Om den egendom som avses i rapporten till finns hos verksamhetsutövaren ska detta anges särskilt, liksom i förekom- mande fall uppgifter om 1.vilka tillgodohavanden kunden har hos verksamhetsutövaren, 2.huruvida verksamhetsutövaren avstått från att genomföra en misstänkt transaktion, och 3.mottagare av en misstänkt transaktion. 4 § Vid tillämpning av artikel 32.1 i direktiv (EU) 2015/849, i den ursprungliga lydelsen och av artikel 55.2 i förordning (EU) nr 1031/2010 är finansunderrättelseenhet. 5 § På begäran av ska såväl en verksamhetsutövare som den som bedriver eller har bedrivit penninginsamling för humanitärt, välgörande, kulturellt eller annat allmännyttigt ändamål utan dröjsmål lämna alla uppgifter som behövs för en utredning om penningtvätt eller finansiering av terrorism. När uppgifter har lämnats enligt 3 §, ska även andra fysiska eller juridiska personer som avses i 1 kap. 2–5 §§ lämna de uppgifter för utredningen om penningtvätt eller finansiering av terrorism som begär. 6 § En verksamhetsutövare ska ha ett system för att snabbt och fullständigt kunna lämna upplysningar om huruvida verksamhets- utövaren har haft en affärsförbindelse med en viss person och, om så skulle vara fallet, om förbindelsens art. 7 § Om en tillsynsmyndighet vid inspektion eller på annat sätt har upptäckt en omständighet som kan antas ha samband med eller utgöra penningtvätt eller finansiering av terrorism, ska myndigheten utan dröjsmål underrätta om detta. En sådan underrättelse ska även göras av andra myndigheter som i sin verksamhet upptäcker sådana omständigheter som avses i första stycket i samband med att de hanterar kontanter, om det kan ske utan hinder av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Undantag från rapporterings- och uppgiftsskyldighet 8 § Advokater, biträdande jurister på advokatbyrå och andra oberoende jurister, godkända och auktoriserade revisorer samt skatterådgivare är inte skyldiga att lämna uppgifter enligt 3 eller 5 § om vad som anförtrotts dem då de försvarar eller företräder en klient i eller i fråga om ett rättsligt förfarande, inklusive rådgivning för att inleda eller undvika ett rättsligt förfarande. Detta gäller oavsett om de har fått informationen före, under eller efter ett sådant förfarande.