prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen har också initierat ett förstärkt nationellt samarbete på djurskyddsområdet i syfte att kraftsamla inför arbetet inom EU- plattformen. Samarbetet involverar berörda aktörer från myndigheter, akademi, näringen och organisationer som på olika sätt är aktiva på EU- arenan. På har det inrättats ett kom- petenscentrum för 3R-frågor. Med 3R avses åtgärder som syftar till att ersätta, begränsa och förfina användningen av försöksdjur. aktörer såsom myndigheter, universitet och hög- skolor, forskningsfinansiärer och organisationer är berörda av 3R-frågor. De berörda myndig- heterna har på uppdrag av regeringen och i sam- arbete med kompetenscent- rum tagit fram strategier för sitt arbete med 3R. Regeringen har uppdragit åt SLU att inrätta ett vetenskapligt råd för djurskyddsfrågor. Rådet är en åtgärd inom livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104). Det vetenskapliga rådet ska ha till huvudsaklig uppgift att vara ett stöd i regel- och föreskriftsarbetet på djurskyddsområdet. Utveckling av fiskeripolitiken, fiskerinäringen och vattenbruket För att redovisa resultat och bedöma hur fiskeri- politiken, fiskerinäringen och vattenbruket utvecklas och bidrar till det övergripande målet för utgiftsområdet och det strategiska området regler och villkor används följande indikatorer: –Biologisk status för fiskbestånd. –Svenska yrkesfiskets förädlingsvärde. använda indikatorer om antal bestånd under förvaltningsplaner och överskridande av fiskekvoter och kvotutnyttjande bedöms inte relevanta då de är relativt konstanta. I det policymeddelande om fiskemöjligheter (totalt tillåten fångstmängd TAC och kvoter) och måluppfyllnad för den gemensamma fiskeri- politiken som Europeiska kommissionen pre- senterar skriver kommissionen att fram- steg görs för att uppnå ett hållbart fiske och att vetenskaplig data visar att av de undersökta bestånden i Nordostatlanten fiskas i enlighet med maximal hållbar avkastning (MSY), jämfört året innan. Antalet fiskemöjligheter (totalt tillåtna fångst- mängder) som fastställdes i enlighet med MSY 2017 motsvarar av alla fångster i Nordostatlanten. Biomassan i haven har också ökat, enligt meddelandet, liksom de ekonomiska vinsterna för EU:s fiskeflottor. Arbetet med att successivt genomföra den gemensamma fiskeripolitiken har prioriterats i syfte att uppnå målsättningarna om ett lång- siktigt hållbart fiske, tillämpning av en eko- systemansats i fisket och förenlighet med unio- nens miljöpolitik. Inom ramen för den gemensamma fiskeri- politiken fastställer EU fiskemöjligheter (TAC och kvoter) . Som- maren 2016 trädde en ny flerårig plan för bestånden av torsk, sill och skarpsill i i kraft. Det var således första gången denna plan tillämpades när kvoterna i fastställdes för . Rådets beslut innebar, i enlig- het med Östersjöplanen, en väsentlig minskning av TAC för torsk i såväl västra om , som för torsk i östra om . Utöver att reglera TAC innebar beslutet även ytterligare kompletterande bevarandeåtgärder för torsk i västra . I syfte att ytterligare öka skyddet av västlig torsk förlängdes den nuvarande stängningen och reglerades även fritidsfiske på torsk i västra på EU-nivå. Fastställandet av TAC för både sill och skarpsill innebar att Östersjöplanen tillämpades. TAC för lax i fastställdes på en försiktigare nivå än den som kommissionen föreslagit i syfte att skydda de laxbestånd som är svaga. Fiskemöjligheterna för omfattar ett stort antal kvoter, dels EU-interna, dels de som härrör från regionala fiskeriförvaltnings- organisationer eller genom avtal med tredje län- der. fastställdes fiskemöjlig- heterna på nivåer som innebär steg mot att uppnå målsättningen i den gemensamma fiskeripolitiken om att MSY-målet ska uppfyllas . fastställdes 44 kvoter i enlighet med MSY jämfört med 36 kvoter 2016. Beslutet innebär också att målsättningen i den gemensamma fiskeripolitiken om att landnings- skyldighet ska införas gradvis följs, då landningsskyldighet infördes för ytterligare ett antal fisken . har även utvecklats avseende medlemsstaternas skyldigheter att samla in data inom fiskesektorn som grund för vetenskaplig rådgivning. Insamling av data är bl.a. nödvändig för att kunna bedöma fisk- beståndens tillstånd, lönsamheten inom olika näringssegment samt fiskets och vattenbrukets effekter på ekosystemet. Data behövs också för att kunna utvärdera effekterna av EU:s fiskeri- politik. har även arbetet med fiskeregle- rande åtgärder i skyddade områden intensifierats i flera medlemsländer inom EU. Den gemensamma rekommendation som , tillsammans med och Tysk- land, lämnat in om bevarandeåtgärder för det skyddade området Bratten har fastställts av kommissionen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Havs- och vattenmyndigheten har ansvar för svensk fiskerikontroll vilket innebär att kontrollera den fisk som fångas, landas, importe- ras, exporteras, transporteras och säljs i . Verksamheten genomförs i nära samarbete med som ansvarar för fiskeri- kontrollen till sjöss, samt med , , och läns- styrelserna. Havs- och vattenmyndighetens kostnad för fiskerikontrollen var 2016 ca 50 mil- joner kronor. har fiskerikontrollen genomgått en förändring som innebär att verksamheten nu bedrivs utifrån ett riskbaserat arbetssätt. Det innebär att fokus är på de delar av fisket där myndigheten bedömer att risken för överträdel- ser är störst. Uppföljningen av det första årets arbete visar på positiva resultat. Myndigheten har också ökat samordningen av kontrollresurserna och rum för en mer effektiv kontroll. stoppade Havs- och vattenmyn- digheten fisket på tre kvoter. Detta är färre än och kvotutnyttjandet har fortsatt varit högt. Måluppfyllelsen var därmed god då målsättningen i kvotuppföljningen mäts utifrån att inga kvoter ska överskridas och att de ska nyttjas fullt ut. Nationellt har Havs- och vattenmyndigheten infört ett nytt system för att fördela fiskemöjlig- heter i demersalt fiske (fiske efter bottenlevande arter), som syftar till att underlätta genomföran- det av landningsskyldigheten, från 1 den . Det nya systemet baseras, med vissa undantag, på årsvis individuellt fördelade fiske- möjligheter som tillfälligt kan överlåtas . Regeringen höll ett samråd med yrkesfiskets organisationer, berednings- industrin och vissa kustlän om systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket, dvs. fiske efter sill, skarpsill, makrill och tobis. Yrkesfiskets organisationer lyfte fram fördelarna med systemet som de anser fungerar väl. Vid samrådet framkom dock ett antal synpunkter på hanteringen av kustkvoter och regionala kvoter. Det svenska yrkesfisket i havet styrs i stor utsträckning av de fångstkvoter som fastställts utifrån beståndssituationen, vilket gör att voly- merna varierar mellan åren. har fångstvolymerna minskat med 15 pro- cent. ökade dock värdet på den totala fångsten från det fisket med jämfört med föregående år, 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 som den totala fångstvolymen minskade med . Det pelagiska fisket, huvudsakligen sill eller strömming, makrill, skarpsill och tobis, dominerar den landade fångsten sett till volym. Värdemässigt uppgick dess andel till ca 45 pro- cent . Andra värdemässigt viktiga arter för det svenska fisket är nordhavsräka, havskräfta och torsk. Priset på den svenska lan- dade fångsten sätts huvudsakligen utifrån världsmarknadspriset, men påverkas även av konsumentbeteende och kvalitetsskillnader. Det fanns 1 255 fartyg , varav 281 inaktiva, vilket är en minskning av totalt antal fiskefartyg jämfört med . Antalet anställda (heltidsekvivalenter) minskade med och uppgick till 791 stycken 2016. Det totala förädlingsvärdet har fortsatt att öka och uppgick till . Utveck- lingen av förädlingsvärdet skiljer sig dock mar- kant åt mellan olika fisken. Fiskberedningsindustrin är en stor användare av den fångade och odlade fisken och (senast tillgängliga år) fanns det i 350 företag som hade fiskberedning som antingen primär eller sekundär verksamhet. ökade omsättningen för dessa företag och uppgick till . Beredningsindustrins eko- nomiska utveckling är starkt beroende av pri- serna på råvaror, som uppgår till av de totala driftskostnaderna. I syfte att främja det småskaliga kustfisket och möjligheterna till ökad lönsamhet har Havs- och vattenmyndigheten, inom ramen för sitt mandat, infört ett antal regler. Den förenklade möjlig- heten att byta tillståndsinnehavare har nyttjats i 33 fall, medan möjligheten till nyetablering i torskfiske i med passiva redskap rönt litet intresse. Möjligheten inom räkfisket att tillfälligt omfördela fångstmängder mellan fartyg har inneburit att fisket kunnat bedrivas mer effektivt vilket minskat antalet fiskeresor jäm- fört . Vattenbruksnäringen i är geografiskt spridd och finns i ungefär hundra kommu- ner. Den vanligaste odlingsformen för matfisk i är öppna nätkassar och de flesta matfisk- odlingarna finns i sötvatten. Successivt har mat- fiskodlingen flyttat till regleringsmagasin och . låg merparten av odlingen på samt på syd- och Utvecklingen är ett resultat av att det är olämpligt med konventionell fiskodling i områden med redan hög näringsbelastning och där det finns skyddsvärda vilda bestånd. Därför ges vanligtvis heller inga nya tillstånd till den typen av odling i de områdena. har odlingsvolymerna i de reglerade norr- landsälvarna mångdubblats. år har pro- duktionen ökat på land i s.k. recirkulerande vattenbruk. har den totala vattenbruks- produktionen minskat, från ca hel färskvikt till ca . Nedgången beror bl.a. på vattentemperaturer, försäljning och avveckling av anläggningar. finns dock flera ansökningar om ökade tillstånd samt nya odlingstillstånd hos länsstyrelserna för prövning. Regnbåge står för av den totala produktionen. Försäljningsvärdet 2015 har minskat något jämfört med . För sättfisk och sättkräftor har såväl produktion som värde minskat något 2015. Det har vidtagits ett flertal åtgärder för att stärka vattenbrukets utveckling i . handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk innehåller konkreta åtgärder som syftar till att bidra till en långsiktig hållbar utveckling av vattenbruks- näringen runt om i . beslutade regeringen om ytterligare satsningar på svenskt vattenbruk, bl.a. finansiering av genom- förandet av handlingsplanen, genom livsmedels- strategin. Tabell 2.21 Produktion, försäljningsvärde, antalet odlingar och antalet sysselsatta i vattenbruk Produktion (ton) 1 Odlingar med kombinationsmöjligheter kan ingå i båda kategorierna. Anm.: Matkräftor och blötdjur ingår i matfisk och sättkräftor ingår i sättfisk. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 För att redovisa resultat och bedöma hur havs- och fiskeriprogrammet bidrar till det över- gripande målet för utgiftsområdet och det stra- tegiska området regler och villkor kommer följande indikatorer och bedömningsgrunder att användas: –Förändring av oönskade fångster. –Förändrad vattenbruksproduktion. till viltkött, ny företagsamhet, bevarande av bio- logisk mångfald och samexistens med andra landsbygdsnäringar. Den vidgade ansatsen främjar och understödjer satsningar inom såväl livsmedelsstrategin som landsbygdspolitiken. har genomfört en bred informationssatsning om den nya viltstra- tegin då det är helt avgörande att samtliga aktö- rer inom viltförvaltningen, länsstyrelser, jägar- organisationer och markägare, arbetar i samma –Antal projekt inom datainsamling och kon- riktning. I strategin ingår också aktiv kunskaps- –Antal genomförandeprojekt inom lokalt ledd utveckling. –Antal projekt inom saluföring och bered- ning. –Förändrad täckning av skyddade områden. –Utvärderingar i enlighet med EU:s regel- verk. För programperioden –2020 ingår en förhandsutvärdering, två för- djupade årsrapporter (2017 och 2019), en slutrapport och en slututvärdering som ska redovisas 2024. Dessutom genom- för utvärderingssekretariatet vid Jordbruks- verket löpande egna utredningar och uppföljningar. Havs- och fiskeriprogrammet startades i novem- ber 2015. Hitintills har 237 ansökningar beviljats stöd, vilket motsvarar ca . Även om det finns en del ansökningar som har beviljats stöd har dessa åtgärder ännu inte slut- förts av stödmottagarna varför konkreta resultat ännu inte kan redovisas. Dock kan en analys av de uppgifter som finns med i ansökningarna ge en fingervisning om förväntat resultat, se avsnittet analys och slutsatser. För att redovisa resultat och bedöma hur jakt- och viltförvaltning utvecklas och bidrar till målet för utgiftsområdet har det tidigare använts indi- katorer för viltstammarnas utveckling (exkl. rovdjur), omfattning av viltskador samt antal viltolyckor i trafiken. Regeringen avser åter- komma om indikatorer. arbete inom ramen för strategin för svensk viltförvaltning kommer successivt att bidra till och ge underlag för en utveckling av svensk viltförvaltning. Utgångs- punkten är viltets värde i bred bemärkelse: naturupplevelser och besöksnäring, jakt, tillgång spridning av olika forskningsresultat med rele- vans för den praktiska förvaltningen, exempelvis om effekter av utfodring av vilt, vilket varit fokus från . Även och bidrar med kunskapsspridning i frågor om praktisk viltförvaltning. Arbetet med avskjutning av vildsvin har fort- satt genom information och utbildning av jägarkåren. Jaktsäsongen 2015/16 sköts det nära 100 000 djur, jämfört med närmare 90 000 djur 2014/15. Sedan den exponentiella tillväxten bröts 2012/13 har stammen hållits relativt kon- stant men utbredningsområdet ökar. Tre tillkännagivanden från avser kameraövervakning av vilt (bet. 2014/15:JuU15, punkt 9, rskr. 2014/15:139, bet. 2016/17:MJU4, punkt 3, rskr. 2016/17:26, och bet. 2016/17:MJU4, punkt 3, rskr. 2016/17:27). I tilläggsdirektiv (dir. 2016:549) till Utredningen om kameraövervakning – brottsbekämpning och integritetsskydd (Ju 2015:14) gavs i uppdrag att analysera hur en anpassning av kameraövervak- ningslagen till EU:s nya dataskyddsreglering förhåller sig till förslag om kameraövervakning av viltsvinsåtlar. Utred- ningen lämnade sitt betänkande . Betänkandet har remitterats. Regeringen kommer att ta ställning till förslagen när remissvaren inkommit. För andra arter av vilt, såsom rådjur, älg, kron- och dovhjort, säl samt gäss, kan man generellt se att stammarna är stabila eller ökande. Detta kan dock variera såväl lokalt som regionalt och i vissa fall kan för täta och/eller stora stammar orsaka betydande problem med skador på både skog och gröda samt orsaka trafikolyckor. Ersättning för skador kan erhållas från anslaget 1:7 Ersätt- ning för viltskador m.m. inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. har det totala antalet trafik- olyckor med vilt varit relativt oförändrat. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2016 har antalet viltolyckor dock ökat kraftigt, från totalt ca 49 000 olyckor till drygt 60 000 olyckor. Det är olyckor med klöv- vilt som står för ökningen. Huvudsakligen avser det olyckor med rådjur, där ökningen är ca 8 000 olyckor, och för älg, där ökningen är ca 1 000 olyckor, men även olyckor med hjort och vild- svin har ökat. utbetalades 41,7 mil- joner kronor från viltvårdsfonden i ersättning för eftersökskostnader. Det är som slutligen belastas av dessa kostnader (prop. 2008/09:191, bet 2008/09:MJU3, rskr. 2009/10:25). För att förbättra möjligheterna att balansera jakttrycket på småviltstammarna, har regeringen beslutat om ändrade villkor för upplåtelser av småviltsjakt på statens mark ovan odlingsgrän- sen och på renbetesfjällen. Ändringen trädde i kraft och gäller fr.o.m. /18. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att utveckla en snabbare, effektivare och mer likvär- dig beslutsprocess i ärenden om jakt efter arter som skyddas av art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Överklaganden av beslut om jakt efter stora rovdjur prövas numera av Förvalt- ningsrätten i , som gjorts till specialdom- stol för dessa typer av mål. infördes också skyndsamhetskrav vid handläggningen av mål om jakt på stora rovdjur. För att eventuella överklaganden om licensjakt på varg ska kunna överprövas innan jakttiden startar har regeringen infört en bestämmelse om att dessa beslut som huvudregel får fattas . Det svenska jordbruket agerar på en allt mer internationellt konkurrensutsatt marknad. har jämförelsevis höga arbetskraftskost- nader. Investeringar i effektivitet, produktivitet och innovation är nödvändigt för att trygga och öka tillväxten. För att jordbruksnäringen ska vara framgångsrik och potentialen kunna till- varatas krävs ökat fokus på både konkurrens- kraft och hållbarhet. Inom ramen för livsmedels- strategins handlingsplan har beslut fattats om ett antal åtgärder för att nå livsmedelsstrategins mål. Flera av dessa åtgärder är av långsiktig karaktär och kommer successivt att generera resultat. För ett framgångsrikt genomförande av livsmedels- strategin behövs ytterligare åtgärder liksom ett fortsatt engagemang från livsmedelskedjans aktörer. Genom reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken , delvis till följd av WTO-förhandlingar, har poli- tiken successivt blivit mer marknadsorienterad, mer samstämmig med utvecklingspolitiken bl.a. genom utfasning av exportbidragen samt fått ett ökat fokus på miljö- och klimatåtgärder. Regeringens arbete i och de fortsatta förhandlingarna inom ramen för WTO stödjer reformsträvan av den gemensamma jordbrukspolitiken och bidrar till minskade snedvridningar på världsmarknaden för jord- bruksprodukter och livsmedel. Regelverket för den gemensamma jordbruks- politiken har dock blivit mer komplicerat i många delar. Det är därför viktigt med fortsatt arbete för att förenkla samt öka fokus på klimat- och miljöåtgärder. Bland annat innebär de nya miljövillkoren för gårdsstödet en ökad regel- börda för företagen. Regeringen bedömer att dessa villkor inte är det mest effektiva sättet att uppnå miljönytta. Regeringen har påbörjat analyser och utvärde- ringar av den gemensamma jordbrukspolitiken inför kommande reformer för att ta fram förslag om hur den gemensamma jordbrukspolitiken bättre kan möta framtidens utmaningar och möjligheter. har trots fler inventeringar av karantänskadegörare påträffat färre fall jämfört . Dock finns det fortsatt anled- ning att fokusera på förebyggande arbete för att förhindra utbrott. Klimatförändringen och internationell handel riskerar annars att öka risken för nya skadegörare. Regeringen har identifierat växtförädling för den svenska och nordiska marknaden som en viktig åtgärd för ökad produktivitet och ökad hållbarhet, vilket kräver ett ökat offentligt enga- gemang i förädlingen av växtsorter. Fler lön- samma grödor innebär möjlighet till diversifie- ring av odlingen som därmed även kan bidra till ökad biologisk mångfald. En långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och träd- gårdsproduktion i hela förutsätter till- gång till lämpliga växtsorter i hela landet. Kostnaden för utsäde har stigit snabbare i än i resten av EU. En del av förklaringen kan vara att är en liten marknad med specifika odlingsförhållanden, såsom en kort Växtförädling medför höga fasta kostnader. Växtsorter framtagna för kontinenten fungerar ofta sämre i och i vissa delar av landet inte alls. Det finns därför ett behov av växtförädling för svenska förhållanden för att möjliggöra ett större utbud av lokalt anpassade grödor. Stöd till jordbruket i norra Utan nationellt stöd till jordbruket i norra skulle ett flertal av mjölkföretagen i området riskera att slås ut på grund av dålig lön- samhet. Färre betesdjur och mer extensiv användning av jordbruksmarken skulle påverka den biologiska mångfalden och det öppna land- skapet negativt. Arbetet med att minska utsläppen av närings- ämnen från jordbruket fortsätter. är det återigen möjligt att söka miljöersätt- ningarna till fånggrödor, vårbearbetning och skyddszoner från landsbygdsprogrammet. Sedan programmets start har åtgärder inom kom- petensutvecklingsinsatser såsom Greppa Näringen, investeringsstöd till t.ex. våtmarker och tvåstegsdiken varit möjliga att ta del av. görs utökade satsningar inom rådgivningsverksamheten Greppa Nä- ringen för att minska fosforförlusterna från . Ammoniakutsläppen måste minska om ska klara sina internationella åttaganden inom luftområdet. har förhandlingar om en ny för- ordning om CE-märkta gödselprodukter inletts (förslag till och rådet för- ordning om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av CE-märkta gödselprodukter och om ändring av förordning [EG] nr 1069/2009 och [EG] nr 1107/2009). När det gäller användningen av växtskydds- medel så varierar användningen mellan år bl.a. beroende på vilka grödor som odlas, i vilken omfattning de odlas samt vilka väderförhållan- den som råder. De riskindikatorer som redovisas baseras bl.a. på antal hektardoser som i sin tur beräknas utifrån försåld årlig mängd av varje verksamt ämne. Den försålda mängden kan bl.a. förskjutas mellan enskilda år på grund av hamst- ring. Hamstring har kunnat härledas till aviserade höjningar av miljöavgifter och skatter samt kommande indragningar av växt- skyddsmedel. Baserat på den osäkerhet som 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ligger i utformningen av indikatorerna bör slut- satser inte dras baserat på enbart , utan ses i ett längre perspektiv. nationella hand- lingsplan för hållbar användning av växtskydds- medel, som följer av och rådets direktiv /128/EG av om upprättande av en ram för gemenska- pens åtgärder för att uppnå en hållbar använd- ning av bekämpningsmedel, löper ut och översyn pågår. Växthusgasutsläppen från jordbruket har minskat . En generellt sett hög produk- tivitet i svensk jordbruksproduktion medför att klimatpåverkan från flera svenska produkter är lägre än från många andra länder, exempelvis är klimatpåverkan från mjölk- och nötkötts- produktionen låg i ett globalt perspektiv. En utmaning inom det svenska jordbruket är att det finns en begränsad potential för stora utsläpps- minskningar utan att minska pro- duktionen. Fokus på ökad produktivitet kan bidra till både stärkt konkurrenskraft och mins- kad klimatpåverkan per producerad enhet livs- medel. För att ytterligare stärka jordbrukets klimatarbete har regeringen bl.a. gett Jordbruks- verket i uppdrag att sammanställa och redovisa pågående åtgärder som bidrar till att minska jordbrukets klimatpåverkan samt ge förslag på insatsområden och styrmedel som kan utvecklas. Jordbruket har en stor potential att bidra till en cirkulär och biobaserad ekonomi och därmed indirekt till minskade utsläpp från fossila bräns- len och fossilintensiva material. Jordbruks- verkets utvärdering av metanreduceringsersätt- ningen, vilken stödjer produktion av biogas från gödsel, visar att den största klimatnyttan består i att biogasen kan ersätta fossila bränslen. Utvär- deringen visar också att biogasproduktion från gödsel minskar utsläppen av växthusgaser från jordbruket genom att traditionell lagring av flyt- gödsel uteblir. Stödet har inneburit ökad pro- duktion av biogas från gödsel men osäkerheter om framtida ersättning kan påverka produk- tionen. Fler insatser för att främja och möjlig- göra omställningen till en biobaserad ekonomi behövs både på nationell och på EU nivå. Effekterna av ett förändrat klimat utanför påverkar även den svenska jordbruks- och trädgårdssektorn. Det svenska jordbruket kan få större betydelse om förutsätt- ningarna försämras i viktiga jordbruksområden i världen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Myndigheternas kontroll av djurskydd och livsmedel och länsstyrelserna arbetar aktivt för en mer likriktad och effektiv djur- skyddskontroll i hela landet. Då relativt stora skillnader mellan länen kvarstår när det gäller måluppfyllelse och resursåtgång är det angeläget att myndigheternas målmedvetna utvecklings- arbete fortsätter. Livsmedelskontrollen utvecklas i en positiv riktning och insatser för en ökad effektivisering och tydligare styrning pågår. Myndigheterna bedriver ett utvecklingsarbete för att öka likvär- digheten i kontrollen. Detta arbete kommer att fortsätta , genom bl.a. ett uppdrag som lämnades till 2017 inom ramen för livsmedelsstrategin.