prop · H5036 · 2017-09-19 00:00:00 — Andelen berörda hushåll, som mottar bostadsbidrag och/eller underhållstöd vid växelvist boende, som får en förbättrad eller oförändrad situation beräknas bli . Följaktligen beräknas av de berörda hushållen, vilka får ett högre stöd än vad som motsvarar ett antaget kostnadsansvar för barnet, få en försämring med Prop. 2017/18:6 anledning av förslagen. Regeringens förslag innebär således att fler personer får en bättre ekonomisk situation än en sämre som fler sannolikt uppfattar förändringarna som mer rättvisa. Förslaget att införa ett särskilt bidrag för barn som bor växelvis hos sina föräldrar inom ramen för bostadsbidraget och avskaffa underhållsstödet vid växelvist boende kommer att beröra ca 210 000 barn. En del barn bor i hushåll som kan få en ekonomisk förbättring med reformen medan andra kan få en försämring. Hushåll som kan få en förbättrad ekonomisk situation är framför allt familjer med barn som bor växelvis utan att vara folkbokförda i hushållet och som är berättigade till bostadsbidrag. Dessa kommer att få det nya särskilda bidraget för barn som bor växelvis, i stället för umgängesbidraget som är betydligt lägre. Även förslaget om höjt umgängesbidrag för barn som bor i ett hushåll med bostadsbidrag, liksom höjda inkomstgränser inom bostadsbidraget innebär att många hushåll får en bättre ekonomisk situation, vilket också torde innebära en förbättring för barnet. Barn i hushåll som får det särskilda bidraget för hemmavarande barn trots att barnet bor växelvis kan komma att få en försämrad ekonomisk situation. Om barnets andra förälder också tar emot bostadsbidrag kommer emellertid den föräldern att kunna få det särskilda bidraget för att barnet bor växelvis vilket även torde komma barnet till del. Barn i hushåll som tar emot underhållsstöd vid växelvist boende kommer att få en försämring när stödet avskaffas. Det gäller särskilt i ett hushåll som mottar både det särskilda bidraget för hemmavarande barn och underhållsstöd vid växelvist boende. Övergångslösningen innebär att underhållsstödet kommer att trappas ned successivt och därför kommer förändringen inte att bli lika kännbar för barn i dessa hushåll. Hälften av hushållen som får underhållsstöd vid växelvist boende tar även emot bostadsbidrag och kan därmed komma att kompenseras genom ett högre bostadsbidrag när inkomstgränserna höjs. Det föreslagna särskilda bidraget för barn som bor växelvis innebär att kostnadsansvaret och i vilken omfattning barnet bor i hushållet blir viktigare än hos vem barnet är folkbokfört. Det får antas minska risken att barnet blir en bärare av en ekonomisk förmån, vilket är positivt för barnet. Föräldrar torde dock som regel välja den boendelösning som de anser är bäst för barnet, snarare än vad som är mest ekonomiskt fördelaktigt för föräldrarna. Det är också positivt för barn som bor växelvis hos en förälder som tar emot bostadsbidrag att samarbetet mellan föräldrarna kan påverkas i en positiv riktning då båda föräldrarna får likvärdiga möjligheter till ekonomiskt stöd för sitt boende. Det nya särskilda bidraget kan även bidra till att föräldrar har större möjlighet att ha en bostad där barn kan bo varaktigt. Bostadsbidrag och underhållsstöd är inte tillräckligt anpassade till barns förändrade boendemönster och till den antagna fördelningen av kostnadsansvar mellan särlevande föräldrar vars barn bor växelvis. Reformen är positiv ur ett jämställdhetsperspektiv eftersom den sammantaget stärker framför allt kvinnors ekonomiska situation som mer ofta är mottagare av bostadsbidrag. Antalet kvinnor som förväntas få det bättre som en konsekvens av de höjda inkomstgränserna är betydligt större än antalet kvinnor som riskerar att få en försämring på grund av att underhållsstöd vid växelvist boende ersätts med det nya särskilda bidraget för barn som bor växelvis. Att inkomstgränserna höjs innebär en förbättring för de flesta hushåll inom bostadsbidrag och inte bara för de hushåll som har barn som bor växelvis. Alla hushåll som har inkomster som är högre än för ensamstående respektive för vardera maken eller sambon får en förbättring. Det är positivt ur ett jämställdhetsperspektiv eftersom de som tar emot bostadsbidrag till är kvinnor. Det är vanligast att kvinnor har barnen folkbokförda på sin adress och som därmed kan ha möjlighet att få det särskilda bidraget för hemmavarande barn. I två tredjedelar av hushållen som har barn som bor växelvis är barnen folkbokförda hos en mamma (2011:51 s. 606). Det nya särskilda bidraget för barn som bor växelvis kommer att leda till en mer jämställd fördelning av den del av bostadsbidraget som lämnas för att det finns barn i hushållet. Föräldrar med bostadsbidrag som har barn som bor växelvis får därmed likvärdiga förutsättningar till ekonomiskt stöd till sitt boende oberoende av var barnet är folkbokfört. De får också mer likvärdiga förutsättningar att ta sitt försörjningsansvar och ge omsorg om barnet. I ett längre perspektiv kan detta påverka föräldrars samarbete, vilket också kan påverka jämställdheten i en positiv riktning för de föräldrar som tar emot bostadsbidrag. Föräldrar som tar emot särskilt bidrag för hemmavarande barn men vars barn i själva verket bor växelvis, har en relativ fördel i förhållande till de föräldrar vars barn bor i hushållet. Regeringens förslag ger en ökad fördelningsmässig träffsäkerhet i stödet till föräldrar vars barn bor växelvis, och syftar till att dessa inte ska överkompenseras i förhållande till dels ett antaget kostnadsansvar, dels till föräldrar som har barn boende på heltid i hushållet, vilka ofta är kvinnor. Då bostadsbidraget är en förmån som riktar sig till de hushåll som har de lägsta inkomsterna kan en bättre fördelningsmässig träffsäkerhet anses väga tyngre än vilket kön bidragsmottagaren har. När det gäller umgängesbidraget inom bostadsbidraget är det männen som mottar det i högre utsträckning än kvinnor. Männen utgör ungefär två tredjedelar av denna grupp föräldrar. En tredjedel är följaktligen kvinnor, vilket är en större andel än för umgängesföräldrar i samhället som helhet. Dessa kvinnor har ofta barn som bor växelvis men har inte barnet folkbokfört hos sig då barnet bor halva tiden med pappan som kan vara den som bor kvar i den tidigare gemensamma bostaden. Om föräldrarna inte är överens är det som bestämmer var barnet ska folkbokföras. Om en förälder bor kvar i familjens tidigare gemensamma bostad och barnet tillbringar minst där av sin tid, ändras inte folkbokföringen för barnet (folk- Prop. 2017/18:6 bokföringslagen [1991:481]). De ensamstående männen inom bostads- bidraget har lägre ekonomisk standard än de ensamstående kvinnorna inom bostadsbidraget, och de är dessutom skuldsatta i en större utsträckning. Förslaget att höja umgängesbidraget är positivt för alla umgängesföräldrar, såväl män som kvinnor. 7.2 Konsekvenser för staten Förslaget om ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget till föräldrar med växelvist boende barn medför såväl utgiftsökningar som utgiftsminskningar inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Reformen är i stort sett budgetneutral för staten men sammantaget innebär den en marginell minskning av utgifterna på statens budget. Utgiftsökningarna inom bostadsbidraget finansieras dels genom att de föräldrar som har barn som bor växelvis och får särskilt bidrag för hemmavarande barn i stället kommer att få bidraget vid växelvist boende, dels genom förslaget att avskaffa underhållsstöd vid växelvist boende. Det blir färre hushåll som kommer att få det särskilda bidraget för hemmavarande barn när det särskilda bidraget för barn som bor växelvis Ungefär en femtedel av såväl hushåll med det särskilda bidraget för hemmavarande barn som hushåll med umgängesbidrag beräknas få det särskilda bidraget för barn som bor växelvis, vilket innebär en minskning av utgifterna för bostadsbidraget om år 2018 och därefter . För att hushåll med underhållsstöd vid växelvist boende ska fasas in i det nya systemet föreslår regeringen en övergångslösning under fyra års tid som innebär att det maximala beloppet för stödet trappas ned med 200 kronor och barn . beräknas leda till en minskning av utgifterna för underhållsstöd med 67 , och 217 miljoner I takt med att det frigörs medel på grund av nedtrappningen av underhållsstöd vid växelvist boende ska inkomstgränserna inom bostads- Höjningen av inkomstgränserna och umgängesbidraget väntas medföra utgifter om 2018, 218 miljoner kronor 2019 och 2020. Förslagen kommer att medföra vissa kostnader för , bl.a. kostnader för utveckling av it-systemen och ökade kostnader för Regeringen avser att föra över medel till It-investeringarna beräknas uppgå till totalt 10,4 och kostnader för handläggning beräknas öka med . En positiv följd av förslaget att avskaffa underhållsstöd vid växelvist boende och ersätta det med ett särskilt bidrag inom bostadsbidraget för 2017/18:6 barn som bor växelvis, är att endast en inkomstprövning behöver ske oavsett barnets boendeform. görs en form av inkomstprövning inom bostadsbidraget (mot aktuell hushållsinkomst som sedan stäms av ) och en annan form av inkomstprövning inom underhållsstöd vid växelvist boende (mot individuell inkomst enligt senaste beslut om slutlig skatt). Även om ett barns folkbokföring inte ska vara en förutsättning för rätt till det särskilda bidraget för barn som bor växelvis kan uppgiften om barnets folkbokföring ha viss betydelse i samband med bedömning av barnets boende. Om ett barn inte är folkbokfört hos den förälder som ansöker om bostadsbidrag i form av växelvist boende, går det inte att utesluta att det i vissa fall kan komma att bli svårt att avgöra om barnet bor växelvis hos föräldern. Antalet utredningar om barnets boende kan således komma att öka något. Med anledning av att det inom barnbidragssystemet har skett lagändringar som innebär att det numer delas i större utsträckning när barn bor växelvis finns dock viss erfarenhet inom den förmånen som även kan vara ett stöd i handläggningen av bostadsbidrag. Inspektionen för socialförsäkringen påpekar att det är av vikt att utvärdera det nya särskilda bidraget för barn som bor växelvis, bl.a. för att bedöma riskerna för skenseparationer. Anledningen är att bägge föräldrarna kan ansöka om det nya särskilda bidraget. Tillsammans utgör de i så fall ett högre belopp än ett särskilt bidrag för hemmavarande barn till enbart den ena föräldern. Det är svårt att bedöma hur stor denna risk är men regeringens uppfattning är att den inte torde vara betydande. har nämnt att regeringens förslag att klassificera det nya särskilda bidraget som en familjeförmån enligt förordning 883/2004 kan medföra ökade kostnader på grund av fler ärenden och en förlängd handläggningstid avseende behandling och samordning av familjeförmåner. Det finns dock redan upparbetade rutiner för handläggning av EU-familjeförmånsärenden vid myndigheten när det gäller det särskilda bidraget för hemmavarande barn och dessa kan appliceras även för det särskilda bidraget för barn som bor växelvis och umgängesbidraget. Det kan antas att det handlar om en ytterst liten andel av de aktuella ärendena som kommer att omfattas av förordningens bestämmelser. Kammarrätten i vill peka på att det nya särskilda bidraget för barn som bor växelvis kan få till följd att ärendemängden hos ökar, vilket i förlängningen kan innebära en viss ökad måltillströmning hos de allmänna förvaltningsdomstolarna. Kammarrätten och vill även peka på att konsekvenserna för domstolarna ännu inte är klarlagda. Regeringen gör bedömningen att det initialt kan komma att bli något fler omprövningar och överklaganden av beslut om bostadsbidrag när barn bor växelvis. Som framkommit ovan finns det redan en upparbetad rättstillämpning att tillgå rörande växelvist boende såväl enligt bestämmelserna om underhållsstöd i socialförsäkringsbalken som i mål enligt . Den tillämpningen bör kunna vara till ledning även vid bedömning av växelvist boende enligt denna Prop. 2017/18:6 proposition och torde därmed kunna begränsa domstolarnas kostnader. Vidare kommer domstolarna inte längre att hantera mål om underhållsstöd vid växelvist boende. Regeringen bedömer sammantaget att de lämnade förslagen, i vart fall inledningsvis, kan komma att medföra en viss ökning av antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Måltillströmningen torde dock inte bli större än att de ökade kostnaderna kan hanteras inom befintliga anslag för Domstolar. Enligt regeringens bedömning innebär förslaget om avskaffat underhållsstöd vid växelvist boende inga nettoförändringar för kommunernas kostnader för det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen. Detta är inte liktydigt med att det inte kommer finnas hushåll som kan behöva ökat ekonomiskt bistånd. Det är emellertid en majoritet av hushållen som får en förbättrad eller oförändrad ekonomisk situation med anledning av förslagen, vilket talar för att dessa hushåll inte längre kommer att ha behov av ekonomiskt bistånd eller att behovet kvarstår men i mindre omfattning. Det sammanlagda resultatet torde därmed i det närmaste bli neutralt. Föräldrar som uppbär underhållsstöd vid växelvist boende har visserligen låga inkomster men endast en mindre andel uppbär även ekonomiskt bistånd (se tabell 7.3). I hushåll med en ensamstående förälder som får underhållsstöd vid växelvist boende men inte bostadsbidrag är det som även får ekonomiskt bistånd. För sammanboende är motsvarande andel . Bland hushåll som får bostadsbidrag är det dock en större andel som mottar ekonomiskt bistånd. Detta är särskilt vanligt bland hushåll som har de lägsta inkomsterna. Denna grupp mottar också högst bostadsbidragsbelopp, vilket medför att de därför potentiellt också kan förlora störst belopp i de fall dessa hushåll har barn som bor växelvis. I praktiken innebär dock konstruktionen av det ekonomiska biståndet att hushållets disponibla inkomster inte förändras. SKL, och anser att det inte är acceptabelt om reformen leder till att fler hushåll blir beroende av eller behöver ett större ekonomiskt bistånd. Om kommunernas utgifter för det ekonomiska biståndet ökar med anledning av förslaget ska detta enligt SKL kompenseras kommunerna. Enligt beräkningar som har gjort finns det visserligen hushåll som kan få en försämring med reformen men det är fler hushåll som beräknas få en bättre ekonomisk situation, framför allt på grund av de höjda inkomstgränserna inom bostadsbidraget. Sammantaget gör detta att kostnaderna vare sig bedöms öka eller minska för kommunerna totalt sett. 8.1Förslaget till lag om ändring av socialförsäkringsbalken Paragrafen innehåller en förteckning över de bestämmelser som ingår i kapitlet. Förteckningen uppdateras med anledning av att 18 kap. 5, 16, 25, 31, 37 och 39 §§ upphävs. Genom paragrafen regleras några av de grundläggande kraven för rätt till underhållsstöd. Sådana grundläggande krav är att barnets föräldrar inte bor tillsammans men att en av dess föräldrar är boförälder eller barnet har växelvist boende. I första stycket görs den ändringen att villkoret växelvist boende slopas. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Paragrafen innehåller den grundläggande bestämmelsen om beräkning av underhållsstöd, vilken innebär att underhållsstödet beräknas till om inte annat följer av de undantagsbestämmelser som paragrafen hänvisar till. I paragrafen ändras på så sätt att hänvisningarna till 18 kap. 25 och 31 §§ slopas, vilket innebär där förekommande bestämmelser om växelvist boende inte ska tillämpas när det gäller underhållsstöd. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. I paragrafen finns bestämmelser om att sådan nedsättning av underhållsstödet som har gjorts med barnets egna inkomster ska omprövas när det finns ett nytt beslut om slutlig skatt för barnet. Paragrafen ändras på sätt att hänvisningen till 31 § tas bort. Den sistnämnda paragrafen, som reglerar avräkning för barns inkomster vid växelvist boende, upphävs nämligen. Paragrafen innehåller undantag från bestämmelserna i 2 och 3 §§ om att en bidragsskyldig förälder i förskott månatligen ska betala ett belopp till som motsvarar underhållsstödet samt att sådan betalningsskyldighet ska fastställas i samband med att det meddelas ett beslut om underhållsstöd. I första stycket slopas hänvisningen till 18 kap. 25 § som en följd av att den paragrafen upphävs. Den nuvarande hänvisningen till 18 kap. 25 § innebär att någon betalningsskyldighet inte ska fastställas i de fall det lämnas underhållsstöd vid växelvist boende. Något underhållsstöd ska inte lämnas vid växelvist boende. Det finns därför inte anledning att ha något undantag rörande betalningsskyldighet för Prop. 2017/18:6 underhållsstöd vid växelvist boende. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. I paragrafen anges i vilka former det kan lämnas bostadsbidrag. Sådant bidrag kan lämnas i tre former: nämligen som bidrag till kostnader för bostad, särskilt bidrag för hemmavarande barn, och umgängesbidrag till den som på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem. Första stycket ändras på så sätt att de nuvarande tre bidragsformerna utökas med en fjärde bidragsform som benämns särskilt bidrag för barn som bor växelvis. Denna nya bidragsform anges i tredje punkten medan det hittillsvarande umgängesbidraget överförs till en ny fjärde punkt. I paragrafen införs ett nytt andra stycke i vilket det anges vad som avses med växelvist boende. Sådant boende innebär att ett barn bor varaktigt hos sina båda föräldrar men att dessa inte bor tillsammans. Detta motsvarar vad som utgör växelvist boende enligt 16 kap. 7 § när det gäller barnbidrag och enligt de hittillsvarande bestämmelserna i 17 kap. 4 § jämfört med 17 kap. 2 § första meningen när det gäller underhållsstöd vid växelvist boende. Till skillnad från vad som gäller för underhållstöd vid växelvist boende uppställs dock inte något krav på att barnet ska vara folkbokfört hos någon av föräldrarna. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Där anges också några faktorer som kan ha betydelse vid bedömningen av om ett barn har ett växelvist boende. I denna paragraf finns det allmänna bestämmelser om rätten till bostadsbidrag i form av särskilt bidrag och umgängesbidrag. Av hänvisningar till 96 kap. 4 och 7 §§ följer att särskilt bidrag kan lämnas till en försäkrad som har vårdnaden om och varaktigt bor tillsammas med ett barn eller som har tagit emot ett barn för vård i ett familjehem. Enligt en hänvisning till 96 kap. 8 § kan en förälder, om det finns särskilda skäl för det, få särskilt bidrag även när ett barn bor i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende. Umgängesbidrag lämnas till den som bor med barn. Bestämmelsen i första stycket preciseras så att den gäller enbart särskilt bidrag för hemmavarande barn. Detta innebär inte någon ändring i förhållande till hittillsvarande tillämpning men utesluter att detta stycke tillämpas på det nya särskilda bidraget för barn som bor växelvis. I andra stycket införs det en ny bestämmelse om särskilt bidrag för barn som bor växelvis. Detta bidrag kan lämnas till familjer med barn som avses i 5 a §, se kommentaren till den paragrafen. Den nuvarande bestämmelsen om umgängesbidrag överförs till ett nytt tredje stycke. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I denna paragraf, som är ny, införs bestämmelser om vissa villkor som gäller för att en försäkrad ska ha rätt till bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för barn som bor växelvis. Ett villkor för att det ska kunna lämnas särskilt bidrag för barn som bor växelvis är att den försäkrade har vårdnaden om barnet. Detta villkor om att den försäkrade ska ha vårdnaden om ett barn motsvarar vad som enligt 96 kap. 4 § gäller för bostadsbidrag till hushåll med hemmavarande barn. Ytterligare ett villkor för rätt till bidrag vid växelvist boende är att barnet bor växelvis hos den försäkrade. Vad som avses med växelvist boende anges i 95 kap. 2 § andra stycket, dvs. sådant boende föreligger endast när barnet bor varaktigt hos båda sina föräldrar som inte bor tillsammans. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I paragrafen finns bestämmelser om att ett hushålls sammanlagda förmögenhet ska beaktas vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten som ligger till grund för beräkningen av bostadsbidrag. Ett tillägg till inkomsten ska sålunda göras av förmögenheten till den del den överstiger . I den sammanlagda förmögenheten ingår enligt andra stycket förmögenheten för såväl varje försäkrad som för varje barn som avses i 96 kap. 4 och 9 §§, dvs. hemmavarande barn och barn som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Den kategori barn vars förmögenhet ska beaktas i detta sammanhang utökas nu med barn som avses i 96 kap. 5 a §, dvs. barn som bor växelvis hos sina båda föräldrar. En förutsättning för att ett barn ska anses bo växelvis hos sina föräldrar är enligt 95 kap. 2 § andra stycket att dessa inte bor tillsammans. För dessa barn beaktas dock endast hälften av deras förmögenhet. Om båda föräldrarna ansöker om bostadsbidrag kommer således hälften av barnets förmögenhet att beaktas vid vardera förälderns bidragsberäkning. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Enligt denna paragraf beaktas barns överskott av inkomst av kapital på så sätt vid beräkningen av bostadsbidrag att varje barns överskott läggs till den försäkrades bidragsgrundande inkomst till den del överskottet överstiger . Detta gäller dock enbart de barn som avses i 96 kap. 4 och 9 §§, dvs. samma personkrets av barn som anges i 96 kap. 6 §. I första stycket görs den ändringen att bestämmelsen om barns inkomst av kapital utvidgas till omfatta även barn som avses i 96 kap. 5 a §, dvs. barn som bor växelvis hos sina båda föräldrar. I konsekvens med bestämmelsen om barns förmögenhet i 97 kap. 6 § andra stycket ska för de växelvist boende barnen dock endast hälften av varje barns överskott läggas till den bidragsgrundande inkomsten. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. I paragrafen finns en bestämmelse om att beräkningen av bostadsbidrag till barnfamiljer ska göras enligt 97 kap. 18–23 §§. Bestämmelsen i andra stycket innebär att bostadsbidragets storlek är beroende av den bidragsgrundande inkomsten på så sätt att bidraget blir lägre ju högre den bidragsgrundande inkomsten är. Bestämmelsen i andra stycket ändras på sätt att brytpunkten för när den bidragsgrundande inkomsten ska börja reducera bostadsbidraget till barnfamiljer höjs från till för en försäkrad och från till vardera för makar. Det innebär att bidraget kommer att reduceras först vid en högre inkomst än . De nya brytpunkterna ska dock tillämpas vid beräkning av bidrag för och senare eftersom andra brytpunkter ska tillämpas för åren 2018– 2020 enligt sjätte punkten ikraftträdandebestämmelserna. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. I paragrafen finns en bestämmelse om med vilka belopp det kan lämnas särskilt bidrag. Bestämmelsen preciseras så att den gäller enbart särskilt bidrag för hemmavarande barn. Detta innebär inte någon ändring i förhållande till hittillsvarande tillämpning men utesluter att bestämmelsen skulle kunna komma att tillämpas på det nya särskilda bidraget för barn som bor växelvis. För det sistnämnda bidraget tillämpas i stället 97 kap. 22 a §. I denna paragraf, som är ny, regleras hur man ska beräkna bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för barn som bor växelvis. Det bidragsbelopp som räknas fram enligt denna paragraf är beroende av antalet barn som ingår i familjen. Enligt 97 kap. 17 § lämnas det dock inte bostadsbidrag för fler än tre barn, vilket då inbegriper även det särskilda bidraget för barn som bor växelvis. Efter att bidragsbeloppet har beräknats enligt denna paragraf ska det i förekommande fall minskas med en del av den bidragsgrundande inkomsten enligt vad som anges i 97 kap. 15 § andra stycket. Första stycket reglerar med vilka belopp det kan lämnas särskilt bidrag för barn som bor växelvis i de fall det i familjen enbart finns barn som bor växelvis.