prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det ar- bete som arbetsmarknadens parter har på- börjat bedöms skapa goda förutsättningar för arbetsgivare att dels vidta insatser för de anställda som har drabbats av ohälsa, dels förebygga sjukfrånvaro bland anställda. Regeringen kommer att följa upp parternas arbete. Regeringens utgångspunkt, i enlighet med tidigare fattade beslut, är att sjukfrånvaron för respektive sektor 2020 ska ned till den nivå som gällde 2013. För att stärka regeringens nationella och internationella arbete med arbetsmiljö- frågor samt ge verksamma aktörer på om- rådet stöd i arbetsmiljöarbetet avser rege- ringen att inrätta Myndigheten för ar- betsmiljökunskap (se vidare utg.omr. 14 avsnitt 4). –Individen ska kunna få insatser i samverkan mellan medlingen när det behövs för att individen ska kunna återfå arbetsförmågan och återgå i arbete. Myndigheterna behöver vidta in- satser för att underlätta omställning till ar- bete för de individer som av Försäkrings- kassan bedöms ha arbetsförmåga och därför övergår till Arbetsförmedlingen. Individer- na ska kunna få stöd vid övergången och ett bra mottagande på Arbetsförmedlingen. Myndigheterna har påbörjat ett gemensamt utvecklingsarbete med denna inriktning. Regeringen kommer att följa upp det på- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 började arbetet och vid behov vidta åt- gärder. –Det är viktigt att de kvinnor och män som har varit sjukskrivna får de in- satser som behövs i varje enskilt fall. Rege- ringen kommer att följa arbete med att utveckla rutiner för årliga uppföljningar av denna grupp. Försäkrings- kassan behöver samverka med Arbetsför- medlingen när sådana rutiner utarbetas. –Försöket med ”supported employment” visar att det är möjligt att utöka antalet unga med aktivitetsersättning som deltar i arbetslivsinriktade insatser och därmed kommer närmare arbetsmarknaden. Regeringen kommer att analysera förutsättningarna för att flera unga med aktivitetsersättning ska kunna få hjälp och stöd till arbete eller studier. –Hälso- och sjukvården har möjlighet att tidigt i en sjukskrivning identifiera de patienter som har behov av insatser som kan motverka sjukskrivning och främja återgång i arbete. Regeringen har under , genom överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL), gett landstingen stimulansmedel i syfte att utveckla en koordinatorfunktion inom hälso- och sjukvården. Koordinatorfunk- tionen ger patienten stöd såväl i vårdens interna processer som i externa kontakter med patientens arbetsgivare och andra myndigheter. Regeringen har tillsatt en ar- betsgrupp med uppdrag att utreda former- na för en permanent koordinatorfunktion inom vården (S2017/00946/SF). Uppdraget ska slutredovisas i form av en departementsskrivelse. –Samverkan mellan de olika aktörerna är en viktig komponent i sjukskrivnings- processen. För det krävs en fungerande dialog mellan de berörda parterna. När dialogen brister är det ytterst individen som blir lidande. Regeringen avser att ge Social- styrelsen och i uppdrag att tillsammans med företrädare för pro- fessionen och SKL skapa förutsättningar för en välfungerande dialog. I detta ingår att fördjupa sig i frågan om behov av underlag respektive landstingens faktiska förutsättningar att leverera sådana P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 underlag och att bistå i sjukskrivnings- processen. –Strukturer för samverkan är komplicerade och ibland svåröverskådliga för individen som är sjukskriven. Det finns därför behov av att analysera nuvarande förhållanden för att hitta sätt att, med individens bästa i fokus, främja samverkan mellan aktörerna i sjukskrivningsprocesen. Regeringen avser att noga följa frågan. Utveckla hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen Att utveckla hälso- och sjukvårdens roll i sjuk- skrivningsprocessen är ett långsiktigt arbete. Regeringens överenskommelser med SKL om en effektiv och kvalitetssäker sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess är ett viktigt verktyg för att stimulera en sådan utveckling. Det arbete som pågår i syfte att permanenta den så kallade rehabiliteringskoordinatorfunktionen inom hälso- och sjukvården är ett exempel på hur regeringen avser att utveckla hälso- och sjuk- vårdens roll i sjukskrivningsprocessen (se före- gående avsnitt). Bedömningen är att ytterligare åtgärder behövs. –Primärvårdens behov av kunskapsstöd, inklusive stöd vid sjukskrivning för personer med psykiska problem, är ett pågående utvecklingsområde. Regeringen har tillsatt en utredning i syfte att säkerställa att den hälso- och sjukvård som erbjuds befolkningen är kunskapsbaserad och jämlik och ges på samma villkor till kvinnor och män. Utredningen har lämnat sitt slutbetänkande Kunskaps- baserad och jämlik vård Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård (SOU 2017:48). Genom överenskommelsen mellan regeringen och SKL har SKL tilldelats utvecklingsmedel i syfte att fortsatt utveckla ett bedömningsstöd inom sjukskrivningsområdet. ska en sådan pilotverksamhet utvärderas inom hälso- och sjukvården. Regeringen kommer att följa upp arbetet och vid behov vidta ytterligare åtgärder. –En arbetsgrupp i har utarbetat promemorian Ansvar för de för- säkringsmedicinska utredningarna (Ds I promemorian föreslås att lands- tingen får ett lagstadgat ansvar att utföra de försäkringsmedicinska utredningarna. Syftet med förslaget är att säkerställa För- säkringskassans tillgång till medicinska underlag för bedömning av den försäkrades rätt till ersättning eller andra förmåner. Promemorian har remitterats och rege- ringen avser att återkomma med förslag. Regeringen kommer att noga följa Försäk- ringskassans arbete med att förbättra den interna styrningen och kontrollen vid be- ställningar av de försäkringsmedicinska ut- redningarna. Rättssäker och effektiv administration av sjukförsäkringen Sjukförsäkringen ska administreras rättssäkert och effektivt. I detta ligger att ska bedöma den försäkrades arbetsförmåga en- ligt den s.k. rehabiliteringskedjan på ett rättssäkert sätt. Det är angeläget att Försäkrings- kassan fortsätter det utvecklingsarbete som pågår för att hålla andelen prövningar på en hög nivå som kvaliteten i besluten ökar. –Ersättning för höga sjuklönekostnader är en relativt ny förmån som kompenserar ar- betsgivare som har höga sjuklönekostnader. Utgifterna för förmånen har blivit avsevärt högre än vad reformen ursprungligen var beräknad till och visar en hög ökningstakt på årsbasis. Skillnaden kan sannolikt förklaras av ett antal olika faktorer, bl.a. bristfällig data vid reformens genomförande. Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att göra en kvalitetsuppföljning av förmånen (S2017/03474/SF). Uppfölj- ningen syftar till kunskapsinhämtning för att med större säkerhet kunna förklara skillnaden och analysera förmånens utformning. Regeringen är angelägen om att säkerställa att beslutskvaliteten är hög och att ersättningen utgår enligt lagstiftarens intention. –Det allmänna ombudet för socialförsäk- ringen har en viktig funktion i att driva fram prejudicerande domar för en likformig och rättsäker tillämpning av socialförsäk- ringen. Den resursförstärkning som rege- ringen låtit göra för att stärka det allmänna ombudet och som ytterst syftar till att driva fram fler vägledande domar har enligt rege- ringen förutsättningar att ge goda resultat utifrån det arbete som ombudet och dess kansli har bedrivit . Regeringen kommer att följa den fortsatta utvecklingen av ombudets verksamhet och resultat. I syfte att stärka försäkringsskyddet för den enskilde pågår arbete i i flera olika delar. Sjukförsäkringen ska skydda mot inkomstbortfall när arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom. Återgång i arbete ska stödjas. Inkomstbortfallsprincipen i försäkringen har dock försvagats i takt med att de reala inkomsterna har ökat som taken varit oförändrade. För att ytterligare förstärka försäkringsskyddet föreslår regeringen därför att taket i sjukförsäkringen höjs från 7,5 till 8 prisbasbelopp fr.o.m. . De förmåner som omfattas är sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning, smittbärarpenning, och ersättning från vid tvist om sjuklön. Det förbättrade försäkringsskyddet som föreslås minskar därigenom inkomstbortfallet vid sjukdom. Den ekonomiska tryggheten behöver också ytterligare stärkas för personer med sjukersätt- ning och aktivitetsersättning. En höjning av garantinivåerna genomfördes fr.o.m. . föreslår regeringen ytterligare förstärkningar av garantinivåerna för sjukersättning och aktivi- tetsersättning fr.o.m. . Regeringen föreslår även höjt bostadstillägg för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning fr.o.m. . Lagförslaget om höjt bostadstillägg finns i Utgiftsområde 11 Ekono- misk trygghet vid ålderdom. Dessutom föreslår regeringen en skattereduktion för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning (se För- slag till statens budget , finansplan och skattefrågor). Även för företagare under uppbyggnadsskede ser regeringen behov av att förstärka försäk- ringsskyddet. En god trygghet för företagare ger förutsättningar för att fler vågar starta företag, och alla företagare bör, oavsett i vilken juridisk form verksamheten bedrivs, därför få ett P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 ekonomiskt skydd under uppbyggnadsskede. Den parlamentariska socialförsäkringsutred- ningen har lämnat två förslag som regeringen har utrett vidare. Regeringen avser att återkomma till med lagförslag . I denna proposition lämnas förslag om att en försäkrad som tidigare fått sjukpenning i en sjukperiod ska kunna få sådan till dess att För- säkringskassan fattat slutligt beslut om att inte lämna sjukpenning. Att en försäkrad kan få sjukpenning under utredningstid och då Försäk- ringskassan gett den försäkrade möjlighet att yttra sig över ett tilltänkt, negativt, beslut ökar rättssäkerheten för den enskilde. (Se vidare av- snitt 3.7.) En arbetsgrupp i har ut- arbetat en promemoria Karensavdrag – en mer rättvis självrisk (Ds 2017:18). I promemorian föreslås karensdagen ersättas av ett karensavdrag i sjukförsäkringen och i lagen (1991:1047) om sjuklön. Syftet med ett införande av ett karens- avdrag är framför allt att uppnå en mer rättvis självrisk i samband med sjukfrånvaro, inte minst för alla de kvinnor som arbetar i vård och om- sorg där sjukfrånvaron är hög samt för anställda i yrken där nattarbete och helgarbete är vanligt förekommande. Karensdagen innebär i vissa fall en relativt sett större självrisk för personer med koncentrerad arbetstid jämfört med de som arbetar mera jämnt fördelat. Promemorian har remitterats och regeringen avser att återkomma med förslag som ska kunna träda i kraft . antog propositionen Uppgifter på individnivå i arbets- givardeklarationen (prop. 2016/17:58). Genom propositionens förslag om att låta arbetsgivare redovisa individuppgifter om inkomst i arbetsgivardeklarationen ges förutsättningar för att gå vidare med den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag om ett nytt inkomstbegrepp i socialförsäkringen – ersättningsgrundande inkomst (EGI). Utred- ningsarbetet om EGI pågår i . Sjukförsäkringen har utvecklats när en fast anställning med stadigvarande inkomst utgjorde på arbetsmarknaden. ser emellertid arbetsmarknaden annorlunda ut. Det är t.ex. inte ovanligt att en försäkrad har en visstidsanställning. För uppdragstagare kan inkomsterna komma mera ryckvis. Ersättning från sjukförsäkringen förut- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 sätter att inkomsten anses stadigvarande. In- förandet av EGI – där motsvarande varaktig- hetskrav inte finns - är således en lösning i de problem som detta kan innebära. Det finns där- för ett behov av att närmare analysera hur sjuk- försäkringens regelverk förhåller sig till dagens arbetsmarknad. En arbetsgrupp inom har utarbetat en promemoria om ett förstärkt skydd av studerandes sjukpenninggrundande inkomst. Promemorian har remitterats till myndigheter och organisationer. Regeringen avser att åter- komma med förslag som kan träda i kraft . Detta utgör en del av de åtgärder som regeringen vidtar för att förbättra skyddet för studerande (se vidare utg.omr. 15 avsnitt 3.6.4). överlämnades betänkandet Samlad kunskap — stärkt handläggning (SOU 2017:25). Betänkandet innehåller förslag för en mer jämställd och rättsäker försäkring vid arbetskada. Betänkandet har remitterats och remissvaren bereds inom . Ett av utredningens förslag föreslås redan i denna proposition; social utvärdering (SBU) tillförs medel för ett permanent uppdrag att göra kunskapsöversikter om arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom. Särskilt ska kvinnors arbetsmiljöer beaktas. utarbetades en promemoria i (S2017/03211/SF), i vilken det föreslås att närståendepenning ska kunna lämnas med tre fjärdedels nivå. I prome- föreslås även en rätt till motsvarande ledighet när sådan närståendepenning uppbärs. Det föreslås också att tid med tre fjärdedels när- ståendepenning inte ska ha en negativ inverkan på framtida rätt till arbetslöshetsersättning. Promemorian har remissbehandlats och regeringen har beslutat proposition i frågan. Handikappersättningen har tillsammans med vårdbidrag (se utg.omr. 12 avsnitt 3.6) varit föremål för en översyn. Handikappersättning kan ges till den som har en funktionsnedsättning eller sjukdom som gör att hon eller han behöver hjälp i vardagen eller har merkostnader. I promemorian Reformerade stöd till barn och vuxna med funktionsnedsättning (Ds 2015:58) har förslag lämnats som syftar till att åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning för bl.a. merkostnader för både barn och vuxna med funktionsnedsättning. tillsammans med lämnade remissynpunkter vidare inom . 3.6.3Behov av utökad service i landet Webbplatser och digitala tjänster har kommit att spela en allt större och viktigare roll vid till- handahållandet av service. finns det enskilda som, t.ex. på grund av bristande språk- kunskaper eller funktionsnedsättning, inte kan eller vill ta del av myndigheters service via inter- net och telefon. Servicekontoren som Försäk- ringskassan, och Pensionsmyndig- heten gemensamt ansvarar för, är därför ett fort- satt viktigt komplement till den digitala myndig- hetsservicen. Regeringen genomför en satsning på att säkra och stärka statlig lokal service, både på landsbygden och i socialt utsatta områden(se utg.omr. 2 avsnitt 5). ska minst 10 nya servicekontor öppna och regeringen tillför därför medel. För att påskynda etablering av nyanlända är också arbetet inom ramen för det förlängda uppdraget om förenklade och mer effektiva processer för nyanlända av vikt (se utg.omr. 13 avsnitt 3.5). 3.6.4Internationellt samarbete inom socialförsäkringen I den pågående förhandlingen om att revidera , förordning (EG) 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen, strävar regeringen efter att regelverket ska utvecklas och moderniseras i takt med samhällsutvecklingen och passa medlems- staternas olika sociala trygghetssystem. I detta arbete är utgångspunkten att samordnings- bestämmelserna är en förutsättning för att den fria rörligheten ska fungera inom Europeiska unionen. Regeringen anser att samordnings- bestämmelserna ska vara effektiva och inte ut- göra hinder för den fria rörligheten för personer. Omotiverade administrativa kostnader för tillämpande institutioner liksom att ytterligare svenska förmåner kan betalas ut vid bosättning i andra medlemsstater bör undvikas. EU-för- dragen, samordningsbestämmelsernas grund- principer liksom den nationella kompetensen ska värnas. Bestämmelserna ska i sig inte syfta till en harmonisering av medlemsstaternas olika sociala trygghetssystem. Regelverket ska ge uttryck för en skälig och rättvis ansvars- och kostnadsför- delning mellan medlemsstaterna, som den enskildes behov av social trygghet värnas. Arbets- och migrationsmönstren ändras även i förhållande till länder utanför EU/EES. Rege- ringen anser därför att bör fortsätta ingå bilaterala avtal med länder utanför EU/EES för att ytterligare stärka svensk konkurrenskraft. Regeringen verkar således för att nya avtal ska ingås och inledda avtalsförhandlingar med och kommer att fortsätta. Betänkandet Svensk social trygghet i en globaliserad värld (SOU 2017:5) har remitterats. Betänkandet kommer tillsammans med remissvaren att beredas vidare inom . Den ökade rörligheten till och från påverkar även de svenska socialförsäkrings- systemen. För att kunna utveckla långsiktiga och hållbara regelverk fordras att de behov som upp- står av den ökade rörligheten kan identifieras. Därför är det viktigt med väl utvecklade statistikuppgifter. behöver av denna anledning fortsätta att utveckla och för- bättra statistikfångsten inom det internationella området. 3.7Förslag om sjukpenning i avvaktan på slutgiltigt beslut 3.7.1Ärendet och dess beredning ändrade sin tillämpning av sjuk- penningförsäkringen. Förändringen gjordes till följd av domar från två olika kammarrätter. En arbetsgrupp bestående av tjänstemän på har därefter analyserat kon- sekvenserna av den förändrade tillämpningen. Arbetsgruppen utarbetade promemorian Sjuk- penning i avvaktan på slutligt beslut (Ds 2017:4). Promemorian har remissbehandlats och vissa förändringar har gjorts av lagförslagen efter synpunkter från några remissinstanser. Prome- lagförslag finns i bilaga 1. En förteck- ning över remissinstanserna finns i bilaga 1. Remissyttrandena finns tillgängliga i Social- departementet (S2017/01463/SF). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 För rätt till sjukpenning enligt 27 kap. 2 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, fordras att en försäkrads arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom. Sjuk- penning lämnas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån beroende på arbetsför- mågans nedsättning. För en anställd försäkrad betalar arbetsgivaren sjuklön i en sjukperiod. är dock en karens- dag. Med sjukperiod avses en oavbruten period under vilken en försäkrad lider av en sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel (27 kap. 26 § SFB). Om arbetsgivaren har betalat sjuklön före det att sjuk- penning lämnas till en anställd försäkrad ska även tiden med sjuklön innefattas i sjukperioden (27 kap. 26 § andra stycket SFB). För arbetslösa försäkrade gäller att de kan få sjukpenning efter en inledande karensdag. Egna företagare har möjlighet att själva välja antalet karensdagar. Sjukpenning på normalnivån lämnas för inom en ramtid av . Om arbetsoförmågan kvarstår därefter så kan sjuk- penning på fortsättningsnivån lämnas. Om den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt av en all- varlig sjukdom kan sjukpenning på normalnivån lämnas för fler än inom ramtiden (27 kap. 23 § SFB). En försäkrad ska i normalfallet från och med den åttonde dagen i sjukperioden styrka ned- sättningen av arbetsförmågan på grund av sjuk- dom med ett läkarintyg. Vid bedömning av arbetsförmågans nedsätt- ning ska den s.k. rehabiliteringskedjan tillämpas (27 kap. 46–51 §§ SFB). Denna innebär att för en anställd försäkrad ska det vid bedömning av om arbetsförmågan är nedsatt inledningsvis bedömas om den försäkrade kan utföra sina vanliga arbetsuppgifter eller annat lämpligt ar- bete som arbetsgivaren tillfälligt kan erbjuda. Från den i sjukperioden ska det även beaktas om den försäkrade trots sin sjuk- dom skulle kunna försörja sig genom annat ar- bete hos arbetsgivaren om omplacering kan ske till ett sådant arbete. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Från den 180:e dagen i sjukperioden ska det även beaktas om den försäkrade kan försörja sig genom ett på arbetsmarknaden normalt före- kommande arbete eller genom annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Detta ska dock inte göras om det finns särskilda skäl som talar emot det eller om det skulle vara oskäligt att pröva nedsättningen av arbetsför- mågan på detta sätt. Särskilda skäl tar sikte på de fall då en anställd med stor sannolikhet kommer att kunna återgå i arbete hos sin ordinarie arbets- givare från det att sjukperioden på- börjades (prop. 2007/08:136 s. 68 f.). sjukfrånvaro ska prövningen av arbetsförmågans nedsättning alltid avse för- mågan att försörja sig genom sådant arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Det finns dock även sjukfrånvaro möjlighet att begränsa prövningen till arbete hos ordinarie arbetsgivare om det skulle vara oskäligt att inte göra så. Det handlar då om vissa specifika medicinska orsaker till att arbetsförmågan är nedsatt, t.ex. vid allvarliga sjukdomar. Rehabiliteringskedjans samtliga steg används för försäkrade som är anställda. Om den försäk- rade är arbetslös bedöms arbetsförmågan i förhållande till ett på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete eller annat lämp- ligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. När det gäller egna företagare beaktas förmågan att kunna utföra det vanliga arbetet av sjukperioden och därefter tillämpas övriga steg i rehabiliteringskedjan. För den som drabbas av sjukdom under föräldra- ledighet eller deltar i arbetsmarknadspolitiska program finns särskilda regler. En förutsättning för rätt till sjukpenning är att en sjukpenninggrundande inkomst, förkortad SGI, har fastställts för den försäkrade. SGI är den årsinkomst i pengar som en för- säkrad kan förväntas få genom arbete (25 kap. 2 § SFB). SGI bestäms i samband med att en försäkrad ansöker om en förmån som grundas på SGI, t.ex. sjukpenning eller föräldrapenning. SGI:n kan vara skyddad i vissa situationer. Det innebär att den försäkrade har en SGI som baseras på tidigare arbete trots att förvärvs- arbetet har avbrutits eller inskränkts. En sådan situation är att den försäkrade är helt eller En förutsättning för SGI- skydd vid arbetslöshet är att den försäkrade har varit arbetssökande via Arbetsförmedlingen (26 kap. 13 § SFB). Sjukpenning i särskilda fall Denna förmån infördes som en följd av avskaffandet av den tidsbegränsade sjukersätt- ningen. Sjukpenning i särskilda fall kan den få som 1.har fått tidsbegränsad sjukersättning för maximalt antal månader efter det att denna förmån upphörde, eller 2.inte kunnat få aktivitetsersättning för ytter- ligare månader på grund av att sådan ersätt- ning som längst kan lämnas till och med månaden före den då den försäkrade fyller (28 a kap. 3 § SFB). Det är endast personer från grupp 2 som tillkommer som nya förmånstagare. Rätten att kunna få sjukpenning i särskilda fall kan bibe- hållas enligt liknande grunder som gäller för SGI-skydd (28 a kap. 18 § SFB). Vidare behålls rätten att kunna få sjukpenning i särskilda fall om den försäkrade förvärvsarbetar. Eftersom sjukpenning i särskilda fall är en garantiersätt- ning upphör dock rätten till denna om det är möjligt att bestämma en SGI till eller mer. Det är som efter ansökan av den försäkrade beslutar om ersättning enligt SFB. Om inte kan avgöra ett ärende finns det bestämmelser i 112 kap. 2 § SFB som ger möjlighet att lämna ersättning i avvaktan på att ett slutligt beslut om 1.det inte utan betydande dröjsmål kan avgöras om rätt till ersättning föreligger, 2.det är sannolikt att sådan rätt föreligger, och 3.det är av väsentlig betydelse för den som begär ersättningen. Ett sådant beslut får meddelas även när det står klart att rätt till ersättning föreligger men ersätt- ningens belopp inte kan bestämmas utan be- tydande dröjsmål. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 berättigad till sjukpenning och hänvisade till att han hade ett pågående sjukfall, att hans besvär har ändrat tillämpningen av var oförändrade och att han tidigare fått sjuk- penning enligt samma bedömningsgrunder. Skälet till förändringen är två domar från två var arbetslös och genom långsamma handläggning hade han även förlorat Den första domen meddelades av Kammar- ersättning från arbetslöshetsförsäkringen då han rätten i den 11 september 2013.15 inte hade anmält sig på Arbetsförmedlingen Domen avsåg ett ärende där en försäkrad lämnat in ett läkarintyg –13