prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — befinner sig i den fjärde respektive den sjätte övervakningsomgången gällande efterlevnad av ramkonvention om skydd för nationella minori- teter (SÖ 2000:2), ramkonventionen respektive den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3), språkstadgan. I dessa övervakningsomgångar granskar Europa- rådet konventionsstaternas efterlevnad av de internationella åtaganden som följer av respek- tive konvention. genomförde Europa- rådets expertkommitté för språkstadgan ett landbesök för att inhämta ytterligare informa- tion om utvecklingen i och beslutade att anta ett antal rekommendationer. Fyra av fem rekommendationer rör behovet av åtgärder på utbildningsområdet. Bland annat rekommen- deras att säkerställa att utbildningen i minoritetsspråken ger elever möjlighet att uppnå ordentlig läs- och skrivkunnighet i minoritets- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Den femte rekommendationen gäller inrättandet av språkcentrum för finska, jiddisch, meänkieli och chib med samiskt språk- centrum som förlaga. Rekommendationerna utgör ett underlag i regeringens fortsatta arbete inom området. Vidare genomförde rådgivande kommitté för ramkonventionen ett landbesök. Vid landbesöket förde regeringen och en dialog om det arbete som bedriver. Den rådgivande kommitténs rapport om situationen i samt minister- kommitténs rekommendationer är för närvaran- de under beredning inom . Informations- och kunskapshöjande insatser för att förstärka efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter I likhet har samtliga kommuner och landsting som ingår i förvaltningsområdena på olika sätt informerat de nationella minori- teterna om deras lagstadgade rättigheter. Informationen har getts på samtliga minoritets- språk och på svenska. i och Same- tinget har vidtagit ett flertal åtgärder för att höja kunskapen och bidra till erfaren- hetsutbyte. Bland annat har nya samordnare samt ansvariga för arbetet med nationella mino- riteter i kommuner och landsting i förvaltnings- områdena erbjudits utbildning om minoritets- politiken, dess delområden och lagstiftningen. och har också bjudit in samtliga länsstyrelser till två seminarier för diskussion om redovisning, samarbete och stöd. Därutöver har myndigheterna genomfört ett flertal kommunbesök. I linje med och inriktning med tematiska uppföljningar har myndigheterna genomfört tre större konferenser i , och på temat barns rätt till sitt minoritetsspråk. På samma tema har en tidningsbilaga distribuerats i dagspress vilken fått goda resultat i efterföljande effektmätningar. Ett viktigt verktyg för att samla och sprida kunskap om de nationella minoriteterna och minoritetsåtaganden är webbplatsen . avsattes för att finansiera webbplatsen (Ku2016/02179/DISK). och Läns- styrelsen i integrerade webbinnehåll om romsk inkludering i webb- platsen . Besöksantalet har fortsatt att öka avsevärt och uppgick till 217 049 besök/sessioner. Detta är en ökning jämfört med . Antalet besök har i snitt ökat med 5 700 . Utöver detta distribuerar myndigheterna ett digitalt nyhetsbrev . Förekomsten av diskriminering och hatbrott Några avgörande förändringar när det gäller förekomsten av diskriminering av judar, romar, samer, sverigefinnar och tornedalingar har enligt DO:s bedömning inte kunnat konstateras . Antalet anmälningar från dessa grupper har varit relativt . Liksom tidigare rör flertalet av dessa anmäl- ningar diskriminering av romer. Av anmäl- ningarna till DO och i DO:s dialog med romer framkommer att romer är en särskilt utsatt grupp inom många samhällsområden. Statistiken över anmälda hatbrott ger en indikation på hur hatbrott uppmärksammas i polisanmälningar och information om de anmälda händelserna. Av den senaste rapporten från (Brå) avseende hatbrott (2016:15) framgår att av polisanmälningarna uppskattades 6 980 innehålla ett identifierat hatbrottsmotiv. Det är den högsta nivån och fler än 2014. identifierade Brå 277 anmälningar om hatbrott med antisemitiska motiv, vilket är den högsta noterade nivån . 239 anmälningar med antiromskt motiv identifierades. Det är något lägre än 2014 då 287 anmälningar identifierades, men högre än åren innan. Insatser för att motverka utsatthet och diskriminering har av kommunerna och av landstingen inom förvaltnings- områdena utbildat sin personal om diskrimine- ringsfrågor. Detta motsvarar en ökning om jämfört med före- gående år. Däremot uppger majoriteten av kommunerna att de inte genomför några kompetensutvecklande insatser för att höja kunskapsnivån om de nationella minoriteternas rättigheter, språk och/eller kultur. i och konstaterar att bristen på kunskap gör det svårare för personal både inom och inom äldre- omsorgen att arbeta förebyggande för att minska de äldres utsatthet. av samtliga kommuner har bedrivit ett aktivt värdegrunds- eller likabehandlingsarbete som inkluderar nationella minoriteter. Det råder ingen större skillnad mellan kommunerna inom eller utanför förvalt- ningsområdena i detta avseende. Enligt i om arbetet för romsk inkludering har utvecklingsarbetet i såväl kommuner som myndigheter präglats av ett stort engagemang, uppfinningsrikedom och hög ambitionsnivå. konstaterar att utmaningarna är stora och komplexa men att det pågår metodutveckling inom flera områden (Ku2017/01111/DISK). De fem kommuner som 2016 beviljades statsbidrag för att delta i en utvecklingsverksamhet för romsk inkludering (Ku2016/00159/DISK) har påbörjat arbetet med att bygga upp en struktur i den kommunala förvaltningen. Arbetet har kommit olika långt, och flertalet kommuner befinner sig fortfarande i en förankringsfas. Fokus har varit på insatser inom utbildning, arbete, hälsa och social omsorg. i har också verkat för att förbättra förutsätt- ningarna för att arbetet utgår från de mänskliga rättigheterna. Flertalet av de s.k. utvecklingskommunerna har arbetat med att öka kunskapen i sina organisationer om regeringens strategi för romsk inkludering och om romers historia, kultur och levnadsförhållanden . Därtill har utvecklingskommunerna spridit kunskap om utsatthet, diskriminering och antiziganism inom olika områden. Kommunerna har genomfört föreläsningar och seminarier men även tagit fram webbutbildningar, informationsfilmer och annat material för ändamålet. i har i enlighet med sitt uppdrag spridit utbildningsmaterialet Antiziganismen i som togs fram av Kommissionen mot antiziganism. har bl.a. distribuerat materialet till skolor i såväl utvecklingskommuner som andra kommuner och börjat genomföra en generell plan för vidare distribution. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Mot bakgrund av de goda resultat som verk- samheten med brobyggare har visat, beslutade regeringen att ge () och i uppdrag att ta fram och tillgängliggöra en utbildning för brobyggare med romsk språk- och kultur- kompetens (Ku2016/00995/DISK). Regeringen beslutade även att ge deltagande kommuner och landsting en möjlighet att ansöka om statsbidrag för utbildning av brobyggare. En första utbildningsomgång startade med 12 deltagare, varav hälften kvinnor, från 6 kommuner. Deltagarna var anställda inom skolan eller på en för ett bredare arbete som exempel- vis samhällsvägledare. Enligt rapportering är deltagarna mycket nöjda med utbildningen som bidrar till att de känner sig säkrare i sin roll och i arbetet som brobyggare. visar redovisningen att inte alla arbetsgivare har gett brobyggarna tillräckligt tydliga arbetsuppgifter och stöd i arbetet (Ku2017/00520/DISK). genomför kontinuerligt kommunbesök och konferenser som stöd till deltagande kommuner. har i enlighet med sitt uppdrag att öka kunskapen i skolan om nationella minoriteter med fokus på romer (Ku2016/01673/DISK) kartlagt de kommuner som har ett pågående arbete för romsk inkludering. Kartläggningen ska fungera som ett underlag för arbetet med att utforma kunskapsstöd och nätverk för ändamålet. Arbetsförmedlingen har arbetat för att säkerställa att erfarenheter från tidigare uppdrag tas tillvara i myndighetens fortsatta arbete för romsk inkludering men konstaterar att det har funnits utmaningar i arbetet. Riktade insatser gentemot den romska målgruppen utgjorde enligt Arbetsförmedlingen den största framgångsfaktorn i det tidigare arbetet. Vidare har ca 2 100 medarbetare och 9 700 personer utanför myndigheten använt sig av den webbutbildning om jämlikhet för romer på arbetsmarknaden som har tagits fram. Arbetsförmedlingen konstaterar att webbutbildningen inte är tillräcklig för att möta den okunskap som kan råda inom myndigheten om den romska målgruppen (Ku2017/01182/DISK). har spridit kunskap om myndighetens utbildningsmaterial som är riktat till personal inom . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Materialet fungerar som stöd i bemötandet och i ett inkluderande arbetssätt, med särskilt fokus på den romska gruppen. har i enlighet med sitt uppdrag att genomföra en insats för att motverka diskri- minering av romer på bostadsmarknaden (Ku2016/01141/DISK) skapat ett nätverk med romska företrädare, fastighetsägare och hyres- värdar. Nätverket har gemensamt beslutat om form och innehåll till ett webbaserat utbildnings- material. Materialet ska användas med romska företrädare som utbildare och riktas till olika aktörer på bostadsmarknaden. Kommissionen mot antiziganism lämnade sitt slutbetänkande Kraftsamling mot antiziganism till regeringen (SOU 2016:44). Delar av betänkandet har remissbehandlats. har därefter fattat beslut om att närmare utreda hur ett nationellt center för romska frågor kan inrättas (Ku2017/01479/DISK). Utredaren ska särskilt beakta förslagen som lämnats av Kommissionen mot antiziganism. Möjligheten till inflytande och delaktighet har fortsatt stärkts för de nationella minoriteterna överlag. I av kommunerna och av landstingen inom förvaltnings- områdena har de nationella minoriteterna genom formaliserade samråd getts möjlighet till in- flytande i frågor som berör dem. För kommunernas del är det en ökning och för landstingen är det en ökning med en procentenhet. I av kommunerna och av landstingen inom förvaltningsområdena har dialogen med minoriteterna, som även kan omfatta annat än formaliserade samråd, varit avgörande för beslut och inriktning på verk- samheten. För kommunerna är resultatet lik- värdigt med föregående år medan andelen lands- ting sjunkit . För att stödja och underlätta verksamheten för de organisationer som företräder de nationella minoriteterna beviljas statsbidrag. Av de 12 organisationer som ansökte om statsbidrag beviljades 10 bidrag om totalt . I syfte att kompensera för de merkostnader som uppstår med anledning av deltagande i pågående processer inom det minoritetspolitiska området avsatte regeringen ytterligare som i och fördelade till organisationer som företräder judar, romer, sverigefinnar, tornedalingar och samer. i har därutöver fördelat ytterligare vardera till organisationerna Sverigefinländarnas delegation och – Tornionlaaksolaiset i syfte att stärka deras verksamhet med samråd och dialog med kommunerna i förvaltningsområdena. Inom förvaltningsområdena har av kommunerna och av landstingen gett någon form av ersättning till representanter för de nationella minoriteterna som medverkar i samråd. För kommunerna är detta likvärdigt med föregående år men för landstingen är det en minskning . Många statliga myndigheter ger de nationella minoriteterna möjligheter till inflytande och delaktighet på olika sätt. Till exempel har Folk- hälsomyndigheten arbetat med att upprätta och utveckla långsiktiga former för dialog med de nationella minoriteterna och har utvecklat sina samrådsformer med anledning av den bidragsgivning som myndigheten ansvarar för. I sin rapportering om arbetet med romsk inkludering lyfter i fram att det pågår metodutveckling vad gäller samarbetsformer med romska företrädare i både kommunernas och myndigheternas verksamhet. som det finns mer formaliserade forum för inflytande och information, t.ex. samrådsgrupper, pågår metodutveckling när det gäller att hitta andra former för romers inflytande och delaktighet i arbetet. Flera kommuner har exempelvis aktivt arbetat med att stödja framväxten av lokala romska organisa- tioner (Ku2017/01111/DISK). Flera myndigheter har också inom ramen för sitt uppdrag om romsk inkludering på ett tydligt sätt involverat romska företrädare i arbetet, både i planering och i genomförande. Ett exempel är i samarbete med i uppdraget att genomföra insatser för att utbilda romska hälso- inspiratörer (Ku2016/01676/DISK). Enligt redovisning har 80 romska ung- domar , varav ca hälften kvinnor, utbildats till hälsoinspiratörer . Varje hälsoinspiratör har därefter lokalt P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 rekryterat en grupp om tio personer vilket området för finska. innebär att runt 800 romer sammantaget i olika kommuner utanför förvaltningsområdena är ca delar av har fått kunskap om olika hälso- Det finns även skillnader när det frågor (Ku2017/00517/DISK). gäller tillgång till personal som behärskar Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor (MUCF) har fördelat bidrag till ingår i förvaltningsområdena uppger drygt 75 organisationer som vill bedriva hälsofrämjande procent att de har boenden eller avdelningar med verksamhet riktad till romer. personal som behärskar nationella minoritets- genomfört ett erfarenhetsutbyte mellan romska Även här ingår majoriteten av kvinnor och icke-romska kvinnoorganisationer. kommunerna i förvaltningsområdet för finska. I dialog med romska företrädare planerar även myndigheten att genomföra utbild- procent av kommunerna att de har tillgång till ning i föreningsteknik. Både MUCF och har inom ramen Det är också stora skillnader mellan kom- för sina uppdrag om romsk inkludering, i muner inom och utanför förvaltningsområdena bidragsgivningen och på andra sätt, särskilt när det gäller att kunna erbjuda minoritets- uppmuntrat romska kvinnor att delta i arbetet. kulturella aktiviteter på boendena. kommuner utanför förvaltningsområdena er- bjuder sådana aktiviteter medan av Referensgruppen består av 20 romska före- trädare, varav hälften kvinnor som i övrigt har en bred representation i den romska gruppen. I den årliga uppföljningsrapporten från Same- Referensgruppen har träffats tre tinget och i fram- gånger för att ge stöd i att går att av minoritets- identifiera behov hos den romska gruppen, ge företrädarna i de lokala samråden uppger att förslag på insatser och utvärdera genomförda äldreomsorgen på nationella minoritetsspråk inte De anser att det bl.a. saknas personal som behärskar minoritetsspråk och att det finns organisatoriska brister. tingets uppföljning visar att tillgången till Tillgången till de nationella minoriteternas språk kommuner är en stor utmaning som begränsar Samtliga kommuner och av lands- möjligheterna att erbjuda verksamhet som helt tingen som ingår i förvaltningsområden har eller delvis bedrivs på minoritetsspråket. genomfört insatser för att skydda budet av äldreomsorg på nationella minoritets- och främja de nationella minoriteternas språk språk ser olika ut beroende på kommunernas Resultatet är i stort sett likvärdigt med föregående år. Inom radio och tv i allmänhetens tjänst har De uppföljande myndigheterna, alla tre programföretag under innevarande i och , har i sin upp- tillståndsperiod ökat sina sändningar på följning haft ett särskilt fokus på service de nationella minoritetsspråken finska, samiska, och omvårdnad inom äldreomsorgen på meänkieli och chib. radio på de nationella Uppföljningen visar att kommuner som ingår i förvaltningsområdena har kommit längre än timmar och Utbildningsradion . Sändningarna har ökat på alla fem minoritets- att erbjuda hemtjänst och boende på minoritets- språk i jämförelse med föregående år (se vidare I kommuner som ingår i förvaltnings- 17 avsnitt 14.4.2). områdena framgår att har boenden eller avdelningar som enbart är avsedda för de nationella minoritetsgrupperna. teten av dessa kommuner ingår i förvaltnings- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Insatser för att stärka de nationella minoriteternas språk och kultur I likhet har samtliga kommuner och landsting som ingår i förvaltningsområdena på olika sätt informerat de nationella minori- teterna om deras lagstadgade rättigheter. Informationen har getts på samtliga minoritets- språk och på svenska. Av om de samiska språken i framgår bl.a. att det samiska språket synliggjorts mer i nya domäner och att samiskt språkcentrum fort- satt med metodutveckling för revitalisering av det samiska språket (se vidare avsnitt 5). har genom de riktade stöden till nationella minoriteters kulturverksamhet fördelat ca , att jämföra med ca 2015. Merparten av bidragen fördelades 2016 som verksamhetsbidrag till Uusi Teatteri, Tornedals- teatern, Sverigefinska i , Judiska , Romska kulturcentret och i . Vidare har och folk- minnen (ISOF) fördelat till 33 olika projekt för revitalisering av minoritetsspråken. Totalt inkom 39 behöriga ansökningar om totalt . Språkprojekt som riktats till barn och ungdomar har prioriterats. Samtliga minoritets- språk finns representerade bland de beviljade projekten och av den totala bidragssumman fick projekt rörande chib störst andel . fick ett regeringsuppdrag att stärka utbudet av barnfilm med språkversioner på de nationella minoritets- språken. beviljades, inom stödet för ökad tillgänglighet, i stöd för att dubba tre matinéprogram för de yngsta barnen på chib, meänkieli och samiska (se vidare under utg.omr. 17 avsnitt 13.4.2). har fortsatt genomfört ett flertal olika åtgärder för att höja kunskapen om de nationella minoriteterna. Inom ramen för uppdrag (A2014/3289/DISK och Ku2016/02027/DISK) har myndigheten arbetat för att förstärka till-gången på lärare i nationella minoritetsspråk samt fördelat bidrag för kostnader med anledning av deltagande i utbildningen. redovisar att det finns ett stort intresse för utbildningen samt att det både är många som påbörjar och som fortsätter Under /2016 har beviljat bidrag till totalt 25 huvudmän för 56 deltagare (/02553/DISK, Ku2017/00171/DISK och Ku2017/00958/DISK). Sameskolstyrelsen har, i enlighet med regleringsbrevet , vidtagit åtgärder för den integrerade samiska undervisningen. Sammanlagt avsattes för uppdraget. har detta resulterat i att integrerad samisk undervisning finns tillgänglig i 10 kommuner, vilket är färre än . Medlen används främst till att utöka undervis- ningstiden i och på samiska samt till inköp av läromedel och undervisningsmaterial. Universitets- och högskolerådet har redovisat att den uppdaterade informationen på alla fem nationella minoritetsspråken med varieteter på studera.nu har haft totalt 2 242 sidvisningar . Myndigheten har även påbörjat ett arbete med att översätta information om myndigheten till de nationella minoritets- språken. har kortfilmer på de nationella minoritetsspråken samiska, meänkieli och finska producerats. Filmerna publiceras löpande och syftar till att levandegöra språken och inspirera till högskole- studier. fick och i uppdrag att genomföra insatser för romsk kultur och språk inom ramen för strategin för romsk inkludering (utg.omr. 17 avsnitt 4). Regeringen konstaterar att arbetet med att säker- ställa efterlevnaden av de nationella minori- teternas rättigheter har utvecklats i positiv rikt- ning , detta särskilt inom förvaltningsområdena. Då det fanns tydliga indikationer på att utvecklingen avstannat inom stora delar av minoritetspolitiken tillsatte regeringen Utredningen om en stärkt minoritets- politik (Ku 2016:02) med uppdraget att genom- föra en översyn av lagen om nationella minori- teter och minoritetsspråk samt angränsande frågor. En av huvudanledningarna till att utred- ningen tillsattes är att det finns allt tydligare behov av förnyad kraft och intensitet i statens insatser för att förverkliga det minoritets- politiska målet. Vidare finns det ett antal utmaningar som det är tid för staten att hantera. Däribland kan de stora skillnaderna i tolkning av föreskrifter och de betydande brister som identifierats gällande möjligheterna att lära sig, använda och utveckla sitt minoritetsspråk nämnas. Den aktuella uppföljningen av efterlevnad av de internationella åtagandena på området som genomförts av pekar än tydligare på de utmaningar som står inför. Mot denna bakgrund är Utredningen om en stärkt minoritetspolitiks betänkande Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU2017:60) ett viktigt underlag för regeringens fortsatta inriktning och utveckling av minoritetspolitiken. Regeringens bedömning är att arbetet inom förvaltningsområdena är en nyckel när det gäller att säkerställa efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. Trots det tillfälliga uppehåll som gjorts avseende anslutning av ytterligare förvaltningskommuner kan rege- ringen konstatera att intresset att ingå i ett eller flera förvaltningsområden fortsatt är stort. Regeringens bedömning är att intresset bland kommunerna, tillsammans med ett aktivt arbete från de nationella minoriteterna på det lokala planet, är en avgörande framgångsfaktor. För att uppnå målet inom minoritetspolitiken krävs fortsatta insatser inom samtliga del- områden. Den diskriminering och utsatthet som de nationella minoriteterna alltjämt utsätts för är oacceptabel och trots insatser från olika delar av staten återstår arbete. Det åligger att säkerställa att en individ inte diskrimineras eller utsätts för hat, hot eller oacceptabla säkerhets- risker. Samråden med de nationella minoriteterna har fortsatt mycket stor betydelse för möjligheten till inflytande och delaktighet. Regeringen kan konstatera att allt fler samråd genomförs, vilket resulterat i ökad kunskap inom det offentliga samt i ett större antal praktiska åtgärder som grundar sig i utbytet inom samråden. För att staten ska kunna säkerställa att de rättigheter som tillkommer de nationella minoriteterna efterlevs samt för att på bästa sätt kunna fortsätta att utveckla minoritetspolitiken krävs en djup och kontinuerlig dialog med företrädare för de nationella minoriteterna på alla nivåer. Det statsbidrag som fördelas till dessa P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 organisationer är av stor betydelse för förverk- ligandet av minoritetspolitiken. Samrådsför- farandet har också resulterat i att flera myndig- heter vidtagit nya åtgärder eller justerat pågående insatser till följd av information som har fram- kommit i samråden. Regeringens bedömning är att samråden i kombination med statliga myndigheters arbete bidragit till och har en betydande roll i utveck- lingen av minoritetspolitiken. De uppdrag som olika myndigheter haft har tydligt bidragit till resultaten på området. Myndigheternas arbete, både utifrån det allmänna uppdrag som åligger samtliga myndigheter och utifrån särskilda uppdrag till vissa myndigheter, är fortsatt en av pelarna inom minoritetspolitiken. Regeringens bedömning är att inom del- området språk och kulturell identitet är det statliga stödet till de nationella minoriteternas kultur av stor betydelse. Det är en förutsättning för ett levande kulturliv och för de nationella minoriteternas möjlighet att revitalisera sina språk. Statens kulturråds arbete med stöd för de nationella minoriteternas kultur har fortsatt utvecklats positivt, särskilt när det gäller in- flytande och delaktighet i myndighetens arbete. Den bidragsgivning som och folkminnen ansvarar för är ytterligare en faktor som bidrar till de nationella minori- teternas möjlighet att själva driva olika språk- revitaliserande verksamheter. Det intresse som finns och drivkraften att utöva ägandeskap över det egna språkarbetet är i regeringens mening avgörande för att språkrevitaliseringen ska kunna fortsätta med förnyad styrka. Inom ramen för strategin för romsk inklude- ring kan regeringen konstatera att myndig- heternas stöd till kommunerna utgör ett viktigt bidrag till arbetet med att skapa förändring på lokal nivå.