prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — visar att det finns en länsöverenskommelse i 19 Den frivilliga institutionsvården drivs i av 21 län. I resterande län pågår arbetet med att huvudsak av privata aktörer. hem för vård eller boende (HVB) drivs i enskild procent av de kommuner och stadsdelar som in- Ett fåtal verksamheter är inriktade på vård gick i undersökningen hade eller var på väg att ta och behandling av enbart kvinnor eller män. fram en lokal överenskommelse. Merparten av kommunerna erbjuder speciali- av kommunerna uppgav dock att de inte hade serad öppenvård riktad till personer med miss- lokala överenskommelser och inte hade planer på bruksproblem, men med varierande utbud. att ta fram några. Kommuner, landsting och samtliga landsting finns specialiserade beroende- brukarorganisationer har överlag en positiv upp- enheter i öppen- och slutenvård, men organise- fattning om överenskommelser. De bidrar till att ringen av och tillgången till behandlings- sätta missbruks- och beroendefrågor på agendan, resurserna varierar mellan landstingen. och att de berörda parterna påbörjar samverkan. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Primärvården pekas ut som en svag länk i sammanhanget och barn och unga nämns sällan i överenskommelserna. Kriminalvården förekom- mer som samarbetspart i knappt en tredjedel av överenskommelserna. (Att komma överens, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, 2016). Även visar på en positiv ut- veckling. rapporterade av landets kommuner till öppna jämförelser att de fanns en aktuell överenskommelse med lands- tinget om samarbete utifrån 5 kap § 9 a. Mot- svarande (procent) andel var 20154. Brister i samverkan främst vid samsjuklighet Det är färre kommuner, mot , som rapporterar att de har rutiner för att delge information om möjligheten att få en samordnad individuell plan (SIP) vid samsjuklighet. Inspektionen för vård och omsorg () påtalar i sin tillsynsrapport att samverkan brister vid samsjuklighet och det råder olika förutsättningar för vården i olika delar av landet. Särskilt för gruppen unga mellan behöver verksamheterna hitta former. Tillsynen visar också att det finns en hel del goda exempel på fungerande samverkan mellan olika verksamheter, men att det generellt finns en del svårigheter. Det kan vara svårt att få tillgång till behandling för psykisk ohälsa inom rimlig tid på grund av långa köer till psykiatrin. En slutsats från tillsynen är att SIP är ett bra sätt att samverka kring klienters/patient- ers vård och behandling, men de inte upprättas i tillräckligt hög utsträckning (Unga personer inom missbruks- och beroendevården, Nationell tillsyn av samverkan mellan olika aktörer samt myndighetsutövning, Tillsyns- rapport , ). Samverkan missbruksvården och övrig socialtjänst uppvisar stor variation Antalet kommuner som har rutiner för sam- verkan inom t.ex. med verksam- heterna ekonomiskt bistånd, den sociala barn- och ungdomsvården eller äldreomsorgen har ökat –2016. Vanligast är samverkan omkring ekonomiskt bistånd () medan det för äldreomsorgen fanns rutiner för samordning i av kommun- erna vilket är en ökning jämfört med året innan då siffran var . En majoritet använder standardiserade bedömningsmetoder – men inte för uppföljning En majoritet av kommunerna använder precis som standardiserade bedömnings- metoder som underlag för insatser. I den senaste inrapporteringen av öppna jämförelser uppgav av kommunerna att de använder standardiserade bedömningsmetoder vid upp- följning av insatserna, vilket är en ökning jämfört 2016. För att utveckla verksam- heten och för att tydliggöra könsskillnader mellan kvinnor och män används systematisk uppföljning i av kommunerna, vilket är samma andel som . Samverkan om vård, stöd och behandling mot spelmissbruk Regeringen beslutade om propositionen Samverkan om vård, stöd och be- handling mot spelmissbruk (prop. 2016/17:85). biföll förslagen till lagändringar (bet. 2016/17:SoU13, rsk 2016/17:345). Det innebär ändringar i social- tjänstlagen (2001:453) och den nya hälso- och sjukvårdslagen avseende spelmissbruk och inne- bär att socialnämndens ansvar för att förebygga och motverka missbruk av alkohol och andra substanser utvidgas till att även omfatta spel om pengar. får också ett utvidgat ansvar för att aktivt arbeta för att motverka missbruk av spel om pengar bland barn och unga. Kravet på överenskommelse om samarbete mellan kommun och landsting om personer som missbrukar substanser ska även omfatta personer som missbrukar spel om pengar. Landstingens ansvar för behandling grundad i hälso- och sjuk- vårdslagstiftningen förändras inte. 4 efterfrågar aktuella överenskommelser på lokal nivå som innehåller gemensamma mål för överenskommelsen, resurs och ansvarsfördelning mellan landsting och kommun samt rutiner för samarbete kring enskilda individer. Ytterligare en lagändring handlar om att ut- vidga hälso- och sjukvårdens ansvar för att be- akta ett barns behov av information, råd och stöd om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor med är miss- brukare, så att det även gäller vid spelmissbruk. Lagändringarna träder i kraft . Hemlöshet och brist på bostäder påverkar arbete Bristen på bostäder leder till att allt fler söker sig till för att få hjälp att lösa sin bostadssituation. har en viktig uppgift när det gäller att förebygga hemlöshet och ansvar för att ge enskilda individer olika former av stöd, men har inte ansvar för att till- handahålla bostäder åt bostadslösa i allmänhet. Enligt bostadsmarknadsenkäten bedömer 255 av landets 290 kommuner att det råder underskott på bostäder på marknaden, vilket är 15 kommuner fler än bostads- marknadsenkät. Enligt öppna jämförelser finns en aktuell övergripande plan för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden i av kommunerna. har även regeringens uppdrag att kartlägga omfattningen av hemlöshet och ute- stängning från bostadsmarknaden . Kronofogdens statistik över vräkningar visar på att allt färre avhysningar genomförs i landet. Det finns dock ett mörkertal när det gäller andrahandshyresgäster i statistiken. Utvecklingen av kvinnors och mäns våldsutsatthet Brottsförebyggande rådets nationella trygghets- undersökning som publicerades visar att misshandel har minskat bland män och varit relativt oförändrad bland kvinnor. Av de kvinnor som uppger att de ut- satts för misshandel är det som blivit utsatta av en närstående och av en bekant. Motsvarande andel för männen var . Av kvinnorna uppger att de blivit misshandlade i en bostad jämfört av männen vilka i av fallen blivit utsatta för våld på allmän P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 plats (Individ- och familjeomsorg, Lägesrapport , ). Utsattheten för våld skiljer sig i olika åldersgrupper Skillnader mellan olika åldersgruppers utsatthet för misshandel är stora. Den grupp som i särskilt stor utsträckning uppger att de har blivit utsatta för misshandel är unga män, 16–, där utsatts för misshandel . Trenden har varit nedåtgående (undantaget 2013). Även bland kvinnor 16–är den åldersgrupp som under hela mätperioden haft störst andel utsatta. Därefter är andelen mindre ju äldre åldersgrupp som studeras. Den minsta andelen som uppger våldsutsatthet återfinns i de äldsta åldersgrupperna, 65–74 och 75–(0,) (Nationella trygghets- undersökningen, Brå 2017). I regeringens jäm- ställdhetsskrivelse (2016/17:10) påtalas att barn och äldre våldsutsatta kvinnor sällan uppmärksammas. Rutiner för att upptäcka och användning av metoder för att bedöma våldsutsatthet varierar Andelen kommuner som har en skriftlig rutin vid indikation på våld varierar mellan inom olika områden. Lägst är andelen inom äldreomsorgen. Knappt hälften av alla kommuner () som svarade på undersökningen har genomfört en kartläggning av antalet vålds- utsatta vuxna i kommunen (Öppna jämförelser, våld i nära relationer, 2017). Det är en minskning jämfört . av kommunerna följer systematiskt upp insatser till enskilda för att utveckla verksamheten. I av kom- munerna erbjuds stödsamtal till både våldsut- övande kvinnor och våldsutövande män (Öppna jämförelser, 2017). av kommunerna använder någon form av standardiserade bedömnings- instrument för att utreda våldsutsatthet och bedöma risk samt stöd- och skyddsbehov. (Öppna jämförelser, 2017). Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor Att stoppa mäns våld mot kvinnor är en prioriterad fråga för feministiska rege- ring. Därför har regeringen lagt fram en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 och förtryck samt prostitution och människo- handel för sexuella ändamål. Strategin som började gälla sträcker sig och är en del i regeringens jämställdhets- politiska skrivelse. En av utgångspunkterna för strategin är att hbtq-personers utsatthet för våld i nära relationer genomgående ska beaktas. Förebyggande insatser är en viktig del av arbetet för att stärka förutsättningarna att nå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Utvecklingsmedel bidrar till kvalitetsutveckling För att kvalitetsutveckla arbetet mot våld i nära relationer och stödet till våldsutsatta kvinnor och barn har regeringen gett i uppdrag att ge kompetensstöd och fördela i utvecklingsmedel till kommuner, landsting och ideella organisatio- ner som bedriver verksamhet på lokal nivå –2018. Totalt 246 kommuner ansökte om medel jämfört med 123 kommuner 2015. Ideella organisationer kunde använda utvecklingsmedel inom i huvudsak fyra utveck- lingsområden. För att minska nationella skillnader när det gäller vilket stöd våldsutsatta barn och vuxna, samt barn som bevittnat våld kan få tog NCK (Natinellt centrum för kvinnofrid) 2016 fram en webbaserad basutbildning. Utbildningen tar även upp vilka insatser som kan erbjudas personer som utövar våld. Fortsatt stor efterfrågan på skyddade boenden Av kommunerna uppger att de erbjuder skyddat boende med biståndsbeslut. Tillgången på skyddade boenden är lägre än efterfrågan, och många skyddade boenden tvingas avvisa våldsutsatta på grund av platsbrist. Kommunerna pekar på att det finns behov av att fler boenden tillgängliggörs. Trots att personer med funktionsnedsättning är mer utsatta för våld än andra så tar endast av boendena emot personer med fysisk eller psykisk funktionsnedsättning. Det råder brist på bostäder och övergångsboenden i många kommuner. Det medför att skyddsbehövande blir kvar längre än nödvändigt på boendet vilket i sin tur försämrar möjligheten för nya våldsut- satta att få tillgång till de skyddade boenden som finns. Ett stärkt barnrättsperspektiv i skyddat boende Barn som vistas i skyddat boende hanteras ofta endast som medföljare till sin mamma och barnets individuella behov varken utreds eller tillgodoses i tillräcklig omfattning. av landets kommuner har exempelvis en aktuell rutin för att säkra skolgången för barn i skyddat boende, vilket är en nedgång från 2016. Med anledning av dessa och andra brister har regeringen tillsatt en särskild utredare för att stärka barnrättsperspektivet i skyddat boende samt att se över tillståndsfrågan (dir 2016:99). Översyn av utredningsverksamheten av vissa dödsfall så har antalet barn, kvinnor och män som dödas till följd av ett brott av en närstående minskat. Men har antalet varit , i genomsnitt 5–6 barn, ca 13 kvinnor och 4 män. ska enligt lagen (2007:606) om utredning av vissa dödsfall, utreda denna typ av dödsfall för att finna strukturella brister i myndigheternas hantering. har utvecklat utredningsverksamheten och strävar efter en mer likformig bedömning av fallen. Myndigheten har också tagit fram ett anpassat informationsmaterial till berörda verksamheter och har inlett ett samarbete med myndigheter som på olika sätt ska delta i utredningarna för att effektivisera och fördjupa dessa. har inkommit med en skrivelse till regeringen om problem i reglerna som styr utredningsverksamheten och med en begäran om en översyn av lagen. En utredare har därför haft uppdrag att utreda och lämna förslag till författningsändringar samt andra förslag på förändringar som behövs för att göra utredningsverksamheten mer effektiv och ändamålsenlig. Tillkännagivande om våld mot äldre personer beslutade om ett till- kännagivande (bet 2016/17:SoU9, punkt 17, rskr 2016/17:213)med innebörden att regeringen bör ge en myndighet i uppdrag att kartlägga och synliggöra våld mot äldre i nära relationer och hedersrelaterat våld mot äldre. Regeringen presenterade skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10) samt en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Målet för jämställdhetspolitiken står fast: Kvinnor och män ska ha samma makt att förändra samhället och sina egna liv. Liksom alla kvinnor, omfattas äldre kvinnor av strategins mål och regeringen definierar äldre kvinnor som en extra utsatt grupp. Regeringen har gett i uppdrag att stödja genomföran- det och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Vidare har länsstyrelserna i reglerings- brevet fått i uppdrag att i enlighet med målsättningarna i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor ta fram regionala strategier och handlingsplaner. I målgruppen för uppdragen ingår äldre kvinnor. Kunskap och medvetenhet hos yrkesgrupper som möter äldre är centralt i sammanhanget. På regeringens uppdrag har därför tagit fram en utbildning om våld mot äldre kvinnor och män inom vård och omsorg. Syftet med utbildningen är att stödja kommuner och andra aktörer i deras kvalitets- och utvecklings- arbete när det gäller att förebygga, upptäcka, förhindra och hantera våld mot äldre personer. Utbildningen riktar sig främst till personal inom äldreomsorgen och till personer som på annat sätt kommer i kontakt med äldre i sitt arbete. Personalen får kunskap om vad våld mot äldre kan omfatta, vilka som kan vara förövare och hur och när man som personal kan agera. Från det att utbildningen presenterades har minst 1 839 personer genomfört utbild- ningen. ska även kartlägga före- komsten och behovet av standardiserade be- dömningsmetoder inom de delar av hälso- och sjukvården som myndigheten anser vara relevan- ta. Det är en utvidgning av ett pågående uppdrag att kartlägga förekomsten och utformningen av rutinmässiga frågor om våldsutsatthet i social- tjänsten och hälso- och sjukvården (S2015/06821/JÄM). Inom ramen för uppdraget bör äldre ses som en självklar målgrupp och lyftas fram som särskilt sårbara. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Regeringen för en dialog med och länsstyrelserna om att stärka äldreperspek- tivet och ytterligare synliggöra våldsutsatta äldre i nära relationer och hedersrelaterat våld mot äldre inom ramen för pågående uppdrag samt möjligheterna att genomföra en kartläggning. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Familjerätt och internationell adoption Det familjerättsliga området avser ärenden i om barns vårdnad, boende och umgänge, fastställande av faderskap och föräldra- skap samt samarbetsamtal och familjerådgivning. Området omfattar även utredning och stöd i samband med internationell adoption. Antalet vårdnadsmål och snabbupplysningar ökar berörs ca 50 000 barn av föräldrars separation. av alla föräldrar som separerar har fortsatt gemensam vårdnad. En del av föräldrarna som separerar har en så svår konflikt att det inte är möjligt att samarbeta i frågor som rör barnet eller enas om barnets framtid. Det gör att konflikten måste lösas i domstol. Forskningen visar att såväl en hög konfliktnivå mellan föräldrarna som vårdnads- processer ofta har mycket negativa konsekvenser för barnet. vårdnadsutredning har haft i uppdrag att utvärdera vårdnadsreform, under- söka hur reglerna fungerat i praktiken, om syftet med reformen att stärka barnrättsperspektivet har uppnåtts samt att kartlägga och analysera ökningen av antalet vårdnadsmål. I sitt betänk- ande, som lämnades till regeringen (SOU 2017:6) bedömer utredningen att vård- nadsmålen har ökat med . har även antalet s.k. snabbupplysningar ökat med . begärdes snabb- upplysningar om ca 11 500 barn. Snabbupplys- ningar är de upplysningar som rätten tar in från socialnämnden innan den fattar interimistiska beslut i tvister om vårdnad, boende och um- gänge. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 I övrigt är förändringarna ganska små Antalet barn (0–) som var aktuella för ut- redningar om vårdnad, boende och umgänge inom den kommunala fortsatte att minska något. var drygt 6 000 barn aktuella jämfört med ca 6 200 och ca 6 900 . I syfte att bidra till att föräldrar med barnets behov för ögonen och så konfliktfritt som möj- ligt ska kunna komma överens om vårdnad, bo- ende och umgänge efter en separation har kom- munerna en skyldighet att erbjuda samarbets- samtal och bistå föräldrar i att träffa avtal. Antal barn vars föräldrar deltog i samarbetssamtal uppgick till 21 300. Antalet har i stort sett varit oförändrat – 2016. Även antalet avtal mellan föräldrar om vårdnad, boende och umgänge ligger relativt . –2016 tecknades ca 3400 avtal , varav gällde vårdnad, boende och umgänge. Diagram 6.1 Antal barn som varit föremål för familjerättsliga insatser inom –2016 () Antal barn som det lämnas snabbyttrande för Antal barn som är föremål för utredning om vårdnad,boende och Antal barn vars föräldrar deltar i samarbetssamtal Antal avtal som föräldrar ingått inom om vårdnad, boende och umgänge Arbete i syfte att minska konflikter och negativa konsekvenser för barnet I syfte att stärka barnrättsperpektivet och minska konflikter och negativa konsekvenser för barnet föreslår vårdnadsutredning (SOU 2017:6) att domstolsprocessen ska före- gås av informationssamtal i . Vid ett informationssamtal ska föräldrarna få infor- mation om vad en domstolsprocess kan lösa, alternativa sätt att lösa konflikten och möjlig- heter till stöd och hjälp i annan form som finns. Utredningen föreslår också att det vid bedöm- ningen av vårdnadsfrågan ska fästas särskild vikt vid föräldrarnas förmåga att ta ett gemensamt ansvar i frågor som rör barnet, istället för som , vid föräldrarnas förmåga att samarbeta i frågor som rör barnet. Den nuvarande reglering- en har lett till att fokus ofta hamnar på för- äldrarnas oförmåga att komma överens i olika frågor i stället för på möjliga lösningar på kon- flikten. Förslaget syftar till att flytta fokus till barnets situation och konsekvenserna för barnet. Utredningen föreslår vidare att en tillfällig vårdnadshavare ska kunna utses om det finns särskilda skäl så som när den ena vårdnads- havaren uppsåtligen dödat den andra. Betänkan- det har remitterats och bereds i . Myndigheten för familjerätt och föräldra- skapsstöd (MFoF) har tidigare redovisat att samarbetssamtal kan vara ett sätt för föräldrar att nå samförståndslösningar och därmed undvika domstolsprocesser men att det finns brister bl.a. när det gäller samtalsledarnas kompetens och i hur barnet kommer till tals. Många föräldrar uttrycker även behov av ytterligare stödinsatser både för sig själva och för barnet. MFoF har lämnat förslag på olika åtgärder för hur myndig- heten kan ge stöd i handläggning (Myndigheten för familjerätt och föräldraskaps- stöd, 2017). MFoF har fått i uppdrag att identifiera och beskriva utvecklingsbehov samt att ta fram ett handläggningsstöd för socialnämndernas arbete med riskbedömningar i ärenden om vårdnad, boende och umgänge (Regleringsbrev för Myndigheten för familjerätt och föräldra- skapsstöd). I regleringsbrevet har myndigheten även fått i uppdrag att redovisa en plan för hur myndigheten avser att bidra till att uppfylla målsättningarna i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10). Regeringen har fortsatt att ekonomiskt stödja Stiftelsen husets försöksverksamhet med s.k. samverkans- team i fem olika kommuner. Teamen erbjuder samordnat tvärprofessionellt stöd till familjer i syfte att minska konflikter om vårdnad, boende och umgänge och därmed också minska skade- verkningarna för barn och föräldrar (S2014/3297/FST). Försöksverksamheten be- räknas pågå . Ny utredning för modernare reglering av fastställande av faderskap och föräldraskap En särskild utredare har fått i uppdrag av regeringen att se över delar av regler om fastställande av faderskap och föräldra- skap. Syftet är att, med utgångspunkt i principen om barnets bästa, åstadkomma en mer ända- målsenlig, jämlik och modern reglering (dir 2017:28). Uppdraget ska redovisas . Antalet internationella adoptioner fortsätter att minska Antalet barn som adopteras till från andra länder fortsätter att minska. minskade antalet jämfört med föregående år. kom 259 barn, varav 97 flickor och 162 pojkar, och kom 336 barn, varav 111 flickor och 225 pojkar. För att ge en bild av utvecklingen kan anges att det –2011 kom i genomsnitt 647 barn och –2016 endast 349. Minskning- en har skett i takt med att den ekonomiska och sociala situationen, och därmed också familjer- nas möjligheter att själva sörja för sina barn, för- bättrats i ursprungsländerna. MFoF har framfört att det finns behov av att utreda hur adoptionsförmedlingsverksamheten kan anpassas till dagens förhållanden i syfte att säkerställa en förmedling i enlighet med prin- cipen om barnets bästa. Myndigheten har även framfört att det finns ett behov av förbättrat stöd till adoptivfamiljer och stöd till adopterade som söker sitt ursprung. Regeringens mål är att alla föräldrar ska erbjudas stöd i föräldraskapet och i sin relation till var- andra under barnets hela uppväxt. Stödet ska erbjudas och genomföras på ett sätt som gynnar jämställdhet och jämlikhet. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 syftar till att främja barnets utveckling och hälsa och innebär en aktivitet som ger föräldrar kun- skap om barns hälsa, emotionella, kognitiva och sociala utveckling, som stärker föräldrars sociala nätverk eller relation till varandra. fortsatte MFoF att etablera sig som en nationell aktör på föräldraskapsstödsområdet. Flera insatser har genomförts i syfte att bidra till att uppnå det ovan nämnda mål om att alla föräldrar ska erbjudas stöd i föräldra- skapet under barnets hela uppväxt. Regeringen har givit i i uppdrag att se till att det anordnas ytterligare en termin av en utbildning i föräldraskapsstödjande arbete vid (S2016/05697/FST). Förut- sättningar för kompetensutveckling hos huvud- män och andra aktörer som arbetar med för- äldraskapsstöd bedöms därmed ha ökat . Inom ramen för ett regeringsuppdrag i läns- styrelsernas regleringsbrev –2017 har länsstyrelserna fortsatt att stödja kommuner, landsting och andra föräldraskaps- stödjande aktörer i att utveckla ett universellt, kunskapsbaserat, samordnat och långsiktigt stöd till föräldrar med barn i tonåren. Uppdraget har mötts av stort intresse och engagemang från huvudmännens sida, särskilt när det gäller att stärka stödet till utlandsfödda och nyanlända föräldrar samt föräldrar i asylprocessen. nåddes närmare 240 kommuner med in- satser inom ramen för uppdraget. Det saknas fortfarande en helhetsbild i många kommuner och län över antal föräldrar som erbjuds stöd och vilket stöd de erbjuds. Således finns heller inte könsuppdelad statistik. För att regeringen ska nå sitt mål om att alla föräldrar ska erbjudas stöd i föräldraskapet och i sin relation till varandra bedömer länsstyrelserna att uppdraget med samordnare i länen behöver förlängas och breddas samt att det behövs en sammanhållen styrkedja från nationell till regional och lokal nivå på området. Delaktigheten ökar för personer med funktions- nedsättningar. Barn, ungdomar och vuxna som bor i bostad med särskild service enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade, LSS, blir alltmer delaktiga och har P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9