prop · H403190 · 2017-05-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:190 Rätt att fullfölja introduktionsprogram i Prop. gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun 2016/17:190 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller ett förslag till ändring i skollagen (2010:800). Förslaget innebär att det förtydligas att en elev har rätt att fullfölja introduktionsprogram efter flytt till en annan kommun. Rätten att fullfölja utbildningen avser såväl det påbörjade introduktionsprogrammet som ett annat introduktionsprogram. Lagen om ändring i skollagen föreslås träda i kraft . 2016/17:190 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ........................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Rätten att fullfölja introduktionsprogram efter flytt till en annan kommun behöver tydliggöras ................................................. Vilka åldersgränser finns för rätten att påbörja utbildning i gymnasieskolan? Närmare om nationella program och Vilken rätt har en elev att fullfölja en påbörjad utbildning i gymnasieskolan? Nya möjligheter till uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå har föreslagits ............................................ Alla unga behöver en gymnasieutbildning...................................... Rätten att fullfölja introduktionsprogram efter flytt till en annan kommun ska förtydligas .............................. Behovet av ämneslärare kommer att öka.......................... Konsekvenser av förslaget .............................................................. Sammanfattning av betänkandet En gymnasieutbildning för alla (SOU 2016:77) .................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2016/17:190 2 Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs att 17 kap. 15 § skollagen (2010:800) ska ha En elev som har påbörjat ett En elev som har påbörjat ett introduktionsprogram har rätt att fullfölja utbildningen hos huvud- fullfölja utbildningen hos huvud- mannen enligt den plan för utbild- mannen enligt den plan för utbild- ningen, enligt 7 § första stycket, ningen som gällde när utbild- som gällde när utbildningen inled- ningen inleddes eller på ett annat En elev som flyttar till en annan kommun har rätt att fullfölja ut- bildningen på ett påbörjat intro- duktionsprogram eller på ett annat introduktionsprogram hos den nya ningar som anges i 29 och 30 §§ har eleven rätt att fullfölja utbild- ningen hos en huvudman för en fri- Om eleven har medgett att Om en elev har medgett att hu- planen ändras, har eleven rätt att ras, har eleven rätt att fullfölja ut- Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett studieuppehåll på högst för studier utomlands. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade en särskild utredare att analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och därmed få de kunskaper som behövs såväl i arbetslivet som för fortsatta studier (dir. 2015:31). Utredningen, som antog namnet , lämnade betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). I denna proposition behandlas utredningens förslag om en elevs rätt att fullfölja ett introduktionsprogram efter flytt till en annan kommun. Utredningens förslag behandlas inte i den del det avser hur denna rätt förhåller sig till elevens individuella studieplan eller hur länge rätten ska gälla från det att utbildningen påbörjades. En sammanfattning av utredningens förslag i relevant del finns i bilaga 1 och utredningens författningsförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena i relevant avseende finns tillgänglig i (U2016/04660/GV). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6.1 och i författningskommentaren. 4Rätten att fullfölja introduktionsprogram efter flytt till en annan kommun behöver tydliggöras Antalet elever på introduktionsprogrammen har ökat som ett resultat av att många har sökt asyl i sökte, enligt , ca 163 000 människor asyl i , varav fler än 35 000 ensamkommande barn. var omkring 40 000 barn och unga i åldersgruppen 13–. utredningen motsvarar antalet ungdomar i åldersgruppen 16–som kom 2015 en ökning med av denna åldersgrupp i De flesta nyanlända som kommer till i gymnasieåldern påbör- jar sin gymnasieutbildning på ett introduktionsprogram. programmet språkintroduktion vänder sig till nyanlända ungdomar som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket. introduktion kan eleverna läsa ämnen som ger dem behörighet till ett nationellt gymnasieprogram eller möjlighet att gå vidare till en annan ut- Programmet är enligt promemorian Elever i gymnasieskolan /17 (2017) det fjärde största i gymnasieskolan och 2016/17:190 hade /17 ca 35 900 elever. Från introduktionsprogrammen kan elever gå vidare till ett nationellt program, ett annat introduktionsprogram, andra studier eller etablera sig på arbetsmarknaden. Det råder osäkerhet om en elev har rätt att fullfölja ett introduktionsprogram efter flytt till en annan kommun Asylsökande har rätt till utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan endast om de har påbörjat utbildningen innan de fyllt . Om en asylsökande har påbörjat sin gymnasieutbildning innan han eller hon har fyllt , har han eller hon rätt att gå kvar på utbildningen även efter . I utredningens samråd har det framförts att det finns otydligheter angående rätten att fullfölja utbildningen när eleven flyttar till en annan kommun. För asylsökande ungdomar som har hunnit fylla kan det leda till att de ställs utanför gymnasieskolan. 5.1Vilka åldersgränser finns för rätten att påbörja utbildning i gymnasieskolan? Ungdomar får som huvudregel påbörja gymnasieutbildning I skollagen finns det för varje skolform inom skolväsendet bestämmelser om vilka som har rätt till utbildning inom skolformen. Enligt skollagen ska gymnasieskolan vara öppen endast för ungdomar som har avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande och som påbörjar sin gymnasieutbildning fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller (15 kap. 5 § skollagen [2010:800]). Bestämmelserna i skollagen om gymnasieskolan gäller enbart för ungdomar som är bosatta i landet, vilket enligt skollagen innebär att man ska vara folkbokförd i . Så är t.ex. fallet med ungdomar som har beviljats ett permanent uppehållstillstånd eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som gäller . Vid tillämpningen av skollagen ska även vissa som inte är folkbokförda här anses vara bosatta i landet, t.ex. asylsökande (29 kap. 2 § andra stycket 1 och 2 skollagen och folkbokföringslagen [1991:481]). Hemkommunen ansvarar för att barnen ges skolgång och att ungdomar erbjuds plats vid en skolenhet. Med en persons hemkommun avses den kommun där han eller hon är folkbokförd. För den som är bosatt i utan att vara folkbokförd avses med hemkommun den kommun som personen stadigvarande vistas i eller, om personen saknar stadigvarande vistelseort, den kommun som han eller hon för tillfället uppehåller sig i (29 kap. 6 § skollagen). Asylsökande får endast påbörja en gymnasieutbildning innan de fyller Särskilda bestämmelser gäller för asylsökandes rätt till gymnasieutbildning. Asylsökande har rätt till utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan endast om de har påbörjat utbildningen innan de fyllt . Även barn som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning, s.k. gömda barn, och vissa andra grupper, har rätt till gymnasieutbildning endast om de påbörjat utbildningen innan de fyllt . Om ett asylsökande barn har påbörjat sin gymnasieutbildning innan barnet fyllt har han eller hon rätt att gå kvar på utbildningen även efter . Detta gäller studier på såväl nationella program som på introduktionsprogram. Om en asylsökande elev har hunnit fylla när han eller hon uppnår behörighet till ett nationellt program har eleven däremot inte rätt att påbörja ett sådant program. Av skollagen framgår också att asylsökande inte har rätt till utbildning i vuxenutbildning (komvux) på grundläggande nivå, gymnasial nivå eller svenska för invandrare, eller till särskild utbildning för vuxna (särvux) (20 kap. 3 § och 29 kap. 3 § skollagen). Asylsökande barn ska erbjudas plats i gymnasieskolan så snart det är lämpligt med hänsyn till deras personliga förhållanden (12 kap. 14 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Det bör dock ske senast efter ankomsten. Enligt propositionen Asylsökande barns skolgång (prop. 2000/01:115) är en månad en rimlig tid såväl med tanke på det enskilda barnets behov som på kommunens möjligheter att ta emot barnet. Den kommun där barnet vistas bör ansvara för att utbildningen kommer till stånd. Kommunerna ersätts av staten för kostnaderna för utbildningen för asylsökande barn och unga. Ersättningen betalas ut i form av en schablon och ska finansiera utbildning för bl.a. asylsökande barn och unga som, under de förutsättningar som anges ovan, ska anses som bosatta här och som därför har rätt till utbildning i gymnasieskola eller gymnasiesärskola (förordningen [2017:193] om statlig ersättning för asylsökande m.fl., 29 kap. 2 § andra stycket 1 eller 2 och 29 kap. 3 § skollagen). Åldersgränsen för rätten till utbildning för asylsökande och övriga aktuella grupper har satts med utgångspunkt i konvention om barnets rättigheter () enligt vilken personer definieras som barn upp till och med . I praktiken innebär regleringen bl.a. att om en asylsökande elev har hunnit påbörja ett introduktionsprogram har denne rätt att slutföra sin utbildning efter att han eller hon har fyllt . Om en nyanländ elev efter har uppnått behörighet till ett nationellt program har han eller hon rätt att påbörja programmet i gymnasieskolan endast om han eller hon har fått uppehållstillstånd, och därmed ska vara folkbokförd i , och om han eller hon påbörjar sin gymnasieutbildning fram till och med det första kalenderhalvåret det år han eller hon fyller . En nyanländ elev som har fått uppehållstillstånd kan efter det första kalenderhalvåret det år han eller hon fyller påbörja studier på gymnasial nivå inom ramen för komvux eller särvux. 2016/17:190 5.2 Närmare om nationella program och Utbildningen i gymnasieskolan består av 18 nationella program och 5 introduktionsprogram. De nationella programmen är antingen yrkesprogram eller högskoleförberedande program. För att bli antagen till ett nationellt program krävs behörighet i form av godkända grundskolebetyg. Vilka ämnen det krävs godkända betyg i skiljer sig åt mellan de olika programmen. För ungdomar som inte är behöriga till ett nationellt program finns det introduktionsprogram som ska leda till fortsatta studier eller till arbete. Det finns krav på behörighet i form av godkända betyg i vissa ämnen även till vissa av introduktionsprogrammen (15 kap. 7 §, 16 kap. 29–34 §§ och 17 kap. 2 och 8–12 §§ skollagen). Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i hemkommunen erbjuds introduktionsprogrammen preparandutbildning, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. En kommun eller ett landsting som anordnar ett yrkesprogram får även anordna ett programinriktat individuellt val som är inriktat mot ett yrkesprogram (17 kap. 16 och 17 §§ skollagen). Introduktionsprogrammet språkintroduktion står öppet för nyanlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för yrkesprogram och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att kunna gå vidare i gymnasieskolan eller till en annan utbildning (17 kap. 3 § skollagen). Utbildningen på introduktionsprogrammen följer inte en lika tydlig struktur som utbildningen på de nationella programmen. Medan de nationella programmen följer nationella styrdokument fastställda i förordningar av regeringen eller föreskrifter av ska introduktionsprogrammen i stället följa en utbildningsplan som beslutas av huvudmannen. För varje elev ska det också upprättas en individuell studieplan (17 kap. 7 och 16 §§ skollagen). Enligt propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165 s. 455) bör utbildningens syfte, längd och huvudsakliga innehåll framgå av utbildningsplanen. Denna plan, i kombination med elevens individuella studieplan, som ska innehålla de ämnen och kurser som eleven ska studera samt eventuella åtgärdsprogram, ska ge utbildningen den stadga och den flexibilitet som är nödvändig. Vilken rätt har en elev att fullfölja en påbörjad utbildning i gymnasieskolan? Elever på nationella program har rätt att fullfölja utbildningen även om de flyttar till en annan kommun Det är hemkommunen som ska ansvara för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program. omfatta ett allsidigt urval av sådana program och nationella inriktningar (16 kap. 42 § skollagen). En elev som har påbörjat en utbildning på ett nationellt program har rätt att fullfölja sin utbildning på det påbörjade programmet hos huvudmannen eller, om huvudmannen är offentlig, inom samverkansområdet på det påbörjade programmet eller den aktuella in- Prop. 2016/17:190 riktningen eller varianten. Detta gäller även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras (16 kap. 37 § skollagen). En elev i en skola med offentlig huvudman som har påbörjat ett nationellt program eller en nationell inriktning och som därefter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen, om den nya hemkommunen erbjuder sådan utbildning. Om den nya hemkommunen inte erbjuder den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen. En elev som med anledning av placering i ett hem för vård eller boende enligt 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen i den kommun där hemmet för vård eller boende är beläget, om kommunen erbjuder sådan utbildning. Om kommunen inte erbjuder den aktuella utbildningen har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen, om detta inte hindrar eleven från att vistas i hemmet för vård eller boende (16 kap. 41 och 49 §§ skollagen). Rätten att fullfölja utbildningen på introduktionsprogram Enligt 17 kap. 15 § skollagen har en elev som har påbörjat ett introduktionsprogram rätt att fullfölja utbildningen hos huvudmannen enligt den utbildningsplan som gällde när utbildningen inleddes. Om eleven har medgett att planen ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. Rätten att fullfölja programmet gäller även efter ett studieuppehåll på högst för studier utomlands. Det framgår inte av paragrafen vad som gäller om eleven flyttar till en annan kommun. 5.4Nya möjligheter till uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå har föreslagits Lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att beviljas uppehållstillstånd i (den tillfälliga lagen) trädde i kraft och ska gälla i högst . Huvudregeln enligt den tillfälliga lagen är att de som beviljas uppehållstillstånd i beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd. Den som kan försörja sig genom arbete eller näringsverksamhet kan beviljas ett permanent uppehållstillstånd när det tidsbegränsade tillståndet löper ut. För den som är krävs att han eller hon har fullföljt en gymnasieutbildning eller motsvarande för att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas, detta för att motverka att ungdomar börjar arbeta i stället för att gå i skolan. Det är ur integrationssynpunkt av stort värde att unga nyanlända genomgår utbildning på gymnasial nivå. En fullföljd gymnasieutbildning är i många fall en förutsättning för nyanländas etablering på arbetsmarknaden i samhället i övrigt. Det finns alltså starka skäl för att uppmuntra till sådan utbildning. 2016/17:190 har beslutat i enlighet med regeringens förslag i propositionen Kompletteringar av den tillfälliga lagen för uppehållstillstånd rörande studier på gymnasienivå (prop. 2016/17:133, bet. 2016/17:SfU19, rskr. 2016/17:239). beslut omfattar dels en lag om ändring i lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , dels en ny lag om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. Lagarna syftar till att uppmuntra nyanlända ungdomar att studera på gymnasial nivå. Bestämmelserna innebär bl.a. att det införs en möjlighet för ungdomar att få längre uppehållstillstånd eller ett nytt uppehållstillstånd om den unge bedriver studier, bl.a. på introduktionsprogram. Kompletteringarna i den tillfälliga lagen kommer att träda i kraft och den nya lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå kommer att träda i kraft . I propositionen anförs att det inte går att garantera att asylsökande ungdomar som fyller alltid kommer att ha möjlighet att bo kvar i den kommun där de har påbörjat sina gymnasiestudier. Ett skäl är att det inte finns anläggningsboenden i alla kommuner. Som framgått av avsnitt 4 har utredningen konstaterat att det finns otydligheter hur skollagen ska tolkas i fråga om elevers rätt att fullfölja ett introduktionsprogram vid flytt till en annan kommun. Utredningen har därför lämnat ett förslag till förtydligande av lagtexten. Som regeringen har aviserat i nämnda proposition (s. 40) återkommer regeringen till med anledning av utredningens förslag. 6Alla unga behöver en gymnasieutbildning 6.1Rätten att fullfölja introduktionsprogram efter flytt till en annan kommun ska förtydligas Regeringens förslag: En elev som har påbörjat ett introduktionsprogram har rätt att fullfölja utbildningen hos huvudmannen enligt den plan för utbildningen som gällde när utbildningen inleddes eller på ett annat introduktionsprogram enligt huvudmannens utbildningsplan. En elev som flyttar till en annan kommun har rätt att fullfölja utbildningen på ett påbörjat introduktionsprogram eller på ett annat introduktionsprogram hos den nya hemkommunen enligt den nya kommunala huvudmannens utbildningsplan. Under vissa förutsättningar har eleven rätt att fullfölja utbildningen hos en huvudman för en fristående gymnasieskola enligt den huvudmannens utbildningsplan. Om en elev har medgett att huvudmannens utbildningsplan ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett studieuppehåll på högst för studier utomlands. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Prop. 2016/17:190 förslag. Utredningen föreslår dessutom ändringar som gäller den indivi- duella studieplanen och att rätten att fullfölja utbildningen ska gälla från det att utbildningen påbörjades. Det framgår inte av den föreslagna lagtexten att rätten att fullfölja utbildningen även innebär att eleven kan fullfölja utbildningen på ett annat introduktionsprogram. Det framgår inte heller av lagtexten att det vid flytt till en annan kommun är den nya huvudmannens utbildningsplan som ska gälla för den fortsatta utbildningen eller att eleven under vissa förutsättningar har rätt att fullfölja utbildningen hos en huvudman för en fristående gymnasieskola. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget, däribland Kommuner och Landsting (SKL), och kommun. anser att förslaget är särskilt angeläget för ensamkommande asylsökande barn. framför att det bör framgå av lagstiftningen om rätten att fullfölja utbildningen ska vara knuten till det program som eleven har påbörjat eller om eleven även ska kunna fullfölja utbildningen på ett annat introduktionsprogram. anser att rätten att erbjudas utbildning på ett introduktionsprogram efter en flytt är klarställd redan i nuvarande lagstiftning. ställer sig tveksamt till att införa bestämmelser som endast syftar till att påminna om det som redan gäller. och kommuner och SKL pekar på svårigheter att erbjuda exakt samma innehåll i utbildningen i den nya kommunen. SKL framför också att det är viktigt att den mottagande kommunen ersätts av staten i de fall eleven som flyttar är asylsökande. anför att de tillstyrker förslaget om rätt till utbildning efter flytt till en annan kommun men med reservationen att det då måste finnas plats i den nya kommunen. Skälen för regeringens förslag I utredningens samråd har det framkommit att det finns otydligheter när det gäller rätten att fullfölja utbildningen, när eleven flyttar till en annan kommun. För asylsökande elever som har fyllt är en osäkerhet om hur gällande rätt ska tolkas särskilt problematisk då de inte har rätt att påbörja en gymnasieutbildning efter att de har fyllt . Studier på introduktionsprogram är nödvändiga för att nyanlända ungdomar ska lära sig svenska och få möjlighet att bli behöriga till ett nationellt program. En gymnasieutbildning är avgörande för att varaktigt kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringens mål är att alla unga ska gå en gymnasieutbildning. För att uppmuntra nyanlända unga att studera i gymnasieskolan har bl.a. bestämmelser kring uppehållstillstånd knutits till gymnasiestudier och en fullföljd gymnasieutbildning. De beslutade kompletteringarna av lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att beviljas uppehållstillstånd i innehåller därför bestämmelser om att unga under vissa förutsättningar ska ha möjlighet att få uppehållstillstånd om de bl.a. läser ett introduktionsprogram. 2016/17:190 Skollagens bestämmelser om rätten att fullfölja ett introduktionsprogram efter flytt till en annan kommun är otydliga I skollagen framgår det tydligt att elever som har påbörjat ett nationellt program har rätt att fullfölja programmet om de flyttar till en annan kommun. Rätten gäller hos den nya hemkommunen förutsatt att utbildningen erbjuds där, och annars hos en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildning. När det är fråga om elevers rätt att fullfölja ett introduktionsprogram efter en flytt till en annan kommun har utredningen belyst att det finns en otydlighet i skollagen. Utredningen har därför föreslagit att det ska förtydligas i lagtexten att det finns en rätt att fullfölja sin utbildning på introduktionsprogram även efter en flytt till en annan kommun. anför dock i sitt remissyttrande att lagstiftningen är tydlig i fråga om att elever ska erbjudas utbildning på introduktionsprogram även vid flytt, och ställer sig tveksamt till att införa bestämmelser som endast syftar till att påminna om det som redan gäller. Regeringen noterar vidare att enligt myndighetens webbplats numera gör bedömningen att asylsökande elever som fyllt har rätt att få fortsätta på introduktionsprogram i gymnasieskolan även efter att de flyttat till en annan kommun. Bedömningen omfattar även andra elevgruppers rätt att få fortsätta sin utbildning på introduktionsprogram efter en flytt till en annan kommun. tillstyrker förslaget om rätt till fortsatt utbildning efter flytt till en annan kommun men gör reservationen att det då måste finnas plats i den nya kommunen. Regeringen gör samma bedömning som utredningen, dvs. att rätten att få utbildning på introduktionsprogram efter flytt till en annan kommun framgår av skollagens allmänna bestämmelser om gymnasieskolan.