prop · H403211 · 2017-06-27 00:00:00 — Arbete ger egen försörjning och stärker oberoendet och självkänslan som en hög sysselsättning utgör grunden för samhällets välfärd. Arvsfondsdelegationen bör därför prioritera projekt som syftar till att finna metoder för att öka tillträdet till arbetsmarknaden för ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Det är också angeläget med stöd till satsningar för att tidigt ge barn och unga, med eller utan funktionsnedsättning, kunskap om och erfarenhet av entreprenörskap och arbetslivet. Projekt som genomförs i samverkan med företag och branscher och de projekt som riktar sig till unga som står långt från arbetsmarknaden bör uppmärksammas särskilt. Projekt som syftar till att stärka rättigheterna för personer med funktionsnedsättning Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning rör de flesta samhällsområden såsom rättsväsende, arbete, utbildning, socialtjänst, hälso- och sjukvård samt frågor om tillgänglighet och kvinnors och barns situation. Medel från arvsfonden kan bidra till att finna former och vidareutveckla metoder och arbetssätt som ger kvinnor och män, flickor och pojkar med funktionsnedsättning möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet inklusive inom de egna intresseorganisationerna samt i det lokala utvecklingsarbetet. Stärka förutsättningarna för nyanländas mottagande och etablering Det civila samhällets organisationer har en viktig roll för att bidra till samhällets mottagande av nyanlända barn och unga. Föreningslivet är en god integrationsarena och bygger på aktivt och frivilligt deltagande. Medel från arvsfonden kan bidra till att skapa bättre förutsättningar för nyanländas etablering och delaktighet i samhället, inte minst i och genom föreningslivet. Projekt som syftar till att stärka, stödja och öka förutsättningar för nyanlända barns och ungas etablering i samhället bör därför prioriteras. Det är angeläget att stärka det sociala stöd som krävs för barns och ungas goda start i . Projekten kan exempelvis omfatta nätverksskapande eller språkinlärning. Ökad jämställdhet och jämlikhet Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att forma samhället och sina egna liv. Det ska finnas en jämn fördelning av makt och inflytande samt en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Ekonomisk jämställdhet ska råda och mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Det är därför angeläget att stödja projekt som ökar förutsättningarna för att flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning utvecklas utan att hindras av strukturer, fördomar och stereotypa föreställningar. På så sätt kan samhället och den enskilda människan nå sin fulla potential. Medel från Allmänna arvsfonden kan bidra till att skapa arbetssätt och metoder för att öka jämställdheten mellan flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. Projekt som syftar till att skapa jämlikhet i levnadsvillkor för fondens målgrupper är också av särskild vikt. Inom detta område bör även mål 5 inom Agenda 2030, som handlar om att uppnå jämställdhet, och om alla kvinnors och flickors egenmakt, beaktas Skr. 2016/17:211 och tas tillvara i projekten. Ökad delaktighet och tillgänglighet för äldre personer med funktionsnedsättningar Personer med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att verka i vardagen på lika villkor vad gäller delaktighet och tillgänglighet. Ett av målen i strategin för genomförandet av funktionshinderspolitiken är att den fysiska tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning ska förbättras. Oavsett människors funktionsförmåga och ålder bör hinder för deras delaktighet i samhället rivas. Det är särskilt angeläget att stödja projekt som riktar sig till äldre personer med funktionsnedsättning, exempelvis med demenssjukdom, synnedsättning, hörselnedsättning och rörelsenedsättning samt till deras anhöriga. Projekt bör prioriteras som utvecklar metoder för att öka delaktighet och tillgänglighet. Stärka inflytandet för barn och unga Alla barn har en absolut rätt att få komma till tals och uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem enligt artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter (). Det innebär att även mycket små barn har rätt att höras och få tycka till om saker som rör dem. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse utifrån barnets ålder och mognad. Enligt Strategin för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232) ska barn ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter genom olika uttrycksmedel i frågor som rör dem. Barn och unga ska respekteras och varje flicka och pojke ska ges möjlighet till utveckling och trygghet. Det är därför angeläget att prioritera projekt som stärker förutsättningarna för att öka delaktighet och inflytande för barn och unga. För att barnet eller den unge ska kunna vara delaktig krävs att han eller hon får information som är anpassad efter individens förutsättningar. Varje flicka eller pojke, oavsett funktionsförmåga, ska ges de bästa förutsättningarna att komma till tals och kunna vara delaktig i och utforma sin egen vardag. Varje ung kvinna och ung man ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Inledande kommentarer och redovisningsprinciper Kammarkollegiet sköter den ekonomiska förvaltningen av ett antal stiftelser och andra fonder. För förvaltningen har kollegiet bildat ett antal konsortier. Tillgångarna i respektive konsortium ägs gemensamt av de stiftelser/fonder som har placerat kapital i konsortiet genom köp av andelar. Andelarna är lika stora och medför lika rätt till egendom som ingår i konsortiet. Konsortierna är även i övrigt uppbyggda efter förebild av värdepappersfonder, men de omfattas inte av lagen (2004:46) om värdepappersfonder. Sedan konsortierna bildades tillämpas följande redovisningsprinciper beträffande andelar i konsortierna. I respektive stiftelse/fonds bokföring behandlas andelar i konsortierna på samma sätt som andelar i värdepappersfonder. Andelar i konsortierna tas upp som anläggningstillgångar och är värderade till anskaffningsvärdet eller enligt samma princip som omsättningstillgångar i de fall värdenedgången kan antas vara bestående (ÅRL kap 4 § 5). har 11 b § i förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden tillkommit och tillämpades första gången för . Förändringen innebär att redovisningen ska innefatta en balansräkning, en resultaträkning och noter upprättade i enlighet med årsredovisningslagen (1995:1554) (ÅRL). Enligt god redovisningssed behövs ett kompletterande regelverk till ÅRL för upprättande av balansräkning, resultaträkning och noter. Kompletterande regelverk saknas. Allmänna Arvsfonden har stora likheter med en stiftelse och då närmast med en avkastningsstiftelse. För att uppfylla årsredovisningslagens krav på balansräkning, resultaträkning och noter har Allmänna arvsfonden därför som tidigare valt att upprätta dessa delar med tillämpning av BFN U 95:3 Redovisning i avkastningsstiftelser, som kompletterande regelverk. Om inte annat framgår, är principerna oförändrade i jämförelse med föregående år. Intäkter redovisas till det verkliga värdet av vad som erhållits eller kommer att erhållas. Erhållna arvsmedel värderas till verkligt värde, d.v.s. försäljningsvärde eller återanskaffningsvärde. Beviljade bidrag redovisas direkt mot eget kapital. Bidragen skuldförs i perioden för beslutet. Eget kapital delas in i bundet och fritt eget kapital. Bundet eget kapital är inte tillgängligt för utdelning av bidrag och utgörs av ursprungligt kapital samt ackumulerade kapitaliseringar, realisationsvinster/-förluster och nedskrivningar. Fritt eget kapital (disponibla medel) utgörs av balanserade vinstmedel och årets resultat justerat för omföringar till/från bundet eget kapital. Disposition av årets resultat sker enligt följande. Den del av årets resultat som avser realisationsvinst/-förlust samt eventuella nedskrivningar överförs till bundet eget kapital. Till bundet eget kapital förs även det belopp som skall användas för kapitalisering. Resterande del av årets resultat redovisas som fritt eget kapital och är tillgängligt för utdelning. Inlösen av andelar medför realisationsvinst eller realisationsförlust. Utdelning från konsortierna tas upp som finansiell intäkt. Vid utdelning från konsortierna tillämpas principen att utdelningar motsvarar respektive Varken realiserade eller orealiserade värdeökningar delas ut. Anskaffnings-/ inlösenvärdet för andelar i aktiekonsortierna är marknadsvärdet vid anskaffnings-/inlösentidpunkten. An- skaffnings- och inlösenvärdet för andelar i räntekonsortiet är marknadsvärdet exklusive upplupen utdelning vid anskaffnings-/inlösentidpunkt- en. Tilldelade medel per organisation 58 Överlevande projekt 2016 fick totalt 104 stycken avslutade projekt sin slutredovisning godkänd av Arvsfondsdelegationen. Arvsfondsdelegationen har därefter kategoriserat samtliga av dessa projekt utifrån vad som hänt med verksamheten efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden upphört. I denna bilaga redovisas kortfattat de projekt som bedömts leva vidare på ett tydligt sätt efter projekttidens slut. Det betyder att de tillhör kategori 3 eller 4, enligt den klassificering som Arvsfondsdelegationen använder. Totalt bedöms 58 stycken projekt leva vidare, vilket motsvarar av samtliga avslutade projekt som fick sina slutredovisningar godkända . Lokalstödsprojekten ingår inte i nedanstående sammanställning. Kategori 4 – Verksamheten lever vidare 1.MIND – Föreningen . Syftet med projektet, som vänder sig till unga vuxna som mår dåligt och är självmordsnära, var att bygga upp och utveckla en webb ”Självmordsupplysningen”. Självmordslinjen, drivs vidare i föreningens regi med hjälp av volontärer och ekonomiskt stöd från , fonder och stiftelser. Fem lokalföreningar har också startat. Prata med oss – inte om oss. Syftet med projektet var att ge ensamkommande barn och ungdomar stöd i att bygga upp nätverk och lokala föreningar på olika orter i landet. finns en riksorganisation, , () som har lokalföreningar runt om i landet. Lugna Gatan Åre. Syftet med projektet var att bygga upp ett Lugna i Åre. finns ett Lugna som lever vidare i kommunens regi. 4.Macken Ekonomisk Förening. Kläder och möbler för alla. Projektets syfte var att utveckla ett affärskoncept i att omskapa kläder och möbler och erbjuda meningsfull sysselsättning för personer med funktionsnedsättningar. Verksamheten drivs nu vidare i föreningens regi. Personer anställs med lönebidrag och man har ett samarbete med habilitering och Arbetsförmedlingen. 5.Unga Örnar Borlängekretsen. Syftet med projekt var att stimulera barns språkutveckling genom att skapa och utveckla ett upplevelsecentrum som sätter barn och språket i centrum. En plats för kulturmöten och integration. Verksamheten drivs nu vidare i kommunens regi. Lär dig om paddling, skridskoåkning och lägerliv – för dig med funktionsnedsättning. Syftet med projektet var att aktivera fler personer med fysiska funktionsnedsättningar i exempelvis kajakpaddling och långfärdsåkning på skridskokälke. Verksamhet finns nu på nio orter runt om i landet och drivs ideellt av personer som själva har en funktionsnedsättning. Föreningen har också tagit fram ett prova på-material som finns för utlåning. Syftet med projektet var att erbjuda barn mellan att få spela folkmusik. Undervisningen sker på skoltid. Verksamheten lever nu vidare i föreningens regi som säljer sina tjänster runt om i landet. Föreningen fortsätter utveckla verksamheten med medel från . De som arbetat i projektet är nu anställda i föreningen. Projektet syftade till att öppna upp den svenska seriekulturen för unga med utländsk bakgrund. finns en ny förening, Tusen Serier, som finansieras av . Syftet med projektet var att starta en mötesplats för HBTQ-ungdomar som kan fungera som främjande för deras fysiska och psykiska hälsa. finns mötesplatsen och ytterligare en för äldre än . Verksamheten drivs i kommunens regi inom ramen för dess fritidsverksamhet. 10.SEF Ensamkommandes Förening – . Syftet med projektet var att ge ensamkommande barn och ungdom stöd i att bygga upp nätverk och lokala föreningar på olika orter i landet för att underlätta vistelsen, omhändertagandet och anpassningen i dagens svenska samhälle samt att ge alla aktörer som arbetar runt målgruppen mer kunskap och insikt i ungdomarnas situation på deras egna villkor. finns verksamhet runt om i landet som finansieras av stiftelser och fonder. Syftet med projektet var att starta upp program för unga kvinnor som har en önskan om en förändrad livsstil fri från alkohol/droger och kriminalitet. driver förening två boenden där man också bedriver dagverksamhet för barn. Verksamheten finansieras av , kommunen och genom betalning från andra offentliga aktörer för de kvinnor som kommer till verksamheten. Syftet med projektet var att utveckla den trädgård som finns kring det hus där föreningen bedriver sin verksamhet och starta en rehabiliteringsträdgård för personer med psykiska problem. Verksamheten drivs nu vidare i föreningens regi med stöd från Arbetsförmedlingen, som finansierar drygt en tjänst. Personer som står långt från arbetsmarkanden ges möjlighet till arbetsträning i verksamheten. En väg framåt. Syftet med projektet var att utveckla en stödverksamhet för universitetsstuderande som lider av psykisk ohälsa. finns en mötesplats för social samvaro, studiestöd, friskvård m.m. Verksamheten drivs i föreningens regi i nära samarbete med och med finansiering från , , fonder och stiftelser. Verksamheten vänder sig också till utländska studenter och studerande på Komvux. 14.Sveriges Dövas Riksförbund. Dövstudier för alla. Syftet med projektet var att utveckla en kunskapswebb med material om dövstudier och att skapa kurser i dövstudier. erbjuds kurser på som har SDR som huvudman. SDR har också skrivit ett samarbetsavtal med teckenspråk vid om ett långsiktigt samarbete och kunskapsutbyte. Universitet har också skrivit avtal om att ta hand om den webb som tagits fram. Engagera och aktivera ungdomar med NPF på deras fritid för ökad självständighet och delaktighet samt motverka destruktivt beteende. Syftet med projektet var att utveckla metoder och verksamhet som kan bidra till att ge ungdomar med NPF en mer stimulerande fritid och fler sociala kontakter. har en ungdomsverksamhet som arbetar vidare med detta koncept. Syftet med projektet var att med ny teknik utveckla en pedagogisk applikation på ett tydligt och enkelt språk för planering av mat och måltider för personer med måttlig intellektuell funktionsnedsättning, personer i eget boende med eller utan assistans. Föreningen har tagit fram en app som finns att ladda ner och som används runt om i landet. Fler nya appar på samma tema har tillkommit. Syftet med projektet var att Unga skulle prova på att agera arbetsförmedlare. Föreningen har tagit fram en modell för att hjälpa unga människor ut i arbete och studier. Verksamheten fortlever i föreningens regi med ekonomiskt stöd från kommunen, som står för löner och lokal. Verksamheten sker i samarbete med flera olika förvaltningar i kommunen så som kultur, barn och fritid. Ungdomarna håller drömmen vid liv. Föreningen har tagit fram en modell där unga med hjälp av gospelsången som metod och verktyg formulerar sig om afrohistoria, människors lika värde och om sina framtidsdrömmar. Verksamheten fortsätter i föreningens regi. Skolor över hela landet köper in tjänsten med medel från . Två unga är anställda i föreningen varav en som ordförande. Ett värdskap för alla. Syftet med projektet var att skapa en volontärpool med ungdomar med funktionsnedsättning som skulle kunna vara värdar vid större evenemang i kommunen. Verksamheten drivs nu vidare av Tema , som är en offentlig verksamhet i stadens regi. En person från föreningen arbetar nu heltid och är med och påverkar frågor om tillgänglighet, assistans m.m. Verksamheten har också utökats att omfatta både högstadiet och gymnasieskola. Projektets syfte var att låta unga få vara med och delta i offentlig konstutsmyckning. Verksamheten fortsätter i föreningens regi med medel från och kommunen samt säljer tjänster till skolor via Skapande Skola. I3 – idrott och inklusion. Syftet med projektet var att ta fram en modell för att skapa fler möjligheter för personer med funktionsnedsättningar att aktivt delta i idrottslivet, som utövande idrottare, som ledare eller med idrott som yrke. Furuboda Folkhögskola har en idrottsverksamhet som genomförs av ledare som själva har en funktionsnedsättning. Verksamheten är också öppen för andra som inte går på skolan. Verksamheten finansieras via fonder och genom att skolor och företag köper in tjänster och utbildningar. 22.Stiftelsen Independent Living Institute. projektet var att ta fram en söksida för vardagstips för finns en webbplats inom ramen för föreningens ordinarie verksamhet där målgruppen ger tips och råd. Syftet med projektet var att få fler att börja spela golf och framför allt att locka nya målgrupper att vilja prova på Handigolf. Tränare har utbildats i Handigolf, funktionshinder, bemötande och tillgänglighetskunskap m.m. Verksamheten fortsätter nu i föreningens regi. ger stimulansbidrag till klubbar. finns en rad Handigolfsektioner och utbildningen fortsätter på klubbar runt om i landet. Syftet med projektet var att utveckla två nya samverkande kurser inom konst- och speldesign för unga med NPF. finns ett helt nytt program på skolan med fyra olika kurser i dataspelsutveckling. Projektets syfte var att bidra till att förebygga kombinationsproblematiken självskadebeteende och ätstörningar samt att öka kunskaperna på området och att verka mot fördomar och stigmatisering. Verksamheten drivs nu vidare i föreningens regi med medel från Nationella självskadeprojektet som finansieras av . 26.Kvinnors nätverk/Linnamottagningen. Syftet med projektet var att starta upp ett litet behovsanpassat akutboende med behandlingsinsatser för flickor i åldrarna 13¬–utsatta för hedersrelaterat förtryck och våld, med omfattande behov av stöd dygnet runt. Föreningen driver nu ett boende som finansieras som HVB-hem. 27.Verdandi, Stockholmskretsen. Järvas unga ska synas och höras. Syftet med projektet var att försöka få unga som är för gamla för ungdomsgården att engagera sig i sitt område genom att skapa meningsfulla fritidsaktiviteter där unga leder yngre. Verksamheten fortsätter nu i föreningens regi med finansiering från och genom att ett bostadsbolag betalar lokalen. för döva/Dalahänder. Syftet med projektet var att folkhögskolan skulle starta ett socialt företag för döva ungdomar och döva med utländsk bakgrund. har man startat ett socialt företag med ett antal anställda som utför en rad olika tjänster såsom städning, djurhållning och trädgårdsarbete. 29.Hidde Iyo Dhaqan. Egna röster egna bilder. Syftet med projektet var att fylla kunskapsluckor och sprida kunskap inom och utom den svensksomaliska gruppen. Föreningen har tagit fram en bok och en utställning som används bl.a. i . Unga har startat en teaterförening och utställningen turnerar runt. Materialet används också i studiecirklar Barn och föräldrasamverkan. Syftet med projektet var att skapa mötesplatser för föräldrar med intellektuella funktionsnedsättningar. Verksamheten drivs nu vidare i föreningens regi. Tre föräldragrupper träffas med mellan 3¬¬–6 föräldrar i varje grupp, beroende på antal barn och funktionsnedsättning. Syftet med projektet var att skapa en mötesplats för kulturmöten i centrala och att utveckla socialt företagande i kommunen. Mötesplatsen drivs nu vidare i kommunens regi och en person från föreningen är anställd i verksamheten som har fokus på språk. 32.Fäktning för synskadade. Syd i Fokus. Syftet med projektet var att främja det gemensamma lärandet i fäktning i grupp och att långsiktigt etablera fäktning för synskadade i . finns en ny förening, Prét, som driver verksamheten vidare. Syftet med projektet var att främja förutsättningarna att finna arbete för arbetslösa nysvenskar med psykiska funktionsnedsättningar. Verksamheten drivs vidare i föreningens regi som samverkar med Arbetsförmedlingen som hänvisar personer till verksamheten. Syftet med projektet var att motverka psykisk ohälsa hos barn och ungdomar mellan 15–. Genom projektet ville man skapa och genomföra en återkommande sommarfestival öppen för alla. Upptäcka barn och unga som är i behov av stöd och skydd, samverka med andra stadsdelar m.m. Verksamheten lever nu vidare i föreningens regi med finansiering från stadsdelsförvaltningen. Projektledaren är nu anställd av förvaltningen. Verksamhet för personer med funktionsnedsättning. Syftet med projektet var att skapa en verksamhet för att utveckla motorsporten och de kringaktiviteter som finns kring kärnverksamheten så att fler personer med olika etnicitet, bakgrund, åldrar och funktionsnedsättning kan medverka och ingå i ett socialt sammanhang. Verksamheten drivs nu vidare i föreningens regi finansierad av Mo Gård och verksamheten har också utökats med personer från omsorgen i kommunen som fått en mötesplats för dagligverksamhet . Syftet med projektet var att skapa en metod där ungdomar som har skulder, hos kronofogden och inkassobolag, som är för små för skuldsanering, får hjälp och verktyg att ta sig ur sin situation för att få kraft och vilja att förändra sina liv. Inledningsvis samarbetade kommunen med . fortsätter kommunen arbetet inom ramen för sin ungdomssektion. Nytt föräldracirkelmaterial – cirklar inom . Syftet med projektet var att ta fram ett modernt och bredare material med ett tydligt barnperspektiv för föräldracirklar för frihetsberövade föräldrar. Metoden är nu implementerad i kriminalvården där föreningen utbildar personal på anstalterna till gruppledare. Syftet med projektet var att göra en satsning på unga konstnärer. har föreningen en ungdomssektion som har verksamhetsstöd från kommunen, och ett bostadsbolag. , Tjej- och kvinnocenter i . Syftet med projektet var att skapa ett kvinnocenter för flickor och unga kvinnor som är i behov av stöd och hjälp där insatsen från socialtjänst eller andra samhällsinstanser inte är självklara. finns en tjejjour inom ramen för en kvinnojour som är medlem i ROKS. bygger på ideellt arbete och finansieras av ROKS och donationer. Syftet med projektet var dels att starta en radiostation som sänder från insidan av en låst institution och ger en röst åt unga frihetsberövade, dels en radioredaktion som producerar reportage och inslag från utsidan och som vänder sig till unga som har erfarenhet av inlåsning. Verksamheten fortsätter i föreningens regi. finns också verksamhet på anstalter för kvinnor och Kriminalvården vill implementera verksamhet på fler ställen. Föreningen har dessutom tagit fram en metodbok med medel från Specialpedagogiska skolmyndigheten. Syftet med projektet var att få fler barn och ungdomar med synnedsättning att vilja prova på olika idrotter. finns en idrottsskola för barn med synnedsättning i föreningens regi. 42.Kultur och Fritid, i samarbete med . Konst – PIMPA. Syftet med projektet var att öka kunskapen om demokrati och mänskliga rättigheter genom ett arbetssätt där dessa frågor vävs in i ett konstnärligt skapande. Projektet mynnade ut i en ny förening, Imagine what we can do, som driver verksamheten vidare. Arbetet sker ideellt med stöd från olika stiftelser. Verksamheten har utökats och omfattar också ungdomarnas föräldrar som har stadsodlingar. 43.Svenska psykoanalytiska föreningen. Tryggare kan flera vara – psykodynamisk handledning och behandling vid Barnavårdscentraler. Syftet med projektet var att lansera en ny modell för att hantera psykologiska problem som drabbar barn under deras första tid samt deras föräldrar. Den modell som tagits fram ingår i ett forskningsprojekt och på ett mindre antal BVC med stöd från en stiftelse. Två landsting fortsätter ge stöd och har skrivit avtal med psykoanalytiker. SMS-team i Syn- och strokerehabiliteringen i . Syftet med projektet var att göra tillvaron enklare för människor med hemianopsi och kvadrantopsi, synskador uppkomna efter stroke.