prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Vid fördelningen av anvisningar mellan kommuner ska enligt lagen om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning, hänsyn tas till kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, befolknings- storlek, det sammantagna mottagandet av nyanlända och ensamkommande barn samt omfattningen av asylsökande som vistas i kom- munen. Kommuntal ska beslutas i förväg för ett kalenderår i taget, vilket ger förutsättningar för kommunerna att planera för sitt mottagande. Den nya lagen har bidragit till att antalet personer som kommunerna har anvisats att ta emot har ökat kraftigt jämfört . Totalt omfattades 21 532 personer av anvis- ningar till en kommun . Det kan jämföras med att ungefär 6 800 personer anvisa- des och accepterade en plats för bosättning 2015 enligt då gällande regelverk. Av de anvisningar som beslutades omfattades 19 222 personer av anvisningar beslutade av Arbetsför- medlingen och 2 310 av anvisningar beslutade av . Att det totala antalet personer som omfattades av anvisningar inte nådde upp till det beslutade antalet nyanlända som skulle omfattas av anvisningar, 21 702, kan bland annat förklaras av att ansvaret för bosättningen var delat mellan Arbetsförmedlingen och . En annan förklaring är att det fanns svårigheter i överföringen av uppgifter mellan myndigheterna. har hela uppdraget övergått till . Det är inte obligatoriskt för en person att bosätta sig i den kommun som har anvisats att ta emot honom eller henne. En person som omfattas av anvisning till en kommun kan alltså välja att avbryta anvisningen och ordna sin bosättning på egen hand. Totalt har 1 558 av dem som omfattades av anvisningar avbrutit anvisningen. I ett beslut om anvisning ska det anges när personen som omfattas av anvisningen senast ska tas emot i kommunen. Tidpunkten för kommunens mottagande får inte sättas senare än från beslutet. meddelade flera kommuner att de hade svårt att klara av mottagandet. För att öka planeringsförut- sättningarna för kommunerna beslutade rege- ringen om en tillfällig förläng- ning av tidsfristen för anvisningsbeslut fattade 2016 så att kommunerna kunde få upp från anvisningsbeslutet för att ta emot en nyanländ (förordningen [2016:39] om motta- gande av vissa nyanlända invandrare för bosätt- ning, SFS 2016:1279). För beslut fattade 2017 gäller en tidsfrist om som längst . Den genomsnittliga ledtiden för anvisningar som gjordes enligt kommuntal var från uppehållstillstånd till beslut om anvis- ning och från beslut om anvisning till mottagande. Sammantaget har 19 858 personer tagits emot i en kommun efter anvisning tal, vilket motsvarar av det totala antalet personer som omfattades av anvisningar . Övriga väntar fortfarande på att bli mot- tagna i kommunen eller har avbrutit anvisningen. Mottagandet av nyanlända som omfattades av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 anvisningar tal har skett både , vilket innebär att statistiken över kommunmottagna 2016 som redovisas i av- snittet ”Sammantaget mottagande i kommu- nerna” inte omfattar alla nyanlända som kom- munerna anvisades . Sammantaget mottagande i kommunerna Nyanlända som kommunerna anvisas enligt lagen om mottagande av vissa nyanlända invand- rare för bosättning utgör endast en del av kom- munernas samlade mottagande av nyanlända. skedde av det totala mottagan- det i en kommun efter anvisning. En majoritet av kommunernas mottagande utgörs således av personer som bosätter sig på egen hand i kommunen, inklusive anhöriga till flyktingar och skyddsbehövande. var det totalt ca 68 800 nyanlända som blev mottagna i landets kommuner, varav ca 7 000 var ensamkommande barn. Det totala mottagandet har ökat med ca 17 600 personer jämfört med och ca 22 900 personer jämfört med . Antalet nyanlända från an- läggningsboende som togs emot i en kommun ökade kraftigt från ca 6 800 personer 2015 till ca 18 800 personer 2016. motsvarade det av det totala mottagandet, vilket kan jämföras 2015. Även antalet personer från eget boende som togs emot i en kommun ökade 2016 jämfört med , men andelen minskade till av det totala mottagandet. var andelen från eget boende och 2014 var andelen . Kommunernas mottagande omfattar även anhöriga till flyktingar och skyddsbehö- vande. Andelen anhöriga var 2016, vilket kan jämföras 2014. Fördelningen mellan kvinnor och män fort- sätter att vara ojämn. Andelen kvinnor, inklusive ensamkommande flickor, har dessutom minskat något från 2016. En bidragande faktor är att många ensamkom- mande pojkar togs emot i kommunerna . Majoriteten av de mottagna ensamkom- mande barnen var pojkar. Mottagan- det av ensamkommande barn med uppehållstill- stånd har jämfört med ökat med ungefär 3 200 barn. Andelen flickor har minskat från 2016. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.3 visar utvecklingen av kommunernas mottagande av flyktingar och andra skydds- behövande samt deras anhöriga . Tabell 3.3 Antalet nyanlända mottagna i en kommun Antal mottagna med uppehållstillstånd grupperade efter ankomstsätt till kommunen, varav ensamkommande barn, 2007-2016 Anhörig till flykting som ansökt inom sex år1 1 har bestämmelserna ändrats så att en ansökan ska ha skett från det att anknytningspersonen första gången blev mottagen i en kommun. gällde att ansökan skulle ha skett . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Det totala mottagandets fördelning i landet Det totala antalet mottagna nyanlända ökade kraftigt i flera län medan det minskade något i vissa län jämfört med . Det högsta antalet mottagna nyanlända per 1 000 invånare hade , , och . Lägst antal hade , , och . Tabell 3.4 visar mottagandet av nyanlända fördelat på län. till fördelningen på kommunnivå och antalet mottagna nyanlända per 1 000 invånare, visar statistiken att mottagandet i kommunerna 2016 varierade mellan 1,3 och 34,4 nyanlända per 1 000 invånare. varierade mottagandet mellan 0 och 38,4 nyanlända per 1 000 invånare. Mottagandet var således något jämnare fördelat mellan kommunerna jämfört med föregående år, vilket är i enlighet med intentionerna med lagen om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. Det fanns dock fortfarande stora variationer. En bidragande orsak var att majori- teten av de nyanlända fortsatt bosatte sig på egen hand. Tabell 3.4 Mottagandet av nyanlända fördelat på län Mottagande i länen 2016, varav ensamkommande barn Mottagna flyktingar och skyddsbehövande riket (%) riket (%) Källa: och . 1 Antal invånare per . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Länsstyrelsernas arbete för beredskap och kapacitet hos kommunerna I den ordning som gällde för mottagande av nyanlända innan lagen om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning trädde i kraft ansvarade för att sluta överenskommelser med kommuner om anvis- ningsbara platser. I och med den nya lagen har länsstyrelsernas roll förändrats, vilket påverkade arbetet . Länsstyrelserna stöttade kommunerna genom information och vägledning inför anpassning av deras verk- samheter till de nya förutsättningarna och regel- verken. Efter ett tydligt fokus på akuta behov i mottagandet av asylsökande och nyan- lända bedömer länsstyrelserna att kommunerna ställt om till att alltmer fokusera på mottagande, integration och etablering. Läns- styrelserna bedömer att det överlag i landet finns ett väl fungerande mottagningsarbete och ett gott samarbetsklimat. Merparten av länen upp- gav i rapporteringen utifrån regleringsbrevet att det fanns goda förutsättningar att upp- rätthålla och öka beredskapen och kapaciteten i kommunerna. Länsstyrelserna disponerade nästan enligt 37 § i förord- ningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Dessa medel ska användas för insatser som bidrar till att skapa beredskap och mottagningskapacitet i kommu- ner och för att utveckla samverkan mellan kommuner och mellan kommuner och andra organ. får ersättning även lämnas för insatser för personer som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. och är ensamkommande barn (förord- ningen om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, 2016:751). var insatser som syftade till att utveckla samverkan mellan kommuner och mel- lan kommuner och andra aktörer särskilt priori- terade. Sammantaget beviljade länsstyrelserna medel för 189 projekt. Insatserna i de beviljade projekten var i störst utsträckning kopplade till ensamkommande barn, bosättning/bostäder och samverkan. Mottagandet av ensamkommande barn och unga Länsstyrelserna har i uppdrag att verka för att det finns beredskap och kapacitet i kommunerna att ta emot ensamkommande barn. har flera förändringar genomförts som påverkar mottagandet av ensamkommande barn vilket även har påverkat länsstyrelsernas arbete med att stödja kommunerna i mottagandet. Migrations- verket tillämpar en ny anvisningsmodell för asylsökande ensamkommande barn och överens- kommelserna om platser för mottagandet av ensamkommande barn och unga har sagts upp (se vidare utg.omr. 8 avsnitt 2.4). Handläggningstiderna för asylsökande ensam- kommande barn har varit betydligt längre än tidigare som en följd av det stora anta- let asylsökande (se vidare utg.omr. 8 avsnitt 2.4). Långa handläggningstider innebär utmaningar för kommunerna när det gäller t.ex. organisation av mottagandet och integrations- insatser. bedömer att hand- läggningstiderna ska kunna kortas avsevärt . Kommunerna ansvarar för att erbjuda samhälls- orientering enligt lagen (2013:156) om samhälls- orientering för vissa nyanlända invandrare. Sam- hällsorienteringen ska ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande. Den ska i möjligaste mån bedrivas på modersmålet eller ett annat språk som deltagaren behärskar väl. Vid behov ska tolk anlitas. Enligt länsstyrelsernas rapportering om sam- hällsorientering anger de flesta kom- muner () att de främst ger samhälls- orientering på deltagarnas modersmål. För att underlätta deltagande i samhällsorientering parallellt med andra etableringsinsatser och för att kunna kombinera insatsen med arbete behö- ver samhällsorientering erbjudas på flexibla tider. Enligt rapporteringen erbjöd av kommunerna samhällsorientering på kvällstid, erbjöd intensivkurs och erbjöd sommarkurs. Det innebär att något fler kommuner erbjöd ett varierat utbud av samhälls- orientering i dessa former i jämfö- relse med 2015. I av kommunerna kompletterades de 60 obligatoriska timmarna med ytterligare samhällsorientering. De kompletterande timmarna kunde exempelvis innehålla fördjup- ningar inom hälsa. Samverkan mellan kommuner och användan- det av distanslösningar är en förutsättning för att fler ska kunna få samhällsorientering på sitt av kommunerna uppger att de samverkar med andra kommuner kring organiseringen av samhällsorientering. Det är en minskning jämfört med som fler kommuner erbjöd samhällsorientering i egen regi. Det finns flera exempel på olika typer av distanslösningar liksom exempel på samverkan mellan kommuner som sträcker sig över stora geografiska områden. Enligt deltog 20 694 personer i samhällsorientering inom ramen för etableringsuppdraget . Uppgifterna om hur många som deltog i samhällsorientering utanför etableringsuppdraget är osäkra, men indikerar att deltagandet var lågt. uppskattas antalet deltagare utanför etablerings- uppdraget ha uppgått till drygt 1 190 personer, något fler kvinnor än män. Det innebar en viss ökning jämfört med . 250 kommuner upp- ger att de erbjöd samhällsorientering till denna målgrupp (anhöriga till nyanlända). har tillkännagett att regeringen bör komma med förslag till utvidgad målgrupp för samhällsorienteringen, för såväl yngre som äldre nyanlända som har behov av samhällsin- formation (bet. 2013/14:AU9, punkt 4, rskr. 2013/14:368). antog regeringens proposition (2016/17:175) Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etable- ring i arbets- och samhällslivet. Det nya regel- verket innebär bl.a. att lagen om samhällsoriente- ring för vissa nyanlända invandrare ändras så att målgruppen utvidgas till att gälla alla nyanlända invandrare som har fyllt 18 men inte , har beviljats uppehållstillstånd och är folkbokförda i en kommun. Jämfört med gällande regelverk innebär utvidgningen av målgruppen att även nyanlända i åldern , som av någon anled- ning inte går i gymnasieskola, kommer att omfattas. Kommunernas skyldighet att erbjuda samhällsorientering kommer även att gälla för nyanlända som har påbörjat samhällsoriente- ringen och fyller innan den slutförts, samt i de fall en nyanländ har anmält sig för att delta i denna och fyller efter anmälan, men innan samhällsorienteringen påbörjats. Regeringen anser att målgruppen för samhällsorientering främst bör utgöras av personer i arbetsför ålder som ska etableras långsiktigt i arbets- och sam- hällslivet. Målgruppen för samhällsorientering bör därför inte utvidgas utöver vad som beslu- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen anser därmed att tillkännagivande är slutbehandlat. Utbetalda ersättningar till kommuner för flyktingmottagande Utgifterna för ersättningar till kommuner och landsting för flyktingmottagandet blev lägre 2016 än anvisat anslag i budgetpropositionen . Utgifterna beror framför allt på hur många nyanlända som tas emot i en kommun och när som de tas emot. Att utgifterna blev lägre än förväntat 2016 förklaras av att antalet kommunmottagna blev färre än förväntat och att många togs emot i en kommun . Jämfört ökade utgifterna betydligt , med () till i förhållande till 2015. Utgifterna påverkades av att mottagandet var högt också . I synnerhet ökade motta- gandet av och utgifterna för ensamkommande barn. Mottagandet kan påverka utgifterna på anslaget framöver. Schablonersättningen utbetalas t.ex. och ersättningar för ensamkommande barn och unga kan utbetalas . En bidragande orsak till att utgifterna ökade var också att schablonersättningen till kommunerna höjdes för mottagandet av nyanlända. Av tabell 3.5 framgår vilka ersättningar som har betalats ut samt utvecklingen av utbetalda ersättningar –2016. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.5 Utbetalda ersättningar för flyktingmottagande Stöd och service, mottagna 2007–20095 1Kommunerna fick en extra ersättning för mottagna fram till etableringsreformens ikraftträdande. utbetalas inte denna ersättning längre. 2Schablonersättning för mottagna före utbetalas inte längre . Utbetald ersättning ingår i detta belopp. 3Utbetalades första gången . Ersättningen upphörde , men vissa kostnader belastar anslaget även . 4Utbetaldes första gången . 5Kommunerna fick en extra ersättning för mottagna 2007–2009 för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden. utbetalas inte denna ersättning längre. 6Utbetaldes första gången . upphör denna ersättning. Källa: ESV Hermessystemet. En schablonersättning betalas ut till kommuner med ett fastställt belopp per mottagen person och avser kostnader för bl.a. mottagande i sam- band med bosättning, skola, förskola, sfi, sam- hällsorientering, tolkar och kommunala insatser som underlättar etablering. utbetalades i schablonersättning, vilket var mer än 2015. De ökade utgifterna beror dels på att fler blev kommunmottagna, dels på att beloppet för schablonersättning höjdes 2016 (förordningen om statlig ersätt- ning för insatser för vissa utlänningar, 2015:883). I relation till anslaget som helhet utgjorde utgifterna för schablonersättning , vilket innebar en ökning med 3 pro- centenheter jämfört med . Ersättningar för ensamkommande barn och unga Ersättningen för mottagandet av ensamkom- mande barn baserades fram till på överenskommelser om mottagande. I de fall det saknades överenskommelser eller om antalet överenskomna platser inte motsvarade motta- gandet, fick kommuner istället ersättning för faktiska placeringskostnader. Som ett led i att förbereda för det nya ersätt- ningssystem som infördes , fick i uppdrag att säga upp överens- kommelserna om platser för mottagandet av ensamkommande barn och unga (se vidare utg.omr. 8, avsnitt 2.4). Majoriteten av överens- kommelserna för mottagandet av ensamkom- mande barn och unga med uppehållstillstånd löpte ut vid slutet av 2016. Uppsägningen av överenskommelser påverkar i första hand utgifterna inom utgiftsområde 13, och kan medföra att en del av utgifterna i stället belastar 2017. Utgifterna för ersättning för ensamkom- mande barn och unga uppgick till 2016, vilket innebar en ökning med jämfört med . Huvudskä- let till att utgifterna ökade är att betydligt fler ensamkommande barn togs emot i kommunerna jämfört . Mottagandet var dock högt även 2014 och 2015, vilket också påverkade utgifterna . Ersättningarna för ensamkommande barn och unga utgjorde av utgifterna och var därmed den största utgiftsposten på anslaget. Jämfört med ökade andelen med 1,6 procenten- heter. Som andel av de totala utgifterna var ersättningarna dock fortfarande lägre jämfört med och 2013. Prestationsbaserad ersättning till kommuner har upphört Den prestationsbaserade ersättningen till kom- munerna upphörde och möj- liggjorde då höjningen av den generella schablo- nersättningen. hade kommunerna dock möjlighet att ansöka om ersättning för personer som mottagits eller . Utgifterna för detta uppgick till . Övriga ersättningar till kommuner och landsting Övriga ersättningar som kan utgå till kommuner och landsting för flyktingmottagandet utgjorde av utgifterna . En årlig grundersättning utbetalas till kommunerna för mottagandet av nyanlända. Ersättningen uppgick till per kommun . Sammantaget utbetalades , vilket motsvarade av övriga ersättningar. Ersättning för initialt ekonomiskt bistånd avser ersättning till kommuner för kostnader för försörjningsstöd i samband med mottagandet och innan den första etableringsersättningen har betalats ut. Ersättningen uppgick till och utgjorde av övriga ersättningar. Ersättning för ekonomiskt bistånd m.m. avser bl.a. ersättning till kommuner för personer som har nedsatt prestationsförmåga och är förhind- rade att delta i etableringsuppdraget. utbetalades i sådan ersätt- ning vilket utgjorde av övriga ersätt- ningar. Ersättning för stöd och service och hälso- och sjukvård avser ersättning till landsting för vissa kostnader för varaktig sjukvård och för hälso- undersökning av nyanlända. utbeta- lades i sådan ersättning, vilket utgjorde av övriga ersättningar. Hyreskostnader avser ersättning till kommu- nerna för kostnader för tillgängliga bostäder för nyanlända som tas emot efter anvisning. uppgick utgifterna till . Ersättning för vissa särskilda kostnader avser bl.a. ersättning för kostnader i samband med mottagandet av vidarebosatta flyktingar. Totalt beviljades i ersättning . Skälet till att avsatta medel inte förbruka- des var att övriga ansökningar inte uppfyllde villkoren för ersättning. Sfi för anläggningsboende avser ersättning till kommuner för att erbjuda sfi till nyanlända i avvaktan på kommunplacering. utbetalades i sådan ersätt- ning, vilket motsvarade av övriga ersättningar. Kommunerna har inte ansökt om ersättning i den utstäckning som beräknats, och beslutades därför att ersättningen skulle avvecklas till förmån för andra insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd i anläggningsboende. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Nyanlända som omfattas av etablerings- uppdraget och som deltar i insatser enligt en etableringsplan har rätt till etableringsersättning och i vissa fall bostadsersättning eller etable- ringstillägg. Dessa ersättningar finansieras via anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyan- lända invandrare. utbetalades etableringsersättning till i genomsnitt ca 48 800 personer , varav ca 19 400 kvinnor och ca 29 400 män. Medelersättningen var per person och månad. Medel- ersättningen var något högre för kvinnor än för män. Av dem som hade rätt till etableringsersätt- ning utbetalades etableringstillägg till ca 14 000 hushåll med hemmavarande barn . Medelbeloppet för etableringstillägg var ca per person och månad . utbetalades bostadsersättning till ca 10 500 ensamstående utan hemmavarande barn . En övervägande andel () av dem som fick bostadsersättning var män. Medelbeloppet för bostads- ersättningen var per person och månad . Kvinnor hade ett något lägre medelbelopp än män. Arbetsförmedlingens insatser inom etablerings- uppdraget finansieras via anslag 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare. Här redovisas även viss verksamhet som är finansi- erad via Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Bosättning av nyanlända inom etableringsuppdraget Arbetsförmedlingen ansvarade fram för att anvisa kommuner att för bosättning ta emot nyanlända som vistas i anläggnings- boende och har rätt till etableringsplan samt deras familjemedlemmar. har ansvaret övergått till . För Arbetsförmedlingens del innebar det att myndigheten behövde anpassa sin 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 verksamhet till lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning, som trädde i kraft som verksamheten avvecklades och överlämna- des till . ökade det totala antalet personer som anmälde behov av bosättning till ca 25 300 personer jämfört med ca 15 700 personer 2015. Lagen om mottagande av vissa nyanlända för bosättning bidrog till att antalet personer som av Arbetsförmedlingen erbjöds bosättning i en anvisad kommun ökade kraftigt till drygt 22 000 personer 2016. Det kan jämföras med ca 6 000 personer 2015 och ca 5 700 personer 2014.1 De 33 personer i eget boende som anvisades anvisades innan den nya lagen trädde i kraft. Enligt det nya regelver- ket kunde Arbetsförmedlingen endast besluta om anvisning avseende personer i anläggnings- boende. Ungefär lika många kvinnor som män anvisa- des plats för bosättning , trots att det var färre kvinnor än män som anmälde behov. Den främsta orsaken är att Arbetsförmedlingen utifrån tillgängliga anvis- ningsbara platser i kommunerna anvisade fler familjer än ensamhushåll, vilka oftare består av män. minskade andelen kvinnor som erbjöds bosättning i en anvisad kommun till . Det beror sannolikt på att fler ensam- hushåll bestående av män som fått vänta på bosättning kunde omfattas av en anvisning till en kommun utifrån den nya lagen. Tabell 3.6 Antal personer som har anvisats plats för bosättning av Arbetsförmedlingen Efter kön och i anläggningsboende (Abo) respektive eget boende (Ebo) Abo och Ebo totalt Källa: Arbetsförmedlingen. Anmärkning: avser uppgfiterna antal personer som av Arbetsförmedlingen erbjöds bosättning i en anvisad kommun. En person kan välja att avböja erbjudandet och då beslutades ej om anvisning till kommunen. Av dem som erbjöds en anvisning tackade ja till erbjudandet och kommunen anvisades därefter att ta emot dem. Andelen nyanlända som tackar ja till en erbjuden bosättning har ökat . Mediantiden från det att en nyanländ har beviljats uppehållstillstånd till erbjudande om bosättning i en anvisad kommun för personer i anläggningsboende minskade 2015 2016. För nyanlända med särskilda behov, till exempel behov av bostads- anpassning eller närhet till specialistvård, var mediantiden från beviljat uppehållstillstånd till erbjudande om bosättning i en anvisad kommun generellt längre. Den nya lagen bidrog dock till att ledtiden för dessa ärenden minskade 2015 2016. kan nyanlända avbryta sitt bosättningsärende och ordna bosätt- ning på egen hand. Andelen personer i anlägg- ningsboende som avbröt sitt ärende var i genomsnitt , jämfört 2015. Att ledtiderna blev kortare antas vara en bidragande orsak till att andelen som avbröt sitt ärende minskade. 1 Uppgifterna om bosättningsärenden har i vissa fall uppdaterats retroaktivt och kan därför skilja sig från tidigare års redovisningar. Samverkan och utveckling av arbetssätt inom etableringsuppdraget Arbetsförmedlingen ska vara stödjande och pådrivande gentemot andra aktörer inom etableringsuppdraget. Arbetsförmedlingen har exempelvis bildat en samverkansdelegation med representanter från Arbetsförmedlingen, , , läns- styrelserna och SKL. prioriterade samverkansdelegationen frågor om bosättning,