prop · H50366 · 2017-12-19 00:00:00 — Det kan jämföras med den totala kostnaden på för det verksamhetsområde som benämner Strålsäker kärnkraft. Trots att , regeringen och har bedömt det som nödvändigt att förstärka tillsynen av kärnkraftverken, har inte utnyttjat sina anslag fullt ut och därmed inte heller fullt ut genomfört den tillsyn som myndigheten haft ekonomiskt utrymme för. Granskningen visar dessutom att tillsynens andel av resurserna inte har ökat –2016. konstaterar att inte har redovisat vilka konsekvenser detta kan ha fått, t.ex. om det funnits områden där tillsyn inte kunnat genomföras eller inte varit tillräckligt omfattande. har inte heller redovisat orsakerna till att anslagssparandet uppstått. Avgifterna har varit högre än kostnaderna De avgifter som tas ut från kärnkraftverken för att täcka statens kostnader för tillsyn och annan verksamhet som avser kärnkraftverken justeras och ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. Om de avgifter som tas ut är högre R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N än de faktiska kostnaderna innebär det överuttag. Eftersom avgifterna –2016 varit högre än kostnader för verksamhet som avser kärnkraftverken har överuttag av avgifter gjorts. Det samlade, ackumulerade överuttaget uppgick vid utgången av 2016 till . är därmed en av de statliga myndigheter som har högst ackumulerat överuttag av offentligrättsliga avgifter (avgifter som är tvingande). Det ackumulerade överuttaget disponeras inte av myndigheten utan redovisas på inkomsttitel på statsbudgeten. Inför ålade regeringen att ta fram en handlingsplan för att se till att det ackumulerade överuttaget minskas så att avgifter och kostnader balanseras. Principen om full kostnadstäckning gäller för de avgifter som tas ut från kärnkraftverken. Även den av regeringen fastlagda principen om att avgifterna ska motsvaras av en tydlig motprestation gäller. konstaterar att överuttaget av avgifter som tas ut från kärnkraftverken innebär att principen om full kostnadstäckning inte har tillämpats. Det innebär också, enligt , att avgifterna inte fullt ut har motsvarats av motprestationer i form av tillsyn och annan verksamhet som avser kärnkraftverken. Bristande information till om tillsyn, anslagssparande och överuttag av avgifter har inte använt anslagen fullt ut och inte genomfört tillsyn i den utsträckning som regering och riksdag bedömt behövs. har regeringen beslutat om avgiftsnivåer som varit högre än myndighetens faktiska kostnader för verksamhet som avser kärnkraftverken. konstaterar att regeringen inte har kommenterat anslagssparandet eller överuttaget av avgifter i samband med budgetpropositionerna och inte heller har använt möjligheten att i resultatskrivelser informera om resultaten av de förstärkta anslagen till . har haft ett anslagssparande sedan myndigheten bildades. har vid upprepade tillfällen ställt sig bakom ökade anslag med motiveringen att det behövs förstärkt tillsyn av kärnkraftverken. Använder resurserna för kärnkraftstillsyn på ett effektivt sätt? har flera uppgifter inom verksamhetsområdet kärnkraft, utöver tillsynsutövning, som tillsammans ska bidra till att kärnkraften är strålsäker. Tillsynen över kärnreaktorer i drift är inte organisatoriskt separerad från genomförandet av andra uppgifter. Tillsynen genomförs av personal från tre olika avdelningar som utöver tillsyn även genomför andra uppgifter och aktiviteter inom sina respektive avdelningar. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bedömer att tillsynen behöver planeras, prioriteras och följas upp så att de tillsynsinsatser genomförs som är mest angelägna ur säkerhetssynpunkt. Avsaknad av riskbedömningar kan leda till att resurserna inte används effektivt gör inte några systematiska riskbedömningar för att planera och prioritera tillsynsinsatser så att dessa genomförs där tillsynsbehovet är mest angeläget. Det saknas exempelvis gemensamma riktlinjer för de bedömningar av tillsynsbehovet som görs relativt decentraliserat inom organisationen. Det kan få till följd att resurserna inte prioriteras och används för de tillsynsinsatser som är mest angelägna ur säkerhetssynpunkt. Svårt att bedöma tillsynens kostnader och resultat beskrivningar av vilka aktiviteter riktade mot kärnkraftverken som ingår i tillsynen skiljer sig åt i olika dokument och redovisningar. Därmed är det, enligt , otydligt vad som ingår när myndigheten i olika sammanhang redogör för kostnaderna för tillsynen. I årsredovisningarna redovisar endast kostnaderna för tillsynen på verksamhetsområdet kärnkraft som en totalsumma, utan att precisera vilka aktiviteter som ingår. tidredovisning är inte utformad så att tidsåtgången för olika delar av tillsynen kan urskiljas. Därmed saknar myndigheten uppgifter om hur stora resurser som går till exempelvis inspektioner jämfört med andra tillsynsformer. följer inte upp och redovisar antalet tillsynsbeslut som fattats med anledning av genomförd tillsyn. Myndigheten gör heller ingen uppföljning eller redovisning av hur länge tillsynsärenden pågår innan de avslutas. Därmed är det svårt att bedöma inriktning och resultatet av tillsynsinsatserna och även att följa utvecklingen . Sammanfattningsvis medför bristen på redovisning och uppföljning att det är svårt att bedöma om resurserna har använts effektivt. Tillsynens andel av verksamheten riktad mot kärnkraftverken är oförändrad har, utöver uppgiften att utöva tillsyn, flera uppgifter inom verksamhetsområdet kärnkraft som sammantaget ska bidra till att kärnkraften är strålsäker. I och med att genomförandet av tillsynen inte är organisatoriskt åtskild från andra uppgifter är det flera aktiviteter som konkurrerar om resurserna i form av personal med relevant kompetens. analyser av resursutnyttjandet visar att tillsynen utgör ca en tredjedel av verksamheten inom den avdelning vid som utför huvuddelen av myndighetens uppgifter inom verksamhetsområdet kärnkraft. Denna andel har inte ökat –2016, trots att anslagen till ökat, med förstärkt tillsyn som motiv. R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N För att säkerställa att anslagna medel används för att förstärka tillsynen av kärnkraftverken och att de mest angelägna tillsynsinsatserna prioriteras, riktar följande rekommendationer till regeringen och . Regeringen bör säkerställa att genomför den kärnkraftstillsyn som regering och riksdag efterfrågat och gett myndigheten ekonomiskt utrymme för. Regeringen bör vidare informera om hur de utökade anslagen till kärnkraftstillsynen har använts och hur tillsynen, och i förlängningen säkerheten vid kärnkraftverken, kan ha påverkats av att anslaget inte utnyttjats fullt ut. Regeringen bör också se över avgiftssättningen så att avgifter och faktiska kostnader för verksamhet som avser kärnkraftverken balanseras, så att principen om full kostnadstäckning tillämpas och avgifterna motsvaras av motprestationer. bör genomföra den tillsyn som regering och riksdag bedömt vara nödvändig. Myndigheten bör även se till att tillsynen inriktas mot de ur säkerhetssynpunkt mest angelägna tillsynsinsatserna. Myndigheten bör exempelvis arbeta mer systematiskt med övergripande riskbedömningar som grund för en effektiv prioritering av tillsynen. bör vidare förtydliga redovisningen av kostnader och resultat för kärnkraftstillsyn, dels genom att på ett konsekvent sätt redovisa vad som ingår i tillsynen, dels genom att förbättra redovisningen så att kostnader och resultat för olika typer av tillsyn kan följas upp. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1 Bakgrund och motiv Kärnkraften utgör en betydande del (av nettoelproduktionen 2016) av elproduktion1 och levererar en relativt planerbar elproduktion till stamnäten oberoende av väder. har tre kärnkraftverk med sammanlagt åtta reaktorer, varav två stängs ner fram till 2020.2 Reaktorerna är mellan 30 och . () är tillsynsmyndighet för kärnkraftverk i drift och för andra typer av kärntekniska anläggningar. Myndighetens tillsyn ska säkerställa att de som har tillstånd att driva kärnkraftverken följer lagar, andra föreskrifter och villkor som gäller för kärnteknisk verksamhet och strålsäkerhet. Förutom inspektioner på plats vid kärnkraftverken ingår det i SSM:s tillsyn att granska ändringar och ombyggnader som tillståndshavarna vill göra, följa upp händelser3 som inträffar i anläggningarna samt göra en s.k. samlad strålsäkerhetsvärdering av respektive anläggning. I SSM:s uppgifter avseende kärnkraftverk i drift ingår också att utfärda föreskrifter4, delta i internationellt samarbete, följa och initiera forskning samt bedriva utredningsverksamhet. SSM:s verksamhetsområde Strålsäker kärnkraft kostade 2016.5 Säkerhet är väsentligt för allmänhetens förtroende för kärnkraften. Det är även viktigt att allmänheten har förtroende för statens roll i arbetet för säker kärnkraft. En säker kärnkraft som minimerar risken för utsläpp av radioaktiva ämnen ingår i det nationella miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. De svenska kärnkraftsreaktorerna togs i drift under 1970- och -80-talen och den långa beräknade driftstiden, 40–, kräver löpande förbättringar och underhåll för att säkerheten ska upprätthållas. Fysiska hot, såsom intrång och terrorattacker, liksom hot mot informationssäkerheten har fått ökat fokus i säkerhetsarbetet . Den internationella synen på önskvärd säkerhetsnivå har inneburit att nationella säkerhetskrav höjts, bl.a. till följd av kärnkraftsolyckan i . Sammantaget medför detta omfattande utvecklingsinsatser och investeringar vid kärnkraftverken, vilket även kräver insatser från statens sida för 1Energimyndigheten, Korttidsprognos – vår 2017. Prognos över energianvändning och energitillförsel, . 2Strålsäkerhetsmyndigheten, Redovisning av uppdrag avseende tillsyn av åldrande kärnkraftverk, promemoria . 3Händelser kan, förutom olyckor, exempelvis vara brister i konstruktioner och säkerhetsbarriärer som upptäcks av tillståndshavarna. 4SSM genomför , på regeringens uppdrag, en omfattande översyn av föreskrifterna för kärnteknisk verksamhet och strålskydd. 5Strålsäkerhetsmyndigheten, årsredovisning 2016. R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N att driva på säkerhetsarbetet och se till att kärnkraftverken lever upp till säkerhetskraven. Det finns sammanfattningsvis flera skäl att granska tillsynen: •Kärnkraftsreaktorerna blir allt äldre som nya hot tillkommer, •Den internationella synen på önskvärd säkerhetsnivå har förändrats varvid de nationella säkerhetskraven har höjts, •SSM:s arbete för säker kärnkraft har inte i sin helhet utvärderats tidigare. 1.2 Syfte, frågeställningar och avgränsningar Granskningen är uppdelad i två övergripande frågeställningar som tillsammans syftar till att belysa effektiviteten i SSM:s tillsyn av kärnkraftsreaktorer i drift. Utnyttjar SSM tilldelade anslag för kärnkraftstillsyn i enlighet med intentioner? Använder SSM resurserna för kärnkraftstillsyn på ett effektivt sätt? Granskningen har inriktats på SSM:s användning av anslag och resurser för tillsyn av kärnkraftsreaktorer i drift. Tillsyn av reaktorer under avveckling, kärnavfall och andra kärntekniska anläggningar än kärnkraftverk har inte ingått i granskningen. En väl fungerande tillsyn riktad mot reaktorer i drift är väsentlig eftersom god säkerhet vid dessa är av yttersta vikt för att förhindra olyckor och andra händelser som kan orsaka utsläpp av radioaktiva ämnen. Det har inte ingått i granskningen att bedöma kvaliteten i genomförda tillsynsinsatser eller att bedöma säkerheten vid kärnkraftverken. SSM har flera uppgifter, utöver tillsyn, som sammantaget ska bidra till att kärnkraften är strålsäker. Granskningen har inriktats mot tillsynen eftersom det är den uppgift som är direkt riktad mot kärnkraftverken, medan andra uppgifter, som att utfärda föreskrifter och följa forskningsresultat, är mer indirekta. Verksamhetsområdet kärnkraft är vidare det enskilt största verksamhetsområdet inom SSM. Granskningen avser främst perioden –2016. 1.3 Utgångspunkter för granskningen Enligt budgetlagen ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet.6 Med hög effektivitet avses, enligt förarbetena till budgetlagen, 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N att den statliga verksamheten ska bedrivas så att de mål har satt upp uppnås i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängliga resurser.7 Bestämmelser om tillsyn av kärnkraftverken finns i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, strålskyddslagen (1988:220), förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet och strålskyddsförordningen (1988:293). I regeringens skrivelse om offentlig tillsyn från 20098, som behandlats av , ges följande definition9 av vad som bör ingå i tillsyn: ”Begreppet tillsyn bör främst användas för verksamhet som avser självständig granskning för att kontrollera om tillsynsobjektet uppfyller krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter och som vid behov kan leda till beslut om åtgärder som syftar till att åstadkomma rättelse av den objektansvarige.” I ovannämnda skrivelse anges vidare att tillsynsmyndigheter bör upprätta tillsynsplaner utifrån kriterier om risk och väsentlighet, för att tillsynsarbetet ska bli effektivt och för att resurserna för tillsyn ska användas där behovet är störst. Av forskningen om tillsyn framgår att någon form av riskanalys ofta används för att avgöra var tillsynsbehovet är störst. Riskanalyserna innehåller steg såsom riskinventering, prioritering, kvantifiering/bedömning och åtgärd. De faktorer som utifrån riskanalysen bedöms som mest allvarliga bör prioriteras i planeringen och genomförandet av tillsynen, exempelvis genom att vissa verksamheter tillses oftare eller med vissa tillsynsmetoder. Vilken metod eller modell för riskanalys som bör användas beror på vilket verksamhetsområde det gäller. Det viktigaste enligt forskningen är att riskanalyserna används systematiskt och väl genomtänkt.10 Statskontoret bedömde i en rapport om tillsyn 2012 att tillsynsmyndigheter ska kunna följa upp och redovisa prestationer, för att kunna ge en bild av hur väl tillsynen fungerar. Det kan t.ex. gälla fördelningen mellan egeninitierad och externt initierad tillsyn, hur mycket tillsyn som skett på plats samt handläggningstider.11 1995/96:220, bet. 1996/97:KU3, rskr. 1996/97:27. 8Regeringens skrivelse 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, bet. 2009/10:FiU12, rskr. 2009/10:210. Definitionen föreslogs i SOU 2004:100, Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. 9En liknande definition av tillsyn finns i forskningen, där tillsyn anges som en av flera typer av granskning. Enligt denna forskning är det som utmärker tillsyn, jämfört med andra granskningstyper, att den utförs i relation till bindande lagstiftning. Se t.ex. , V och , L (2013), Uppdrag offentlig granskning. 10Ivarsson , A (2014), Tillsyn, urval och effekter – vad säger forskningen? 11Statskontoret, Tänk till om tillsyn – om utformningen av statlig tillsyn, rapport . R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N Förordningen (2008:463) om vissa avgifter till anger vilka avgifter som får tas ut och vilka avgiftsnivåer som gäller. Vidare framgår av avgiftsförordningen (1992:191) att full kostnadstäckning ska gälla vid beslut om avgiftsnivåer, om inte regeringen föreskrivit något annat. Även regeringens skrivelse om tillsyn lägger fast att tillsynsavgifter bör ha full kostnadstäckning som ekonomiskt mål. Skrivelsen anger också att avgifterna ska motsvaras av tydliga motprestationer, annars är det inte avgifter utan en skatt. har förbundit sig att följa FN:s kärnsäkerhetskonvention12 och ska därmed följa de standarder som för kärnsäkerhet, det internationella atomenergiorganet (), har utarbetat. Följande framgår av standard13 för kärnkraftstillsyn: •Tillsynsmyndigheten ska ha tillräckligt med personal och tillräckliga finansiella medel för att kunna utföra sina uppgifter. •Tillsynsmyndigheten ska ges förutsättningar att bygga upp och bibehålla nödvändig expertkunskap och även möjlighet att anlita extern expertis. •Tillsynsmyndigheten ska utgå från betydelsen avseende strålsäkerhet när resurser för tillsyn fördelas och därvid bedöma risknivåerna. Mot denna bakgrund utgår från att SSM ska använda de medel anslagit så att tillsyn utförs i den utsträckning som bedömts nödvändig. utgår även från att de avgifter som tas ut från kärnkraftverken följer gällande principer om full kostnadstäckning och motprestationer. utgår vidare från att SSM ska planera, prioritera och följa upp användningen av resurserna för tillsyn, så att de ur säkerhetssynpunkt mest angelägna tillsynsinsatserna utförs. 1.4 Genomförande av granskningen För att besvara granskningens frågeställningar har information inhämtats genom ett flertal intervjuer med företrädare för . Vi har vidare gått igenom interna dokument vid SSM som beskriver tillsynsplaneringen och tillsynsprocessen samt även dokumentation om ca 160 tillsynsbeslut. SSM har på begäran sammanställt uppgifter om avgifter, anslag och kostnader för verksamheten samt uppgifter om kostnadernas fördelning på myndighetens olika aktiviteter riktade mot kärnkraftverken. Intervjuer har vidare genomförts med företrädare för Miljö- och , med säkerhetscheferna för de tre kärnkraftverken och med företrädare för en miljöorganisation. 12Information om kärnsäkerhetskonventionen finns på hemsida, . 13International (), General 1 (Rev. Governmental, Legal and Regulatory Framework for Safety. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N intervjuats om frågor som gäller avgiftssättning. För att värdera den svenska kärnkraftstillsynen utifrån ett vidare perspektiv har vi även intervjuat företrädare för den finska strålsäkerhetscentralen, STUK, och säkerhetschefen för det finska kärnkraftverket . Vi har också tagit del av information och dokument, tillgängliga på svenska och engelska, på STUK:s hemsida. I referenslistan finns en förteckning över de övriga dokument som studerats i granskningen. Regeringen fattade beslut om att ge i uppdrag att lokalisera delar av verksamheten till Katrineholm.14 Det har inte varit möjligt för att ta hänsyn till det beslutet i denna granskning. I kapitel 2 redovisas kortfattat hur ansvaret för kärnkraftssäkerhet är fördelat och vilka huvudsakliga uppgifter som SSM har. Rapporten följer i övrigt de två granskningsfrågorna. Den första frågan, om SSM utnyttjar tilldelade anslag för kärnkraftstillsyn i enlighet med intentioner, behandlas i kapitel 3. Den andra frågan, om SSM använder resurserna för kärnkraftstillsyn på ett effektivt sätt, behandlas i kapitel 4. samlade bedömning och rekommendationer redovisas i rapportens inledande avsnitt ”Sammanfattning och rekommendationer”. Uppdrag till om lokalisering av viss verksamhet. M2017/02087/Ke. R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N 2 Ansvaret för kärnkraftssäkerhet i Tillståndshavarna är ytterst ansvariga för att kärnkraftverken drivs på ett säkert sätt. SSM:s roll är att genom tillsyn kontrollera att tillståndshavarna uppfyller kraven på strålsäkerhet. Förutom SSM:s tillsyn utförs också inspektioner vid kärnkraftverken i av bl.a. och av kärnkraftsägarnas internationella samarbetsorganisation, (). I kapitlet beskrivs kortfattat hur ansvaret för kärnkraftssäkerhet är fördelat och vilka huvudsakliga uppgifter som SSM har. I finns tre kärnkraftverk med reaktorer i drift: Forsmark, och . Fram var sammanlagt tio reaktorer i drift vid de tre anläggningarna. Vid stängdes en av reaktorerna permanent 2016 och ytterligare en stängdes 2017.15 Vid finns fyra reaktorer i drift, varav de två äldsta beräknas stängas ner fram till 2020.16 De två reaktorerna vid kärnkraftverket i är under avveckling och togs ur drift 1999 respektive 2005.17 Reaktorer vid de svenska kärnkraftverken, startår, termisk effekt och elektrisk effekt (netto) (kommersiell drift) netto (MWe) Källa: Kärnkraftsäkerhet och Utbildning (KSU), Erfarenheter från driften av de svenska kärnkraftverken , årsrapport. Anm. * Beslut om permanent stängning respektive 2017. 15Intervju med säkerhetschefen vid , . 16Intervju med säkerhetschefen vid , . 17Kärnkraftsäkerhet och Utbildning (KSU), Erfarenheter från driften av de svenska kärnkraftverken , årsrapport. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Förutom verksamheten vid kärnkraftverken, där kärnenergi utvinns, räknas även verksamhet vid anläggningar som tillverkar kärnbränsle eller som hanterar eller lagrar kärnavfall som kärnteknisk verksamhet. Det gäller exempelvis , som bl.a. undersöker materialegenskaper hos använt kärnbränsle, och som tillverkar kärnbränsle. Tillståndshavarna, som driver kärnkraftverken, är enligt såväl internationella regler och standarder som svensk lagstiftning ytterst ansvariga för att anläggningarna drivs på ett säkert sätt och att säkerheten upprätthålls och utvecklas.18 Kärnkraftverken är exempelvis ålagda att genomföra säkerhetsgranskningar och s.k. interna revisioner. Vidare ska kärnkraftverken utreda händelser och störningar för att hitta orsakerna och bedöma vilka förbättringsåtgärder som behöver vidtas. Kärnkraftverken ska också ha program för underhåll, löpande säkerhetsarbete och kontroll samt hantering av åldersrelaterade försämringar och skador.19 Säkerhetsarbetet vid kärnkraftverken bedrivs dels i linjeverksamheten, dels vid särskilda säkerhetsavdelningar. Enligt det internationella regelverket ska säkerhetsavdelningarna vara fristående från linjeverksamheten och rapportera direkt till anläggningarnas vd:ar. Vid säkerhetsavdelningarna vid respektive kärnkraftverk arbetar ett 30-tal personer som är specialister och tekniska experter, med kompetens att göra oberoende bedömningar av alla delar av verksamheten. Säkerhetsavdelningarna genomför internrevisioner och säkerhetsgranskningar, granskar ledningssystemen och att rutiner och instruktioner följs i linjeverksamheten. Säkerhetsavdelningarna granskar också alla förslag till tekniska ändringar o.d. i förväg för att bedöma att säkerhetskraven uppfylls. Utöver det ovan beskrivna säkerhetsarbetet vid kärnkraftverken har även kärnkraftverkens ägare kontrollorgan som granskar och följer upp säkerheten vid anläggningarna.20 SSM är förvaltningsmyndighet inom områdena strålskydd och kärnsäkerhet. Myndigheten har drygt 300 anställda och en årlig budget på ca . En stor del av verksamheten finansieras med avgifter.21 Verksamheten är uppdelad på fem avdelningar, med en avdelning för kärnkraftssäkerhet, en för 183 och 4 §§ lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 19Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrift SSMFS (2008:1). 20Ringhals och Forsmarks ägare har det gemensamma kontrollorganet Corporate Independent Nuclear Safety Oversight, CINSO. 21Strålsäkerhetsmyndighetens hemsida, hämtad , . R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N radioaktiva ämnen, en för strålskydd samt en utvecklingsavdelning och en avdelning för verksamhetsstöd (se organisationsskiss i bilaga 1).22 Den som bedriver en verksamhet med strålning ansvarar för strålsäkerheten.