prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — –havs-, kust- och skärgårdslandskapens natur- och kulturvärden, –tillståndet för kulturhistoriska lämningar under vattnet och –havs-, kust och skärgårdslandskapens värden för friluftslivet och påverkan från buller. Fysikaliska, kemiska och biologiska förhållanden i kust- och havsvatten i enlighet med havsmiljö- förordningen (2010:1341) Preciseringen är kopplad till de krav som finns i havsmiljöförordningen. Genom denna förordning genomförs havsmiljödirektivet (2008/56/EG). Ingen ny statusbedömning enligt direktivet har gjorts . bedömdes miljöstatus i svenska hav inom ramen för arbetet med havsmiljödirektivet. Den samlade slutsatsen visar att god miljöstatus i många fall inte uppnås. Sammanfattningsvis är det tillförsel av näringsämnen, uttag av arter genom fiske och tillförsel av farliga ämnen som bedöms påverka miljötillståndet mest. har Havs- och vattenmyndigheten börjat genomföra det åtgärdsprogram som beslutades . Förekomst och tillförsel av marint skräp är ett växande problem i havsmiljön. Största delen av skräpet utgörs av plast. Ett flertal regionala och nationella initiativ har initierats och flera andra genomförs för att minska och motverka tillförseln av marint skräp både när det gäller information, identifiering av källor och åtgärder mot mikroplast samt åtgärder för att minska användningen av plastbärkassar. Oljeutsläpp kan skada växt- och djurliv liksom värdefulla kustmiljöer. Små kontinuerliga utsläpp i fartygsrutter kan innebära en större fara för exempelvis sjöfågel än ett stort utsläpp. Antalet anmälda och konstaterade utsläpp av olja minskar. Det kan emellertid finnas ett betydande mörkertal av oljeutsläpp eftersom ett stort antal oljeskadade fåglar har observerats i områden där inga utsläpp har registrerats. Situationen för fiskbestånden skiljer sig åt mellan områden. Populationer påverkas av fiske och övergödning och i kustområden även av exploatering av grunda vikar. Läget för vissa kvoterade fiskbestånd i svenska vatten är bekymmersamt. Det gäller framför allt torsk i och västra men även situationen för beståndet i östra är problematisk framför allt på grund av avsaknaden av stora individer. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 God ekologisk och kemisk status i kustvatten i enlighet med förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön Preciseringen är kopplad till de krav som finns i vattenförvaltningsförordningen. Genom denna förordning genomförs ramdirektivet för vatten (2000/60/EC). Den senaste statusklassningen visar att av kustvattenförekomsterna uppnår minst god ekologisk status. Motsvarande siffra vid förra statusklassningen 2009 var . Miljöövervakning av miljögifter i marint djurliv visar att halterna av många organiska miljögifter, bromerade ämnen och dioxiner minskar medan halterna av flera perfluorerade ämnen, framför allt flamskyddsmedel, och kvicksilverhalterna ligger över EU:s gränsvärde för flera arter. fördelades från anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö för olika åtgärder i sötvatten och kustvatten för att förbättra statusen. Av dessa medel tilldelades länsstyrelserna till arbete med vattenförvaltning, fiskevård, åtgärdsprogram för hotade arter, lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) och kalkning. Dessutom har fördelats till särskilda åtgärdsprojekt (SÅP) för kustvatten, vikar och skär. Kusternas och havens ekosystemtjänster har tagit fram en rapport om ekosystemtjänster i praktiken och en vägledning om integrering av ekosystemtjänster i myndigheters verksamheter. Även RUS (Regional utveckling och samverkan i miljömålssystemet) har tagit fram en vägledning för ekosystemtjänster och ärende- handläggning. har även delredovisat ett regeringsuppdrag om en kommunikationssatsning kring ekosystem- tjänster. Havs- och vattenmyndigheten har fortsatt arbetet med att utveckla förslag till havsplaner. En färdplan som visar vägen fram till förslag om havsplaner, med mål för planeringen och steg i arbetet beslutades . publicerades utkast till havsplaner för , och . Utkasten ska fungera som underlag till dialogarbetet om de kommande planerna. Havs- och vattenmyndigheten har beslutat om ett särskilt bidrag för att stödja förberedelser och genomförande av översiktsplanering i P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Bidraget för planering i havet i statlig samverkan uppgår till totalt för projekt och finansierades genom anslag 1:11. Grunda kustnära miljöers biologiska mångfald, livsmiljöer och spridningsvägar som del i en grön infrastruktur I grunda kustnära miljöer finns ålgräsängar som är betydelsefulla som uppväxtområden för fisk och för upptag av näringsämnen. Ålgräsängarna fortsätter att minska i utbredning och har uppskattningsvis försvunnit på . Orsakerna till att ålgräsängarna minskar är bl.a. övergödning, högt fisketryck och ökad exploatering som utfyllnader i hamnar, bryggor och muddring. En ny studie visar att bryggor påverkar negativt genom skuggning och att ålgräs generellt har ett svagt skydd mot fortsatt exploatering. Diagram 3.15 Strandnära byggande . Kumulativt antal nyuppförda byggnader inom 100 m från havsstrand, exklusive tätort. Fristående anger antalet nyuppförda byggnader som ligger på större avstånd än 75 m från äldre bebyggelse. Ej fristående anger antalet inom 75 m från äldre Bebyggelsen i strandnära lägen fortsätter att öka (diagram 3.15). Ofta medför bebyggelse även andra aktiviteter som kan påverka kustområdet, som till exempel anläggning av . Arbete pågår med att etablera en grön infrastruktur, vilket innebär att hänsyn ska tas till skydd, bevarande, restaurering och ekosystemfunktioner, dels i samband med fysisk planering och dels när naturresurserna används och förvaltas. Havs- och vattenmyndigheten utvecklar även ett ramverk för marin naturvärdesbedömning (MOSAIC) som grund för bl.a. grön infrastruktur. Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation bland naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till kust och hav Ingen ny rapportering enligt art- och habitatdirektivet har skett . Nästa rapportering sker 2019. Musselätande dykänder som ejder och alfågel fortsätter att minska i . Mycket intensiv fartygstrafik i Natura 2000-områdena Hoburgs bank och medför risker och störningar för hotade övervintrande sjöfåglar och tumlare. Även är ett viktigt övervintringsområde för alfågel. Enligt () befinner sig det västra beståndet av torsk i i ett kritiskt läge med hög fiskdödlighet och en låg nivå på lekbiomassan. Dock har rekryteringen avsevärt förbättrats. För kustpopulationer av gädda, abborre och gös finns en stor lokal variation men bestånden behöver stärkas i flera områden. Detsamma gäller hummer. Hotade arter och återställda livsmiljöer har arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter fortsatt och inom de regionala havskonventionerna Ospar och Helcom har man tagit fram och genomfört åtgärder för de arter och biotoper som konventionerna listar. Trots att EU:s förordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål har genomförts är rekryteringen fortsatt kritiskt låg. Inom ramen för Miljösamverkan har Havs- och vattenmyndigheten samverkat med länsstyrelserna, och för att samordna och effektivisera informationsspridningen och tillsyn som rör ålfiske och artskydd. Ett arbete med att förbättra samarbetet mellan länder runt har initierats genom projektet . har det publicerats en rödlista över alla havsmiljöer. Ålgräsängarna på pekas ut som allra mest hotade i svenska havsområden. Andra hotade miljöer är bottnar i som är negativt påverkade av syrebrist. Ospar har även pekat ut djupa lerbottnar som hotade eller minskande på grund av fysiska störningar av botten som t.ex. dumpning av muddermassor, täkt, bottentrålning, övergödning och förändrade vattentemperaturer till följd av klimatförändringar. Åtgärder som syftar till att minska miljöpåverkan av dessa bottnar krävs. Främmande arter och genotyper Svenska myndigheter arbetar med att ta fram bl.a. föreskrifter, hanteringsprogram, vägledning och information med anledning av EU- kommissionens förordning om invasiva främmande arter. föreslog att amerikansk hummer ska listas i EU:s förordning över invasiva främmande arter. fick inte tillräckligt stöd för sitt förslag om att arten ska föras upp på förordningens förteckning, bl.a. på grund av socioekonomiska konsekvenser av ett importförbud. arbetar i stället vidare nationellt med hur en fortsatt spridning av arten kan förhindras. startade Havs- och vattenmyndigheten ett pilotprojekt med syfte att övervaka invasiva främmande arter i hamnar och farleder. Barlastkonventionen trädde i kraft och innebär att alla fartyg som går i internationell fart, dvs. mellan länder, ska ha ett godkänt reningssystem för barlastvatten vilket bedöms få positiva effekter för miljömålet. Genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade. Inga ansökningar om utsättning av genetiskt modifierade organismer har kommit in till Havs- och vattenmyndigheten. Det finns inget lagutrymme för att ge tillstånd för utsättning av sådana organismer i havsmiljön. Havs-, kust- och skärgårdslandskapens natur- och kulturvärden Andelen skyddade områden redovisas i tabell 3.5. Havs- och vattenmyndigheten har gjort en handlingsplan för marint områdesskydd kopplat till etappmålet Skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Enligt handlingsplanen behöver skyddet vara av havet per havsområde (, Egentliga och ) för att bidra till att uppfylla mål om ekologisk representativitet. Arealmålet om uppnåddes nationellt genom att fyra nya skyddade områden utsågs och uppgår nu totalt till vilket är en fördubbling av arealen marint skyddade områden . Det kvarstår dock fortfarande att nå målets delar om ett ekologisk representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk av skyddade områden. I handlingsplanen framgår också att det saknas kunskap för att kunna bedöma dessa faktorer. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Tabell 3.5 skyddade områden, antal och arealer l (km2) *På grund av en teknisk faktor har arealen minskat marginellt. Källa: 6749. Data är preliminära. har Havs- och vattenmyndigheten analyserat biologiska och samhällsekonomiska effekter av fem fiskefria områden som inrättades 2009–2011. I rapporten framgår bl.a. att fiskefria områden kan vara en effektiv åtgärd för att stärka bestånd av fisk och kräftdjur, men även ge positiva effekter på andra ekosystemfunktioner och ekosystemtjänster. Havs- och vattenmyndigheten konstaterar dock att goda resultat i många fall kan uppnås med mindre genomgripande åtgärder, exempelvis genom fångst- och redskapsbegränsningar och rum. Havs- och vattenmyndigheten rekommenderar därför att fiskefria områden bör inrättas främst i fall då åtgärden bedömts vara den mest effektiva för att uppnå syften och målbeskrivningar för ett specifikt område och i de fall då annan reglering som möjliggör visst fiske bedöms vara otillräcklig. har det inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik införts fiskeförbud i vissa delar av skyddade område för att skydda känsliga arter och livsmiljöer. Sammanlagt regleras av området vad gäller fiske, vilket motsvarar . saknas en nationell och regional kulturmiljö- övervakning, och har inga kulturreservat med relevans för miljökvalitets- målet bildats. I , och har planeringsunderlag för kulturmiljön i förhållande till klimatförändringar och klimat- anpassning tagits fram vilket är av särskilt intresse för miljömålet. Arbetet med att peka ut ett havsområde som riksintresse för kulturmiljö- vård har påbörjats i . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 för åtgärder kopplade till miljökvalitetsmålet och kulturmiljöer. Tillståndet för kulturhistoriska lämningar under vattnet Kännedom om och uppföljning av kulturhistoriska lämningar under vatten är generellt bristfällig. Länsstyrelserna i , och har utrett vilka fartygsvrak som har ett högt kulturhistoriskt värde och hur de kan skyddas och förvaltas. Havs-, kust och skärgårdslandskapens värden för friluftslivet och påverkan från buller. Fritidsfisket i är ett viktigt bidrag till besöksnäring och upplevelseindustri och den sammanlagda omsättningen för fritidsfiske uppgick till . gjordes ungefär 3,2 miljoner fiskedagar längs kusten eller på havet. Sammanlagd fångst som behölls uppskattas till och bestod främst av sill/strömming, torsk, lax, makrill och abborre. Ungefär en tredjedel av fritidsfiskarna var kvinnor. Totalt 2,9 miljoner personer, varav 1,7 miljoner män och 1,2 miljoner kvinnor, i befolkningen åker båt som fritidsaktivitet . Målet enligt EU:s badvattendirektiv var att alla större bad skulle ha åtminstone tillfredställande kvalitet senast vid slutet av badsäsong. får EU-klassade bad endast tillfälligt klassificeras som dåliga. Av Sveriges kustbad hade tillfreds- ställande kvalitet . Nya områden för riksintresse för friluftslivet har beslutats, och avgränsningar och värde-beskrivningar för alla områden har uppdaterats . Anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. användes , och de tre största områdena för anslaget har varit kalkningsverksamhet, vattenförvaltning och fiskevårdsåtgärder. Se medelsanvändning per förvaltningsområde nedan. Diagram 3.16 Medelsanvändning per förvaltningsområde från anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 2016 Investeringarna i en förbättrad vattenmiljö kan bidra till arbetstillfällen i de branscher som drar nytta av miljöförbättringarna. En uppskattning är att anslaget direkt skapat minst 280 årsarbeten på länsstyrelser, andra myndigheter, universitet och för konsulter. Många av de åtgärder som genomförs med finansiering från havs- och vattenmiljöanslaget sker i landsbygdsområden. Inom s.k. särskilda åtgärdsprojekt har fokus varit på kostnadseffektiva åtgärder i kustzonen. Dessa projekt är bra exempel på hur man med nationella prioriteringar kan skapa ett effektivt åtgärdsarbete på lokal nivå med deltagande och samverkan mellan länsstyrelser, kommuner och organisationer. Ett exempel är å-projektet inom vilket åtgärder genomförs för att fler vattendrag och sjöar ska nå god status som ekosystemtjänsterna ska stärkas i och dess tillflöden. Inom projektet ryms därför en bredd av åtgärder, däribland att anlägga våtmarker och biotopvårdande åtgärder som vassrensning till inventering av arter, underlag för marin reservatsbildning och underlag för en kust- och havsplan. har särskilda satsningar gjorts utifrån Havs- och vattenmyndighetens strategiska plan (anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö). Bland annat har man satsat på vägledning kring medfinansiering av EU-finansierade projekt. En uppskattning är att dessa medel från har växlats upp för det svenska åtgärdsarbetet. Havs- och vattenmyndigheten har också satsat på att stötta kommunala projekt för samverkan mellan den kommunala och den statliga planeringen i havet. Även om intresset för övergödningsprojekt är stort visar LOVA-bidraget en nedgående trend. Söktrycket för LOVA-projekt har generellt minskat . Möjliga orsaker till minskningen kan vara att det är svårt att hitta medfinansiering till projekten eller att antalet lämpliga projekt på regional nivå är begränsat. Man ser däremot en ökad förbrukning jämfört med föregående år för fiskevårdsprojekt och arbete med åtgärdsprogram för hotade arter. Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans. behöver såväl regeringen som andra aktörer vidta ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen i miljön är positiv eller negativ. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på miljökvalitetsmålet. Dagens miljö- utmaningar är till stor del gränsöverskridande och åtgärder behövs därför på EU, internationell, nationell, regional och lokal nivå. Användandet av havens resurser genom näringsverksamhet, rekreation eller annat nyttjande bör ske på ett långsiktigt hållbart sätt som inte hotar havens biologiska mångfald eller andra natur- och kulturmiljövärden. Fokus för det fortsatta havsmiljöarbetet behöver vara på att genomföra och följa upp förbättringsåtgärder. Dessutom behöver fortsätta arbeta för ett ambitiöst miljöarbete inom EU och inom de regionala havsmiljökonventionerna Ospar och Helcom. Miljökvalitetsmålet är nära kopplat till FN:s Agenda 2030-mål 2 – Ingen hunger, mål 14 – Hav och resurser och mål 15 – Ekosystem och biologisk mångfald. Regeringen anser att åtgärdsarbetet enligt vattendirektivet respektive havsmiljödirektivet har stor betydelse för att nå de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Det behövs ett brett och starkt engagemang från berörda myndigheter, länsstyrelser och kommuner för att i genomföra åtgärdsprogrammen. För att uppfylla miljömålet bedömer regeringen att det finns ett behov att förbättra beståndsstatusen för vissa fiskbestånd. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 både utsjö- och kustbestånd. Det innebär att fisketrycket behöver anpassas vilket kräver åtgärder både på EU-nivå och på nationell nivå. Även åtgärder som syftar till att minska miljöpåverkan på viktiga lek- och uppväxt- områden, såsom minskad utbredning av syrefria bottnar, krävs. Skyddade områden är ett viktigt verktyg för att säkerställa bevarande av den biologiska mångfalden i kust och hav. När det gäller skydd av områden bedömer regeringen att områdesskyddet behöver stärkas för att säkerställa ett ekologisk representativt sammanhängande och funktionellt nätverk. saknas kunskap för att kunna bedöma huruvida skyddade områden uppfyller dessa kriterier. Detta är nödvändigt för att uppnå etappmålet för skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Arbetet måste ses som en integrerad del av kust- och havsförvaltning. Flera hot mot havsmiljön ökar i omfattning. Exempel på hot är ökande mängder marint skräp, fortsatt nedåtgående trender för sjöfågel och att viktiga kusthabitat som grunda vikar minskar. Det finns en risk att vissa aktiviteter inom marin turism och rekreation kan begränsa måluppfyllelse för olika bevarandemål och därigenom skapa målkonflikter. Det är därför viktigt att hantering av målkonflikter är inkluderade i de åtgärder som vidtas för att nå olika delmål. Arbetet att utveckla metoder och kunskapsunderlag för användning vid intresseavvägningar är därför fortsatt viktigt och att hantering av målkonflikter är inkluderade i de åtgärder som vidtas för att nå olika delmål. Det finns även fortsatt behov av ökad kunskap och tillgång till planeringsunderlag för att tillvarata, vårda och utveckla de kulturmiljövärden som finns i havs-, kust- och skärgårdslandskapet. Här är fortsatt samarbete mellan berörda aktörer av stor vikt. En marin fysisk planering som säkerställer att ekosystemet inte blir påverkade så att det inte kan producera de ekosystemtjänster som är nödvändiga för samhället är en viktig grund för att nå miljökvalitetsmålet. Havsplaneringen kan bidra till uppfyllandet av miljökvalitetsmålet genom att vara en arena för tvärsektoriell diskussion om hur vi använder havet och vilken samlad påverkan olika verksamheter får på naturvärden. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Miljökvalitetsmålet är att våtmarkernas eko- logiska och vattenhushållande funktion i land- skapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –mångfalden av våtmarkstyper finns representerade inom sina naturliga utbredningsområden, –våtmarkernas ekosystemtjänster är vidmakthållna, –våtmarker är återskapade, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till våtmarkerna har gynnsam bevarandestatus och genetisk variation, –hotade våtmarksarter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts, –främmande arter utgör inget hot, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, –våtmarkernas natur- och kulturvärden är bevarade och –våtmarkernas värde för friluftsliv är bibehållet. Mångfalden av våtmarkstyper finns representerade inom sina naturliga utbredningsområden Våtmarkerna utvecklas generellt negativt på grund av markavvattning, vattenregleringar, klimatförändringar, förhöjda näringsnivåer, bristande skötsel och hänsyn i skogs- och jordbruk. Oskyddad produktiv sumpskog minskar i utbredning, en stor andel källor har påverkats negativt och palsmyrarnas (dvs. uppfrysningsformationer som kallas palsar) utbredningsområde ser ut att minska på grund av ett varmare klimat. Sammantaget bedöms att mångfalden av våtmarkstyper minskar inom sina naturliga utbredningsområden (6749). Våtmarkernas ekosystemtjänster är vidmakthållna Ekosystemtjänsten kolsänka från våtmarker har blivit sämre i av de undersökta myrarna på grund av uttorkning orsakad av skogsdikning m.m. Klimatförändringarna kan innebära fler skogsbränder som drabbar dikade myrar hårdare än odikade och ökade utsläpp av växthusgaser kan bli följden enligt bedömning. Återvätning av myrar kan därför ge dubbla effekten av att både återskapa kolsänkan och minska skogsbrändernas negativa påverkan på våtmarker (6749). Våtmarker som närsaltsfälla kan bli bättre genom restaurering och återskapande. De våtmarker som fått stöd från landsbygds- programmet 2007–2013 beräknas kunna minska transporten av fosfor till havet med och motsvarande transport av kväve med . Det motsvarar av transporten till havet från jordbruks- mark (6749). Regeringen har finansierat ett projekt inom som syftar till att öka kunskapen om arktiska våtmarker, inklusive effekter av klimatförändringar. Projektet drivs av och ska utveckla strategier om bevarande av biologisk mångfald, ekosystemtjänster, minskade utsläpp, åtgärder för anpassning och resiliens samt urfolksfrågor. Medel från Landsbygdsprogrammet för att anlägga våtmarker uppgår till för programperioden. På grund av sen start och problem med administrationen av programmet har inga av de ansökta och i vissa fall även färdigställda våtmarksprojekten slutredovisas . Naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till våtmarkerna har gynnsam bevarandestatus och genetisk variation I senaste rapportering av bevarandestatus för naturtyper och arter som omfattas av EU:s art- och habitatdirektiv bedömdes att bevarandestatusen för våtmarker nedanför fjällområdet i huvudsak är ogynnsam. årliga uppföljning av miljökvalitetsmål visar på ytterligare försämring för vissa naturtyper. Palsarna, dvs. upphöjda torvpartier med permafrost, i palsmyrarna sjunker ihop och arealen oskyddad produktiv sumpskog har minskat med en femtedel, , (se diagram 3.17 nedan). Diagram 3.17 Produktiv sumpskog utanför skyddade områden Figuren redovisar arealen produktiv sumpskog utanför de områden som var skyddade 2014. Produktiv sumpskog definieras enligt sumpskogsinventeringen. Källa: SLU, Riksskogstaxeringen. Situationen för våtmarkstypen källor och källkärr är mycket allvarlig. av de källmiljöer som undersökts uppfyllde inte naturlighetskriteriet, var sönderkörda, försumpade eller dikningspåverkade enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmål. De stora påverkansfaktorerna markavvattning och upphörd hävd som bete och slåtter finns kvar. I har terrängkörningsskador i värdefulla myrar hittats i av drygt tusen undersökta rutor. Brist på hänsyn i skogsbruket orsakar skador på våtmarker och vegetationsförändringar pågår (6749). Omfattande dikningar av våtmarker har skett i historisk tid. Av all torvmark som dikats för att gynna skogsproduktion har dock förblivit impediment, dvs. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 producerar mer än skog per hektar och år (6662).