prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Även inom är på motsvarande sätt områdena Digitalisering, Internationalisering och Grön tillväxt särskilt prioriterade och förväntas förstärkas inom myndighetens 3 Med kapitalbas avses fondens offentliga finansiering inklusive EU- medel. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 informations- och företagsfrämjande insatser . Webbplatsen är nu ett centralt verktyg för att förenkla för företagare och blivande företagare. Det är ett verktyg som underlättar myndighetskontakter, förenklar administration och ökar överskådligheten. Mål- uppfyllelsen i termer av kundnöjdhet är fortsatt god, medan regeringen bedömer att kännedom- en om bör öka ytterligare. Detta ställer krav på såväl kommunikationsinsatser som fortsatt utveckling av relevant innehåll och effektiva tjänster för målgrupperna. Det löpande arbetet och de nya tjänster som tagits fram inom bedöms underlätta för företagare och blivande företag att få överblick över och kunna ta del av relevant information, kunskap och rådgivning. Till exem- pel har den utvecklade informationen om export och internationalisering, med checklista för tull- och skattefrågor, guidning till regionala rådgivare och information om olika marknader, rönt stort intresse och bedöms möta en tydlig efterfrågan. Detsamma gäller den checklista för restaurang- branschen som beskrivs under rubriken 3.5.4 Ramvillkor som stärker företags konkurrens- kraft. Den kontinuerliga utvecklingen av fler regionala sidor, som innebär att 14 regioner nu har egna ingångar, är också positiv och har inneburit tillgång till information med ökad relevans för användare i fler delar av landet. insatser för att främja turist- och besöksnäringen bedöms bidra till att stärka svenska företags konkurrenskraft och till att skapa nya jobb över hela landet i en syssel- sättningsintensiv näring. Näringen har en för- hållandevis jämn könsfördelning med en hög an- del unga och utrikesfödda, vilket gäller såväl företagare som anställda. För att bidra till att utveckla den svenska turismen och generera bra beslutsunderlag behöver fortsätta att utveckla den statistik som de producerar. VisitSweden AB:s insatser för att marknadsföra som turistland utomlands bedöms bidra till fler utländska besökare till svenska destina- tioner och upplevelser. Natur- och kulturturismen, där bl.a. national- parker är viktiga besöksmål, utvecklas positivt båda nationellt och internationellt och har potential för fortsatt tillväxt i hela landet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Att identifiera och undanröja hinder för nyan- lända och personer med utländsk bakgrund att starta och utveckla företag bedöms bidra till ökad sysselsättning, fler företag och ett kon- kurrenskraftigt näringsliv. Regeringen bedömer att arbete med att främja inte- gration fyller ett samhällsbehov och fungerar som en sammanhållen kanal för dylika insatser. Inom ramen för regeringens satsning på att främja nyanländas företagande bedöms pro- jektens framgångar och de lärdomar som har kunnat dras ha bidragit till att tydliggöra problem och klargöra framgångs- faktorer när det gäller att främja företagande bland nyanlända. Satsningen har även inneburit att har utvecklat samverkan med Arbetsförmedlingen och andra myndigheter och berörda aktörer. Dessa lärdomar bör byggas vidare på i fortsatta satsningar. Socialt entreprenörskap, sociala företag och sociala innovationer Den genomlysning av hur näringspolitiken bättre kan stärka socialt entreprenörskap, socialt företagande och sociala innovationer som ge- nomfördes visade bl.a. att det företagsfrämjande systemet måste bli bättre på att förstå och möta behoven hos även de sociala entreprenörerna och innovatörerna. Den styr- ning av nyckelmyndigheter inom företagsfräm- jandet som gjordes regleringsbrev förväntas vara viktiga insatser för att bemöta detta. Under såväl perioder med hög ekonomisk tillväxt som vid ekonomisk tillbakagång finns behov av marknadskompletterande finansi- eringsinsatser till företag. Behovet av sådana insatser kan variera över landet. I samband med företagsstart, utveckling och expansion krävs kapitaltillskott som marknaden ibland inte är villig att erbjuda företagen med mindre än att en del av risken lyfts av. Regeringen bedömer att och har en viktig marknadskompletterande roll att fylla avseende kreditgivning till små och medelstora företag för att fortsätta utveckla konkurrenskraftiga företag. Regeringen har genom att omstrukturera delar av de statliga finansieringsinsatserna skapat förutsättningar för ett bättre nyttjande av statens resurser för kapitalförsörjning vilket bidrar till att stimulera privata riskkapitalinvesteringar och därmed en ökad volym av riskvilligt kapital. , , och Industri- fonden, vars verksamheter växlas upp kraftigt av privata investerare, bidrar till att privat kapital investeras i företag i tidiga skeden. Målsätt- ningen är att även de nya verksamheterna, Grön investeringsfond, Initiative och , på motsvarande sätt bidrar till företagens tillgång till privat riskkapital. 3.5.4Ramvillkor som stärker företags konkurrenskraft Goda ramvillkor för företag och företagande är en grundläggande förutsättning för att stärka de svenska företagens konkurrenskraft. Företag behöver stabila, effektiva och förutsägbara regel- verk. Regelverk och administrativa system be- höver också ständigt ses över och moderniseras för att anpassas till ekonomins övergripande utveckling och skapa handlingsutrymme för entreprenörskap och företagsutveckling. Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt näringsliv är grunden för fler jobb i . För att öka näringslivets konkurrenskraft arbetar därför regeringen för att skapa goda ramvillkor för företag i alla delar av landet genom väl utformade regelverk och administrativa system. Med ramvillkor för företag och företagande avses generella regelverk som anger villkor och förutsättningar för att starta, driva, äga, utveckla och avveckla företag. Dessa villkor påverkar i hög grad företagens vardag och den närmare utformningen kan vara avgörande för centrala beslut i företagen som t.ex. investeringar, lokali- sering och anställning. Det är särskilt viktigt att regelverk som utgör ramvillkor är enkla, tydliga och ändamålsenligt utformade för att inte skapa snedvridande incita- ment, tolkningsproblem eller höga administra- tiva kostnader för företagen. Företag i har generellt sett goda ramvillkor att verka inom. vidare med att ytterligare förbättra dessa ramvill- kor, inte minst för små och medelstora företag. Nedan följer ett urval av åtgärder som har vidtagits på områden som har stor betydelse för att skapa goda ramvillkor för företag. Åtgärder för att skapa goda ramvillkor för företag och företagande infördes det s.k. växa-stödet för enskilda näringsidkare. Reformen innebär att en enskild näringsidkare som inte har haft någon anställd och som anställer en person endast behöver betala den del av arbetsgivaravgiften som motsvarar ålders- pensionsavgiften, dvs. Nedsättningen ges på den del av ersättningen till den anställde som inte överstiger . Åtgärden förväntas leda till att fler företag vågar ta steget att anställa en första person, vilket leder till fler arbetstillfällen i dessa företag som i sin tur bidrar till minskad arbetslöshet och ökad sysselsätt- ning. Regeringen föreslår en utvidgning av växa- stödet, se volym 1 avsnitt 6. Förslaget som inne- bär sänkta arbetsgivaravgifter för den första anställda förväntas öka efterfrågan på arbetskraft nedsättningen gäller (). infördes en omsättnings- gräns för mervärdesskatt. Åtgärden innebär att den som under innevarande eller något av de två närmast föregående beskattningsåren haft en omsättning inom landet som inte överstiger inte behöver registrera sig för, ta ut eller betala mervärdesskatt. Åtgärden minskar de administrativa bördorna för de allra minsta verksamheterna, däribland mikroprodu- center av förnybar el som säljer sin överskottsel. utvidgades RUT-avdraget så att skattereduktion även kan ges för vissa trädgårdstjänster, flyttjänster och it-tjänster. omfattar RUT- avdraget även tjänster som består i reparation och underhåll av vitvaror i hemmet. har taket sänkts och vissa begränsningar gjorts för RUT-avdraget. Regeringen bedömer att förslagen sammantaget leder till att fler företag kan etablera sig i de aktuella branscherna samt till ökad sysselsättning. av export och import transporteras under trans- portkedjan med fartyg. trädde regler om ett nytt system för tonnage- beskattning i kraft. Åtgärden innebär att det 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 skattepliktiga resultatet av kvalificerad rederi- verksamhet bestäms schablonmässigt utifrån fartygets nettodräktighet, dvs. oberoende av inkomster och utgifter i verksamheten. Systemet syftar till administrativa förenklingar för svenska rederier samt att de får konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . För att främja entreprenörskap och förbättra förutsättningarna att driva företag i infördes särskilda regler om skuldsanering för företagare i syfte att minska riskerna med företagande och ge fler företagare en möjlighet till en andra chans. Reformen innebär att det införs en möjlighet för en särskild form av skuldsanering för överskuld- satta personer som är eller har varit engagerade i näringsverksamhet som har bedrivits på ett för- svarligt och lojalt sätt. Hur trygghetssystemen är utformade är viktigt för företagare och för att fler ska vilja bli företagare. tillsatte regeringen utredningen föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – översyn av föräldra- försäkringen (dir. 2016:10) som bl.a. har i upp- drag att kartlägga företagares villkor och möjlig- heter att använda föräldraförsäkringen och vid behov föreslå förändringar. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . har genomfört en kartläggning om betalningstider i näringslivet som presenterades . Kartlägg- ningen innefattade en analys av vad som har hänt både i och i vad gäller betalnings- tider och vilka eventuella effekter lagstiftningen om betalnings- tider har haft. Kartläggningen visar att i har de avtalade betalningstiderna ökat som de avtalade betalningstiderna blivit kortare i många länder inom EU. Från att ha varit ett av de länder där det gick snabbast att få betalt ligger numera runt genomsnittet i EU. Långa betalningstider kan vara problematiska för de små underleverantörer som tvingas ligga ute med stora belopp för att deras kunder kräver långa betalningstider eller betalar sina räkningar . Mot bakgrund av de resultat som framkom i kartläggningen utsåg regeringen en kontaktperson för att hålla kontakt med näringslivets före- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 trädare i frågan om möjligheten att på eget initia- tiv ta fram en uppförandekod. En biobaserad och cirkulär ekonomi är en pri- oriterad fråga för regeringen för att öka resurs- effektiviteten och minska miljö- och klimat- påverkan som det gynnar näringslivs- utveckling och nya jobb. Långsiktiga styrmedel samt välanpassade regelverk och ramvillkor utgör viktiga förutsättningar i en omställning till hållbar produktion. Transparenta, tydliga och effektiva processer för tillstånd och tillsyn kan underlätta industrins strävan att producera mer resurssnålt och miljövänligt. har därför fått i uppdrag att ta fram en modell för att upprätta och redovisa statistik för miljötillståndsprövningen, som ska möjliggöra att följa hur lång prövningstiden varit från ansökan till beslut och vilka faktorer som påverkat prövningstiden. Uppdraget ska redovis- as . Förhandlingen i av sex olika EU-direktiv på avfallsområdet inom ramen för EU:s paket för cirkulär ekonomi har fortsatt . Regelverket på avfallsområdet berör ett stort antal företag i ett flertal olika branscher. I förhandlingen har regeringen bl.a. verkat för: en hög ambition vad gäller återvinningsmålen samt ett förbud mot deponering av avfall som är lämpligt att återvinna eller en snabbare utfasning av deponeringen. Viktiga frågor i förhandlingen är också giftfria kretslopp, ökade möjligheter till återanvändning, återvinning, reparation och uppgradering samt att förnybara biobaserade produkter används eller ersätter fossila produkter. Betänkandet Från värdekedja till värdecykel– så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) överlämnades , till Miljö- och . I betänkandet föreslås bl.a. följande: nationell samverkan, inrättandet av en delegation för cirkulär ekonomi, skatte- reduktion för hyr-, begagnat- och reparations- tjänster, ökad tillgänglighet till bilpooler samt insatser för att underlätta för hushållen att förebygga avfall. Enligt utredningen förväntas förslaget leda till ökad sysselsättning. Utredning- ens förslag har remitterats och bereds inom . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om utveckling av inno- vations- och entreprenörskapsklimatet i . Utredningens uppdrag var att identifiera hinder och möjligheter, samt lämna förslag på åtgärder, för att förbättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet. Bland fokusområdena märks bl.a. frågan om ramvillkorens påverkan på entreprenörskap, innovation och omställnings- förmåga samt företagsrekonstruktion och förut- sättningar för en andra chans. Utredningens slutbetänkande Entreprenörskap i det tjugo- första århundradet (SOU 2016:72) över- lämnades . Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . En remissammanställning över instansernas övergripande synpunkter har upprättats och utredningens förslag, som berör en rad olika områden, bereds i . Enkla och effektiva myndighetskontakter är av vikt för att ge företagen bättre möjligheter att utvecklas. Lagar och myndighetsregler som företagen ska följa är en annan viktig del för att ge företagen möjlighet att utvecklas som nämns inledningsvis avsnitt 3.5.1 under rubriken tatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Även myndigheternas service, bemötande och handläggningstider är av stor vikt för ett kon- kurrenskraftigt företagsklimat. begärde i ett tillkännagivande 1999 att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse till om regelförenklingsarbetet, så att kunde få möjlighet att kontinuerligt följa utvecklingen (bet. 1998/99:NU6, rskr. 1998/99:170). En sådan redogörelse lämnas årlig- en i budgetpropositionen. Regeringens förenklingsarbete utgår från det mindre företagets förutsättningar och behov. Förenklingsarbetet följs upp mot fyra mål. Målen är att det ska bli enklare att lämna uppgifter, handläggningstiderna ska kortas, reg- ler ska främja företagens tillväxt och kostnaderna till följd av regler ska minska. I avsnitten nedan följer en redovisning av arbete mot de mål som nämns ovan. En digital statsförvaltning ger en grund för att göra det enklare för företag i kontakten med myndigheterna. Digitala processer som anpassas utifrån företags förutsättningar och behov ger förutsättningar för överblick och kontroll över de krav som myndigheter ställer på företagen. Förutsättningarna för en mer likartad hantering oberoende av var i landet ett företag bedriver sin verksamhet ökar. En fullt ut digital ärendehante- ring gör det lättare för företag att göra rätt från början, att få en snabbare ärendehantering och att lättare få besked om ärendestatus. Regeringens överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) syftar till att erbjuda företagare i regeltunga branscher nation- ella digitala lösningar för att bl.a. kunna ansöka om kommunala tillstånd. Inledningsvis inriktas arbetet mot restaurangföretagare. De digitala lösningarna innebär att den kommunala regeltillämpningen och tillståndsgivningen blir mer lika över landet samt att handläggnings- tiderna och uppgiftslämnandet minskar. Genom att samla och utveckla tjänster utifrån ett an- vändarperspektiv, som görs via webbplatsen , blir företagens kontakter med myn- digheterna enklare. Genom de möjligheter till utvecklade och lärande tjänster som ny teknik innebär, kan reell förenkling uppnås som förvaltningen effektiviseras. Webbplatsen är en viktig del i regeringens arbete med att förenkla för företag genom digitalise- ring. har, tillsammans med Bolags- verket, SKL och i dialog med kommunerna tagit fram en guide där restaurangföretagare kan skapa en checklista på företagssajten . Där kan företag utifrån sina olika förutsättningar se vilka statliga och kommunala tillstånd som behövs för att kunna starta restaurang. var kommun den första kom- munen som gav restaurangföretagare möjlighet att ansöka om serveringstillstånd via den natio- nella digitala tjänsten för serveringstillstånd. E- tjänsten förifyller uppgifter från den samman- satta bastjänsten som innehåller grundläggande uppgifter om företag, vilket minskar uppgifts- lämnandet för företagen. Från det att guiden lanserades har den haft 27 000 besökare varav 5 600 har skapat en checklista. har genomfört behovsanalyser för café- och restaurangföre- tagare, ombud och företag inom besöksnäringen vad gäller företagens uppgiftslämnande. Arbete fortsätter nu med genomförande av de förenk- lingsförslag som har framkommit. Förenklings- förslagen handlar om tillsyn, statistikinlämning och olika typer av tillstånd m.m. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 19 myndigheter har regeringens uppdrag att arbeta för att handläggningstiderna för företagen ska minska, att fler företagare ska vara nöjda med sina kontakter med myndigheterna och att myn- digheterna ska ha ett mer systematiskt samråd med företagare (/05377/ENT). Tillväxt- verkets uppföljning visar att den övergripande utvecklingen är att handläggnings- tiderna, enligt de mätningar och uppskattningar som myndigheterna gör, minskar hos 11 av de 19 myndigheterna. Samtliga myndigheter uppger även att de i större utsträckning än har samråd med företagen. Här har en tydlig för- bättring skett. Det är även fler företag som är nöjda med kontakten med myndigheten. För- bättringar inom de områden som identifierades avseende automatisk information direkt till det enskilda företaget, om handlägg- ningstidernas längd samt avseende mätningar av hur nöjda deras kunder är, kvarstår däremot att genomföra. De insatser som myndigheterna har genomfört handlar liksom före- gående år om olika digitala lösningar för att för- enkla för företag. Kostnader för företagen till följd av regler Låga kostnader för företagen att följa nya eller förändrade regler innebär att företagen kan ägna mer tid och resurser åt att driva och utveckla sina verksamheter. Regeringens mål är att företagens administrativa kostnader ska vara lägre 2020 än 2012. har regeringens uppdrag att följa företagens administra- tiva kostnader till följd av nya eller förändrade regler. noteras att de administrativa kostnaderna ökat med , bl.a. på grund av införandet av en EU- gemensam unionstullkodex och ett nytt krav på att föra personalliggare i byggbranschen. redovisade upp- draget (N2015/08204/FF) att ta fram ett arbets- sätt för att också följa andra kostnader än de administrativa. I rapporten inkluderas därför ett bredare spektrum av regelkostnader samt en kvalitativ analys av regelförändringars påverkan på konkurrenskraften. Först när ana- lysen genomförts i rad går det att följa hur företagens kostnadsmässiga regelbörda utvecklas i sin helhet. En konsekvensutredning ska upprättas när för- slag till nya eller ändrade regler tas fram. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kvensutredningar till författningsförslag är cen- trala i arbetet med att nå mer ändamålsenliga regler. har behandlat 371 remisser av konsekvensutredningar. Andelen godtagbara konsekvensutredningar uppgick för vilket är en förbättring mot resultatet då andelen godtagbara konsekvensutredningar uppgick till . drar i sin årsrapport slutsatsen att det ofta finns brister i redovisningen av författ- ningsförslagens påverkan på företagens kost- nader, konkurrensförhållanden samt behovet av särskild hänsyn till små företag. levererade metoden Smart start. Syftet med metoden är att vägleda regelgivare att bestämma omfattningen på kon- sekvensutredningen. Syftet är ett effektivare konsekvensutredningsarbete som i förlängning- en kan bidra till en högre kvalitet på utredning- arna. Vidare har regeringen uppdragit åt Tillväxt- verket att ta fram en digital handledning för arbetet med konsekvensutredningar. Uppdraget ska redovisas till (Närings- departementet) . Regeringen gav i uppdrag att medverka i EU:s pilotprojekt uppgift en gång (N2016/08060/FF). Pilotpro- jektet utgår från principen om att en uppgift från ett företag endast ska behöva lämnas till en myn- dighet en gång och att uppgiften därefter ska vara tillgänglig för andra myndigheter. Projektet inriktas mot gränsöverskridande digitalt infor- mationsutbyte av data om företag mellan myn- digheter inom EU. ska även följa upp nyttan av projektet för svenska företag. Regeringens övergripande mål om att öka syssel- sättningen i förutsätter att det skapas fler jobb i fler och växande företag i hela landet. Ur ett näringspolitiskt och samhällsekonomiskt perspektiv är det därför av central vikt att före- tagen erbjuds goda ramvillkor, eftersom ett gynnsamt företagsklimat utgör grunden för konkurrenskraft och tillväxt i hela landet. I takt med att globalisering och konkurrenstryck tilltar blir det allt viktigare att skapa goda förutsätt- ningar för att starta, driva, äga, utveckla och avveckla företag i hela . Olika internationella undersökningar pekar på att svenska företag har konkurrenskraftiga förut- sättningar och ramvillkor i förhållande till omvärlden. I årliga rapport (GCR) jämförs och analyseras ett stort antal indikatorer för konkurrenskraft i drygt 140 länder och presen- teras i The Global Competitiveness Index (GCI). klättrade tre pla- ceringar till en sjätte plats av totalt 138 länder. I rapporten –2017 konstateras bl.a. att har förbättrat grundläggande makroekonomiska variabler som ligger till grund för mätningen. konkurrenskraft gynnas av att har en relativt väl fungerande arbetsmarknad med en hög sysselsättningsgrad och en stor andel kvinnor som deltar i arbets- livet. anses väl rustat för ”den fjärde industriella revolutionen” med hög grad av tek- nisk utveckling och innovationskraft. lopments (IMD) genomför en mätning av över 300 olika kriterier som har betydelse för att bedriva företag för att bedöma konkurrens- kraft. Kriterierna är grupperade i fyra områden; ekonomiska resultat, statens effektivitet, före- tagens effektivitet och infrastruktur. På listan, The World Competitiveness Scoreboard, , hamnar på en femte plats av totalt 61 jämförda länder. Det är en förbättring med fyra placeringar då låg på en nionde plats. Före ligger endast , , och . publicerar Doing Business Index som jämför hur lätt det är att starta, driva och lägga ned ett företag mellan världens olika länder. placerar sig i den undersökningen på en nionde plats av totalt 190 undersökta länder. Bland indikatorerna som används som underlag för indexet kan nämnas start och nedläggning av näringsverksamhet, betalning av skatter och kapitalförsörjnings- möjligheter. publicerade en lista över 139 länders näringslivsklimat. Listan bygger på ett tiotal indikatorer som äganderätt, teknologi, korrup- tion, skattenivå, innovation, personlig frihet, handelsfrihet, finansiell frihet, investerarskydd, byråkrati och aktiemarknadens utveckling. kommer på första plats. I sju av de totalt elva kategorierna som mättes hamnade i topp tio. har klättrat väsentligt sedan började sin mätning, då låg på en sjuttonde plats. Även om resultaten är goda och svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar och ramvillkor i förhållande till omvärlden, anser regeringen att det är viktigt att fortsätta arbetet med åtgärder för att utveckla regelverk och system i syfte att förbättra företagens ramvillkor och förutsättningarna att starta, utveckla, äga, driva och avveckla företag i hela . Regel- verk och system bör i mesta möjliga mån utformas för att understödja företagen och inte skapa omotiverade hinder eller administrativa bördor. Sådana åtgärder bidrar till ökad syssel- sättning och tillväxt i alla delar av landet samt till att stärka internationella konkurrens- kraft.