prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I takt med att en allt större andel barn går i förskolan har andelen barn i pedagogisk omsorg minskat. Andelen av alla barn i åldern 1– som var inskrivna i pedagogisk omsorg var . var denna andel . Andelen har stadigt minskat. Antalet barn som var inskrivna i pedagogisk omsorg var ca 12 500, att jämföra med ca 19 400 . Öppna förskolor och öppna fritidsverksamheter fanns det totalt 494 öppna för- skolor i landet. Antalet öppna förskolor har varierat mellan 470 och 494 enheter. Öppna förskolor erbjöds i 215 kommuner 2016. Det är fler kommuner än . fanns det 628 öppna fritids- verksamheter. Antalet öppna fritidsverksam- heter har varierat mellan 580 och 676 verksamheter. Antalet kommuner som erbjuder omsorg , nätter och fortsätter att öka var ca 5 600 barn i åldern 1–inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid, dvs. vardagar mellan –06 och . Detta innebär en ökning . Drygt 3 200 barn var inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid 2006. Det var 208 kommuner som erbjöd sådan omsorg , vilket nästan är en fördubbling jämfört med då 116 kommuner erbjöd denna form av omsorg. Denna utveckling är positiv ur jämställdhetssyn- punkt i och med att denna omsorg förbättrar i synnerhet kvinnors möjlighet till förvärvsarbete. De totala kostnaderna för pedagogisk omsorg var ca 2016. Detta innebär en minskning jämfört med föregående år. Kostnaden per barn beräknas ha uppgått till i genomsnitt , vilket är en minskning i jämförelse med föregående år. Förskoleklassen är en frivillig skolform inom skolväsendet. Utbildningen i förskoleklassen ska enligt skollagen stimulera elevernas utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt ut- bildning. Utbildningen är avgiftsfri och ska om- fatta minst , vilket motsvarar per skoldag. För förskoleklassen gäller läroplanen för , förskole- klassen och fritidshemmet 2011 (Lgr11, reviderad 2016). Läroplanen innehåller värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer samt ett avsnitt om förskoleklassen. /17 gick 122 818 elever i förskoleklass, vilket är det största antalet sedan skolformens införande . Nästan samtliga, , var elever som fyllde . Av alla elever i förskoleklass gick i en verksamhet med enskild huvudman, vilket är en minskning jämfört med föregående år. I förskoleklassen tjänstgjorde 11 800 personer /17, vilket motsvarar knappt 7 400 heltidstjänster. De största personalgrupperna var förskollärare () och lärare (22,). Utöver dessa fanns också fritidspedagoger och fritidsledare. Omräknat till årsarbetare var kvinnor och män. Den totala kostnaden för förskoleklass uppgick till ca 2016, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev var i genomsnitt ca , vilket är en ökning . Indikator: Deltagande i förskoleklass Diagram 3.1 Andelen 6-åringar inskrivna i förskoleklass Diagrammet visar att /17 var av landets sexåringar inskrivna i förskoleklass26, vilket är den största andelen då skolformen infördes. Av de inskrivna /17 var pojkar och flickor. De sexåringar som inte var mottagna i förskoleklassen återfanns bl.a. i förskolan eller i årskurs 1. Andelen av alla sexåringar som var mottagna i förskolan var 2016. /17 var 1 159 elever (1,) eller yngre i årskurs 1, vilket är en minskning jämfört med föregående läsår då andelen var . av alla sexåringar återfanns varken i förskoleklass, förskolan eller i årskurs 1 i . Utbildningen i ska enligt skollagen syfta till att ge eleverna kunskaper och värden och utveckla deras förmåga att tillägna sig dessa. Vidare ska utbildningen förbereda eleverna för aktiva livsval och ligga till grund för fortsatt 26 I befolkningsregister saknas barn som ännu inte är folkbokförda. Dessa barn finns dock med i statistiken för inskrivna elever i förskoleklassen med s.k. okänd bakgrund. Barn med okänd bakgrund saknar personnummer i registret, som t.ex. asylsökande barn. Detta innebär att statistiken inte redovisar att av alla folkbokförda sexåringar 2016, ca 2 000 barn, inte deltog i någon skolform. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lika tillgång till utbildning och likvärdig utbildning är fundament i skollagen, liksom att elever i behov av stöd och särskilt stöd har rätt till sådant stöd. För gäller läroplanen för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr11, reviderad 2016). Elevantalet i minskade konti- nuerligt mellan läsåren 2001/02 och 2010/11. Därefter har elevantalet ökat och uppgick /17 till ca 1 024 000 elever, vilket var en ökning med nära 38 300 elever jämfört med föregående läsår. Diagram 3.2 Elevutveckling i /17 uppgick antalet nyinvandrade elever i till 56 500, vilket motsvarar en andel om . Motsvarande antal och andel elever med okänd bakgrund uppgick till 23 . Såväl nyinvandrade elever som elever med okänd bakgrund är ojämnt fördelade över landet mellan olika huvudmän och skolenheter. av de nyinvandrade eleverna och eleverna med okänd bakgrund gick i kommunala skolenheter /17. var av eleverna i kommunala skolenheter nyinvandrade eller hade okänd bakgrund. Motsvarande andel för elever i skolenheter med enskild huvudman var . Andelen nyinvandrade elever och elever med okänd bakgrund var högst i glesbygds- och varuproducerande kommuner. Av alla elever i /17 var andelen flickor och andelen pojkar . Av eleverna i kommunala skolor var flickor och pojkar. Motsvarande andel för fristående skolor 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 var flickor och pojkar. Det är således något fler flickor än pojkar som väljer en fristående grundskola. Detta förhållande gällde även tidigare läsår. Andelen elever som går i fristående grundskolor var . /17 fanns det 4 007 kommunala skolenheter och 820 skolenheter med enskild huvudman inom . I arbetade omräknat till heltids- tjänster 85 300 lärare /17, vilket är en ökning jämfört med föregående läsår, då motsvarande siffra uppgick till drygt 80 500. Tre av fyra lärare i är kvinnor. Lärartätheten, dvs. antalet elever per lärare (heltidstjänster), var 12,0 i (11,8 i grundskolor med huvudman och 13,3 i grundskolor med enskild huvudman). Jämfört med föregående läsår innebär det en marginell förbättring, men har elevernas tillgång till lärare med pedagogisk högskoleexamen försämrats. Den totala kostnaden för uppgick till ca , vilket är en ökning jämfört med . Kostnaden per elev var i genomsnitt 2016, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Därtill uppgick kostnaden för skolskjuts till . Indikator: Resultat på nationella prov Nationella prov genomförs i vissa ämnen i årskurs 3, 6 och 9. Även i specialskolans årskurs 4, 7 och 10 samt i sameskolans årskurs 3 och 6 genomförs nationella prov. Syftet med proven är att de ska användas för att ge information för att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskraven och, för de årskurser där det finns betyg, även ge stöd för betygs- sättningen. Proven bidrar därmed till att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning målen för utbildningen nås. Dock ger provresultaten inte en heltäckande bild av elevernas kunskaper i ett ämne eftersom alla delar av kursplanen inte prövas. I årskurs 3 genomfördes nationella prov första gången och i årskurs 6 genomfördes proven Som indikator på måluppfyllelse kommer andelen elever, uppdelat på flickor och pojkar, som har nått kravnivån eller fått minst provbetyget E på de nationella proven i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik att användas. Övriga resultat på nationella prov redovisas i tabell 3.1. För att kunna göra överskådliga jämförelser när det gäller årskurserna 6 respektive 9 kommer andelen som har fått minst provbetyget E (tidigare betyget Godkänt) att redovisas. Genomgående för provresultaten för redovisade ämnen är att de är högre, sett till uppnådd krav- eller godkändnivå, i årskurs 9 än i årskurs 6 och 3, att resultaten för svenska som andraspråk ligger lägre än för övriga redovisade ämnen samt att flickor har bättre resultat än pojkar. Nationella prov i årskurs 3 genomfördes i form av en obligatorisk utprövning. Proven infördes /10. Andelen av de elever som gjorde samtliga delprov och som nådde kravnivån på samtliga delprov läsåren 2009/10–2015/16 framgår av diagram 3.4. Diagram 3.4 Andelen elever som nådde kravnivån i nationella prov i årskurs 3 Diagrammet visar att andelen elever som har genomfört samtliga delprov och har nått kravnivån på samtliga delprov i matematik uppgick till /16, vilket är mindre än /10 då andelen var . I svenska var andelen något större /16, jämfört 2009/10. I svenska som andraspråk var andelen mindre /16, jämfört 2009/10. proven som genomfördes visar att av de elever som gjorde alla delprov uppnådde flickorna kravnivåerna i matematik i något högre utsträckning än pojkarna och i betydligt högre utsträckning i svenska och svenska som andraspråk. Nationella prov i årskurs 6 genomfördes första gången . Här redovisas andelen elever som genomfört samtliga delprov och fått minst det sammanvägda provbetyget E, vilket motsvarar ett godkänt resultat, som indikator på måluppfyllelse i årskurs 6. genomfördes nationella prov i årskurs 6 i ämnena matematik, engelska och svenska eller svenska som andraspråk. För samtliga ämnen var det en större andel flickor än pojkar som fick minst betyget E. I matematik fick av eleverna som genomfört samtliga delprov minst provbetyget E. Motsvarande andel var i engelska, i svenska och i svenska som andraspråk. Högst genomsnittligt provbetyg fick eleverna i engelska. Där hade ett A eller ett B i provbetyg. Jämfört visar provresultaten i svenska som andraspråk på en tydlig nedgång (diagram 3.5). Andelen elever som fick minst betyget E på det delprov som prövar läsförståelse i svenska var något lägre än det sammanvägda prov- betyget. I delprovet som prövar läsförståelse i svenska var det (95,av flickorna och av pojkarna) som fick minst betyget E och i svenska som andraspråk var det (66,av flickorna och av pojkarna). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 3.5 Andelen elever som fått minst provbetyget E i nationella prov i årskurs 6 Anm.: De nationella proven i årskurs 6 som genomfördes /12 var utformade på ett annat sätt än de senare proven och var då inte konstruerade för att ge ett sammanvägt provbetyg för de olika ämnena. Andelen elever som /16 fick minst provbetyget E var störst i svenska och engelska där andelen var . I matematik och svenska som andraspråk var andelen elever som fick minst provbetyget E . Högst genom- snittligt provbetyg fick eleverna i engelska. Där hade ett A eller ett B i provbetyg, vilket är en ökning med från föregående år. Andelen elever som fick minst betyget E på det delprov som prövar läsförståelse var dock mindre än det sammanvägda provbetyget. I delprovet som prövar läsförståelse i svenska var det (95,av flickorna och av pojkarna) och i svenska som andraspråk var det (66,av flickorna och av pojkarna). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 3.6 Andelen elever som fått minst provbetyget godkänt respektive E i nationella prov i årskurs 9 Andelen elever som fått minst provbetyget E i de nationella proven i årskurs 9 ligger högre för proven i svenska och engelska (). I engelska har andelen elever som fick minst provbetyget E ökat jämfört med andelen elever som fick mot- svarande betyg (minst Godkänt) /07. I matematik har andelen elever som fått minst provbetyget E (motsvarande tidigare Godkänt) varierat över åren med . Resultatet /16 är dock det högsta , andel elever som fått minst provbetyget E. Även i svenska som andraspråk varierar resultaten över åren med drygt tio procent- enheter, fast med en fallande kurva. /16 uppgick andelen elever som fått minst provbetyget E till medan mot- svarande siffra /07 var 80,8. Tabell 3.1 visar andelen elever som fått minst betyget E i de nationella proven i årskurs 9 fördelat på kön. Andelen är störst i samhällskunskap och engelska, . Minst var andelen i svenska som andraspråk (72,). Flickor har bättre resultat i samtliga ämnen där det finns nationella prov. /16 hade flickorna bättre resultat även i matematik där pojkarna har haft marginellt bättre resultat än flickorna. Störst är skillnaden mellan pojkars och flickors resultat i svenska som andraspråk och religionskunskap. Tabell 3.1 Andelen elever 2015/16 som fått minst betyget E i provbetyg i årskurs 9, procent Indikator: Betyg och meritvärden I målet för området förskola och grundskola ingår att alla flickor och pojkar ska ges förut- sättningar att nå de nationella målen för utbildningen. Den indikator som ligger närmast till hands för att följa denna del av målet när det gäller är andelen elever som fått minst betyget E i samtliga ämnen i slutbetyget i årskurs 9. Måluppfyllelsen har följts för elever som lämnar årskurs 9. Från och med /13 har betyg från årskurs 6 införts vilket nu gör det möjligt att följa och avläsa trender över måluppfyllelsen för elever som lämnar denna årskurs. Andelen elever som fått minst E i betyg i årskurs 6 ligger högre i svenska, matematik och engelska (91–) än i svenska som andraspråk (). Betygen ligger på en relativt jämn nivå för de betyg har lämnats i årskurs 6. Diagram 3.7 Andelen elever som fått minst betyget E i svenska, svenska som andraspråk, matematik och engelska i årskurs 6 Svenska som andra språk Tabell 3.2 visar andelen elever som fått minst betyget E i betyg i årskurs 6 fördelat på kön. Bland de ämnen som redovisas i tabellen är andelen störst i svenska och samhällskunskap, . Minst var andelen i svenska som andraspråk (59,). Även betygen i matematik och engelska utmärker sig genom en lägre andel, . Flickor har bättre resultat än pojkar i samtliga ämnen. Störst är skillnaderna i svenska som andraspråk (11,) och svenska (5,). Minst är skillnaden mellan flickor och pojkar i engelska (1,). Tabell 3.2 Andelen elever 2015/16 som fått minst betyget E i årskurs 6, procent 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet elever som avslutade årskurs 9 uppgick till ca 105 500 elever, vilket kan jämföras med 97 700 elever . Ökningen grundar sig på att antalet elever med okänd bakgrund respektive nyinvandrade elever samt elever födda i har ökat (begreppen definieras i avsnittet Förskola). Antalet elever med okänd bakgrund i årskurs 9 ökade mest, från drygt 1 000 elever till 5 400 elever . Motsvarande ökning för nyinvandrade elever var från närmare 4 200 elever till 5 000 elever. Antalet elever födda i ökade med närmare 2 400 jämfört med . Förändringen i elevsammansättningen i årskurs 9, tillsammans med svårigheter att betygsätta elever som kommit till innan slutbetygen sattes, gör att resultaten inte är direkt jämförbara . Andelen elever som fick minst betyget E i alla ämnen i årskurs 9 uppgick till , vilket är en minskning jämfört med föregående år då motsvarande siffra uppgick till . Förändringarna mellan åren har varit relativt små och siffran har legat på mellan . Det finns skillnader i måluppfyllelse mellan de olika ämnena. Ämnen där störst andel elever uppnår kunskapskraven är svenska, slöjd, bild samt moderna språk, såväl inom ramen för elevens val som inom språkval. Skillnaden mellan flickor och pojkar har varit i stort sett oförändrad . Störst är skillnaden i svenska som andraspråk, bild, kemi, religionskunskap, svenska och moderna språk, där kunskapskraven nåddes av mellan fler av flickorna än av pojkarna. En elevs meritvärde beräknas som summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen samt fr.o.m. /14 även betygsvärdet i moderna språk inom ramen för språkval (betygsskalan som infördes /12 och som första gången användes för slutbetyg från 2012/13 ger poäng enligt följande: A 20 poäng, B 17,5 poäng, C 15 poäng, D 12,5 poäng och E 10 poäng). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 3.8 Genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 Anm.: Indikatorns jämförbarhet är begränsad, bl.a. genom ny läroplan och betygsskala som har fler betygssteg vilket innebär att eleverna har möjlighet att få fler poäng (högre meritvärde) . Första gången reformerna gällde för elever som avslutade årskurs 9 var . /14 kan även de elever som får godkänt slutbetyg i årskurs 9 i ett modernt språk få ytter- ligare 10–20 poäng, vilket innebär att dessa elever maximalt kan få ett meritvärde på 340. I diagrammet visas dock det genomsnittliga meritvärdet beräknat på 16 ämnen. Det genomsnittliga meritvärdet för både flickor och pojkar har ökat kontinuerligt (med undantag då det sjönk något) då trenden stannat av. var det genomsnittliga meritvärdet beräknat på 16 ämnen 216,3 meritpoäng, vilket är en minskning med 0,7 poäng jämfört med . Exkluderas resultaten för elever med okänd bakgrund visas i stället en ökning jämfört med motsvarande elevgrupp 2015. Sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes /98 har det genomsnittliga meritvärdet successivt ökat. Den totala ökningen uppgår till ca 15 meritpoäng. Från och med /14 kan de elever som fått slutbetyget A–E i ett modernt språk få ytterligare 10–20 meritpoäng, vilket innebär att dessa elever kan få ett meritvärde på maximalt 340 poäng. Det genomsnittliga meritvärdet beräknat på 17 ämnen var 224,1 meritpoäng . Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan flickor och pojkar har varit i stort sett oförändrad , ca 22–24 meritpoängs skillnad, men 2016 var skillnaden 30 meritpoäng (16 ämnen). Skillnaden igenom- snittligt meritvärde mellan flickor och pojkar 2016 beräknat på 17 ämnen var 32 meritpoäng. Indikator: Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program ska förbereda eleverna för vidare studier antingen på ett högskoleförberedande program eller på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Andelen elever som är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan är en viktig indikator på resultat och måluppfyllelse i . krävdes lägst betyget Godkänt i ämnena svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska för att vara behörig till samtliga nationella program i gymnasieskolan. Från och med har behörighetskraven skärpts. De nya behörighetsbestämmelserna innebär att det för yrkesprogrammen krävs lägst betyget E i ovanstående ämnen och i ytterligare fem ämnen (inte reglerat vilka), medan det för högskoleförberedande program krävs lägst betyget E i ovanstående ämnen och i ytterligare nio ämnen. För ekonomi- och samhälls- vetenskapsprogrammen samt det humanistiska programmet ska fyra av de ytterligare ämnena vara geografi, historia, samhällskunskap och religionskunskap. För naturvetenskaps- och teknikprogrammen ska tre av de ytterligare ämnena vara biologi, fysik och kemi. För det estetiska programmet är de nio ämnena inte reglerade. De indikatorer som används är dels andelen elever som är behöriga till yrkes- program, dels andelen elever som är behöriga till respektive högskoleförberedande gymnasie- program. Detta innebär ett tidsseriebrott vid jämförelser . Men eftersom måluppfyllelsen i ämnet matematik – för vilket lägst betyget E krävs – både nu och tidigare haft störst betydelse för om eleven blir behörig till gymnasieskolans nationella program kan ändå en trendjämförelse göras mellan det tidigare gymnasiebehörighetsmåttet och måttet som anger andelen elever som är behöriga till yrkesprogrammen. Diagram 3.9 Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program Anm.: Resultatet 2010/11–2015/16 avser den nya definitionen av behörighet. Andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program har minskat , både bland flickor och bland pojkar. var av eleverna som gick ut behöriga till yrkes- programmen, vilket kan jämföras . Av eleverna i årskurs 9 /16 var behöriga till gymnasieskolans naturvetenskaps- och teknikprogram, vilket var något färre än /15 då var behöriga. Skillnaden mellan flickors och pojkars behörighet till gymnasieskolans naturvetenskaps- och teknikprogram har varit , men uppgick under /. Resultat- skillnaden mellan flickors och pojkars behörighet () gällde i stort sett även för de andra av gymnasieskolans nationella program /16. Även om andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program totalt sett har sjunkit jämfört med visar en uppdelning utifrån elevernas bakgrund att den lägre andelen behöriga gäller elever med okänd bakgrund, från våren . Andelen nyinvandrade elever som var behöriga har ökat från våren . Även bland elever födda i har andelen behöriga till något av gymnasieskolans nationella program ökat mellan och 2016, från . Elevens bakgrund har stor betydelse för studieresultaten. Elever med utländsk bakgrund har olika förutsättningar att uppnå behörighet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 till gymnasieskolan, bl.a. beroende de gått i svensk grundskola. Andelen behöriga om man ser till hela gruppen elever som invandrat efter ordinarie skolstart, dvs. ålder, har sjunkit . visar dock resultaten att det bland eleverna som invandrat under årskurs 1–5 skett en ökning av andelen behöriga. Och har andelen behöriga även ökat bland de elever som invandrat under grund- skolans årskurs 6–9. är andelen elever som uppnår behörighet till gymnasieskolan betydligt mindre bland de elever som invandrat än bland övriga elever. Av elever som invandrat till hade uppnått behörighet till yrkesprogrammen . Motsvarande andel för elever som invandrat till var . Skillnaderna i behörighet till gymnasieskolans nationella program är även stora mellan de 38 områden som har identifierats som särskilt socialt utsatta och riket totalt. /15 var av eleverna som gick ut årskurs 9 behöriga till gymnasieskolans nationella program i de utsatta områdena, jämfört med i hela riket. Skillnaderna mellan de 38 utsatta områdena är också stora. Statistik för /16 avseende dessa områden publiceras . Indikator: Resultat i internationella studier avseende grundskola (Programme for International Student ) är en internationell studie organiserad av som jämför 15-åringars kunskaper och färdigheter i matematik, natur- vetenskap och läsförståelse. Studien startade och har genomförts . Resultaten från den senaste mätningen () presenterades . I deltog samtliga och dessutom länder som inte är medlemmar i . Totalt deltog ca 540 000 15-åringar från 72 länder eller regioner. I deltog knappt 5 500 elever från 202 skolor. Förutom att jämföra kunskaper och färdigheter syftar också till att öka för- ståelsen för orsakerna till och konsekvenserna av observerade skillnader i förmåga, bl.a. med hjälp 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av en stor mängd bakgrundsinformation som samlas in i elev- och skolenkäter. Genom att undersöka dessa samband i internationella jämförande studier kan länderna identifiera svaga och starka sidor hos det egna systemet. 2015 genomfördes som ett datorbaserat prov. PISA-undersökningen visade på ett positivt trendbrott där svenska elever fick ett förbättrat resultat i matematik och läsförståelse jämfört med 2012. I naturvetenskap visade resultaten inte på en signifikant förbättring. presterade över genomsnitt i läsförståelse och jämfört med övriga OECD- länder presterade på en genomsnittlig nivå i både naturvetenskap och matematik. Detta ska jämföras med 2012 då resultat låg under genomsnitt i samtliga kunskapsområden. resultat i samtliga tre kunskaps- områden låg i stort sett på samma nivå i 2015 som i 2009. resultat inom läsförståelse och matematik var i 2015 på samma nivå som 2009. I läsförståelse och matematik var den genomsnittliga resultatnivån fortfarande lägre än den var i 2000 respektive 2003, då dessa kunskaps- områden var huvudområde i . I naturvetenskap finns ingen statistiskt signifikant skillnad mellan resultaten i 2015 och 2006, då naturvetenskap var huvudområde . I definieras likvärdighet som möjlig- heten för alla elever, oavsett skilda förutsätt- ningar, att få tillgång till och tillgodogöra sig en högkvalitativ utbildning. Jämfört med 2006 har likvärdigheten försämrats vad gäller fem av sju indikatorer i 2015. Inte någon indikator visade på en förbättring. För i genomsnitt presterade pojkar bättre resultat i både naturvetenskap och matematik, medan flickor presterade bättre i läsförståelse. I presterade pojkar och flickor på samma nivå i både naturvetenskap och matematik, medan i läsförståelse presterade flickor på en högre genomsnittlig nivå än pojkar.