prop · H403200 · 2017-06-01 00:00:00 — I fråga om krav på en slutlig och samlad bedömning av miljöeffekter skiljer sig promemorian från regeringens på så sätt att bedömningen ska integreras i granskningsutlåtandet i stället för i planbeskrivningen. Promemorian innehåller inte något förslag om att det i planbeskriv- ningen ska anges hur miljöaspekterna har integrerats i planen osv. Promemorian innehåller inte något förslag i fråga om gränsöverskri- Remissinstanserna: Flera remissinstanser har lämnat synpunkter på hur bestämmelserna om undersökning och strategisk miljöbedömning ska tillämpas i planprocessen enligt . överdomstolen vid och anser att det bör tydlig- göras i 5 kap. (2010:900) att undersökningen av om det ska göras en strategisk miljöbedömning ska genomföras inom ramen Mark- och anser även att förslaget bör behandla frågan om när i processen samrådet om avgräns- ning bör genomföras i förhållande till det samråd som ska genomföras enligt 5 kap. 11 § (2010:900). att det är något oklart i förslaget i vilket skede i planprocessen för en detaljplan som myndigheten ska ta beslut om strategisk miljöbedömning och när ett avgränsningssamråd ska hållas. land anser att det behöver förtydligas när behovsbedömning och even- 2016/17:200 tuell miljökonsekvensbeskrivning ska göras samt när bedömningen av om genomförandet av planen kan antas medföra en betydande miljöpå- verkan ska göras. anser att för att bestämmelser om miljöbedömningar av planer och program ska tillämpas vid planlägg- ning enligt PBL, måste det finnas hänvisningar i till dessa bestämmelser och anser att det inte är tillräckligt med följdänd- ringar i när det gäller hänvisningar till bestämmelser om miljöbedömningar. En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är posi- tiva till eller har inte några synpunkter på förslaget om förlängd gransk- ningstid för ett planförslag som kan antas medföra en betydande miljö- påverkan. , , , Mal- mö kommun, kommuner och landsting och Avfall anser att förlängningen av granskningstiden är olämplig mot bakgrund av am- bitionen att planprocesser bör effektiviseras, underlättas och förkortas. kommun och kommun anser att granskningstiden för plan- förslag med utökat planförfarande bör samordnas så att tiden är minst för samtliga sådana planförslag. kommun anser att det bör utredas om samma granskningstid ska tillämpas för alla planer med utökat förfarande. avstyrker förslaget att utvidga kopplingen mellan och i syfte att genomföra de senaste ändringarna i MKB-direktivet. anser att bestämmelser om praktiska miljöbedömningar (specifika miljöbedömningar i propositionen) över huvud taget inte ska gälla vid framtagande av en detaljplan eftersom det kan försena angelägna bostadsprojekt. Av de remissinstanser som uttalar sig i fråga om krav på en slutlig och samlad bedömning av miljöeffekter för detaljplaner som omfattas av kraven i MKB-direktivet är en övervägande majoritet positiva till eller har inte några synpunkter på förslagen. kommun, Kom- muner och Landsting och Avfall anser att det inte ligger i linje med den roll som granskningsutlåtandet har att inkludera annat än sådant som relaterar till bemötandet av synpunkter som förts fram. kommuner och landsting anser att uppgifterna bör ingå i plan- beskrivningen som samlat beskriver ärendet. avstyrker förslaget med samma argument som har gjort gällande i förhållande till förslaget om förlängd granskningstid för vissa detaljplaner. Remissinstanserna har inte yttrat sig i fråga om förslaget om att det i planbeskrivningen ska anges hur miljöaspekterna har integrerats i planen osv. Remissinstanserna har inte heller yttrat sig i fråga om förslaget att regler om gränsöverskridande samråd om detaljplaner förs ut ur . Skälen för regeringens förslag Miljöbedömningen är integrerad i processen för att anta en detaljplan Regeringen har tidigare tagit ställning till att det bedöms vara ända- målsenligt att i författningstext närmare ange hur miljöbedömningen ska integreras i planprocessen (jfr prop. 2009/10:170 s. 244–245). lösning har således redan valts när det gäller exempelvis kraven på plan- redovisningen i de fall planen kan antas få en betydande miljöpåverkan och på s.k. avgränsningssamråd (se 4 kap. 34 § och 5 kap. 11 § ). På så vis säkerställs att miljöbedömningen, när en sådan krävs, blir en förutsättning för att planen ska kunna antas. En stor fördel med en sådan lösning är att det inte behöver uppstå parallella processer. Bestämmelser med den innebörden bör därför införas i den utsträckning det behövs och sådana inte redan finns. Kraven på samråd ska motsvara kraven i Flera remissinstanser har haft synpunkter på att det i förhållande till över- siktsplaner och detaljplaner behöver tydliggöras att en undersökning ska göras i fråga om planen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Regeringen delar remissinstansernas synpunkter om att en sådan under- sökning bör integreras i planprocessen. Kommunen ska identifiera om en betydande miljöpåverkan kan antas, samråda i frågan om betydande mil- jöpåverkan och genom ett beslut avgöra frågan om huruvida en strategisk miljöbedömning ska göras (se 6 kap. 6 och 7 §§ ). Undersök- ningen bör därför integreras i genom att krav ställs på samrådet att uppfylla det krav på s.k. undersökningssamråd som gäller enligt . Som anges nedan bör även krav ställas på kommunen att i redovisningen i planbeskrivningen ange skälen för att en strategisk miljöbedömning inte krävs. ska enligt ta till vara och samordna statens intressen under samrådet. I plan- och byggförordningen (2011:338) finns bestämmelser som innebär att samrådet med andra statliga myndig- heter än ska ske genom . Mot bakgrund av samordnande ansvar bedöms det inte finnas anledning att kräva att kommunen, när det gäller statliga myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda, ska samråda direkt med andra statliga myndigheter än . gäller i processen för att anta en översiktsplan eller en detaljplan att ett samråd ska uppfylla kraven på samråd enligt miljöbal- ken när det gäller ett s.k. avgränsningssamråd. Det betyder att kommunen kan behöva genomföra samrådet på ett sätt som först uppfyller kraven för ett undersökningssamråd och därefter kraven för ett avgränsningssamråd. Enligt regeringens bedömning innebär inte den lösning som föreslås att processen förlängs. Ett samråd enligt kan delas upp i flera steg och omfattningen och inriktningen kan anpassas till den uppgift som ska lösas (jfr prop. 1985/86:1 s. 136). Nya krav på innehåll i planbeskrivningar och översiktsplaner Av 5 kap. 17 § andra stycket framgår att samråds- redogörelsen ska utformas så att den också uppfyller kraven i nuvarande 6 kap. 16 § andra stycket . Kraven i den nämnda bestämmel- sen i innebär att det av ett beslut att anta en plan eller av en särskild handling i anslutning till beslutet ska finnas en redovisning av t.ex. hur miljöaspekterna har integrerats i planen och hur hänsyn har tagits till miljökonsekvensbeskrivningen och inkomna synpunkter. Dessa krav kan inte fullt ut genomföras i en samrådsredogörelse som ska upp- rättas i ett skede av planprocessen då synpunkter på miljökonsekvensbe- skrivningen fortfarande kan inkomma. Det bedöms mot den bakgrunden lämpligt att det nämnda kravet i uppfylls genom att ett mot- svarande krav i stället ställs på planbeskrivningen när det gäller detalj- plan, och på en översiktsplan. Som anförs ovan ska en undersökning om huruvida genomförandet av planen eller ändringen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan leda till att kommunen avgör frågan genom ett beslut. Det bör därför ställas krav på kommunen att om den i undersökningen kommit fram till att en strategisk miljöbedömning inte ska göras, ska redovisa detta i plan- beskrivningen eller i översiktsplanen. Kravet bör omfatta att kommunen redovisar skälen för beslutet på så sätt att de omständigheter som talar för eller emot en betydande miljöpåverkan redovisas. I vissa fall gäller undantag från skyldigheten att göra en undersökning (se 6 kap. 5 § ). För dessa fall bör det inte heller inom plan- förfarandet finnas någon skyldighet att identifiera omständigheter för och emot betydande miljöpåverkan, eller att motivera beslutet. Det kan då vara lämpligt att kommunen tydliggör i planbeskrivningen respektive översiktsplanen att någon undersökning inte har gjorts. Om kommunen har kommit fram till att en strategisk miljöbedömning krävs bör, såsom angetts ovan, planbeskrivningen redovisa miljökonse- kvenserna på ett sätt som uppfyller krav för detta. Kravet i på gränsöverskridande samråd genomförs genom den ansvariga myndighet som regeringen bestämmer. Detsamma gäller i fråga om information till annat land i fråga om antagandet av en plan. Enligt är det kommunen som genomför samrådet. Kommunen ska i fråga om statliga myndigheter samråda med länsstyrel- sen. En lämplig ordning är därför att det är som underrättar den ansvariga myndighet som regeringen bestämmer, för att det gräns- överskridande samrådet ska kunna genomföras. En sådan ordning bör regleras på förordningsnivå och bedöms fullt ut uppfylla de krav som följer av . Mot den bakgrunden bedöms det lämpligt att ta bort det nuvarande kravet på att samrådet enligt ska ge- nomföras så att det uppfyller kraven på det gränsöverskridande samrådet enligt . Detsamma gäller i fråga om kravet som innebär att kommunen vid en gränsöverskridande miljöpåverkan ska skicka ett med- delande till ett annat land om att en detaljplan har antagits. Nya krav för vissa detaljplaner med anledning av ändringar i MKB- direktivet – förlängd granskningstid Genom ändringsdirektivet tillkommer artikel 6.7 i MKB-direktivet. Av bestämmelsen följer att tidsramarna för samråd med den berörda allmänheten om miljökonsekvensbeskrivningen inte ska vara kortare än . De planer som träffas av kraven i MKB-direktivet är sådana planer som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att planområdet får tas i anspråk för t.ex. industriändamål eller projekt för sammanhållen bebyggelse. Dessa planer finns angivna i nuvarande 4 kap. 34 § andra stycket . Det samråd som åsyftas i artikel 6.7 i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet handlar om innehållet i den miljökonsekvens- beskrivning som slutligen tas fram. Samrådet ska enligt artikel 6.2 i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet ske i ett tidigt skede av beslutsprocessen och senast så snart som information rimligen kan lämnas. Frågan är när detta samråd lämpligen sker inom ramen för detaljplaneprocessen. Det kan konstateras att det samråd som regleras i 5 kap. 11–17 §§ sker i ett skede av planprocessen när beslutsunderlag, in- klusive en miljökonsekvensbeskrivning, ännu inte är slutligt framtaget. Detta skede av planprocessen bedöms därför inte vara lämpligt för att samråda i fråga om en slutligt framtagen miljökonsekvensbeskrivning. När samrådet om planförslaget är klart ska kommunen i en underrättel- se informera om sitt planförslag och låta det granskas enligt 5 kap. 18 § första stycket . I detta skede av planprocessen ska ett planförslag och en miljökonsekvensbeskrivning, om en sådan krävs, vara slutligt framtagna. Genom granskningsförfaran- det bör det säkerställas att miljökonsekvensbeskrivningen görs tillgänglig för bl.a. allmänheten och att synpunkter kan lämnas på ett sätt som också uppfyller kraven enligt (jfr 6 kap. 15 § ). Enligt 5 kap. 18 § andra stycket ska gransknings- tiden vara minst för sådana planer som omfattas av kraven på ett utökat planförfarande. De detaljplaner som omfattas av kraven i MKB-direktivet ingår i en av de tre kategorier av planer som ska vara föremål för ett utökat planförfarande, dvs. den kategori av planer som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. För att uppfylla kraven i MKB-direktivet bör det införas en bestämmelse som innebär att gransk- ningstiden för de detaljplaner som omfattas av denna kategori ska vara minst . Några remissinstanser har angett att de anser att gransk- ningstiden för planförslag med utökat planförfarande bör samordnas så att tiden är minst för samtliga sådana planförslag. Flera remiss- instanser har påpekat att förslaget om en förlängd gransknings- tid strider mot ambitionen att planprocesser bör effektiviseras. Rege- ringens ambition att effektivisera planprocessen och främja bostads- byggande innebär att en förlängning av granskningstiden inte bör ske för samtliga planer med utökat planförfarande. Av förenklingsskäl och för att uppfylla MKB-direktivets krav bör kravet gälla de planer som kan an- tas medföra en betydande miljöpåverkan. Nya krav för vissa detaljplaner med anledning av ändringar i MKB- direktivet – slutlig och samlad bedömning om miljöeffekter En central del i en miljöbedömning är framtagandet av en miljökonse- kvensbeskrivning. En miljökonsekvensbeskrivning ska bl.a. innehålla en identifiering, beskrivning och bedömning av miljöeffekter. När det gäller detaljplaner är det kommunen som ansvarar för den information och den bedömning som framgår av miljökonsekvensbeskrivningen. Synpunkter på miljökonsekvensbeskrivningens innehåll och de bedömningar som framgår av den kan framkomma i samband med att samråd sker i fråga om dess innehåll. En viktig del i en miljöbedömning är därför att kom- munen, i samband med avgörandet i fråga om planen kan antas, tar hän- syn till miljökonsekvensbeskrivningen och de synpunkter som kommit fram i fråga om dess innehåll. 2016/17:200 Av artikel iv och 8a.1 a i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet följer att ett beslut om att bevilja tillstånd ska inne- hålla en motiverad slutsats om projektets betydande miljöeffekter. I finns inte en bestämmelse som tydligt genomför skyldig- heten att identifiera, beskriva och bedöma miljöeffekterna i samband med att en plan som träffas av kraven i MKB-direktivet antas. En be- stämmelse med den innebörden bör därför införas. I promemorian görs bedömningen att en sådan motiverad slutsats bör integreras i det gransk- ningsutlåtande som kommunen är skyldig att ta fram enligt 5 kap. 23 § . Några remissinstanser har invänt att det inte ligger i linje med den roll som granskningsutlåtandet har att inkludera annat än sådant som relaterar till bemötandet av synpunkter som förs fram. Det är viktigt att i sammanhanget understryka att en motiverad slutsats även ska framgå av miljökonsekvensbeskrivningen. Kommunens uppgift i för- hållande till ändringsdirektivets krav på en motiverad slutsats bör vara att med hänsyn till innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen och det som kommit fram under handläggningen av ärendet identifiera, beskriva och göra en slutlig och samlad bedömning av miljöeffekterna. Kommunen kan uppfylla kravet genom att ta ställning till om det mot bakgrund av vad som framkommit under planärendets gång finns anledning att dra andra slutsatser i fråga om den identifiering, beskrivning och bedömning av miljöeffekter än de som tidigare gjorts i miljökonsekvensbeskriv- ningen. Slutsatserna i det avseendet bör redovisas i planbeskrivningen snarare än i granskningsutlåtandet. En bestämmelse med den innebörden bör därför införas. Allmänhetens deltagande när en Regeringens förslag: Ett förslag till ändring i en renhållningsordning ska alltid ställas ut för granskning om ändringen gäller den del av ren- hållningsordningen som avser en avfallsplan. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. geringens förslag skiljer sig från promemorians på så sätt att ändringar i en renhållningsordning endast behöver ställas ut för granskning om änd- ringen innebär en ändring i den del av renhållningsordningen som avser Promemorians förslag innebär att ändring i en renhåll- ningsordning alltid måste ställas ut för granskning. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser har uttalat sig i denna Avfall och kommuner och landsting anser att be- stämmelsen bör kunna avgränsas så att undantaget avgränsas till att gälla endast ändringar i avfallsföreskrifterna, dvs. de föreskrifter som kommu- nen meddelat med stöd av regeringens bemyndigande i 15 kap. miljöbal- ken som berör endast ett fåtal fastighetsägare eller annars är liten. och kommuner och landsting anser att dagens bestäm- melse innehåller ett praktiskt viktigt undantag eftersom det kan finnas Prop. 2016/17:200 goda skäl att i vissa fall snabbt kunna göra mindre ändringar i föreskrif- Dessa remissinstanser anser vidare att endast den del av renhåll- ningsordningen som är en avfallsplan omfattas av SMB-direktivet. Skälen för regeringens förslag: I och rådets direktiv /35/EG av om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv /337/EEG och 96/61/EG finns be- stämmelser om allmänhetens deltagande vid framtagandet av vissa planer och program. Detta direktiv genomförs i med bl.a. bestämmelser i . Enligt artikel 2 i direktivet ska medlemsstaterna se till att allmänheten har möjlighet att delta i förberedandet och granskningen av de planer och program som kan behöva tas fram i enlighet med sex särskilt uppräknade direktiv. Exempel på planer som omfattas av detta regelverk är kommu- nala renhållningsordningar. Enligt 15 kap. 41 § ska det i var- je kommun finnas en renhållningsordning som ska innehålla dels de före- skrifter om hantering av avfall som gäller för kommunen, dels en avfalls- plan. Enligt 15 kap. 42 och 43 §§ ska kommunen på lämpligt sätt och i skälig omfattning samråda med fastighetsinnehavare och myndigheter som kan ha ett väsentligt intresse i saken. Innan förslaget till renhållningsordning antas ska det ställas ut till granskning och vid antagandet ska de syn- punkter som kommit fram vid samrådet och granskningen beaktas. Kommunen ska informera om utställningen på sin webbplats på förhand och informationen ska innehålla uppgift om förslagets huvudsakliga innebörd, var det ställs ut och inom vilken tid och till vem invändningar mot förslaget ska lämnas. Dessa bestämmelser innebär att direktivets krav på rätt till deltagande för allmänheten i fråga om framtagandet av en ny renhållningsordning tillgodoses. Direktivet ställer även krav på att allmänheten ska ha möjlighet att del- ta i samband med framtagandet av förslag till ändringar av planer. Enligt 15 kap. 44 § gäller de redovisade bestämmelserna i 15 kap. 42 och 43 §§ som huvudregel även för ändringar. I paragrafen finns dock ett undantag när det gäller förslag till ändring av en renhållningsordning som endast berör ett litet antal fastighetsägare eller som annars är liten. Något utrym- me för ett sådant undantag i fråga om den del av renhållningsordningen som avser en avfallsplan finns emellertid inte enligt direktivet. Kommis- sionen har också ställt sig frågande till det svenska genomförandet av direktivet i denna del. För att fullständigt genomföra direktiv /35/EG bör en ändring göras i 15 kap. 44 § som innebär att undantaget från skyldigheten att ställa ut ett förslag till ändring i renhållningsordningen avskaffas i den del undantaget avser avfallsplaner. Även förslag till ändringar i sådana planer ska alltså, i enlighet med direktivets krav, vara föremål för allmän- hetens deltagande. Regeringens förslag: Några språkliga och redaktionella ändringar görs i 5 kap. 11 §, 16 kap. 7 §, 17 kap. 3 och 6 §§ och 22 kap. 1 § miljö- balken. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna uttalar sig inte särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: I nuvarande 5 kap. 11 § andra stycket finns en upplysningsbestämmelse om att regeringen med- delar föreskrifter om vattenmyndigheterna. Sådana närmare föreskrifter är att anse som föreskrifter om verkställighet av lag som kan meddelas med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen. Det bör i bestämmelsen tydlig- göras att det är med stöd av den bestämmelsen i regeringsformen som regeringen kan meddela sådana närmare föreskrifter. I nuvarande 5 kap. 11 § tredje stycket finns en bestämmel- se om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de föreskrifter som behövs för förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön. För att tydliggöra bestämmelsens innehåll bör den placeras i en egen paragraf. I övrigt bör några språkliga och redaktionella änd- ringar göras för att bestämmelsen ska bli mer lättillgänglig. I 16 kap. 7 § finns en bestämmelse som reglerar hur hän- syn ska tas till s.k. följdverksamheter vid prövning enligt . I bestämmelsen anges att vid prövningen enligt ska hänsyn tas till andra verksamheter eller åtgärder som kan antas bli behövliga för att verksamheten eller åtgärden ska kunna utnyttjas på ett ändamålsenligt sätt. För att på ett bättre sätt återspegla vad som avses med ordet utnyttja bör i stället uttrycket komma till stånd eller bedriva användas. På så vis tydliggörs det att det inte endast är följdverksamheter under driftsfasen som avses utan även följdverksamheter under anläggningsfasen. Ingen ändring i sak är dock avsedd. 17 kap. 3 § rör regeringens möjlighet att förbehålla sig tillåtlighetsprövningen av vissa verksamheter. 17 kap. 6 § rör kommunfullmäktiges tillstyrkande som en förutsättning för tillåtlig- heten av vissa verksamheter. I samband med tidigare lagstiftningsärende har vissa språkliga förbiseenden skett och de bör därför korrigeras. I öv- rigt görs vissa språkliga ändringar för att tydliggöra bestämmelsernas innehåll. I 22 kap. 1 § anges vad en ansökan i ett ansökningsmål ska innehålla. I efterföljande paragrafer finns kompletterande bestämmelser om ansökans innehåll för vissa särskilda typer av verksamheter. I 22 kap. 1 § finns en sådan särskild bestämmelse som rör vattenverksamhet. För att tydliggöra bestämmelsernas innehåll och för att skapa en enhetlighet bör bestämmelsen om ansökans innehåll som endast träffar vattenverk- samhet placeras i en egen paragraf. I övrigt bör några språkliga ändringar göras för att bestämmelsen ska bli mer lättillgänglig. Regeringens förslag: Förslagen till ändringar i och i sek- torslagarna ska träda i kraft . I fråga om bestämmelser som rör planer och program ska äldre föreskrifter fortfarande gälla för handläggningen och bedöm- ningen av mål och ärenden som har påbörjats före . När det gäller verksamheter och åtgärder ska äldre föreskrifter fort- farande gälla för handläggningen och prövningen av mål och ärenden där ansökan inkommit till den som ska pröva tillståndsfrågan före . Om före ikraftträdandet har beslutat att en verksamhet eller åtgärd inte kan antas medföra en betydande miljö- påverkan, ska äldre bestämmelser fortsätta att gälla för beslutet. I fråga om ska äldre föreskrifter fortfarande gälla för handläggningen och bedömningen av mål och ärenden om planer som har påbörjats före . I fråga om väglagen eller lagen om byggande av järnväg ska ett ärende handläggas och bedömas enligt äldre bestämmelser, om det i ärendet ingår en miljökonsekvensbeskrivning som vid ikraftträdandet har överlämnats till för godkännande. I fråga om övrig sektorslagstiftning ska äldre föreskrifter fortfarande gälla för handläggningen och prövningen av ärenden som har inletts före . Om före ikraftträdandet har be- slutat att en verksamhet eller åtgärd inte kan antas medföra en bety- dande miljöpåverkan, ska äldre bestämmelser fortsätta att gälla för beslutet. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. Re- geringens förslag skiljer sig från promemorians på så sätt att förslagen till ändringar i och i sektorslagarna ska träda i kraft i stället för som föreslås i promemorian. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget om ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. anser inte att den tidpunkt då ett planärende påbörjas bör användas som utgångspunkt för övergångsbestämmelsen eftersom det faktiska upprättandet av en detaljplan inte sällan verkställs förhållan- devis efter det politiska startbeslutet.