prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Regeringen vill särskilt uppmärksamma de fortsatt rekordstora globala humanitära behoven, de särskilt utsatta situationerna i sviktande och konfliktdrabbade stater, den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna och det minskade demokratiska utrymmet i världen, behovet av att stärka alla människors fulla åtnjutande av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) samt de stadigt ökande globala behoven av internationella miljö- och klimatinsatser inklusive hav och resurser. Regeringen avser att stärka stödet till dessa områden för att vända de negativa trender som finns. Regeringen bidrar därmed till ett framgångsrikt genom- förande av och Agenda 2030, och därmed till en hållbar utveckling och en långsiktig fattigdomsbekämpning. Regeringen anser att detta är viktiga insatser för en trygg världsutveckling. Att valdes in med så bred marginal i var ett kvitto på regeringens globala politik. verkar för att FN ska arbeta mer med fredsbyggande och konflikt- förebyggande åtgärder, främja dialog som verktyg samt verka för kvinnors aktiva inflytande i fredsprocesser. Miljoner människor flyr undan krig i världen. Kriget i fortsätter att orsaka ett enormt mänskligt lidande och behov av internationellt stöd. bidrar bl.a. med humanitära insatser och stödjer på olika sätt fredsprocessen i . ska ha ett väl fungerande mottagande som möjliggör för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt. har en reglerad invandring och asylrätten ska värnas. Alla EU-länder måste ta sin del av ansvaret för mottagandet av skyddsbehövande. EU behöver ett solidariskt och hållbart system för att fördela ansvaret. Systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. En förutsättning för ett sådant system är att alla medlemsstater har ett fungerande asylsystem med tillräcklig kapacitet. Enskilda medlemsstater ska i vissa delar kunna ha en mindre restriktiv inställning än den som EU har som helhet. Ett fungerande återvändandearbete är viktigt. Regeringens politik vilar även på principen att dela på ansvaret för mottagandet av nyanlända i hela landet. Regeringen har därför skärpt kraven för att alla kommuner tar sitt ansvar för att ta emot nyanlända. Både och kommande år kommer att präglas av att många nyanlända ska träda in och etablera sig på arbetsmarknaden. Det innebär utmaningar för kommuner och landsting att ordna ett bra mottagande och planera för bl.a. skola, bostäder och hälso- och sjukvård. Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att höja kapaciteten i mottagandet samt förbättra och påskynda de nyanländas etablering. Fortsatta åtgärder är dock nödvändiga för att hantera utmaningarna och ta vara på möjligheterna av att många människor kommer hit i arbetsför ålder och kan bidra till välfärden. Inte minst behöver sysselsättningen öka bland utrikes födda kvinnor, i synnerhet bland kvinnor med kort utbildning. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 3 Den makroekonomiska utvecklingen –Den globala BNP-tillväxten var måttlig 2016, men mycket tyder på en starkare utveckling . Tillväxten i omvärlden bedöms stiga. –tillväxt har varit hög och konjunkturläget har förbättrats avsevärt. Tillväxten förväntas bli fortsatt hög 2017, men faller sedan tillbaka något 2018. Den offentliga konsumtionen dämpas då framför allt till följd av minskade utgifter för migration och integration. Även bidraget från nettoexporten minskar. Sammantaget bedöms resursutnyttjandet vara något ansträngt 2017 och 2018. I detta avsnitt redovisas prognosen för den ekonomiska utvecklingen i och i världen fram . I prognosen har information som fanns tillgänglig fram t.o.m. beaktats. Prognosen är baserad på nu gällande regler samt regeringens föreslagna och aviserade reformer i denna proposition och i propositionen Vårändringsbudget . Prognosen är dock osäker. För att belysa detta redovisas några av de osäkra faktorer som påverkar prognosen och två alternativa scenarier för den ekonomiska utvecklingen. Osäkerheten är större för den senare delen av prognosen. Därför har tyngdpunkten lagts på utvecklingen och 2018. Prognosen redovisas i ett separat avsnitt. I avsnitt 3.4 presenteras nya mått på välstånd, –Antalet sysselsatta har ökat med 150 000 som är en del av arbetet med att ta fram ett nytt sedan regeringen tillträdde. har arbetslösheten minskat tydligt och den bedöms minska ytterligare . –Inflationen steg 2016 och väntas fortsätta att stiga framöver. Att resursutnyttjandet ökar bedöms leda till ett större utrymme för företagen att höja sina priser. –Osäkerheten om den makroekonomiska utvecklingen är stor. En ökad protektion- ism i omvärlden riskerar å ena sidan att leda till en svagare utveckling av världshandeln och en mer dämpad tillväxt för svensk del. Starkare investeringar i euroområdet än vad som antagits i denna prognos skulle å andra sidan gynna svensk exportindustri och därmed svensk tillväxt. ramverk för att följa befolkningens livskvalitet och ekonomins långsiktiga hållbarhet. Avsnitt 3.6 innehåller jämförelser med andra bedömares prognoser och en beskrivning av hur prognosen har reviderats jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . I bilaga 1 redovisas tabeller med prognosens innehåll i detalj. 3.1Utvecklingen i omvärlden och 2018 Fortsatt konjunkturåterhämtning i världen Konjunkturåterhämtningen i världen fortsätter. Den globala BNP-tillväxten var visserligen P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 måttlig 2016 men tillväxten i världshandeln och den globala industriproduktionen steg . Även indikatorer under inledningen av 2017 tyder på en starkare ekonomisk utveckling . Den globala tillväxten bedöms stiga något. Den sammanvägda BNP‐tillväxten i de länder som är viktiga för utrikeshandel bedöms bli högre 2017 och 2018 än 2016 (se diagram 3.1). Den högre tillväxten i omvärlden bidrar till en starkare utveckling på de svenska exportmarknaderna (se tabell 3.1). Diagram 3.1 BNP-tillväxt i omvärlden Anm.: BNP-prognoser för omvärlden sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade KIX- vikterna används och därefter skrivs vikterna fram med trenden under de föregående fem åren. Källor: Macrobond, och egna beräkningar. Högre tillväxt i avancerade ekonomier Den ekonomiska utvecklingen i de avancerade ekonomierna var dämpad 2016. Konjunktur- indikatorer tyder dock på att aktiviteten i flera länder har stigit i en snabbare takt under inledningen av 2017. BNP-tillväxten i den amerikanska ekonomin steg , efter en svag inledning . Tillväxtökningen kan framför allt förklaras av snabbare växande investeringar . Utvecklingen på arbetsmarknaden var positiv 2016 och löneökningstakten, som länge varit måttlig, tilltog . För- troendeindikatorer visar på en fortsatt relativt hög tillväxt . En mer expansiv finanspolitik och en låg arbetslöshet väntas bidra till utvecklingen. befinner sig den amerikanska ekonomin nära fullt resursutnyttjande och penningpolitiken har börjat stramas åt. tillväxten bli förhållandevis hög 2017 och 2018. Den nya amerikanska regeringen, vars ekonomisk-politiska prioriteringar ännu inte klargjorts, är dock en faktor som bidrar till att den ekonomiska utvecklingen är svår att förutse. Den brittiska ekonomin utvecklades bättre 2016 än vad de flesta bedömare hade väntat sig. Men utgången i de kommande förhandlingarna med EU, som en följd av landets beslut att lämna EU, är mycket osäker. Osäkerheten bedöms dämpa tillväxten i och 2018. Spridningseffekterna till andra länder antas däremot bli relativt små. Tillväxten 2016 var måttlig i euroområdet. I , och var export- och konsumtionstillväxten förhållande- vis hög. Däremot har tillfälliga faktorer i form av politisk osäkerhet, terroristattentat och dåligt väder bidragit till en relativt låg tillväxt i och . Investeringsutvecklingen var även dämpad i många andra länder. Svaga balansräkningar i banksektorn förväntas fortsätta att hålla tillbaka kreditgivning och investeringar även kommande år. Finanspolitiken stramades åt och de offentliga finanserna konsoliderades 2011–2013. Därefter har finanspolitiken i stort sett varit neutral. Denna inriktning förväntas bestå . En fortsatt expansiv penningpolitik bidrar dock till att stimulera efterfrågan i ekonomin. Sammantaget bedöms BNP i euroområdet 2017 och 2018 växa i ungefär samma måttliga takt som 2016. Ojämn utveckling i framväxande ekonomier Den kinesiska ekonomin 2016 stimulerades av en expansiv penningpolitik och finanspolitiska åtgärder, bl.a. investeringar i infrastruktur. En effekt av stimulanspolitiken har varit en kraftig ökning av bostadspriserna och av den privata sektorns skuldsättning. och under inledningen av 2017 har åtgärder vidtagits för att dämpa prisuppgången på bostäder. En mindre expansiv stabiliseringspolitik förväntas bidra till en viss avmattning i tillväxten 2017 och 2018. Stigande råvarupriser bidrar till en återhämtning i flera av de råvaruexporterande framväxande ekonomier som haft en svag utveckling . I den ryska ekonomin är återhämtningen tydlig och oljepris- uppgången har sammanfallit med en ökad industriproduktion och stigande förtroende- indikatorer. I , som är ett annat land som är beroende av råvaruexport, väntas de stigande råvarupriserna bidra till att BNP växer 2017 och 2018. Den ekonomiska återhämt- ningen bedöms dock vara svag, som arbetslösheten fortsätter att stiga. Det osäkra inrikespolitiska läget bedöms också bidra till den svaga återhämtningen i ekonomin. Fortsatt dämpad utveckling i grannländerna Svag efterfrågan från omvärlden och lägre investeringar i oljesektorn medförde att den ekonomiska utvecklingen i var dämpad 2016. Investeringarna i oljesektorn väntas minska även 2017, men inte lika snabbt. Svag efterfrågan från oljesektorn väntas fortsatt dämpa tillväxten i resten av ekonomin. Något mer positiva förtroendeindikatorer tyder dock på att konjunkturnedgången stannat av. Tillväxten väntas stiga 2017 och 2018. I innebar en uppgång i den inhemska efterfrågan att tillväxten steg 2016. slöts ett s.k. konkurrenskraftsavtal, som omfattar majoriteten av alla finska arbetstagare, i syfte att stärka konkurrenskraft mot omvärlden. Avtalet väntas innebära en dämpad löneutveckling . Den kortsiktiga effekten av avtalet bedöms bli en något svagare konsumtionsutveckling och tillväxten bedöms därför avta något 2017, för att därefter öka 2018. Tillväxten i var dämpad 2016, men väntas stiga något 2017 och 2018. En ökad sysselsättning och låga räntor bidrar till en ökad hushållskonsumtion. En starkare efterfrågan i omvärlden väntas också bidra till tillväxten framöver. Inflationen i världen stiger Inflationen i de avancerade ekonomierna steg kraftigt och början av 2017. Uppgången drevs till stor del av stigande energi-, råvaru- och livsmedelspriser. Den underliggande inflationen, dvs. inflationen exklusive energi- och livsmedelspriser, är dock överlag fortsatt låg. I euroområdet beror utvecklingen främst på en jämförelsevis hög arbetslöshet och en dämpad löneutveckling. I är kostnadstrycket högre P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 och den underliggande inflationen är nära inflationsmålet på . Tabell 3.1 Prognoser för omvärlden Procentuell förändring om inte annat anges -3,4 -0,5 1Genomsnittet är beräknat –2016. 2BNP för fastland, dvs. inhemsk produktion exklusive utvinning av råolja och naturgas, rörtransport och utrikes sjöfart. 3BNP-prognoser sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt . 4BNP-prognoser för omvärlden sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade KIX- vikterna används och därefter skrivs vikterna fram med trenden under de föregående fem åren. 5Den sammanvägda importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 6Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). 7Konsumentprisindex (KPI). 8Europeiska styrränta i procent, årsgenomsnitt. Genomsnittet är beräknat –2016. 9USA:s centralbanks styrränta i procent, årsgenomsnitt. 10Brent, USD per fat. Källor: Macrobond och egna beräkningar. Växelkursförsvagningar och stigande råvaru- priser har lett till en stigande inflation i en del framväxande ekonomier, som svag en ekonomisk utveckling i andra framväxande ekonomier har bidragit till en lägre inflations- takt. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 3.2Utvecklingen i och 2018 I har BNP-tillväxten varit stark . De tre första kvartalen 2016 avtog tillväxten något, men växte åter BNP i snabb takt (se diagram 3.2). Utvecklingen av flera förtroendeindikatorer tyder på en fortsatt stark utveckling . Tillväxten förväntas avta något 2018, till följd av ett något minskat bidrag från nettoexporten och en dämpad utveckling av den offentliga konsumtionen, framför allt till följd av minskade utgifter för migration och integration (se tabell 3.2). Anm.: Säsongsrensade värden. Streckad linje är genomsnittlig tillväxt 2005–2016. Rekordhögt bostadsbyggande och starka investeringar Investeringarna ökade kraftigt och 2016, framför allt i bostäder. Antalet påbörjade bostäder i flerbostadshus är på sin högsta nivå under miljonprogrammets dagar (se diagram 3.3). Till följd av de kommande årens jämförelsevis höga befolk- ningstillväxt finns ett fortsatt stort behov av bostäder. Bostadsinvesteringarna förväntas där- med vara fortsatt höga, även om tillväxten avtar något till följd av ett alltmer ansträngt resursutnyttjande i byggsektorn. Diagram 3.3 Påbörjade bostäder Höga förtroendeindikatorer för industrin tyder på att produktionen stiger . Industrin bedöms dock kunna möta omvärldens efterfrågan utan omfattande nyinvesteringar. Detta stödjs av investeringsenkät, där industriföretagen anger oförändrade investeringsvolymer 2017 jämfört med . Sammantaget väntas de totala investeringarna i näringslivet växa i svagare takt både 2017 och 2018. De offentliga investeringarna bedöms däre- mot växa i en hög takt 2017, för att först året därpå bli mer dämpade när kommunsektorns investeringar i framför allt byggnader och infrastruktur minskar. Ljusare utsikter för exporten Exporten utvecklades relativt svagt 2016. Det berodde till stor del på att tillväxten på export- marknaderna var svag (se tabell 3.1). Efterfrågan i utlandet ökade dock , vilket ledde till en mer påtaglig ökning av exporten av både varor och tjänster. Indikatorer som t.ex. exportorderingång och efterfrågeläget inom industrin tyder på en stark inledning på 2017. Då tillväxten på de främsta svenska export- marknaderna bedöms växa snabbare 2017 förväntas även svensk export göra det. Den förhållandevis svaga kronan bidrar också till detta. Något högre tillväxt i hushållens konsumtion Hushållens konsumtion utvecklades för- hållandevis svagt 2016, trots låga räntor, ett i utgångsläget högt hushållssparande och en gynnsam utveckling på arbetsmarknaden. Det var främst inköpen av sällanköpsvaror och dagligvaror som utvecklades svagt, som inköpen av bilar ökade starkt. Ett ökat konsumentförtroende enligt Konjunkturbarometern och fortsatt goda ekonomiska förutsättningar talar för att hushållens konsumtion kommer att växa något starkare framöver. Procentuell förändring om inte annat anges Mdkr 2015, om inte annat anges 1993–2016 -0,3 -0,1 -0,1 Anm.: Fasta priser, referensår 2015. 1Fasta bruttoinvesteringar är investeringar i materiella eller immateriella till - gångar som används i produktionsprocessen . Begreppet brutto syftar på att kapitalförslitning inte är borträknad. 2Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 3BNP per person i totala befolkningen, . Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid balanserat resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 5Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Välfärdssatsningarna bidrar till hög offentlig konsumtion Den offentliga konsumtionen har ökat i snabb takt och denna utveckling väntas fortsätta även 2017. Den starka utvecklingen beror i huvudsak på att efterfrågan på kommu- nala välfärdstjänster är stark till följd av ett snabbt ökande antal barn och äldre, det stora antalet nyanlända och regeringens satsningar inom välfärden. Efterfrågan på kommunala välfärdstjänster bedöms vara fortsatt hög 2018. Däremot beräknas den offentliga konsumtionen totalt sett minska, framför allt till följd av minskade migrationsrelaterade utgifter. Dess- utom bidrar den prognosprincip som tillämpas för regeringens prognoser och som utgår från nominellt oförändrade statsbidrag och kommu- nala skattesatser, till en dämpad utveckling. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Stark utveckling på arbetsmarknaden Arbetslösheten, dvs. andelen arbetslösa i arbets- kraften, har minskat betydligt . minskade dock arbetslösheten i en lång- sammare takt, vilket delvis beror på att antalet personer i arbetskraften har ökat relativt snabbt. Minskningen av arbetslösheten har huvud- sakligen skett bland inrikes födda med gymnasial utbildning eller högre utbildning. väntas arbetslösheten fortsätta att minska till följd av hög efterfrågan på arbetskraft. Efter finanskrisen har arbetslösheten varit högre för män än för kvinnor (se diagram 3.4). För kvinnor är arbetslösheten nu på samma nivå som perioden före finanskrisen. Bland män ökade arbetslösheten mer i samband med krisen och den har ännu inte kommit ner till samma nivå som åren före finanskrisen. Det förklaras delvis av att kvinnor och män i hög utsträckning är verksamma inom olika branscher. Generellt kan sägas att kvinnor i högre utsträckning arbetar i den offentliga sektorn. Efterfrågan på arbetskraft inom den offentliga sektorn har varit särskilt hög . Framöver väntas arbetslösheten fortsätta att gradvis minska både för kvinnor och för män. Anm.: Avser . Prognos för 2017-2018. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Procentuell förändring om inte annat anges Nivå 2015, tusental personer om inte Genomsnitt annat anges 1993–2016 -0,3 -0,1 Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalender - korrigerade data. Befolkning, sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen 15–enligt populationen i arbetskraftsundersökningarna (). Statistik enligt Nationalräkenskaperna finns inte att tillgå uppdelat på kön. Prognosen baseras på genomförda, samt i denna proposition föreslagna och aviserade reformer. 1Nivå avser miljarder kronor. 2Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. 4Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i enligt . 5Procent av befolkningen 15–i respektive grupp. 6Genomsnittet är beräknat –2016. 7Procent av arbetskraften 15–i respektive grupp. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräknin gar. Sysselsättningen fortsätter att öka Sedan regeringen tillträdde har antalet sysselsatta ökat med 150 000 personer. Av dessa är utrikes födda och ungefär hälften sysselsatta inom näringslivet. var sysselsättningsökningen särskilt stark inom de kommunala myndigheterna, trots att antalet subventionerade anställningar i stort sett var på samma nivå. Det förklaras till stor del av en större andel yngre och äldre i befolkningen som ökar efterfrågan på välfärdstjänster. steg sysselsättningen för tjänsteproducenter och i byggbranschen, medan den minskade i industrin. Antalet sysselsatta ökade bland både kvinnor och män, men ökningen var större för kvinnor (se tabell 3.3). Drygt två tredjedelar av alla anställda inom den offentliga sektorn, där sysselsättningsökningen varit störst, är kvinnor. För både inrikes och utrikes födda är syssel- sättningsgraden, dvs. andelen sysselsatta av arbetsför befolkning, den högsta då mätningar uppdelade på ursprung infördes. Sysselsättningsgraden ökade 2016 och är nu högre än före finanskrisen. Det gäller för såväl kvinnor som för män. Sysselsättningsgraden är fortfarande lägre bland kvinnor än bland män, även om skillnaden har minskat . Framåtblickande indikatorer, som antalet lediga jobb och företagens anställningsplaner, tyder på att efterfrågan på arbetskraft blir fortsatt stark (se diagram 3.5). Fjärde kvartalet 2016 var antalet lediga jobb runt 100 000. har antalet lediga jobb ökat både till antal och som andel av arbetskraften. Tillsammans med att efterfrågan i svensk ekonomi fortsätter att vara stark medför dessa faktorer att antalet sysselsatta väntas fortsätta att öka i snabb takt 2017. väntas dock sysselsättningen öka långsammare, då BNP- tillväxten väntas bli lägre. Lediga jobb (vänster skala) Anställningsplaner, näringslivet (höger skala) Anm.: Serierna är säsongsrensade. Anställningsplanerna avser nettotal, vilket är skillnaden mellan andelen positiva och andelen negativa svar. Källor: och . Kommunala myndigheter väntas även 2017 bidra starkt till sysselsättningsökningen, då den demografiska utvecklingen medför en ökad efterfrågan på välfärdstjänster. Tjänsteprodu- center bedöms även i fortsättningen att stå för en stor del av sysselsättningsökningen i näringslivet. Antalet sysselsatta inom bygg- branschen väntas också fortsätta att öka i en god, men något lugnare, takt framöver. Anställnings- planerna inom byggsektorn är på fortsatt höga nivåer enligt Konjunkturbarometern och ett fortsatt behov av nya bostäder gör att byggproduktionen bedöms öka. Antalet syssel- satta inom den exportinriktade industrin väntas stiga något när efterfrågan från omvärlden ökar, ökningen väntas dock bli svagare än i övriga branscher. Eftersom ökningen av antalet sysselsatta väntas överstiga befolkningsökningen stiger sysselsättningsgraden både 2017 och 2018. Ökningen är tydligast 2017 och förväntas ske bland både kvinnor och män. Arbetskraftsdeltagandet, dvs. antalet personer i arbetskraften som andel av den arbetsföra befolkningen, har ökat stadigt , särskilt bland utrikes födda. Arbetskrafts- deltagandet fortsätter att öka 2017, men stabiliseras därefter på en, ur ett internationellt perspektiv sett, hög nivå. Att arbetskrafts- deltagandet inte förväntas fortsätta att öka beror på att grupper med ett lägre genomsnittligt arbetskraftsdeltagande, som äldre och nyanlända, kommer att utgöra en allt större andel av den arbetsföra befolkningen. Arbetskraftsdeltagandet är lägre bland kvinnor än bland män. har dock arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor ökat mer än bland män och skillnaden har därför minskat. Skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan kvinnor och män förväntas dock inte fortsätta att minska. Trendbrottet kan delvis förklaras av att befolkningen främst väntas öka bland utomeuropeiskt födda. I denna grupp är arbetskraftsdeltagandet betydligt lägre bland kvinnor än bland män. tillväxt har varit hög och resursutnyttjandet har stigit. Resurs- utnyttjandet bedöms 2017 vara något ansträngt mätt med BNP-gapet, dvs. BNP:s avvikelse från den BNP-nivå som är hållbar på (se diagram 3.6). Denna bild stöds av de flesta tillgängliga indikatorer. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 -2,0 -4,0 -6,0 -8,0 Anm.: Serierna visar skillnaderna mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av Källa: Egna beräkningar. Flera indikatorer pekar på stigande rekryterings- problem. som enligt Konjunk- turbarometern anger att de har en brist på arbetskraft fortsatte att öka . Bristtalen ligger över det historiska medelvärdet, men inte lika högt som under konjunkturtopparna 2000 och 2007. Arbets- förmedlingens arbetsgivarundersökning visar att bristen på arbetskraft i den offentliga sektorn är ännu mer påtaglig (se ). De högre bristtalen speglar ett högre resursutnyttjande på arbetsmarknaden. De har dock ännu inte lett till markant stigande löneökningar. Diagram 3.7 Andel arbetsgivare med brist på arbetskraft Anm.: Statistiken samlas in halvårsvis. Sista observation avser . Källa: Arbetsförmedlingen. Flera indikatorer pekar på att företagen utnyttjar sina befintliga resurser i form av maskiner och personal i något högre utsträckning än normalt.