prop · H403173 · 2017-04-26 00:00:00 — Detta innebär att den tillsynsregim som införts och föreslås införas i penningtvättslagen måste överföras och i viss mån anpassas till befintliga rörelselagar. Regeringens överväganden i dessa delar redovisas nedan för respektive kategori av verksamhetsutövare. Regeringens förslag: Bestämmelserna om tillsyn i den nuvarande penningtvättslagen ska, med några tillägg, överföras till den nya ska kunna vidta åtgärder om en verksamhets- utövare omfattas av förbud att ägna sig åt verksamhet som är anmälningspliktig enligt lagen, utan att den fysiska eller juridiska personen först gjort en anmälan om registrering av verksamheten till Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Länsstyrelserna i och Västra anser att det tydligare i lagtext bör framgå vad rättelse i 9 kap. 5 § penningtvättslagen innebär. önskar vidare ett förtydligande av om det är möjligt att ingripa med stöd av 9 kap. penningtvättslagen i de fall en fysisk person, genom sitt handlande, eller underlåtenhet att handla, har bidragit till att en verksamhetsutövare, om denne är en juridisk person, har ådragit sig stora skulder till det allmänna. förtydligande om hur dessa situationer ska hanteras och om en fysisk person som bidragit till uppkomna skulder kan hållas ansvarig enligt 9 kap. 5 eller 8 § penningtvättslagen. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om tillsyn finns i artiklarna 47 och 48 i fjärde penningtvättsdirektivet. ska bl.a. föreskriva att tjänsteleverantörer till truster eller bolag ska ha tillstånd eller vara registrerade och att tillhandahållare av speltjänster ska Tillsynsmyndigheterna ska se till att de personer som har en ledande befattning i sådana verksamheter, eller som är deras verkliga huvudmän, är lämpliga. Vidare anges vad gäller bl.a. fysiska eller juridiska personer som driver verksamhet som extern revisor, skatterådgivare, viss verksamhet som notarie eller annan oberoende jurist, att medlemsstaterna ska se till att tillsynsmyndigheterna vidtar nödvändiga åtgärder för att hindra att brottslingar som dömts inom relevanta områden eller deras medhjälpare har en ledande befattning inom eller är verkliga huvudmän bakom dessa verksamheter (artikel 47). I artikel 48 anges närmare bestämmelser om myndigheternas tillsyns- I artikeln stadgas att tillsynsmyndigheterna då de tillämpar en riskbaserad tillsynsmetod ska ha en klar uppfattning om riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism i sitt land, ha intern och extern tillgång till all relevant information om de specifika nationella och internationella risker som är kopplade till verksamhetsutövarnas kunder, produkter och tjänster, samt basera den interna och externa tillsynens frekvens och intensitet på verksamhetsutövarnas riskprofil och på risker för penningtvätt och finansiering av terrorism i det egna landet. fysiska eller juridiska personer som driver verksamhet som revisor, extern revisor, skatterådgivare, viss verksamhet som notarie eller annan oberoende jurist samt fastighetsmäklare får medlemsstaterna tillåta att självreglerande organ utför, övervakar och vidtar åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att direktivet efterlevs, under förutsättning att dessa organ uppfyller de krav som ställs på tillsynsmyndigheter i direktivet. Regler om tillsyn finns i 6 kap. penningtvättslagen. Tillsynen enligt penningtvättslagen omfattar de icke-finansiella verksamhetsutövare vars verksamhet, i de delar som omfattas av penningtvättsregelverket, inte regleras i en särskild rörelselag. De verksamheter som omfattas enligt gällande rätt anges i 1 kap. 2 § 11, 12 och 14–16 och består bl.a. av yrkesmässig verksamhet som skatterådgivare och försäljning mot kontant betalning som uppgår minst till ett belopp som motsvarar . Sådan verksamhet får inte bedrivas om anmälan till om registrering inte gjorts. Tillsynen över dessa verksamhetsutövare i fråga om efterlevnaden av penningtvättslagen utövas av Länsstyrelserna i , och län (penningtvättslänsstyrelserna). Dessa länsstyrelser kan inom ramen för sin tillsyn förelägga en verksamhetsutövare att göra en anmälan till , inkomma med upplysningar, ge tillgång till handlingar som behövs för tillsynen och upphöra med verksamheten. Länsstyrel- serna får när de anser det nödvändigt göra platsbesök. De har vidare möjlighet att vidta ingripandeåtgärder när någon som i väsentlig utsträckning har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet ägnar sig åt verksamhet som är anmälningspliktig och har anmält sin verksamhet till . Den tillsyn som kan bedrivas enligt den nuvarande penningtvättslagen uppfyller kraven i fjärde penningtvättsdirektivet. Huvuddragen i 6 kap. penningtvättslagen bör därför med vissa ändringar och tillägg, som bl.a. beror på att nya aktörer föreslås omfattas av lagens bestämmelser, föras in i den nya penningtvättslagen. Några frågor relaterade till tillsynen som bedrivs av de tre länsstyrelserna bör dock belysas särskilt. Penningtvättslagen innehåller ett förbud att bedriva anmälningspliktig verksamhet för den som i väsentlig utsträckning har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller som har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet (6 kap. 5 §). Lagen fastställer för de kategorier av verksamhetsutövare som ligger under länsstyrelsernas tillsynsansvar en skyldighet för den som avser att bedriva sådan verksamhet att anmäla detta till (6 kap. 3 §). Av lagen framgår också att verksamhet inte får bedrivas om anmälan enligt 6 kap. 3 § inte gjorts och att tillsynsmyndigheten ska förelägga den som driver sådan verksamhet utan att anmäla den att göra anmälan (6 kap. 4 §). Om personen inte rättar sig efter föreläggandet, ska tillsynsmyndigheten förelägga personen att upphöra med verksamheten. möjligheter att ingripa mot en verksamhetsutövare som i väsentlig utsträckning har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet förutsätter att verksamhetsutövaren först anmält verksamheten till . Regeringen anser dock att nämnda åtgärder ska kunna vidtas mot den som faktiskt bedriver anmälningspliktig verksamhet oavsett om någon anmälan till gjorts. ska inte behöva uppmana en verksamhetsutövare som är olämplig att först anmäla verksamheten för registrering som en förutsättning för att tillsynsmyndigheten ska kunna ingripa mot verksamheten. 2016/17:173 möjlighet att förelägga en verksamhetsutövare som är en juridisk person om rättelse syftar i detta sammanhang till att säkerställa att olämpliga fysiska personer inte ska kunna utöva inflytande över verksamheten. Länsstyrelserna i och anser att det i lagtext tydligare bör framgå vad rättelse innebär. Regeringen har i tidigare lagstiftningsärende gjort bedömningen att vidta rättelse, när fråga är om en person i ledningen i en juridisk person som har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet, i praktiken innebär att skilja den diskvalificerade personen från dennes ledningsbefattning (prop. 2014/15:80 s. 56). Länsstyrelserna önskar vidare ett förtydligande om det finns möjlighet att ingripa med stöd av 9 kap. penningtvättslagen i utredningens förslag i det fall en fysisk person, genom sitt handlande, eller underlåtenhet att handla, har bidragit till att en verksamhetsutövare, om denne är en juridisk person, har stora skulder till det allmänna. Länsstyrelserna framför att tillsynsmyndighetens vandelsprövning kan ha en snedvridande effekt, eftersom den skulle kunna innebära en fördel för verksamhet som bedrivs i en juridisk person jämfört med en som inte gör det. De bestämmelser som föreslås i 7 kap. 6 och 9 §§ penningtvättslagen (9 kap. 5 § i utredningens förslag) syftar till att olämpliga fysiska personer inte ska kunna utöva inflytande i verksamheten. Om en fysisk person har bidragit till att en juridisk person har skulder till det allmänna i sådan utsträckning att den fysiska personen ådragit sig ett personligt ansvar för bolagets skulder kan detta beaktas vid tillsynsmyndighetens bedömning av den fysiska personens lämplighet, eftersom det då är fråga om ett näringsrättsligt ansvar som går att koppla till den fysiska personen. 12.3Tillsyn enligt lagen om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet Regeringens förslag: Rubriken till lagen om anmälningsplikt avse- ende viss finansiell verksamhet ska ändras. Efter ändringen ska rubriken vara lagen om valutaväxling och annan finansiell verk- samhet. Det införs ett krav på registrering i lagen. Registrering sker efter ansökan som prövas av . En ansökan ska beviljas om det finns skäl att anta att verksamheten kommer att drivas på ett sätt som är förenligt med penningtvättslagen och föreskrifter som meddelats med stöd av den lagen och om ägare och ledning uppfyller kraven på lämplighet som anges i lagen. Registrerade betaltjänstleverantörer ska undantas från kravet på registrering enligt lagen. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: I fjärde penningtvättsdirektivet anges att medlemsstaterna bl.a. ska föreskriva att valutaväxlings- och checkinlösningskontor ska ha tillstånd eller vara registrerade (artikel 47). 2016/17:173 Tillsynsmyndigheterna ska se till att de personer som har en ledande befattning i sådana verksamheter, eller som är deras verkliga huvudmän, I artikel 48 anges tillsynsmyndigheternas befogenheter och det anges bl.a. att myndigheterna ska ha förstärkta tillsynsbefogenheter för kreditinstitut och finansiella institut. institut finns i artikel 3.2 i direktivet. som driver verksamhet i enlighet med lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet (anmälningslagen), exempelvis valutaväxlare, omfattas av penningtvätts- lagens regler och står under penningtvättstillsyn av . Med finansiella institut enligt denna lag förstås fysiska eller juridiska personer som ägnar sig åt valutaväxling eller annan finansiell kan inom ramen för sin tillsyn förelägga ett finansiellt institut att göra en anmälan, inkomma med upplysningar, ge tillgång till handlingar som behövs för tillsynen och upphöra med får när inspektionen anser att det är nödvändigt, göra platsbesök. har vidare möjlighet att vidta ingripandeåtgärder när någon som i väsentlig utsträckning har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet driver verksamhet som är anmälningspliktig. Gällande rätt avseende tillsyn över de verksamhetsutövare som omfattas av anmälningslagen lever enligt regeringens mening upp till direktivets krav men det finns vissa brister relaterade till registrerings- förfarandet för finansiella institut. Dessa verksamheter är inte alltid underkastade tillståndsplikt eller ställda under särskild näringsrättslig reglering. För att kunna utöva tillsyn över de verksamheter som enligt penningtvättsdirektivet ska omfattas av penningtvättsregelverket men för vilka det saknas specifik näringsrättslig reglering, har detta lagtekniskt lösts genom att de ålagts en Efter anmälan registreras dessa företag hos inspektionen. Med stöd av anmälningslagen får genomföra undersökningar hos ett registrerat finansiellt institut och, om institutet överträder bestämmelser i penningtvättsregelverket, förelägga institutet att göra rättelse. inte görs får inspektionen förelägga institutet att upphöra med I anmälningslagen finns ett krav på ägare med kvalificerat innehav i finansiella institut och dess ledning som innebär att den som i väsentlig utsträckning har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller som har gjorts sig skyldig till allvarlig brottslighet inte får ägna sig åt Kontroll av den aktuella personkretsen sker när anmälan inkommer till , när någon i kretsen byts ut och vid en årlig kontroll som ska utföras av inspektionen. Det har dock identifierats vissa brister i anmälningslagen vilket påverkar möjligheterna att bedriva en effektiv tillsyn. Av lagen följer att ska föra ett register över personer som gjort en Utöver att erlägga anmälningsavgiften saknar lagen bestämmelser om förutsättningar för att registrering ska ske. att inte har någon möjlighet att neka någon registrering i registret. Som framgår av förarbetena medför lagens utformning att inspektionen är skyldig att registrera exempelvis fysiska personer som inte uppfyller kraven på grund av att de har gjort sig skyldiga till allvarlig brottslighet (prop. 2013/14:107 s. 40). det att inspektionen vidtagit åtgärder genom ingripande mot personen, vilket kan ta tid, kan avregistrering ske. Det finns därför anledning att förändra registreringsförfarandet i anmälningslagen. har bl.a. i rapporten och registrering 2011 lyft problematiken kring en ordning med anmälningsplikt. Inspektionen menar att själva registreringen innebär att anmälnings- plikten i förhållande till kunderna kan ge sken av att företaget är statligt auktoriserat eller kvalitetsmärkt och att detta är mycket svårt att Därtill kommer problematiken kring skyldigheten att registrera företag trots att företaget brister i sina skyldigheter enligt penningtvättslagen eller i fråga om kraven på ägare och ledning. problembilden hör också att det finns indikationer på att valutaväxlings- företag utgör en särskild risk för penningtvätt och finansiering av Penningtvätt bedöms exempelvis förekomma i större omfattning i denna bransch än i andra branscher i . valutaväxlingsföretag utgörs de finansiella instituten i stor utsträckning av företag med verksamhet inriktad mot factoring, fakturabelåning och förvärv av fordringar. Vidare förekommer valutahandelsföretag och företag som tillhandahåller betalningsmedel, ofta i form av digitala Gemensamt för denna typ av verksamheter är att de i hög utsträckning kan utnyttjas för penningtvätt och finansiering av terrorism. Mot bakgrund av att de verksamheter som faller under anmälnings- lagen löper hög risk att utsättas för penningtvätt och finansiering av terrorism bör registreringsförfarandet förändras. bör genomgå en granskning innan registrering äger rum. föreslår därför att den som bedriver verksamhet som förutsätter registrering ska ansöka om registrering. I lagen bör anges att registrering ska ske om det finns skäl att anta att verksamheten kommer att drivas i enlighet med penningtvättslagen och föreskrifter som meddelats med stöd av den lagen och om ägare och ledning bedöms som lämpliga. Med anleding av att det förs in bestämmelser om ett ansökningsför- farande som det nuvarande anmälningsförfarandet utmönstras bör lagens rubrik ändras till lagen om valutaväxling och annan finansiell sådana aktiebolag eller ekonomiska föreningar som har fått tillstånd att tillhandahålla betaltjänster enligt lagen (2010:751) om betaltjänster (betaltjänstlagen), har undan- tagits från anmälningslagens tillämpningsområde, med anledning av att de direkt omfattas av den nuvarande penningtvättslagens bestämmelser i 1 kap. 2 § 17. Ett motsvarande undantag finns dock inte för registrerade betaltjänstleverantörer, dvs. fysiska och juridiska personer som har beviljats undantag från tillståndsplikt enligt betaltjänstlagen. registreras emellertid hos enligt 2 kap. 2 och 3 §§ Ett krav för att registrering ska ske, eller för att leverantören ska fortsätta att vara registrerad, är bl.a. att de följer penningtvättslagens bestämmelser om att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism och att den som ingår i ett bolags eller förenings styrelse, är verkställande direktör eller ansvarig för betaltjänstverksam- Prop. 2016/17:173 heten inte har dömts för brott som rör penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan ekonomisk brottslighet. Det innebär att registrerade betaltjänstleverantörer enligt bestämmelserna i betaltjänstlagen är föremål för ett prövningsförfarande som i nu relevanta delar är av samma omfattning som förfarandet som föreslås i anmälningslagen. Det saknas därför skäl att låta en registrerad betaltjänstleverantör omfattas av kravet på ansökan om registrering enligt anmälningslagen. Det bör därför införas ett undantag för registrerade betaltjänstleverantörer att ansöka om registrering enligt anmälningslagen. Regeringens förslag: Länsstyrelserna i , och län ska utöva tillsyn över pantbanker med avseende på Pantbankslagen ska kompletteras med en bestämmelse som möjliggör löpande lämplighetsprövning av ägare och ledningspersoner samt möjlighet att ingripa om dessa inte uppfyller kraven för att Det ska införas krav på pantbanker att anmäla förändringar i den krets som har ett kvalificerat innehav i pantbanken eller i dess ledning. som meddelar tillstånd för pantbanker ska underrätta den länsstyrelse som utövar tillsyn över efterlevnaden av penningtvättsregelverket om alla beslut som rör frågan om tillstånd. som utövar tillsyn avseende penningtvättslagen ska i sin tur underrätta den tillståndsgivande om alla beslut som rör denna tillsyn och som innebär att någon slutlig åtgärd Vid prövningen av tillstånd för att driva pantbanksverksamhet ska det beaktas om företaget kan antas komma att uppfylla kraven enligt penningtvättslagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen föreslår dock inte några bestämmelser om löpande lämplighetsprövning eller krav på anmälan av förändringar i den krets som har ett kvalificerat innehav i pantbanken eller ingår i dess ledning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. utredningens förslag att bestämmelserna i penningtvättslagen ska beaktas att det inte finns några möjligheter att göra löpande lämplighets- skulle föredra att prövningen enligt penningtvättsreglerna i sin helhet hamnar hos de länsstyrelser som bedriver penningtvättstillsyn. länsstyrelserna vore det mest effektivt att penningtvättsdelen och pantbanksdelen hålls separata, då det skulle ge en enhetlig och mer Ett förslag att lösa det på vore enligt länsstyrelserna att ta bort kravet på att uppfylla penningtvättsreglerna vid 2016/17:173 tillståndsprövningen och i stället ange i pantbankslagen att verksamhets- utövarna står under penningtvättslänsstyrelsernas tillsyn vad gäller Länsstyrelserna påtalar att det inte framgår vilken myndighet som ska utöva tillsynen enligt penningtvättslagstiftningen. Länsstyrelserna anser att prövningen av pantbankernas ägares lämplighet ska ske fortlöpande, så att olämpliga ägare kan diskvalificeras från Enligt länsstyrelserna i och Västra är det vidare oklart vad som ska prövas vid tillstånds- Enligt länsstyrelserna skulle det behövas en tydlig hänvisning i pantbankslagen till de paragrafer i penningtvättslagen som den tillståndsgivande myndigheten ska beakta vid sin tillståndsprövning. fortlöpande prövningen av verksamhetsutövarna (enligt penningtvätts- lagen) bör även fortsättningsvis ligga hos penningtvättslänsstyrelserna då de har ett avancerat system på plats för detta. För att det ska kunna ske bör verksamhetsutövarna ha anmält sig till register, och bör därför omfattas av 9 kap. 3 § penningtvättslagen. tvättslänsstyrelsen ska kunna genomföra fortlöpande kontroller önskar länsstyrelserna även att det i 24 a § pantbankslagen ges en hänvisning även till 9 kap. 5 § penningtvättslagen. Länsstyrelserna önskar få tydlig- gjort om pantbankslänsstyrelsen, vid en ägarprövning enligt 23 § pant- bankslagen, ska göra en prövning av personen enligt penningtvätts- reglerna på samma sätt som föreslås vid tillståndsgivning. serna önskar vidare en tydligare hänvisning i lag och förordning vilken myndighet som utövar tillsyn över pantbankerna och att det framgår vilken länsstyrelse som gör en vandelsprövning. Det är dessutom viktigt att information byts mellan myndigheterna på ett effektivt sätt. Skälen för regeringens förslag: De nuvarande bestämmelserna om kontanthandlare i penningtvättslagen, innebär att pantbanker i vissa avseenden omfattas av regelverket. Som framgår i avsnitt 6.2.3 föreslår regeringen att verksamhet enligt pantbankslagen (1995:1000) i sin helhet bör omfattas av penningtvättslagen. Tillsyn över pantbanker i den mån de i egenskap av kontanthandlare omfattas av penningtvättsregelverket bedrivs enligt gällande rätt med stöd av 6 kap. penningtvättslagen. Pantbanksverksamhet får enligt 3 § pantbankslagen endast bedrivas efter tillstånd av . Regeringens förslag innebär att pantbanksverksamhet i sin helhet bör omfattas av penningtvättslagen och att bestämmelserna i penningtvätts- lagen bör beaktas vid tillståndsgivningen. Regler rörande tillsyn över pantbankernas efterlevnad av penningtvättsregelverket bör därför enligt regeringens mening integreras i pantbankslagen. Tillsynen över pantbanksverksamhet enligt pantbankslagen är i dagsläget uppdelad mellan sju länsstyrelser. Det är dock endast länsstyrelserna i , och län som bedriver tillsyn enligt penningtvättsregleringen. mening finns det inte skäl att föreslå någon förändring i uppdelningen av De tre länsstyrelser som bedriver tillsyn enligt penning- tvättsregelverket bör således även i fortsättningen anförtros penning- tvättstillsynen över verksamhet som bedrivs enligt pantbankslagen. betyder att i vissa fall kommer en viss myndighet att utöva tillsyn med avseende på pantbankslagen, medan en annan utövar tillsyn över efterlevnaden av penningtvättslagen. Regeringen anser emellertid att den ordningen på bästa sätt tar till vara de olika kompetenser rörande tillsynsområdena som länsstyrelserna har. i önskar ett tydliggörande i lag och förordning om vilken myndighet som ska utöva tillsyn över pantbankerna med avseende på penningtvättsreglerna. I 16 § penningtvättsförordningen fastställs vilken tillsynsmyndighet som har att utöva tillsyn, för vissa uppräknade verksamheter, i enlighet med penningtvättslagen. Ett sådant förtydligande som efterfrågar bör därför lämpligen göras i förordningen. För att tydliggöra att pantbanksverksamhet omfattas av penning- tvättslagen bör det införas en bestämmelse i pantbankslagen som upplyser om att det finns bestämmelser i penningtvättslagen som pantbanker är skyldiga att följa. För att penningtvättsregelverket ska kunna beaktas vid tillstånds- givningen bör det av pantbankslagen framgå att det vid tillståndsgivning ska tas hänsyn till att skyldigheterna i penningtvättslagen uppfylls. I detta ligger att den person som kan utöva inflytande över verksamheten i en pantbank ska vara lämplig. Enligt regeringens mening uppfyller denna prövning det krav på ledningspersoner och ägare som uppställs för vissa verksamhetsutövare i direktivet. Tillståndsprövningen innebär dock en prövning av ytterligare aspekter såsom bl.a. företagets organisation och, som förslaget är utformat, även hur företaget i övrigt kan antas uppfylla kraven i pantbankslagen och penningtvättslagen. Uppfyllandet av penningtvättslagen berör även bl.a. hur företaget är organiserat och hur företaget bedöms kunna uppfylla kraven på ett riskbaserat förhållningssätt. Regeringen anser att dessa aspekter är av avgörande betydelse vid tillståndsgivningen och att det är otillfredsställande om dessa aspekter inte skulle beaktas vid tillståndsgivningen. Det bör därför framgå av lagen att det vid prövningen av tillstånd för att driva pantbanksverksamhet ska beaktas om det kan antas att företaget kommer att följa penningtvättslagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. Regeringen bedömer också att det inte går att genom hänvisningar till vissa paragrafer i penningtvättslagen tydliggöra vad den tillståndsgivande myndigheten ska beakta vid tillståndsgivningen då bedömningen av uppfyllandet av penningtvättslagens regler beror av verksamhetens omfattning och organisation. Pantbankernas verksamhet och tillsynen över denna regleras i pantbankslagen. Pantbanksverksamhet får som nämnts ovan endast bedrivas efter att tillstånd lämnats (3 § pantbankslagen).