prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Myndig- heten har då dels analyserat enskilda positioner, dels gjort en uppskattning av potential för utbyggnad inom områden/delar av områden där individuella positioner inte preciserats samt där konflikt med riksintresset för totalförsvar inte föreligger. Potentialen till vindkraftsutbyggnad utifrån inskickade remisser där Försvarsmakten inte framfört några synpunkter uppskattas till ca 1 380 vindkraftverk och ca 90 där myndigheten har haft synpunkter. Vad avser vågkraft har Försvarsmakten endast deltagit i tidiga dialoger för sådana projekt, bland annat avseende utökning av vågkraftsanläggning på . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 ärenden har Försvarsmakten framfört erinran veckling av krigsorganisationen. vad avser att etablera vågkraftsanläggningar inom cyberförsvarsförmågan är en viktig komponent i samarbete med andra länder och organisationer har fortsatt fördjupats. ingen bedömer att samarbetet har bidragit till ökningen av Försvarsmaktens operativa förmåga, inleddes den nuvarande försvarsbesluts- till ökad interoperabilitet och kostnadseffek- Regeringen gör den samlade bedöm- tivitet liksom till att skapa handlingsfrihet för ningen att utvecklingen har Det internationella samarbetet har också bidragit till det enskilt viktigaste under försvars- stärkt och demonstrerat förmågan att verka beslutsperioden, att öka den operativa förmågan tillsammans med andra. i krigsförbanden och säkerställa den samlade Sammantaget gör regeringen bedömningen att förmågan i totalförsvaret. Mot bakgrund av den Försvarsmaktens operativa förmåga kommer att ha ökat vid försvarsbeslutsperiodens slut. bedömer regeringen dock att det finns ett fort- brister kommer dock kvarstå, bland annat avse- satt behov av att förstärka försvaret. ende antalet förband med godtagbar krigsduglig- samhet har bidragit till att fortsatt visa svensk konstaterar regeringen att den för- vilja och förmåga att värna svenskt territorium. sämrade säkerhetspolitiska situationen i närom- Övningsverksamheten bidrar till att stärka För- rådet består och att den ryska militära förmågan svarsmaktens förmåga att planera, leda och Regeringens bedömning är att den svenska genomföra militära operationer och, därigenom, militära förmågan måste öka även fort- höja tröskeln mot angrepp, hot och påtryck- Därutöver utmanas samarbetet och sammanhållningen i de multilaterala forumen. Svårigheterna att på frivillig väg rekrytera gruppbefäl, soldater och sjömän och därmed institutioner är satta under tryck, särskilt bidra till att uppfylla målet om att kunna försvara vad gäller uppträdande i vårt ledde till återaktiveringen av grundut- närområde, i och i . bildning med värnplikt, som beslutades den 2 Ansträngningarna att öka antalet förband med Regeringen bedömer att detta kom- godtagbar krigsduglighet behöver därför fort- mer att skapa förutsättningar för en robust och En bättre fungerande materielförsörjning, fungerande personalförsörjning och därmed för som i högre grad tillgodoser krigsförbandens att höja krigsförbandens förmåga att lösa sina materielbehov, är betydelsefullt för att öka den De åtgärder som vidtagits Materielförsörjningen har bidragit till krigs- för att förbättra materielförsörjningen kommer att få genomslag i takt med hanteringen av nya försörjningen också bidragit till Försvarsmakt- ens möjligheter att lösa myndighetens uppgifter och uppnå målet för det militära försvaret. fortsatt utvecklas, inte minst mot bakgrund av visar dock att det alltjämt finns ett behov av att terrorism och cyberangrepp. utveckla kompetenser samt effektivisera proc- rättelseförmågan ökar möjligheterna till förv- esser och rutiner för att minska ledtider och arning och är väsentlig för Försvarsmaktens risker i materielförsörjningen. vidtagit åtgärder för att de identi- fierade problemen ska minskas. hets- och försvarspolitiska samarbeten förstärkas utvecklingsarbete följs upp kontinuerligt. git med stöd till utrikes-, försvars-, och säker- hetspolitiken samt med underlag till Försvars- omvärldsbevakning, insatser samt ut- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Det enskilt viktigaste under försvarsinriktnings- perioden är att öka den opera- tiva förmågan i krigsförbanden och att säker- ställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Regeringen konstaterar att den försämrade säkerhetspolitiska situationen efter olagliga annektering av och agerande i övrigt består. Regeringens bedömning är att den svenska militära förmågan måste öka även fort- sättningsvis. Utöver de förstärkningar som regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 6) och i vårändringsbudgeten (prop. 2016/17:99 utg.omr. 6) föreslår regeringen en ökning med 2018 till totalförsvaret. Av detta föreslås det militära försvaret tillföras ytterligare 2,3 mil- jarder kronor 2018. Den säkerhetspolitiska utvecklingen understryker betydelsen av att förslagen i den försvarspolitiska inriktnings- propositionen för 2016-2020 genomförs (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). De ekonomiska förstärkningarna möjliggör en ökad förmåga inom det militära försvaret genom bl.a. ökad förbandsverksamhet och beredskap, mer resurser för underhåll och vidmakthållande, utökad anskaffning av mängd- materiel, förnödenheter och reservdelar. För- stärkningarna säkerställer att samtliga krigs- förband ökar sin krigsduglighet. Regeringen understryker att det är prioriterat att höja krigs- dugligheten hos de förband som har lägst förmåga. ska vara ledande i genomförandet av FN:s globala hållbarhetsmål Agenda 2030. Agenda 2030 ska utgöra en integ- rerad del av ordinarie verksamhet hos utgifts- områdets samtliga myndigheter. ska bl.a. uppnå förmågan att kunna agera sam- tidigt med två brigader med en godtagbar förmåga inom försvarsbeslutsperioden. operativa förmåga, tillsammans med förmågan hos övriga aktörer i närområdet och militärgeografiska förutsättningar, avgör vårt militärstrategiska läge. Regeringen följer kon- tinuerligt denna utveckling och kommer att agera om så krävs. avser regeringen i enlighet med tidigare fattade beslut att fortsatt säkerställa förmåga att tillhandahålla värdlandsstöd i enlighet med samförståndsavtalet med . Försvarsmakten ska kunna mobilisera samtliga krigsförband i händelse av höjd beredskap och ytterst krig. ska åtgärder för att höja krigsdugligheten hos de förband som har lägst krigsduglighet samt åtgärder för att öka myndig- hetens förmåga att mobilisera och använda samtliga krigsförband prioriteras. Vidare är det prioriterat att krigsförbanden bemannas med krigsplacerad personal som har aktuell utbildning. Regeringens beslut om att återaktivera möjligheten att repetitionsutbilda totalförsvarspliktig personal (Fö2014/02039/MFI) och regeringens beslut om att återaktivera värnpliktsutbildningen (Fö2016/01252/MFI) ger Försvarsmakten förbättrade möjligheter att bemanna och öva sina krigsförband. Repetitions- utbildning av totalförsvarspliktig personal är centralt. Övningsverksamhet med hela krigs- förband ska prioriteras och i ökad utsträckning inriktas mot att öva krigsförbanden i sin helhet mot sina huvuduppgifter. Detta påverkar särskilt arméförbanden. Regeringen vill i detta samman- hang betona betydelsen av att främst armé- förbanden utbildas och omsätts förbandsvis. 3.3.1Försvarsmaktens operativa förmåga Inom arméförbanden ska åtgärder för att Utifrån regeringens övergripande inriktning ska fokus ligga på åtgärder som leder till en ökad operativ förmåga för att kunna möta ett väpnat angrepp och förmåga till mobilisering. Det handlar bl.a. om att repetitionsutbildning, övningsverksamhet och materielanskaffning genomförs med utgångspunkt i krigsförbandens huvuduppgifter i krig samt att samtliga krigs- förband ska vara krigsdugliga. kunna agera med två brigader inom försvarsbeslutsperioden prioriteras. Funktions- förbanden inklusive lednings- och logistikför- banden ska anpassas utifrån detta. Avseende arméförbanden kommer regeringen att prioritera renovering av tunga fordon, anskaffning av bataljonsartilleri, ombe- väpning av korträckviddigt luftvärn liksom på- börjad anskaffning av nytt luftvärn med medellång räckvidd. Vidare ska anskaffning av mängdmateriel främst i form av personlig utrust- ning och fordon fortsatt prioriteras. Marinstridskrafterna ska ha en hög tillgäng- lighet och uthållighet. ska marin- stridskrafterna säkerställa att besättningar och nyckelpersonal fortsatt rekryteras och tillförs förbanden. Vidare ska åtgärder vidtas för att säkerställa nödvändigt underhåll av krigsför- bandens materiel i syfte att öka tillgängligheten. Även inom stridsflygförbanden ska krigs- dugligheten öka under innevarande inriktnings- period. ska Försvarsmakten och fortsatt arbeta för att öka tillgängligheten inom stridsflygsystemet. Flygstridskrafternas förmåga till skydd och spridning inom och mellan baser ska stärkas. Med tillskottet i totalförsvarsöverenskommelsen 2018 vidmakthålls luftburen sensor till efter 2020. Kravet på operativ tillgänglighet av JAS 39 C/D medför att planen för ombeväpning till JAS 39E behöver anpassas så att det flyg- operativa behovet avseende numerär och till- gänglighet säkerställs under ombeväpningen. medgivande av nyproduktion av komponenter och flygplan (bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:316) ger i det avseendet förutsätt- ningar för en mer gynnsam ombeväpningsplan. Dessa förutsättningar innefattar vidare enligt medgivande (bet. 2016/17:FiU21, rskr. 2016/17:349) att återanvändning av del- system JAS 39A/B kan göras även om det skulle medföra merkostnader för JAS 39E-projektet under förutsättning att det ryms inom de anslag och beställningsbemyndiganden som har anvisat. Försvarsmaktens ledningsförband och led- ningssystem är centrala komponenter för samtliga förbands krigsduglighet. I syfte att öka krigsförbandens förmåga understryker reger- ingen vikten av fortsatt tillförsel av grund- läggande sambandsmedel för krigs- förbanden. Utvecklingen och förstärkningen av cyberförsvar fortsätter. Försvarsmakten har regeringens uppdrag att, med stöd av , fortsätta analysera och utveckla förmåga att genomföra aktiva operationer i cybermiljön. Depåförbanden har en viktig roll bl.a. för att möjliggöra mobiliseringen av övriga krigsför- band. Regeringen bedömer att det är angeläget att Försvarsmakten definierar prin- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 ciper för hur depåförbanden ska lösa sina upp- gifter i syfte att höja förmågan till mobilisering. har tillkännagett för regeringen att det bör göras en översyn av Försvarsmaktens tillgång till skjutfält och övningsområden för att säkra försvarets möjligheter att skala upp vid ett försämrat säkerhetsläge (bet. 2016/17:FöU6, punkt 11, rskr. 2016/17:176). Regeringen anser att tillgång till övnings- och skjutfält är av central betydelse för att Försvarsmakten ska kunna ut- bilda och öva sina krigsförband för att öka deras krigsduglighet. Sådan verksamhet ska dock prövas i enlighet bestämmelser. Det innebär att Försvarsmakten såväl som måste ha tillgång till övnings- och skjutfält av skilda naturtyper och terräng- förhållanden. Fälten måste vara placerade i olika delar av landet så att förbanden kan utbildas och övas i olika klimatförhållanden och övningar kan genomföras över hela det operativa djupet. Det innebär att övnings- och skjutfält i vissa fall har bibehållits även om det inte längre finns något militärt förband i fältets omedelbara närhet. Regeringen anser inte att några åtgärder be- höver vidtas med anledning av tillkännagivandet. 3.3.3Beredskap och nationella operationer Försvarsmakten ska i enlighet med beslutade tillgänglighets- och beredskapskrav upprätthålla tillgänglighet i fred samt beredskap för intagande av höjd beredskap. beredskap för intagande av höjd beredskap i händelse av krig eller krigs- fara är avgörande för den operativa förmågan. ska därför arbetet med försvars- planering och mobiliseringsförberedelser fort- sätta i enlighet med regeringens särskilda an- visningar. Med de tillförda tillskotten ska mobili- seringsförberedelser prioriteras för att säkerställa att samtliga krigsförband kan mobiliseras i enlighet med beslutade beredskapskrav. Försvarsmakten ska upprätthålla förmåga att hävda territoriell integritet och verksamheten ska anpassas mot rådande omvärldsläge och militär övningsverksamhet. Svenskt sjöterri- torium och luftrum ska kontinuerligt övervakas och incidentberedskap ska upprätthållas. Regeringen vill särskilt betona att Försvars- makten fortsatt bör upprätthålla närvaro i Öster- sjön, inklusive på och kring i syfte att P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 värna svenska intressen. har möjlighet och ansvar att påverka utvecklingen i Östersjö- området. strategin inom området säkerhet och försvar. Försvarsmakten ska understödja detta arbete. Särskilt viktigt är att bidra till den fortsatta utvecklingen av EU:s civila och militära krishanteringsförmåga inom hela uppgifts- Regeringen har ambitionen att Mot bakgrund av bl.a. den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet, ett ökat antal terror- istattacker samt ökade och mer allvarliga cyber- attacker, ska utveckling och förstärkning av försvarsunderrättelseförmågan fortsätta. En god försvarsunderrättelseförmåga är av- görande såväl för den svenska försvarsförmågan som för möjligheter att föra en själv- ständig och aktiv utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt i övrigt för kartläggning av yttre hot mot landet. Försvarsunderrättelse- verksamheten ska ha tillräckligt hög beredskap och uthållighet för att kunna ge nödvändig för- varning för att beslut om bl.a. utveckling och användning av stridskrafterna ska kunna fattas och för att kunna följa krisförlopp över betydande tid. ska delta i och bidra till EU:s permanenta strukturerade samarbete (PESCO), i enlighet med de kriterier och åtaganden som de del- tagande länderna enas om. I enlighet med den försvarspolitiska inrikt- ningspropositionen (prop. 2014:15/109) fort- sätter samarbetet med Nato att fördjupas inom ramen för det differentierade partnerskapet. I linje med den gemensamma avsikts- förklaringen som undertecknades av försvars- ministrarna , fortsätter samarbetet med inom de fem prioriterade områdena interoperabilitet, övningar och utbildning, materielsamarbeten, forskning och utveckling samt internationella operationer. Den bilaterala relationen med kommer fortsatt att utvecklas i enlighet med det gemen- samma samarbetsprogrammet. an- slutning till den () kompletterar 3.3.5Internationellt försvarssamarbete våra bilaterala och multilaterala samarbeten. Mot bakgrund av den försämrade säkerhets- politiska situationen i vårt närområde fortsätter bi- och multilaterala försvars- och säker- hetspolitiska samarbeten att förstärkas. är militärt alliansfritt. internationella försvarssamarbeten begränsas ytterst av att vi inte åtar oss försvarsförpliktelser. är medlem i . Ett av fokusområden är kvinnor, fred och säkerhet. ska Försvarsmakten stärka stödet till FN inom jämställdhet. Stödet kan komma att omfatta olika åtgärder för att höja kunskapen i gender- relaterade frågor för personal inom FN, som t.ex. utbildning och administrativt stöd. Regeringen avser fortsatt verka för samordnade nordiska styrkebidrag till FN. I linje med vad regeringen tidigare anfört utgör EU viktigaste utrikespolitiska plattform. Samarbetet vilar på mellanstatlig grund. Regeringens uppfattning är att ska fortsatt aktivt verka inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik, vilket bl.a. inkluderar genomförandet av EU:s rådsslutsatser rörande den europeiska globala tagande länder kommer att förstärka förmågan att agera tillsammans. Samarbetet med kommer att utvecklas med grund i det undertecknade ramavtalet. Regeringen ser också goda möjligheter att utveckla samarbetet med , med grund i den gemensamma avsiktsförklaring som under- tecknades av försvarsministrarna . Det fördjupade samarbetet med har en särställning och ska fortsatt utvecklas inom samtliga stridskrafter och på materiel- och logistikområdet. Arbetet ska fortsätta vad avser operativ planering och förberedelser för ett, på basis av nödvändiga politiska beslut, gemensamt användande av civila och militära resurser bortom fredstida förhållanden. Regeringen betonar fortsatt behovet av ett nära försvarssamarbete och säkerhetspolitisk dialog mellan de nordiska länderna inom Nordefco. avser regeringen fortsatt prioritera det pågående arbetet med införande av gemen- sam luftlägesbild, etablerande av en kvalificerad flygövning (Northern Flag), förenklad till- ståndshantering och alternativbaser för flyg samt förbereda inför det svenska Nordefco- ordförandeskapet 2019. Genomförandet av försvarssamarbetet med fortsätter i linje med samförstånds- avtalet. Likaså avser regeringen stärka det försvarspolitiska samarbetet med bl.a. avseende totalförsvar och krishantering liksom övning, utbildning och försvarsmateriel. ska fortsatt bidra till det nordisk- baltiska kapacitetsbyggandestödet Nordic Baltic Initiative (NBAP). bör samarbetet utvidgas till att, utöver och , omfatta även . Att stärka krigsförbandens krigsduglighet utgör grunden för regeringens överväganden rörande Försvarsmaktens personalförsörjning. Försvars- makten har i uppdrag att, inom given ekonomisk ram, planera för att genomföra grundutbildning med värnplikt för minst 4 000 personer 2018 och 2019. Personalförsörjningen ska så långt som möjligt bygga på den enskildes intresse, motivation och vilja. Grundutbild- ningen bör så långt möjligt genomföras av hela underenheter i krigsförbanden i en tydlig förbandsomsättningsmodell i syfte att höja krigsdugligheten hos krigsförbanden. Som en del i totalförsvarsöverenskommelsen 2018 utökas antalet kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän i syfte att öka tillgängligheten. Därutöver ökas antalet individer som grundutbildas . Regeringen kommer att följa att förändring- arna inom det nya personalförsörjningssystemet genomförs på ett systematiskt och sammanhållet sätt. Återinförandet av mönstring och grund- utbildning med värnplikt ställer krav på tydlig information från Försvarsmakten och Totalför- svarets rekryteringsmyndighet till berörda total- försvarspliktiga. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Regeringen föreslår i avsnitt 3.4 att beslutar om en ökning av anslaget 1:6 Totalför- svarets rekryteringsmyndighet genom en över- föring av medel från anslaget 1:1 Förbands- verksamhet och beredskap. Rekryteringsmyndig- hetens anslag ska bl.a. finansiera de kostnader som följer av den återupptagna verksamheten med mönstring av värnpliktiga samt en utökning av antalet prövningstillfällen för totalförsvars- pliktiga. För att bidra till en större rekryteringsbas och därmed bredda kompetensen inom myndigheten anser regeringen att det är av särskild vikt att Försvarsmakten fortsätter vidta åtgärder för att öka andelen kvinnor på alla nivåer i myndig- heten. Regeringen kommer att följa Försvars- maktens och Totalförsvarets rekryterings- myndighets arbete med att åstadkomma en jämnare könsfördelning i Försvarsmakten. Likaså följer regeringen de båda myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering av verk- samheten. personalförsörjningsutredning över- lämnade betänkandet En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63). Utredningen föreslog bl.a. att regeringen borde genomföra en översyn av regelverket för medinflytandet för total- försvarspliktiga i syfte att utreda hur med- inflytandet bäst garanteras och genomförs utifrån dagens behov och förutsättningar. gavs ett uppdrag att genomföra en översyn av förordningen (1995:808) om med- inflytande för totalförsvarspliktiga. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har tidigare, bl.a. i den försvars- politiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109), gett uttryck för behovet att skapa flera vägar in till officersyrket. Försvarsmakten har i budgetunderlaget lämnat förslag till hur detta kan ske samt hur den högre officersutbildningen fortsatt bör utvecklas. Regeringen bedömer att merparten av föreslagna åtgärder ligger i linje med inriktnings- propositionen. Vidare bedömer regeringen att merparten av föreslagna åtgärder kan beslutas av myndigheten. Till följd av tillskotten i total- försvarsöverenskommelsen 2018 kommer an- talet platser på officersutbildningen att utökas, både för officerare och för reservofficerare. Regeringen ser det som angeläget att stärka reservofficerssystemet, bl.a. genom att Försvars- makten tydliggör reservofficerarnas betydelse P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 för och roller inom främst krigsförbandens verksamhet men även genom att utbildnings- volymerna för reservofficerare successivt ökas. I avsnitt 3.2.2 redovisades inrättandet av Försvarsmaktens Veterancentrum. Regeringen vill särskilt understryka veteranernas insatser för samt Försvarsmaktens veteran- och anhörigverksamhets stora betydelse. Den frivilliga försvarsverksamheten är betydelsefull för totalförsvarets folkförankring och för utvecklingen av krigsförbandens opera- tiva förmåga. Regeringen följer därför hur För- svarsmakten och andra myndigheter analyserar behov av och möjligheter att krigsplacera personal från frivilliga försvarsorganisationer, liksom de frivilliga försvarsorganisationernas förutsättningar att kunna tillgodose efterfrågan. Regeringen kommer särskilt följa rekry- teringen till krigsförbanden, krigsplacering av personal samt myndighetens arbete med repetitionsutbildning. Strategisk styrning av materielförsörjningen Materielförsörjningen ska bidra till att krigsför- banden är utrustade och krigsdugliga. Imple- menteringen av en ny process för planering, beslut och uppföljning av investeringar i försvarsmateriel fortsätter. Regeringen lämnar förslag till investeringsplaner för åren 2018– 2023. Planerna omfattar investeringar med eko- nomiskt utfall i den perioden. Som underlag för försvarsberedningens rapport avseende den försvarspolitiska inrikt- ningen efter 2020 har regeringen tillsatt en särskild utredare för att se över Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov (dir. 2016:110). Upp- draget ska redovisas . Under innevarande och nästkommande försvarsinriktningsperiod utgör anskaffningarna av JAS 39E, nästa generations ubåt (A26), nytt medelräckviddigt luftvärnsystem samt förnyelse av sensorkedjan de enskilt största materiel- anskaffningarna. Regeringen kommer att följa myndigheternas effektivisering av processer och rutiner för att minska ledtider och risker i materielförsörj- ningen. Försvarssektorn ska fortsätta minska sitt fossilberoende. Det är i linje med mål om att vara klimatneutralt , men sker även av säkerhetspolitiska skäl. Regeringen har i regleringsbrevet uppdragit åt att utveckla miljökrav för att bidra till konsumtionsmönster av varor och tjänster som orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Logistik för högre försvarsberedskap Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att fatta beslut om organiseringen m.m. av den verksamhet som bedrivs inom ramen för materiel- och logistikförsörjningen i enlighet med den inriktning som regeringen redogör för i denna proposition. Regeringens bedömning: Regeringen delar i allt väsentligt bedömningarna i betänkandet Logistik för högre försvarsberedskap (SOU 2016:88). I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) ska materiel- och logistikförsörjningen vara ett medel för att stödja krigsförbanden i uppbyggnaden av deras operativa förmåga och möjliggöra för krigsförbanden att utföra sina uppgifter i fred och vid höjd beredskap. Materiel- och logistikförsörjningen till Försvarsmakten bör därför utformas utifrån regeringens operativa krav på Försvarsmaktens krigsorganisation. Försvarsmakten bör överta ansvaret för den verksamhet som bedrivs inom verksamhets- området förråd, service och verkstäder samt ansvaret för att driftstyra myndighetens materiel. Dessa funktioner bör föras över till Försvars- makten från .