prop · H403216 · 2017-07-05 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:216 Åldersdifferentierat underhållsstöd och höjt grundavdrag för bidragsskyldiga föräldrar Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att underhållsstödet ska höjas med för barn som har fyllt . Underhållsstöd ska därmed lämnas med till och med månaden då barnet fyller och med från och med månaden efter den då barnet har fyllt . Beräkningen av underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag och underhållsstöd vid växelvist boende ska utgå från samma belopp. Den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp ska omprövas när ett högre underhållsstöd ska lämnas till ett barn med anledning av att barnet har fyllt . En ändring av betalningsbeloppet vid en sådan omprövning ska gälla från och med månaden efter den då barnet har fyllt . Höjningen av underhållsstödet till ett barn som har fyllt omfattas inte av socialförsäkringsbalkens krav på ansökan om ökning av en förmån. I propositionen föreslås också att det inkomstbelopp som den bidragsskyldiga föräldern får förbehålla sig för egna levnadskostnader ska höjas från till . Vidare föreslås att det belopp för barns inkomster som inte påverkar underhållsstödets storlek ska höjas från till . Lagändringarna föreslås träda i kraft och ska tilllämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ....................... Ärendet och dess beredning .............................................................. FN:s konvention om barnets rättigheter ........................... Förslag om förstärkningar inom underhållsstödet........................... Underhållsstödets storlek ska differentieras ..................... 5.2Höjning av grundavdraget för den bidragsskyldiga Höjd inkomstgräns ..............för reducerat underhållsstöd Konsekvenser ...............................................för enskilda höjt grundavdrag för bidragsskyldiga Höjd inkomstgräns för reducerat Konsekvenser ...................................................för staten höjt grundavdrag för bidragsskyldiga Höjd inkomstgräns för reducerat Konsekvenser ...........................................för kommuner Åldersdifferentierat underhållsstöd och höjt grundavdrag för bidragsskyldiga föräldrar (Ds Lagförslag i promemorian Åldersdifferentierat underhållsstöd och höjt grundavdrag för bidragsskyldiga ..............................föräldrar (Ds 2017:2) Förteckning över remissinstanserna till promemorian Åldersdifferentierat underhållsstöd och höjt grundavdrag för bidragsskyldiga föräldrar (Ds Utdrag ur protokoll vid ...........regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2016/17:216 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 18 kap. 20, 24, 25 och 30 §§ samt 19 kap. 10 och 34 §§ socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. månaden, om inte annat följer av 21–31 §§. och med månaden då barnet fyller och med månaden efter den då barnet har fyllt . Första stycket gäller om inte något annat följer av 21–31 §§. Om sökanden begär det, lämnas Om sökanden begär det, lämnas underhållsstöd med det belopp som månaden med avräkning för det stycket med avräkning för det fastställts om 19 kap. 10–17 samt 21, 26 och 27 §§ hade tillämpats fastställts om 19 kap. 10–17 samt på inkomsten för den av 21, 26 och 27 §§ hade tillämpats föräldrarna som inte är boförälder. på inkomsten för den av föräldrarna som inte är boförälder. underhållsstöd för var och en av underhållsstöd för var och en av föräldrarna med hälften av det belopp som ska lämnas enligt 20 § Från detta belopp avräknas hälften av det betalningsbelopp som skulle ha fastställts om 19 kap. 10–17 samt 21, 26 och 27 §§ hade tillämpats på inkomsten för föräldern. Om barnet har en sådan inkomst Om barnet har en sådan inkomst som framkommer vid en tillämpsom framkommer vid en tillämp- 1Senaste lydelse 2015:452. 2Senaste lydelse 2015:452. 3Senaste lydelse 2015:452. ning som avser barnet av 19 kap. ning som avser barnet av 19 kap. Prop. 10–15 §§, 10–15 §§, minskas med hälften av inkomsten. minskas med hälften av inkomsten. I stället för den minskning som I stället för den minskning som anges i 19 kap. 10 § ska inkomsten anges i 19 kap. 10 § ska inkomsten skyldighet beräknas på ett underlag skyldighet beräknas på ett underlag som motsvarar den bidragsskyl- som motsvarar den bidragsskyl- diges inkomst enligt 11–15 §§ till diges inkomst enligt 11–15 §§ till Betalningsbelopp enligt 10–17, Betalningsbelopp enligt 10–17, 21, 26 och 27 §§ ska omprövas när 21, 26 och 27 §§ ska omprövas det finns ett nytt beslut om slutlig 1. när det finns ett nytt beslut om skatt och när grunden för tillämp- lig procentsats enligt 17 § ändras. Föranleder det nya beslutet om procentsats enligt 17 § ändras, och skatt en ändring av betalnings- 3. när ett högre beloppet, ska ändringen gälla från lämnas till ett barn med anledning och med februari året av att barnet har fyllt . En ändring av betalningsbe- betalningsbeloppet av det skälet att loppet vid omprövning enligt första grunden för tillämplig procentsats stycket 1 ska gälla från och med enligt 17 § ändrats, gäller det nya februari året då be- slutet om slutlig skatt meddelades. månaden efter den månad då En ändring av betalningsbeloppet stycket 2 ska gälla från och med den dag då fick månaden efter den då grunden för kännedom om ändringen. ändrades, dock aldrig tillbaka än före den dag då betalningsbeloppet vid omprövning enligt första stycket 3 ska gälla från och med månaden efter den då barnet fyllde . Denna lag träder i kraft . 4 Senaste lydelse 2011:1434. 2016/17:216 2. De nya bestämmelserna tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser . Ärendet och dess beredning Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en allmän översyn av hur ekonomiska stöd till barnfamiljer stödjer samarbete mellan särlevande föräldrar (dir. 2009:56). Utredningen tog sig namnet Utredningen om ekonomi och samarbete vid särlevnad (). Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51). Betänkandet har remissbehandlats. lämnade inget författningsförslag om underhållsstödets belopp men ansåg att underhållsstödets storlek borde differentieras i tre olika åldersgrupper liknande den indelning av åldersgrupper som har tillämpats för civilrättsliga underhållsbidrag (jfr numera upphävda allmänna råd 1989:6, Underhållsbidrag till barn). gav regeringen i uppdrag att se över möjligheterna till regeländringar som kunde göra socialförsäkringen enklare och mer effektiv, för såväl myndigheten som enskilda personer (dnr S2011/11077/SF). lämnade sin återrapportering, förslag för minskat krångel, till regeringen där det föreslås bl.a. att inkomstgränsen för vilka inkomster ett barn ska kunna ha innan det påverkar storleken på underhållsstödsbeloppet borde höjas. En arbetsgrupp inom har utarbetat promemorian Åldersdifferentierat underhållsstöd och höjt grundavdrag för bidragsskyldiga föräldrar (Ds 2017:2). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och dess lagförslag i bilaga 2. Departementsskrivelsen har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (dnr S2017/01262/FST). Förslagen grundar sig på en överenskommelse mellan regeringen och och aviserades i samband med budgetpropositionen (utgiftsområde 12, s. 32). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande. Propositionens lagförslag stämmer överens med lagrådsremissens lagförslag. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Föräldrar är underhållsskyldiga gentemot sina barn efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekono- miska förmåga (7 kap. 1 § , förkortad FB). När ett barn bor 2016/17:216 varaktigt med bara den ena föräldern ska den andra föräldern fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag för barnet (7 kap. 2 § första stycket FB). Underhållsbidrag fastställs genom avtal mellan föräldrarna eller genom dom (7 kap. 2 § andra stycket FB). Genom underhållsstödet garanterar samhället att barn till särlevande föräldrar får en viss försörjning om en bidragsskyldig förälder av olika anledningar inte fullgör sin underhållsskyldighet enligt FB. Bestämmelserna om underhållsstöd finns i 17–19 kap. socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, med tillhörande förordning (1996:1036) om underhållsstöd och föreskrifter från . För rätt till underhållsstöd krävs bl.a. att barnets föräldrar inte bor tillsammans samt att barnet är folkbokfört och bor varaktigt hos endast en förälder (boföräldern) eller bor varaktigt hos båda föräldrarna och är folkbokfört hos en av dem (växelvist boende). Boföräldern eller, vid växelvist boende, den som ansöker om stödet måste vara bosatt i . Ett barn som har fyllt har rätt till förlängt underhållsstöd om han eller hon bedriver vissa typer av studier. Även ett barn som varaktigt bor och är folkbokfört hos särskilt förordnade vårdnadshavare har rätt till underhållsstöd och förlängt underhållsstöd. Från rätten till underhållsstöd och förlängt underhållsstöd finns ett antal undantag. Bland annat lämnas inte sådant stöd om det finns anledning att anta att en förälder som ska fullgöra sin underhållsskyldighet gentemot barnet genom att betala underhållsbidrag (den bidragsskyldiga föräldern) i rätt ordning betalar underhåll med minst det belopp som skulle betalas ut som underhållsstöd till barnet. Stöd lämnas inte heller om det är uppenbart att den bidragsskyldiga föräldern på något annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll. Om den bidragsskyldiga föräldern i rätt tid betalar det fastställda betalningsbeloppet till lämnas inte längre underhållsstöd. Om det finns särskilda skäl för det, ska underhållsstöd ändå lämnas. Underhållsstödet betalas ut av i förskott. Stödet lämnas från och med månaden efter den månad när föräldrarna har flyttat isär eller rätt till stöd annars har uppkommit, dock inte tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Stödet lämnas längst till och med månaden då barnet har fyllt . Förlängt underhållsstöd lämnas längst till och med juni månad det år då barnet fyller . Underhållsstöd kan lämnas som fullt underhållsstöd, utfyllnadsbidrag eller underhållsstöd vid växelvist boende. Ett fullt underhållsstöd uppgår till och är avsett att tillsammans med barnbidraget täcka hälften av normalkostnaden för ett barn. När stödet lämnas i form av utfyllnadsbidrag görs en avräkning för det underhåll som den bidragsskyldiga föräldern enligt beräkningar har möjlighet att betala direkt till boföräldern eller, vid förlängt underhållsstöd, den studerande. Växelvisstödet lämnas med maximalt hälften av underhållsstödets belopp () till var och en av föräldrarna efter en inkomstprövning för respektive förälder. Underhållsstödets belopp om minskas då med halva det belopp som respektive förälder skulle ha varit skyldig att betala om ett betalningsbelopp hade fastställts (hälften av ett s.k. fiktivt betalningsbelopp). form av utfyllnadsbidrag är ingen av föräldrarna återbetalningsskyldig för stödet. Underhållsstödet minskar också om barnet har egna inkomster. Har barnet egna inkomster reduceras stödet med hälften av den del som överstiger . Bestämmelsen innebär att underhållsstödet trappas av successivt. Om ett barn har inkomster om eller mer , lämnas inte något underhållsstöd. Vid växelvist boende minskas stödet för var och en av föräldrarna med hälften av det belopp med vilket underhållsstödet annars skulle ha minskats på grund av barnets inkomster. När fullt underhållsstöd lämnas för ett barn ska den bidragsskyldiga föräldern betala ett belopp till som helt eller delvis motsvarar det stöd som lämnats till barnet. Betalningsskyldigheten fastställs av . Enligt huvudregeln bestäms betalningsskyldigheten för varje barn som har rätt till underhållsstöd till ett visst belopp (betalningsbelopp) enligt en schabloniserad metod. Betalningsskyldigheten är beroende av den bidragsskyldiga förälderns inkomst enligt beslut om slutlig skatt för ett visst i lagen angivet år till den del inkomsten överstiger . Betalningsbeloppet motsvarar en viss procentandel av denna inkomst och är beroende av det totala antalet barn som den bidragsskyldiga föräldern är underhållsskyldig för. Betalningsskyldigheten kan under vissa förhållanden i stället bestämmas genom en skälighetsbedömning. Boförälderns inkomster beaktas inte. En förälder som är betalningsskyldig för underhållsstöd enligt 19 kap. SFB anses ha fullgjort sin underhållsskyldighet enligt gentemot barnet intill det belopp som lämnas i underhållsstöd till barnet. Om det i en lagakraftvunnen dom eller i ett avtal som godkänts av socialnämnden har bestämts att den bidragsskyldiga föräldern ska ha barnet hos sig under ett i lagen angivet antal dygn per kalenderår, kan den föräldern få tillgodoräknas ett avdrag när betalningsskyldigheten till bestäms (s.k. nettoberäkning). Om den bidragsskyldiga föräldern har fått tillgodoräkna sig ett avdrag genom nettoberäkning, ska underhållsstödet minskas med ett belopp som motsvarar avdraget. Om den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin betalningsskyldighet, ska utan dröjsmål vidta åtgärder för att driva in fordringen. får emellertid på ansökan av den bidragsskyldiga föräldern under vissa förutsättningar bevilja anstånd med att fullgöra betalningsskyldigheten. Det belopp som beslutet om anstånd avser ska betalas före belopp som avser senare tid. En bidragsskyldig förälder som har en skuld till staten på grund av att han eller hon har haft anstånd ska, sedan anståndet har löpt ut, amortera på sin skuld enligt en i lagen fastställd metod. Om den bidragsskyldiga föräldern inte betalar ett fastställt betalningsbelopp i rätt tid, ska han eller hon betala ränta på skulden. får, på eget initiativ eller på ansökan av den bidragsskyldiga föräldern, under vissa förutsättningar efterge fordran i fråga om betalningsskyldighet och ränta. Om den bidragsskyldige inte fullgör sin betalningsskyldighet, inte heller efter en betalningsuppmaning, och det inte finns något aktuellt beslut om anstånd eller eftergift, överlämnar fordringen som huvudregel till för indrivning. 2016/17:216 Sådan indrivning ska begäras senast efter det att den äldsta fordringen skulle ha betalats, om inte särskilda skäl talar emot det. Om den bidragsskyldiga föräldern är bosatt utomlands eller bor i och får lön eller annan inkomst från utlandet som inte kan tas i anspråk genom utmätning av lön m.m. enligt utsökningsbalken, gäller vissa särskilda bestämmelser. Om underhållsbidrag är fastställt, träder in i barnets rätt till sådant bidrag till den del som motsvarar det utbetalda underhållsstödet. En sådan civilrättslig fordran kan lättare drivas in i utlandet än en offentligrättslig fordran. När överväger att träda in i barnets nämnda rätt behöver betalningsskyldighet för den bidragsskyldiga föräldern inte fastställas. För tid under vilken har trätt in i barnets rätt till underhållsbidrag får betalningsskyldighet inte beslutas. Om underhållsbidrag inte är fastställt, kan förelägga boföräldern eller, vid förlängt underhållsstöd, den studerande, att vidta eller medverka till åtgärder för att få ett sådant bidrag fastställt. Underhållsstöd lämnas inte om boföräldern eller, vid förlängt underhållsstöd, den studerande utan giltigt skäl låter bli att medverka till de åtgärder som begär i ett sådant föreläggande. För handläggning av ärenden generellt gäller de allmänna handläggningsbestämmelserna i och i förvaltningslagen (1986:223). För handläggningen av ärenden om underhållsstöd finns även vissa särskilda bestämmelser i 18 kap. 38–43 §§ SFB. 4.2FN:s konvention om barnets rättigheter ratificerade 1990 FN:s konvention om barnets rättigheter () och har därmed förbundit sig att leva upp till konventionens bestämmelser. Dessa bestämmelser omfattar såväl medborgerliga och politiska som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter för barn. Med barn avses i konventionen som huvudregel varje människa under . I konventionen finns fyra grundläggande principer som inte bara har egna självständiga betydelser utan som också ska genomsyra de övriga bestämmelserna i konventionen. Dessa principer kommer till uttryck i bestämmelserna om icke-diskriminering (artikel 2), barnets bästa (artikel 3), rätten till liv och utveckling (artikel 6) samt rätten att komma till tals och få sin mening respekterad (artikel 12). I konventionen stadgas vidare bl.a. följande. Konventionsstaterna åtar sig att tillförsäkra barnet sådant skydd och sådan omvårdnad som behövs för dess välfärd, med hänsyn tagen till de rättigheter och skyldigheter som tillkommer föräldrarna, vårdnadshavarna eller andra personer som har lagligt ansvar för barnet. Staterna ska för det ändamålet vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder (artikel 3.2). Varje barn har rätt att bli omvårdat av sina föräldrar (artikel 7.1). Konventionsstaterna ska respektera rätten för det barn som är skilt från den ena av eller båda föräldrarna att regelbundet upprätthålla ett person- ligt förhållande till och direkt kontakt med båda föräldrarna, utom då Prop. 2016/17:216 detta strider mot barnets bästa (artikel 9.3). Konventionsstaterna ska göra sitt bästa för att säkerställa erkännandet av principen att båda föräldrarna har gemensamt ansvar för barnets uppfostran och utveckling. Föräldrar eller, i förekommande fall, vårdnadshavare har huvudansvaret för barnets uppfostran och utveckling (artikel 18.1). För att garantera och främja rättigheterna i konventionen ska konventionsstaterna ge lämpligt bistånd till föräldrar och vårdnadshavare då de fullgör sitt ansvar för barnets uppfostran (artikel 18.2). Konventionsstaterna ska erkänna rätten för varje barn att åtnjuta social trygghet, innefattande socialförsäkring, och ska vidta nödvändiga åtgärder för att förverkliga denna rätt. Förmånerna ska, där så är lämpligt, beviljas med hänsyn till de resurser som barnet och de personer som ansvarar för barnets underhåll har och deras omständigheter i övrigt samt med hänsyn till varje annat förhållande som är av betydelse i samband med en ansökan om en sådan förmån för barnet eller för dess räkning (artikel 26). Konventionsstaterna erkänner varje barns rätt till den levnadsstandard som krävs för barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska och sociala utveckling. Föräldrarna eller andra som är ansvariga för barnet har, inom ramen för sin förmåga och sina ekonomiska resurser, huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Konventionsstaterna ska i enlighet med nationella förhållanden och inom ramen för sina resurser vidta lämpliga åtgärder för att bistå föräldrar och andra som är ansvariga för barnet att genomföra nu aktuell rätt och ska vid behov tillhandahålla materiellt bistånd och utarbeta stödprogram. Konventionsstaterna ska också vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa indrivning av underhåll för barnet från föräldrar eller andra som har ekonomiskt ansvar för barnet, både inom konventionsstaten och från utlandet (artikel 27). Enligt den av beslutade propositionen Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232) ska all lagstiftning som rör barn utformas i överensstämmelse med . 5Förslag om förstärkningar inom underhållsstödet 5.1Underhållsstödets storlek ska differentieras Regeringens förslag: Underhållsstödet ska höjas med för barn som har fyllt . Underhållsstöd ska därmed lämnas med till och med månaden då barnet fyller och med från och med månaden efter den då barnet har fyllt . Beräkningen av underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag och underhållsstöd vid växelvist boende ska utgå från samma belopp. 2016/17:216 Den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp ska omprövas när ett högre underhållsstöd ska lämnas till ett barn med anledning av att barnet har fyllt . En ändring av betalningsbeloppet vid en sådan omprövning ska gälla från och med månaden efter den då barnet har fyllt . Regeringens bedömning: Höjningen av underhållsstödet till ett barn som har fyllt bör inte omfattas av socialförsäkringsbalkens krav på ansökan om ökning av en förmån. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna (17 stycken) ställer sig positiva till förslaget och bedömningen eller har inga synpunkter i sak: ombudsmän (), , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, utbildningspolitisk utvärdering, vid , Föreningen , Rädda barnen, och i . Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF), Juridiska fakultetsstyrelsen vid , () och Makalösa föräldrar ställer sig i huvudsak positiva till förslaget men anser att den föreslagna åldersdifferentieringen med ett steg inte är tillräcklig, eftersom det nuvarande underhållsstödsbeloppet inte motsvarar normalkostnaderna för barns behov . I stället bör en åldersdifferentiering i flera steg övervägas så att underhållsstödsbeloppet bättre motsvarar barns faktiska kostnader i olika åldrar. Juridiska fakultetsstyrelsen vid anser även att motiveringen till att stödet inte bör minskas för barn i åldrarna 0–kunde ha varit mer utförlig. MFoF, FSR och Makalösa föräldrar framför även att det bör övervägas om underhållsstödet för de äldre barnen bör höjas från en tidigare ålder, eftersom kostnaderna för barnet normalt ökar . FSR anser att det bör övervägas om det av lagstiftningen ska framgå vad ett underhåll för barn ska räcka till och hur barnets behov ska räknas ut. tillstyrker förslaget och nämner i likhet med ovan nämnda remissinstanser att det finns behov av fler steg men anser att en större individanpassning av underhållsstödet vore önskvärt. Även MFoF betonar att en större individanpassning av underhållsstödet hade varit att föredra ur ett barnrättsperspektiv. Förvaltningsrätten i och har i huvudsak inga invändningar mot förslaget men anser att den föreslagna ändringen framstår som mindre väl förenlig med de tidigare genomförda lagändringarna om att underhåll i första hand ska regleras civilrättsligt direkt mellan föräldrarna. framför även att förslaget kan komma att begränsa möjligheten att processa om underhållsbidrag för barn som är eller äldre, vilket kan leda till att det blir färre domstolsavgöranden och därigenom brist på vägledande praxis. tillstyrker förslaget men anser, liksom FSR, att un- Prop. 2016/17:216 derhållsstödsbeloppet, trots den föreslagna höjningen, är för lågt till barn som är eller äldre. påpekar att förslaget om att höja underhållsstödet får till konsekvens att barn till en avliden förälder garanteras mindre pengar än barn till särlevande föräldrar. ISF och MFoF anser att regeringen bör överväga en årlig uppräkning av underhållsstödet, så att beloppet bättre överensstämmer med pris- och kostnadsutvecklingen i samhället. lämnar följande förtydligande upplysningar. För personer med löneutmätning och som erhåller underhållsstöd kommer en höjning av underhållsstödet inte innebära någon förbättring av den dagliga ekonomin. Det tillskott som höjningen av underhållsstödet innebär kommer endast att komma borgenärerna tillgodo. Förslaget påverkar även i viss mån löneutmätningen för personer som fullgör sina betalningar till eller direkt till boföräldern. medger tillägg för dessa kostnader till normalbeloppet vid bestämmandet av förbehållsbeloppet vid löneutmätning i sådana fall.