prop · H5039 · 2017-09-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:9 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800). Det föreslås att skolplikten för barn bosatta i ska inträda än , dvs. redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Skolplikten i förlängs därmed med och blir i regel tioårig. Skolplikten ska normalt börja fullgöras i förskoleklassen som blir en obligatorisk skolform inom skolväsendet. Därefter ska skolplikten fullgöras i , om inte barnet ska tas emot i grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Enskilda huvudmän som redan är godkända som huvudmän för fristående förskoleklasser, bör med automatik få anordna obligatoriska förskoleklasser. Eleverna i förskoleklassen ska få rätt till kostnadsfria och näringsriktiga skolmåltider. De ska också få rätt till kostnadsfri skolskjuts på samma villkor som grundskoleelever. Skolsystemet ska ha en viss flexibilitet. Ett barn ska få tas emot tidigare i förskoleklassen liksom i årskurs 1 i och motsvarande skolformer under vissa förutsättningar, om barnets vårdnadshavare önskar det. Efter begäran av ett barns vårdnadshavare ska ett barn också kunna få skolplikten uppskjuten om det finns särskilda skäl. Lagändringarna föreslås träda i kraft och ska tillämpas på utbildning från och med . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ........................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Skolstarten i behöver ske tidigare ...................................... Skolplikten ska inträda genom att förskoleklassen blir obligatorisk ..................................................... En obligatorisk förskoleklass leder till ökad Skolpliktens närmare innebörd......................................... Förskoleklassen omfattas redan av flera centrala bestämmelser i skollagen ................................................................ Fristående förskoleklasser förblir godkända ................................... Eleverna i förskoleklassen får rätt till skolmåltider och och senare skolstart........................................................... Femåringar ska få börja i förskoleklassen även Sexåringar ska få börja i årskurs 1 i skolan även Skolplikten kan skjutas upp och förskoleklassen kan Obligatorisk förskoleklass vid andra skolformer än Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Konsekvenser för kommunerna........................................ Förslagen medför inte några ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän .............................. Ekonomiska konsekvenser för staten ............................... Förslagen medför positiva konsekvenser för barnen ........ Förslagen medför positiva konsekvenser för Förslagen medför positiva konsekvenser för de Förslagen berör inte medlemskap i Sammanfattning av betänkandet Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81) ................................................................ Betänkandets lagförslag i relevanta delar ........................ Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2017/18:9 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att 9 kap. 4 och 5 §§ och 29 kap. 4 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 9 kap. 4 § ska utgå, dels att 7 kap. 1, 3, 4, 10–12, 17, 21–23 §§, 8 kap. 3 §, 9 kap. 8 och 12 §§, 28 kap. 5, 7, 8, 14 och 15 §§ och rubrikerna närmast före 7 kap. 4 och 11 §§, ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sju nya paragrafer, 7 kap. 11 a och 11 b §§ och 15 a–15 d och 21 a §§, och närmast före 9 kap. 15 b–15 d och 21 a §§ nya rubriker av följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser om –vilka som omfattas av skolplikt (2 §), –rätten till utbildning (3 §), –hur skolplikten fullgörs (4–9 §§), –när skolplikten inträder (10 §), – tidigare skolstart (11 §), – tidigare skolstart och undantag från skyldigheten att fullgöra skol- plikt i förskoleklass (11–11 b §§), –när skolplikten upphör och rätten att därefter slutföra skolgången (12–16 §§), –deltagande i utbildning (17–19 §§), och –ansvar för att skolplikten fullgörs (20–23 §§). Enligt 2 kap. 18 § första stycket regeringsformen har alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. Av 2 § tredje stycket samt 11 och 15 §§ följer även en viss rätt till utbildning utöver skolplikten. Av 2 § tredje stycket och 15 § följer även en viss rätt till utbildning utöver skolplikten. ska fullgöras i grund- Skolplikten ska börja fullgöras i sådana som avses i 5 eller 6 § eller 1Senaste lydelse av 29 kap. 4 § 2013:298. 2Senaste lydelse 2012:109. 2017/18:9 skolplikten fullgörs i sameskolan enligt 7 § eller på annat sätt enligt bestämmelserna i 24 kap. eller i den skolform där barnet tas emot enligt 5, 6 eller 7 §, om inte skolplikten fullgörs på något annat sätt enligt bestämmelserna i 24 kap. Skolplikten kan dock börja fullgöras direkt i , grund- 11 b §§. Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Frågan om uppskjuten skolplikt prövas av hemkommunen efter begäran av barnets vårdnadshavare. från skyldigheten att fullgöra Om ett barns vårdnadshavare begär det hos hemkommunen, ska barnet redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan. Ett barn får tas emot i förskoleklassen redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Ett barn får börja fullgöra skolplikten i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan höstterminen det kalenderår då barnet fyller om 1.barnet då har gått ut förskoleklassen, eller 2.barnets vårdnadshavare begär att barnet ska få börja i någon av dessa skolformer utan att först ha gått ut förskoleklassen och barnet bedöms ha förutsättningar för det. Beslut i frågan enligt första stycket 2 fattas av 1.rektorn när det gäller och sameskolan, 2.Specialpedagogiska skolmyndigheten när det gäller specialskolan, och 3.barnets hemkommun när det gäller grundsärskolan. Ett barn som har beviljats uppskjuten skolplikt och som ska tas emot i grundsärskolan får, utöver vad som anges i 11 a §, börja fullgöra skolplikten i grundsärskolan utan att först ha gått ut förskoleklassen, om barnets vårdnadshavare begär det hos hemkommunen. Om inte annat följer av 13 eller 14 § upphör skolplikten vid utgången av vårterminen det nionde året eller, om eleven går i specialskolan, det tionde året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten. En elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen det tionde året eller, om eleven går i specialskolan, det elfte året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten, om inte annat följer av 13 eller 14 §. En elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Den obligatoriska verksamheten får omfatta per läsår och eller, i de två lägsta årskurserna, . Sådan verksamhet får inte förläggas till , eller andra helgdagar. Den obligatoriska verksamheten får omfatta per läsår och eller, i förskoleklassen och de två lägsta årskurserna, . Sådan verksamhet får inte förläggas till , eller andra helgdagar. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från andra stycket för elever i grundsärskolan och specialskolan. Om en elev i , Om en elev i förskoleklassen, grundsärskolan, specialskolan eller , grundsärskolan, spe- sameskolan utan giltigt skäl uteblir cialskolan eller sameskolan utan från den obligatoriska verksam- giltigt skäl uteblir från den obliga- heten, ska rektorn se till att elevens toriska verksamheten, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare formeras om att eleven har varit informeras om att ele- Om det finns sär- ven har varit frånvarande. skilda skäl behöver elevens vård- finns särskilda skäl behöver ele- nadshavare inte informeras samma vens vårdnadshavare inte infor- Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning. Kommunen ska se till att eleverna i dess grundskola och grundsärskola fullgör sin skolgång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för sameskolan ska se till att elever i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång. Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess förskoleklass, grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning. Huvudmannen ska se till att eleverna i huvudmannens förskoleklass, grundskola och grundsärskola fullgör sin skolgång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för sameskolan ska se till att elever i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång. När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en fristående skola eller utan giltig orsak är frånvarande i betydande utsträckning från obligatoriska inslag, ska huvudmannen lämna uppgift om detta till hemkommunen. Om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad denne är skyldig att göra för att så ska ske, får hemkommunen förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. För en elev i specialskolan eller i sameskolan är det i stället huvudmannen för respektive skolform som får förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. Om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad denne är skyldig att göra för att så ska ske, får hemkommunen förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. För en elev i specialskolan, sameskolan eller förskoleklass vid en skolenhet med specialskola eller sameskola är det i stället huvudmannen för respektive skolform som får förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. Ett föreläggande enligt första stycket får förenas med vite. Ett beslut om föreläggande gäller om inte annat beslutas. Barn som är bosatta i och som inte har börjat i förskoleklassen eller i någon utbildning för fullgörande av skolplikten ska erbjudas förskola enligt vad som anges i 4–7 §§. Förskola behöver dock inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . Barn som är bosatta i och som inte har börjat i någon utbildning för fullgörande av skolplikten ska erbjudas förskola enligt vad som anges i 4–7 §§. Förskola behöver dock inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . Utbildningen ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha Eleverna ska utan kostnad ha till böcker och andra lär- till böcker och andra lär- som behövs för en tids- som behövs för en tids- enlig utbildning samt erbjudas Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. Hemkommunen ansvarar för att utbildning i förskoleklass kommer till stånd för alla barn i kommunen som önskar sådan utbildning. Av 2 kap. 4 § framgår att staten är huvudman för förskoleklass vid en skolenhet med specialskola eller sameskola. Hemkommunen ansvarar för att utbildning i förskoleklass kommer till stånd för alla barn i kommunen som enligt denna lag har rätt att gå i förskoleklass och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt. Av 2 kap. 4 § framgår att staten är huvudman för förskoleklass vid en skolenhet med specialskola eller sameskola. Skyldigheten enligt första stycket ska fullgöras genom att kommunen anordnar förskoleklass i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för samtliga i kommunen som är berörda. Skyldigheten enligt första stycket ska fullgöras genom att hemkommunen anordnar förskoleklass i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda. Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen komma överens med en annan kommun om att denna i sin förskoleklass ska ta emot barn vars utbildning hemkommunen ansvarar för. En elev som har blivit placerad vid en viss skolenhet har rätt att gå kvar där om inte något annat följer av 15 § andra stycket. En elev i förskoleklass med offentlig huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. Denna rätt gäller dock inte för elever som väljer att gå i en annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem eller som går i en annan kommuns förskoleklass med stöd av 13 §. Om det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter ska kommunen anordna skolskjuts även i dessa fall. Elevens hemkommun ansvarar för att skolskjuts anordnas. Skolskjuts i en annan kommun än hemkommunen En elev som med stöd av 13 § första stycket går i en annan kommuns förskoleklass och som på grund av skolgången måste övernatta i den kommunen har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen. Den kommun som anordnar utbildningen ansvarar för att skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kommunens kostnader för detta ska ersättas av elevens hemkommun. Resor och boende för elever vid en skolenhet med specialskola eller sameskola En elev i förskoleklass vid en skolenhet med specialskola eller sameskola har rätt till de resor som krävs för utbildningen. Staten ska stå för kostnaderna. En elev i förskoleklass vid en skolenhet med specialskola eller sameskola som till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet har rätt till tillfredsställande förhållanden. Staten ska svara för detta utan extra kostnader för eleven. Hemkommunen ska anordna skolskjuts för elever som går i en fristående förskoleklass inom kommunen under samma förutsättningar som enligt 15 b § andra stycket andra meningen gäller för elever som valt en annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem. Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1.godkännande enligt 2 kap. 5 § eller återkallelse av sådant godkännande enligt 26 kap. 13 eller 14 §, 2.bidrag enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 eller 35 § eller 19 kap. 45 §, 3.avstängning enligt 5 kap. 17 eller 19 §, 4.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 5. skolskjuts enligt 10 kap. 32 § 5. skolskjuts enligt 9 kap. 15 b § första stycket, 10 kap. 33 § första första stycket, 9 kap. 15 c § första 3 Senaste lydelse 2012:109. stycket, 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. stycket, 18 kap. 30 § första stycket 31 § första stycket, 11 kap. 32 § eller 18 kap. 31 § första stycket, första stycket, 18 kap. 30 § första stycket eller 18 kap. 31 § första 6.ekonomiskt stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 § eller 18 kap. 32 § första stycket, 7.medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §, 8.rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 eller 15 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 §, 9.bidrag enligt 25 kap. 11 §, 10.tillfälligt verksamhetsförbud enligt 26 kap. 18 §, eller 11.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1. föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, 12 kap. 25 § första stycket, eller 9 kap. 15 d § första stycket 12 kap. 25 § första stycket, eller 3. medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §. Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1. föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, eller 13 kap. 23 § första stycket. 9 kap. 15 d § första stycket 13 kap. 23 § första stycket. Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten får överklagas hos 1.barns mottagande i specialskolan enligt 7 kap. 6 §, 2.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 3. åtgärder enligt 12 kap. 25 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller 3. åtgärder enligt 9 kap. 15 d § andra stycket eller 12 kap. 25 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller 4. rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. 4 Senaste lydelse 2013:298. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av barnet. Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos i fråga om 1. barns mottagande i sameskolan enligt 7 kap. 7 §, 2. åtgärder enligt 13 kap. 23 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller 2. åtgärder enligt 9 kap. 15 d § andra stycket eller 13 kap. 23 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller 3. rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av barnet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas på utbildning från och med . 3.Om eleven börjat fullgöra skolplikten före gäller 7 kap. 12 § i den äldre lydelsen. 5 Senaste lydelse 2013:298. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast kan införas (dir. 2014:41). Genom tilläggsdirektiv fick utredaren i uppdrag att också föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda i förskoleklassen kan utformas på lämpligast sätt (dir. 2014:135). beslutade regeringen att ändra utredningsuppdraget genom nya tilläggsdirektiv (dir. 2014:159). I stället för att utreda de delar som gäller införandet av en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart skulle utredaren föreslå hur förskoleklassen för sexåringar lämpligast kan införas som en del av och, som ett alternativ, även föreslå hur en obligatorisk förskoleklass för sexåringar lämpligast kan införas. För båda dessa alternativ skulle förskoleklassens syfte, uppdrag och innehåll vara oförändrat. En utgångspunkt för båda alternativen var vidare att såväl lärare som förskollärare ska vara behöriga för undervisningen. Genom tilläggsdirektiv förtydligades det att utredaren inte längre skulle föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare i förskoleklassen kan utformas på lämpligast sätt (dir. 2015:34). Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81). I denna proposition behandlas utredningens förslag om en obligatorisk förskoleklass. En sammanfattning av betänkandet i denna del finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (U2015/04749/S). Under den fortsatta beredningen har tjänstemän från samrått med företrädare för Kommuner och Landsting (SKL) om bl.a. de ekonomiska effekterna av de förslag som lämnas i propositionen. Vidare har vissa myndigheter och organ beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag med vissa språkliga och redaktionella justeringar överensstämmer med förslagen i denna proposition. De som har beretts tillfälle att yttra sig är , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , , , Idéburna skolors riksförbund, , , och Handikappförbunden. Inkomna yttranden finns tillgängliga i (U2015/04749/S). Skolinspektionen och har angett att de inte har några synpunkter på förslagen i utkastet till lagrådsremiss. har tillstyrkt de omarbetade förslagen. Vidare har synpunkter inkommit från , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , och . Dessa behandlas i avsnitt 6, 9, 10, 11.2, 11.3, 13.1 och 13.4. I propositionen behandlas även två tillkännagivanden från , Prop. 2017/18:9 se avsnitt 6. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4Skolstarten i behöver ske tidigare Förskoleklassen – inledningen på skolgången Utbildningen inom skolväsendet syftar enligt skollagen (2010:800) till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas och alla ska, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till den. I all utbildning och annan verksamhet enligt skollagen som rör barn, dvs. varje människa under , ska vidare barnets bästa vara utgångspunkt (1 kap. 4, 8, 9 och 10 §§). Förskoleklassen är en frivillig skolform inom skolväsendet som infördes . Alla barn som är bosatta i ska erbjudas förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år då de fyller . Förskoleklassen, som omfattar ett läsår, ska stimulera elevers utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning (9 kap. 2 och 5 §§). Skolplikten inträder normalt , dvs. höstterminen det år då barnet fyller , och ska fullgöras i eller i en motsvarande skolform (7 kap. 4 och 10 §§). Enligt förarbetena ska förskoleklassen bl.a. stödja övergången och integreringen mellan förskolan och skolan och ligga till grund för den fortsatta skolgången (prop. 1997/98:6 s. 40 f.). Reformen beskrivs ofta som att förskoleklassen ska utgöra en bro mellan förskolan och skolan och erbjuda det bästa ur två världar. Vissa barn missar hela eller delar av det inledande läsåret … Enligt statistik gick , dvs. drygt 120 000 sexåringar, i förskoleklassen /17. I förskoleklassen fanns det vidare knappt 750 femåringar (0,) och drygt 1 400 sjuåringar (1,) samma läsår. Med sexåringar avses här de barn som fyller under kalenderåret. Det fanns även sexåringar i förskolan och sexåringar i årskurs 1. Man kan därför få intrycket att av alla sexåringar deltog i någon skolform. I statistik över inskrivna barn medräknas dock även barn med s.k. okänd bakgrund som ännu inte är folkbokförda i befolkningsregister. Barn med okänd bakgrund saknar per- 2017/18:9 sonnummer i registret, t.ex. asylsökande barn. Detta innebär i sin tur att statistik inte fångar upp att av alla folkbokförda sexåringar 2016, ca 2 000 barn, inte deltog i någon skolform. medför det att drygt 20 000 barn kan missa hela det förberedande läsåret. Genom införandet av förskoleklassen skulle alla elever ges möjlighet till pedagogisk verksamhet – i förskoleklassen, som en inledning på skolgången för att få de bästa förutsättningarna för lärande och utveckling, och därefter i (prop. 1997/98:6 s. 42). I och med att förskoleklassen är en frivillig skolform finns det dock en liten andel barn som inte deltar i det inledande läsåret.