prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Arbetsförmedlingens samverkan med Försäk- ringskassan avseende stöd för återgång i arbete till personer som är sjukskrivna och unga med aktivitetsersättning är en viktig del av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Det är vik- tigt att myndigheterna arbetar för att stärka för- utsättningarna för de som har behov av gemen- samma och samtidiga insatser. Myndigheterna behöver även se till att det skapas goda förutsättningar för övergången till Arbetsförmedlingen för de personer som har nedsatt hälsa men av bedöms ha arbetsförmåga och därmed inte längre har rätt till ersättning från sjukförsäkringen. Utomeuropeiskt föddas och nyanländas etablering på arbetsmarknaden Den starka arbetsmarknaden har resulterat i att såväl fler inrikes som utrikes födda är sysselsatta. Sysselsättningsökningen 16– har varit starkare för utrikes födda än för inrikes födda. Den starka tillväxten av antalet utrikes födda i befolkningen gör att sysselsätt- ningsgraden bland utrikes födda inte ökar mer än för inrikes födda. Arbetskraftsdeltagandet i åldrarna är fortfarande lägre bland utri- kes födda än inrikes födda, särskilt bland utrikes födda kvinnor. Arbetsförmedlingens insatser för arbetslösa utrikes födda kvinnor behöver utvecklas och kvalitetssäkras. Nyanländas tid inom etableringsuppdraget behöver användas mer effektivt. Arbetsför- medlingens arbete med att öka andelen nyan- lända som arbetar eller studerar såväl under som efter etableringsuppdraget behöver förbättras och ledtiderna kortas. Särskilt kvinnornas grad av arbetsmarknadsetablering behöver öka. Rege- ringens mål som angavs i regleringsbrevet var att andelen nyanlända som lämnar eta- bleringsuppdraget för arbete och studier skulle öka. Resultaten har bara förbättrats marginellt. Mot bakgrund av de goda erfarenheterna av ökad samverkan kring ungdomsarbetslösheten har Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) fått ett utökat uppdrag. För att korta vägen till arbete och utbildning för nyan- lända ska Dua främja samverkan mellan och andra aktörer som har bety- delse för nyanländas etablering i arbetslivet, såsom kommunerna. För en närmare beskrivning och bedömning av Arbetsförmedlingens genomförande av etableringsuppdraget, se utgiftsområde 13 Jäm- ställdhet och nyanlända invandrares etablering avsnitt 3.4.6. Regeringen bedömer att genomförandet av det nationella socialfondsprogrammet 2014–2020 i stort fungerar väl. ger utvärderingen av genomförandeorganisationen underlag för utvecklande åtgärder. Av särskild vikt i social- fondsprogrammet är att ta till vara framgångsrika metoder och arbetssätt som kan genomföras i ordinarie verksamhet. Regeringens mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Regeringen har sedan tillträdet 2014 haft en bred jobbagenda där en aktiv arbetsmarknadspolitik är en viktig del. Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Grunden för välfärd är att människors kompetens och vilja att arbeta tas tillvara. Regeringens arbetslöshetsmål är ambi- tiöst och utmaningarna framöver är stora. Insat- serna ska bidra till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen för både kvinnor och män, åtgärda matchningsproblemen, åstadkomma en snabbare etablering av nyanlända och öka syssel- sättningen för personer med funktionsnedsätt- ning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utvecklingen på den svenska arbetsmark- naden är stark. Sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Antalet nyanmälda lediga platser till Arbetsförmedlingen ligger kvar på historiskt höga nivåer. Långtidsarbetslösheten har minskat och är bland vuxna lägst inom EU. Även den svenska sysselsättningsgraden är EU:s högsta. Arbetslösheten och långtidsarbetslösheten bland ungdomar har fortsatt att minska och låg på den lägsta nivån respektive 2007. Jämställdheten på arbetsmarknaden är av grundläggande betydelse för jämställdheten i stort i samhället. Regeringens arbete med en jämställdhetsintegrerad politik kommer att fort- sätta. Arbetsförmedlingens verksamhet ska främja jämställdhet och motverka könsuppdel- ningen på arbetsmarknaden. För att nå de jäm- ställdhetspolitiska målen behöver framför allt sysselsättningen öka bland utrikes födda kvin- nor. Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till detta. Ta tillvara nyanländas kompetens och kunskap En utmaning är att en allt större andel av de arbetslösa kvinnorna och männen tillhör grupper med en generellt svag ställning på arbetsmark- naden. Det gäller särskilt de personer som saknar 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 en fullföljd gymnasieutbildning eller är nyan- lända. Det finns ett stort behov av att underlätta för nyanlända att snabbare än etablera sig på arbetsmarknaden. Efterfrågan på arbetskraft är på rekordhöga nivåer och nyanlända utgör ett tillskott till arbetskraften. En stor andel av de som kommer till är i yrkesaktiv ålder och många har dessutom kompetenser som efterfrå- gas på arbetsmarknaden i hela landet. Deras kompetens och kunskap måste bättre tas tillvara. Förutom att påskynda dessa personers etablering på arbetsmarknaden skulle detta också kunna bidra till att minska rekryteringsproblem och bidra till att balansera de utmaningar en större andel äldre personer i befolkningen innebär. En stor del av den förväntade sysselsättningsök- ningen förväntas att bestå av utrikes födda. För att underlätta etableringen på arbetsmarknaden måste fler personer rustas via insatser inom arbetsmarknads- och utbild- ningspolitiken. Arbetet för att motverka ungdomsarbetslösheten visar att det finns sätt att nå goda resultat genom nära samverkan mel- lan Arbetsförmedlingen, kommunerna och andra relevanta aktörer på lokal nivå. För att fortsatt minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är arbetsmarknadspolitiken viktig, men det behövs också insatser på en rad andra områden, t.ex. inom utbildningspolitiken och bostadspolitiken, för att de nyanländas kompetens ska kunna tillvaratas. Vidare måste den diskriminering som finns på arbetsmark- naden motverkas (se utg.omr 13 avsnitt 4). Att det finns tillgängligt boende i regioner där det finns jobb- och utbildningsmöjligheter är också en viktig förutsättning. Många arbetslösa riskerar att fastna i långvarig arbetslöshet som det råder brist på arbetskraft på delar av arbetsmarknaden, inte minst inom välfärdsområdena. I detta läge är det viktigt att arbetsmarknadspolitiken bidrar till att underlätta för arbetsgivare att kunna tillsätta de lediga jobben snabbare. Eftersom en allt större del av de arbetssökande har svårt att möta kraven på arbetsmarknaden bl.a. på grund av kort utbildningsbakgrund blir en allt viktigare del i detta arbete att rusta arbetslösa kvinnor och män som saknar relevant utbildning och erfarenhet så att de kan ta de lediga jobben. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 arbetskraft med rätt kompetens är avgörande för tillväxt, jobb och välfärd. Det råder brist på arbetskraft i stora yrkes- grupper som inte kräver högskoleutbildning, t.ex. undersköterskor. De stora investeringarna i och regeringens fokus på match- ning är viktig för alla delar av landet. Regeringen har t.ex. gjort en utbildningssatsning för tids- begränsat anställda inom äldreomsorgen och inom hälso- och sjukvården. Samtal med arbets- marknadens parter och branschföreträdare kring den framtida kompetensförsörjningen är fortsatt viktiga. En redovisning av regeringens åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen ges längre fram i detta avsnitt. Det behöver finnas tydliga spår till jobb för nyanlända, som möter behovet av arbetskraft. Det är viktigt att insatserna hänger samman och förstärker varandra. En viktig framgångsfaktor är att se till de nyanländas faktiska förmåga och inte enbart till formell utbildningsnivå. I de fall utbildning krävs för att stärka möjlig- heten till arbete ska individen ta del av utbild- ning. En viktig förutsättning för att etableringen ska lyckas är att de insatser individen tar del av bygger på varandra och ger en god utveckling i etableringen. Den starka efterfrågan på arbets- kraft understödjer behovet av ett jobbfokus i etableringen. En effektiv arbetsförmedling som samverkar med kommuner Arbetsförmedlingen har sedan regeringen till- trädde fått tillgång till fler verktyg och bättre förutsättningar att genomföra sitt uppdrag. Det arbetsmarknadspolitiska regelverket har för- enklats, förutsättningarna för lokal samverkan har förbättrats och möjligheterna för arbetslösa att utbilda sig har förstärkts. Regeringens styr- ning av Arbetsförmedlingen har ett tydligt fokus på resultat. Detta ger även möjlighet för Arbetsför- medlingen att fortsatt effektivisera sin verksam- het. Det är viktigt att de nya möjligheterna till effektivisering som bl.a. följer av minskad detalj- styrning och ökade möjligheter för Arbetsför- medlingen att fördela de tillgängliga resurserna inom verksamhetens olika delar tas tillvara. För att förbättra resultaten inom etableringsuppdra- get gav regeringen Arbetsför- medlingen i uppdrag att förstärka sitt arbete med att säkerställa att alla nyanlända i etable- ringsuppdraget erbjuds en god tillgång till insat- ser och att identifiera förbättringsområden i den egna verksamheten. (A2017/01238). Det är angeläget att Arbetsförmedlingens verksamhet är anpassad till arbetsgivarnas behov och att myndigheten är en offensiv partner på såväl nationell som regional och nivå. Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) har i uppdrag att främja statlig och samverkan och utveckling av nya samverkansformer. I arbetet är det angeläget att kvinnor och män ges samma möjligheter till etablering på arbetsmarknaden. Genom ytter- ligare främjandemedel förstärks samverkan och därmed genomslaget av arbetsmarknadspolitiska insatser för nyanländas etablering. I arbetet bör utrikes födda kvinnor särskilt beaktas. Ytterligare satsningar på utbildning Regeringen föreslår i denna proposition att medel anvisas för en ytterligare ökning av det kunskapslyft som har inletts och som fullt utbyggt omfattar 93 000 utbildningsplatser med studiestöd inom yrkesvux, folkhögskola, yrkeshögskola samt universitet och högskola, se vidare utgiftsområde 15 och 16 samt 17 avsnitt 3.6.2, avsnitt 9.7 och avsnitt 3.6.6. Studiestartsstödet har införts för att öka rekryteringen till studier bland arbetslösa personer som har kort utbildning och stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet är ett verktyg som kommunerna kan välja att använda inom sitt ansvarsområde att verka för att vuxna deltar i utbildning. Kommunernas rekryterings- arbete ska ske i samverkan med Arbetsför- medlingen som har god kännedom om perso- nernas behov av utbildning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Parallellt med satsningen på ett nytt studie- startsstöd kvarstår möjligheten för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin som saknar full- följd gymnasieutbildning att påbörja studier på heltid med bibehållet aktivitetsstöd t.o.m. . För att fler arbetslösa personer, såväl kvinnor som män, ska övergå till utbildning och lättare kunna etablera sig på arbetsmarknaden behöver flera faktorer samverka. Staten ser till att det finns förutsättningar för att utbildning kan komma till stånd genom att finansiera utbild- ningsplatser och tillhandahålla ett väl fungerade studiestödssystem som fungerar rekryterande till utbildning. Arbetsförmedlingen ska bidra genom att motivera och matcha arbetslösa personer till utbildning så att dessa i högre grad går över till utbildning. Kommunerna behöver tillhandhålla utbildningar som svarar mot behoven på arbets- marknaden. Utbildningsstarterna behöver kunna ske flexibelt för att möta behovet hos dem som ska påbörja en utbildning. Arbetsförmedlingen och kommunerna behöver samverka för att ytterligare underlätta för personer som har kort eller bristfällig utbildning att delta i reguljär utbildning. Arbetsförmedlingen bör också i högre utsträckning arbeta för att personer som behöver utbildning för att kunna matchas på arbetsmarknaden söker sig till det reguljära utbildningsväsendet. Arbetsmarknadsutbildningen behöver för- bättras så att den i större utsträckning leder till ett arbete efter avslutad utbildning och kan mot- verka bristsituationer när det gäller arbetskraft på arbetsmarknaden i alla delar av landet. Fortsatt fokus på jämställdhetsintegrering Kvinnor tar i mindre utsträckning än män del av vissa insatser, bl.a. arbetsmarknadsutbildningar och subventionerade anställningar. Arbetsför- medlingen har på uppdrag av regeringen tagit fram en plan för hur myndigheten avser att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen, liksom en hand- lingsplan för hur myndigheten avser att öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar. Regeringen avser att följa Arbetsför- medlingens åtgärder och resultat av arbetet med jämställdhetsintegrering bl.a. i syfte att kvinnor och män ska få tillgång till arbetsmarknadspoli- tiska program och insatser på lika villkor. En offensiv arbetsförmedling i samverkan med andra aktörer De arbetsplatsförlagda aktiviteterna inom jobb- och utvecklingsgarantin har minskat och det finns därför ett behov av ytterligare insatser från Arbetsförmedlingen för dessa indi- vider. Forskningen visar att arbetsmarknadspoli- tiska insatser som är arbetsplatsförlagda ger bäst effekt sett till övergångar till arbete. Regeringen föreslår att avsätts för att stötta kommuner och landsting som redan har anställt eller anställer personer som står långt från arbetsmarknaden med hjälp av extratjänster. Alla kommuner och landsting ska kunna ta del av stödet beroende på hur många personer som de anställer med hjälp av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Kommunerna kommer att kunna använda de extra medlen utifrån egna behov och förutsättningar. De kan till exempel gå till att anställa fler i skola, vård och omsorg, men också till ökade möjligheter till handledning vid nyan- ställningar eller insatser för att förbättra arbets- miljön. Mer stödpersonal i kommunala verk- samheter förbättrar möjligheterna för flera yrkesgrupper att ägna sig åt sitt kärnuppdrag, vilket ligger väl i linje med regeringens tillits- reform. (se också utg.omr. 25, avsnitt 3.4). var för regeringens satsning på moderna beredskapsjobb i staten. Målsättningen är att minst 500 personer ska sysselsättas 2017. Statistik från Arbetsför- medlingen visar att ca 580 personer hade ett pågående beslut om modernt beredskapsjobb , inkl. personer med beslut som började . till påbörjade totalt 521 personer ett modernt beredskapsjobb. Arbetsuppgifter som personerna som anställts på moderna bered- skapsjobb utför avser bl.a. administration på myndigheterna samt arbetsuppgifter som kund- värd eller extra resurs för hjälp till handläggare. Det är angeläget med ytterligare fokus på denna satsning. Målsättningen är att minst 5 000 personer ska sysselsättas 2020. De arbetsintegrerande sociala företagen bedri- ver ett värdefullt arbete när det gäller att stärka och skapa arbetsställen för personer som har varit arbetslösa . Det är fort- satt angeläget att dessa företag ges goda förut- sättningar för att göra så även . För att skapa ytterligare förutsättningar för att kunna tillvarata och samarbeta med företagen kommer och Arbetsförmedlingen under- söka möjligheten att skapa ett kvalitetssäkrings- system för de arbetsintegrerande sociala företa- gen. En sådan kvalitetssäkring skulle göra det enklare för bl.a. Arbetsförmedlingen att kunna använda de arbetsintegrerande sociala företagen för fler insatser inom det arbetsmarknadspoli- tiska regelverket. Regeringen avser att höja taket för t.ex. lönebidrag, vilket bidrar positivt till dessa verksamheters möjligheter att anställa personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Ett enklare och mer effektivt system för de subventionerade anställningarna Ett av arbetsmarknadspolitikens viktigaste verktyg är de subventionerade anställningarna. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Dessa insatser uppvisar generellt goda effekter när det gäller att förbättra arbetslösa personers möjligheter att få arbete. är systemet dock svåröverskådligt, komplicerat och sammantaget inte tillräckligt kraftfullt. Det riskerar bl.a. att minska arbetsgivares benägenhet att anställa personer som är långtidsarbetslösa eller nyan- lända. har därför sett över de olika stöden i syfte att förenkla systemet. Regeringen avser att göra betydande förenk- lingar och förstärkningar av de subventionerade anställningarna. Det är angeläget att förstärka insatserna för dem som står längst från arbets- marknaden, att göra det lättare för arbetsgivare att anställa med stöd och att förenkla Arbets- förmedlingens hantering av regelverket. Rege- ringen bedömer att systemet behöver reformeras så att det blir färre och mer kraftfulla stöd, har- moniserade regelverk samt förenklade och mer förutsägbara insatser. Därigenom blir stöden mer träffsäkra. Dagens olika former av särskilt anställnings- stöd, förutom extratjänsterna, bör ersättas med ett nytt särskilt anställningsstöd, introduktions- jobb. Detta förenklar stödstrukturen för arbets- givare, arbetsförmedlare och arbetssökande. Introduktionsjobb ersätter särskilt anställnings- stöd inklusive det förstärkta särskilda anställ- ningsstödet, traineejobben och instegsjobb. Traineejobben avskaffas och i stället för instegsjobb kan nyanlända ta del introduktions- jobb. Stödet kommer att ha ett tak, en subventions- nivå och ett enhetligt handledarbidrag. Intro- duktionsjobb ska vara ett verktyg för att fler personer som deltar i garantiprogrammen och nyanlända ska komma i arbete snabbare. Det nya stödet ska kunna kombineras flexibelt med utbildning, både för att stärka den enskilde och för att möta kompetensbehov hos arbetsgivare. Extratjänsterna är fortsatt en viktig insats för dem som har en särskilt svag förankring på arbetsmarknaden och kommer att kvarstå. Nuvarande handledarbidrag och subventions- graden på bibehålls. Extratjänsterna bedöms även i fortsättningen kunna bidra till en jämnare könsfördelning i de subventionerade anställningarna. Regeringen avser att höja tak- nivån för den bidragsgrundande bruttolönen i introduktionsjobb och extratjänster till . Detta innebär att taket höjs i förhållande till dagens ca i instegsjobb, ca i särskilt anställ- ningsstöd och ca i extratjänsterna. Regeringen avser även att harmonisera taknivån i nystartsjobbet till . Taknivån i lönebidrag och offentligt skyddat arbete avses att höjas stegvis till . Enhetliga tak bedöms bidra till en mer ändamåls- enlig användning av stöden och en påtaglig förstärkning för personer som står relativt sett längst från arbetsmarknaden. Det finns dessutom skäl att både minska och underlätta administrationen för arbetsgivare och andra som är berörda av stöden. Bland annat bör formerna för beräkning, rekvirering och utbetal- ning av bidrag förenklas och harmoniseras. Detta bedöms innebära att stöden blir enklare för både arbetsgivare och arbetsförmedlare att hantera. Det bedöms också bidra till att minska risken för felaktiga utbetalningar. Regeringens reformer av anställningsstöden kommer även att bidra till ambitionen att skapa bättre förutsättningar för enklare vägar till jobb. Förändringarna förbättrar bl.a. förutsättningarna för bemanningsföretag och matchningsaktörer att anställa personer med svårbedömd kompe- tens, vilket i förlängningen kan bidra till att dessa personer lättare får anställning hos arbetsgivare som upplever en osäkerhet vid anställningar av t.ex. nyanlända eller personer som varit utan arbete . För en mer omfattande redogörelse för regeringens arbete med enkla vägar till jobb (se utg.omr. 24 avsnitt 3.7.4). har ett arbete bedri- vits med att se över yrkesintroduktionsanställ- ningarna, bl.a. utifrån överenskommelsen om insatser med anledning av flyktingsituationen som slöts mellan regeringen, , , Liberalerna och Kristdemokra- terna. En promemoria avses att remitteras. Höjt tak för lönebidrag och fler anställningar hos Personer med funktionsnedsättning behövs på arbetsmarknaden. Det är viktigt för delaktighet i hela samhällslivet och arbetslivet och för att motverka bristen på arbetskraft. Alltför många personer med funktionsnedsättning står utan arbete. spelar en viktig roll för att perso- ner som har en funktionsnedsättning som med- för en nedsatt arbetsförmåga och som inte kan få ett jobb genom andra åtgärder ska kunna få ett Merkostnadsersättningen för samhällsuppdrag har varit oförändrad som bolagets personalkostnader för att uppfylla uppdraget har ökat. Det är viktigt att bolaget framöver har förutsättningar att kunna fullgöra sitt uppdrag och anställa personer som inte kan få arbete genom andra insatser. bör kunna erbjuda olika typer av arbeten för personer med olika typer av nedsatt arbetsför- måga. Regeringen avser därför att tillföra medel till bolaget för att förbättra möjligheterna att uppfylla det arbetsmarknadspolitiska uppdraget och skapa fler övergångar till anställningar utanför bolaget. Regeringen avser även öka medlen för bolaget för att utöka omfattningen av de skyddade anställningarna med 1 000 nya anställningar 2018, och ytterligare 1 000 nya anställningar 2019. trädde förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga i kraft. Genom förordningen har regelverket för insatserna förtydligats och fått ett tydligare fokus på alla individers möjlighet till utveckling av sin arbetsförmåga. Fler personer behöver inkluderas på arbetsmarknaden och få möjlighet till arbete utifrån sina förutsättningar. Taket för den bidragsgrundade bruttolönen för subventionerade anställningar med lönebi- drag ska höjas stegvis från dagens så att den uppgår till 2018, och till . Detta stärker förutsättningarna för ökad syssel- sättning och förbättrat arbetsmarknadsdelta- gande för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. En högre taknivå syftar också till att möjliggöra en större bredd i arbeten för personer som har en anställ- ning med stöd. Det är också viktigt att ersättningssystemen inte leder till inlåsningseffekter. lämnas ett högre aktivitetsstöd till ungdomar med funk- tionsnedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga efter att de har deltagit i program . Att ersättningen ökar efter tid i pro- gram avviker från andra ersättningssystem för arbetslösa och riskerar att leda till att tiden i arbetslöshet förlängs. Det förhöjda aktivitets- stödet används dessutom i ett annat avseende och i en bredare omfattning än vad som var avsikten när ersättningen infördes. Regeringens bedömning är att detta inte är ändamålsenligt och regeringen avser att fasa ut det förhöjda 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgångspunkten är att utfas- ningen kommer att ske genom att inga nya per- soner ska omfattas av rätten till det högre akti- vitetsstödet efter att ändringen görs. För att förbättra möjligheterna till ett fram- tida arbete har regeringen gett flertalet statliga myndigheter i uppdrag att tillhandahålla praktik- platser för personer med funktionsnedsättning. Det är viktigt att detta arbete fortsätter vilket också kan bidra positivt till myndigheternas verksamheter. Regeringen har även tillsatt en utredning för att se över om det finns behov av flexiblare insat- ser, t.ex. flexjobb, för att förbättra möjligheterna för dem som har en nedsatt arbetsförmåga till följd av funktionsnedsättning eller sjukdom att komma i arbete eller behålla ett arbete (A2017:01). Insatser för sjukskrivnas återgång till arbete Individen ska kunna få insatser i samverkan mellan medlingen när det behövs för att kunna återfå arbetsförmågan och återgå i arbete. Myndig- heterna behöver vidta insatser för att underlätta omställning till arbete för de individer som av bedöms ha arbetsförmåga och därför övergår till Arbetsförmedlingen. Indivi- derna ska kunna få stöd vid övergången och ett bra mottagande på Arbetsförmedlingen.