prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — trädde i kraft , efter att minst 55 länder som tillsammans står för av det totala globala utsläppen av växthusgaser hade ratificerat avtalet. ratificerade och blev part . Detta innebär att nu formellt åtagit sig att genomföra avtalet. Vid FN:s internationella klimatförhandlingar (UNFCCC) i (COP22) fastslogs att det samlade regelverket för avtalet, den s.k. regelboken, ska beslutas . tydliggör vikten av att involvera många olika samhällsaktörer i klimatarbetet och flera initiativ presenterades och nya utfästelser gjordes under den Globala aktionsagendan vid COP 22. var bl.a. engagerat i partnerskapet som syftar till att stödja utvecklingsländer att utveckla och genomföra sina klimatplaner. har varit pådrivande i bland annat frågor som rör jämställdhet och urfolks- rättigheter och bidragit i utformandet av en ambitiös aktionsplan för jämställdhet under COP22. Regeringen har också varit pådrivande för att främja ökade investeringar i förnybar energi samt en långsiktig utfasning av investeringar i fossil energi i de internationella finansiella institutionerna. tydliga profilering i energifrågor och förhållningssätt avseende fossil energi har bidragit till att profil stärkts. För att påskynda den globala utfasningen av subventioner av fossila bränslen deltar tillsammans med , , , , , och i gruppen Friends of Fossil Fuel Subsidy Reform (FFFSR). stödjer även Global Subsidies Initiative, GSI, med att bygga upp kunskap och stödja reform och utfasning av subventioner i utvecklingsländer, bland annat i och i . har också fortsatt varit aktivt i styrkommittén för Carbon Pricing Leadership Coalition (CPLC) som verkar för att sprida kunskap om vikten av att sätta pris på utsläpp av växthusgaser. har fortsatt sitt stöd till internationella kunskapsbyggande projektet (NCE) som styrs av The Global Commission on the Economy and Climate. Projektet analyserar samhällsekonomiska kostnader och vinster av klimatåtgärder och fokuserade på finansieringsfrågor. Projektet bedöms ha bidragit till den internationella diskussionen om klimatåtgärders ekonomi. Inom , och har verkat för att höja ambitionen i klimatsamarbetet. På svenskt initiativ antogs en deklaration om nordiskt ledarskap på klimatområdet vid vårens miljöministermöte. De nordiska länderna samarbetar kring en rad gemensamma insatser, såsom statsministerinitiativen om nordiska lösningar på globala samhälls- utmaningar och Samarbetsprogrammet för nordisk uppföljning av COP 21. Inom den globala klimat- och luftkoalitionen, CCAC, som är en av initiativtagarna till, har bidragit till ett flertal initiativ för att reducera utsläppen av kortlivade växthusgaser P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 samt sprida kunskap om deras effekt på klimat och människors hälsa. program för internationella klimatinvesteringar bidrar till utsläpps- minskningar och hållbar utveckling genom investeringar i klimatprojekt i låg- och medel- inkomstländer. ansvarar för insatserna. /2017 deltog i 98 enskilda projekt och medverkade i 9 multilaterala fonder. Nuvarande portfölj av enskilda projekt och fonder förväntas generera utsläppsminskningar, och därmed utsläppsminskningsenheter, motsvarande som mest ca koldioxidekvivalenter, av vilka drygt utfärdats och levererats till myndigheten /2017. Av dessa har regeringen beslutat att genomföra annullering av koldioxidekvivalenter som genererades under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008–2012, i enlighet med beslut från budgetproposition . har respektive presenterat två utredningar om hur internationella samarbeten kan stödja genomförandet av . Utredningarna genomfördes i samråd med Sida och och i dialog med och pekar på att internationella insatser krävs, inte minst i medelinkomst- länderna, för att nå långsiktiga mål. Grundläggande och tillämpad klimatforskning bedrivs vid ett flertal universitet och högskolor men också vid institut såsom () och . Klimatforskningen finansieras bland annat av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , miljöforskning (Mistra), och tillsammans med flera icke-statliga aktörer. forsknings- politiska proposition betonar regeringen att klimatutmaningen är en av de samhälls- utmaningar som forskning och innovation behöver svara upp mot. gavs Formas i uppdrag att inrätta och driva ett tioårigt nationellt forskningsprogram om klimat, i linje med förslaget i propositionen. Inom IPCC gör världens klimatforskare samlade analyser av det vetenskapliga kunskapsläget. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 bidrar flera svenska forskare. har arbetet med en rapport om vilka insatser som krävs för att begränsa den globala temperaturökningen till högst och konsekvenserna av en sådan temperaturhöjning intensifierats. Rapporten presenteras och kommer att utgöra ett av de centrala kunskapsunderlagen för att bedöma möjligheten att nå 1,5-gradersmålet och vilka insatser som behövs för att klara målet. lät utvärdera Nationellt för klimatanpassning vid . Centrumet bedömdes ha haft stor inverkan på målgruppernas kännedom om klimatanpassning och förmåga att förmedla kunskap. har även fördelat medel för utveckling av handlingsplaner för klimatanpassning inom sitt respektive ansvarsområde till , , , , geologiska undersökning, och . och Länsstyrelserna i , och fick medel för att utveckla verktyg för att underlätta klimatanpassning. () har fokuserat sina insatser för klimat- anpassning på riskkarteringar för ras och skred, fortsatt samordning och harmonisering av kartunderlag från olika myndigheter samt naturanpassade erosionsskydd. Myndigheten har också i bred dialog tagit fram en handlingsplan för hållbart markbyggande i ett föränderligt klimat. Lantmäteriet har arbetat med uppdraget att bygga upp en ny och noggrannare markmodell med höjddata över landet som ger bättre underlag för riskanalyser och åtgärdsplanering. var av planerade klara. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har lanserat en portal som visar samtliga översvämnings- karteringar som myndigheten tagit fram. I samverkan med geologiska undersökningar (SGU) har MSB också genomfört en kartering för att undersöka grundvattenförhållanden på med anledning av vattenbristen . MSB har även analyserat vilka faktorer som kan leda till bränder samt hur klimatförändringarna påverkar prognossystemet för brandrisker i vegetationen. Vidare har MSB utvecklat en vägledning riktad till kommuner om metoder för kartering och konsekvensanalyser av skyfall. I arbetet enligt förordningen (2009:956) om översvämningsrisker har MSB rapporterat riskhanteringsplaner till EU för de 18 områden i som bedömts ha betydande översvämningsrisk. Länsstyrelsernas arbete med genomförande och uppföljning av de regionala handlingsplanerna pågår. Länsstyrelserna bedömer att kunskapen om behovet av klimatanpassning ökar successivt och att allt fler beslut som tas på lokal nivå inkluderar klimatanpassning i arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser men också inom t.ex. kulturmiljövård. har dricksvattenförsörjning varit en stor fråga för de sydligare länen, vilket bl.a. har lett till större efterfrågan på kunskapshöjande insatser om klimatförändring. Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljömålet Begränsad klimatpåverkan. Trots detta är regeringens bedömning att utvecklingen mot miljökvalitets- målet är negativ och att ytterligare insatser behövs från såväl regeringen som andra aktörer för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. Klimatutmaningen är global och det krävs internationellt samarbete för att nå miljökvalitetsmålet. I motsats till de kraftfulla utsläppsminskningar som skulle behövas, har kurvan för de globala växthusgasutsläppen inte vänt neråt. är det uppmuntrande att de senaste årens trend med ökade utsläpp verkar ha avstannat för de globala utsläppen av koldioxid från fossila bränslen. Om detta innebär en vändpunkt i utsläppskurvan är dock för tidigt att slå fast. Koldioxidhalten i atmosfären har trots detta fortsatt att öka, och halten av metan ökar nu snabbare . Detta understryker vikten av internationellt samarbete och intensifierade insatser för att minska utsläppen av växthusgaser. och andra rika länder har enligt klimatkonventionen ett särskilt ansvar för att ta ledningen i klimatarbetet så att det globala målet kan nås. Agenda 2030:s mål 7 – Hållbar energi för alla, mål 13 – Bekämpa klimatförändringen och mål 15 – Ekosystem och biologisk mångfald är överlappande med miljömålet Begränsad klimatpåverkan. Åtgärder för att minska utsläppen och anpassa samhället till dess effekter har ofta en positiv påverkan på flera andra miljömål. Åtgärderna bidrar till en hållbar utveckling då insatser för minskad klimatpåverkan och anpassning ofta går hand i hand med eller är en förutsättning för rättvisa och fattigdomsbekämpning. verkar också för jämställdhetsfrågor och för att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra de internationella klimatförhandlingarna. Kvinnor, barn och äldre i låg- och medelinkomstländer som inte har resurser till anpassning drabbas särskilt hårt av klimatförändringar. Det klimatpolitiska ramverket, som antog , ger långsiktighet och stabilitet i svensk klimatpolitik. lagstadgar bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete, vad arbetet ska syfta till och hur det ska bedrivas. Detta innebär att innevarande och kommande regeringar har en skyldighet att föra en klimatpolitik som utgår från klimatmålen samt att tydligt redovisa hur arbetet fortskrider. En central utgångspunkt för arbetet är att klimatpolitiska och budgetpolitiska mål ska ges förutsättningar att samverka med varandra. innebär också att ambitionen i klimatpolitiken höjs, vilket är centralt för att ska kunna leva upp till målsättningarna i . Senast till 2045 ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Klimatpropositionen preciserade att ska bidra med sin del av ansvaret för att begränsa de globala utsläppen till hållbara nivåer genom att inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Genom den klimatpolitiska propositionen förtydligas begreppet nettonoll, och målåret tidigareläggs. har också beslutat om att instifta ett Klimatpolitiskt råd för att bistå regeringen med en oberoende utvärdering av hur den samlade politik som regeringen lägger fram är förenlig med klimatmålen. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Etappmålet utsläpp av växthusgaser till 2020 är ännu inte uppnått men regeringen bedömer att målet kommer att nås med befintliga P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regeringen vill så långt som möjligt nå målet med nationella insatser och har vidtagit en rad åtgärder för att åstadkomma ytterligare utsläppsminskningar. Ett av de nya etappmålen till 2030, som fastslagits i det Klimatpolitiska ramverket, innebär att utsläppen ska minska jämfört med . För att nå det nya etappmålet till 2030 bedömer regeringen att det behövs ytterligare utsläppsminskningar om 13–koldioxidekvivalenter jämfört med dagens nivåer. För att nå det nya målet krävs därmed att utsläppen minskar snabbare . Ökning av den globala medeltemperaturen För att sannolikt klara av att hålla temperaturökningen under två grader behöver de ackumulerade utsläppen begränsas till koldioxid –2100. Bara en tredjedel av denna uppskattade mängd kvarstår, det vill säga cirka 1 000 miljarder. Med nuvarande utsläppstakt tar det bara ytterligare innan hela utrymmet är förbrukat (prop. 2016/17:146). De nationella åtaganden som aviserats av klimatkonventionens parter är inte tillräckliga för att hålla den globala temperaturökningen under två grader och än mindre . FN:s miljöprogram bedömer att parterna behöver göra ytterligare åtaganden motsvarande koldioxidekvivalenter för att klara tvågradersmålet. För att kunna begränsa temperaturökningen till är gapet ännu större. För att ska vara ledande i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser krävs investeringar och insatser i samhällets alla sektorer. Klimatklivet är en av regeringens viktigaste insatser för att stödja minskade utsläpp och klimatomställning i hela landet. Ett strategiskt klimat- och energiarbete på lokal och regional nivå är centralt, men behöver mer kraft för genomförande. Klimatklivet påskyndar investeringar för omställning i . Genom att regeringens satsning matchas med medfinansiering från företag, kommuner, landsting och bostadsrätts- föreningar, så har Klimatklivet möjliggjort klimatinvesteringar i för uppskattningsvis 4–. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regeringen bedömer att de satsningar som investeringsstödet Klimatklivet har gått till har stora förutsättningar att bidra till god miljö- och samhällsnytta framöver. Åtgärder som har fått stöd via Klimatklivet väntas totalt sett minska totala utsläpp av växthusgaser med koldioxidekvivalenter . Regeringen bedömer att Klimatklivet kommer att vara en viktig del för att målsättningen om att utsläpp av växthusgaser ska minska till 2020 jämfört med ska nås genom enbart nationella åtgärder. Den senaste prognosen bygger på styrmedel som var i bruk och visar att det finns ett gap om en knapp miljon ton koldioxidekvivalenter för att nå målnivån. Regeringen bedömer att Klimatklivet kan generera positiva sysselsättningseffekter. Enligt en utvärdering av Klimatklivet ((2017), Klimatklivet – En utvärdering av styrmedlets effekter, : ) har den direkta sysselsättningseffekten av investeringarna skattats till totalt ca 550 helårsarbetskrafter för och cirka 240 för . Det innebär totalt ca 800 helårsarbetskrafter som finansierats med hjälp av de investerade medlen. Utvärderingen har inte räknat med hur stor del av dessa arbetskrafter som hade varit sysselsatta utan Klimatklivet. Regeringen bedömer att utsläppen från transportsektorn måste minska betydligt snabbare än för att klara klimatmålen. Sektorn står för närmare hälften av utsläppen utanför EU ETS. Regeringen konstaterar dock att förutsättningarna att minska sektorns utsläpp nu förbättras genom satsningar på järnväg och sjöfart, liksom ökad tillgång till förnybara bränslen inklusive el. För att nå fossilfrihet i tranportsektorn krävs fortsatta satsningar på energieffektiva bilar, eldrift, ett ökat användande av biodrivmedel samt samhällsplanering för ett mer transportsnålt och tillgängligt samhälle. Den trend med minskande utsläpp från inrikes tranporter som vi sett har avtagit. Den huvudsakliga orsaken till detta är att trafikarbetet börjat öka igen minskning. Insatserna för att stimulera marknaden för förnybara bränslen och för effektivare fordon har inte vägt upp effekten av trafikökningen. Regeringen har tagit flera initiativ och inledningen av 2017. Förslaget att från införa ett reduktionspliktsystem är ett exempel som syftar till långsiktigt stabila villkor för biodrivmedel genom att ålägga drivmedelsleverantörer att minska växthusgasutsläppen från bensin och dieselbränsle genom inblandning av hållbara biodrivmedel. Regeringen föreslår också att ett bonus–malus-system för lätta fordon införs fr.o.m. . Det innebär väsentligt starkare drivkrafter än i dagens fordonsskattesystem. Regeringen föreslår vidare ändringar i beräkningen av förmåns- beskattningen av bilar (bilförmån) för att anpassa den till det nya bonus–malus-systemet. Bland annat föreslår regeringen att fordonsskatten, inklusive den höjning som bonus–malus-systemet innebär för lätta fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid, lyfts ur den s.k. bilförmånsschablonen och tas med som en egen post i beräkningen. Dessutom föreslås att förmån av betald trängselskatt, väg-, bro- och färjeavgift lyfts ur bilförmånsschablonen och beskattas separat. Regeringens avsikt att arbeta vidare med förslag om en avläsningsbar och, bl.a. utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv, differentierad vägslitageskatt och att återkomma till före mandatperiodens slut är också av betydelse. Kvinnors och mäns resemönster skiljer sig åt. Kvinnor reser i högre grad med kollektivtrafik. Förbättrade förutsättningar att använda kollektivtrafik kan minska utsläppen och skapa bättre tillgänglighet för både kvinnor och män. Samhällsutvecklingen i stort och ökningen av transportarbetet innebär emellertid att det finns ett behov av ytterligare åtgärder för att nå målet. Regeringens avsikt är att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , och knyts samman bättre. Utbyggnaden ska ske i en takt som ekonomin tillåter. Särskilt fokus har riktats mot näringslivets transporter. En skatt på flygresor införs för att bidra till att ska bli en av världens första fossilfria välfärdsnationer. Flyget beläggs , till skillnad från andra trafikslag, inte med bränsleskatt eller andra miljöskatter. Flyg som startar eller landar utanför EES omfattas inte heller av EU ETS. Den största delen av industrins utsläpp omfattas av EU:s handelssystem (ETS). De minskade utsläppen i sektorn beror främst på förändrad bränsleanvändning och på minskade produktionsvolymer vilket betyder att stora utmaningar återstår för att minska de processrelaterade utsläppen. tillrätta med industrins processutsläpp av växthusgaser krävs innovation, avancerade systemlösningar och teknikutveckling. Det saknas ofta kostnadseffektiva alternativ till dagens processer och dessa behöver utvecklas och kommersialiseras. Utsläppen av klimatpåverkande gaser från jordbrukssektorn är en viktig utmaning för att klara klimatmålet. Jord- och skogsbruket är även viktigt för klimatet genom deras bidrag av bioenergi och fossilfria material. har fått flera klimatrelaterade uppdrag av regeringen, bl.a. att sammanställa och redovisa pågående åtgärder, initiativ och styrmedel, som bidrar till att minska jordbrukets klimatpåverkan. Utifrån sammanställningen ska förslag även ges på insatsområden och styrmedel som kan utvecklas för att stärka det fortsatta klimatarbetet inom jordbruket. Åtgärder som kan bidra till reducerade utsläpp av växthusgaser i jordbruket går ofta hand i hand med åtgärder för en effektivare resurs- användning, exempelvis effektivare användning av mineralgödsel och stallgödsel, förbättrad hantering av stallgödsel samt effektiv och god djurhälsa. Exempel på andra åtgärder som kan bidra till minskade utsläpp av växthusgaser är ökad kolinlagring i jordbruksmark och återförande av organogena jordar till våtmark och omställning till bioenergi i uppvärmning. överlämnade regeringen propositionen En livsmedelsstrategi för (prop. 2016/17:104) till . Strategin ska bland annat öka den totala livsmedels- produktionen, som relevanta miljökvalitetsmål nås. Dikade och torrlagda våtmarker avger stora mängder växthusgaser. Dessa utsläpp kan minskas genom att våtmarkerna restaureras vilket också ger andra miljöfördelar. har använt en blandning av styrmedel för att öka återvinningen av avfall och minska de totala avfallsmängderna vilket har lett till markant minskade utsläpp. innebär ökad förbränning av farligt avfall, som inte är för energiändamål, ökade luftföroreningar, exempelvis utsläpp av cancerframkallande hexaklorobensen (HCB). Utsläppen har ökat som ett resultat av ökad förbränning. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 För att nå EU:s långsiktiga klimatmål om att minska utsläppen med 80–till 2050 jämfört med behöver alla relevanta politikområden bidra till och inte motverka klimatomställningen. En möjlighet för medlemsstaterna att bidra till höjd ambition är att fortsätta annullera överskott av utsläppsenheter för att minska utsläpps- utrymmet inom EU på samma sätt som gjort löpande under ansvarsf- ördelningsbeslutet. Det är dock inte möjligt att komma överens inom EU om en skärpning av EU:s klimatmål till 2020 eftersom aktuella förhandlingar fokuserar på till 2030. Förhandlingar pågår om genomförandet av till 2030. För att EU fullt ut ska kunna genomföra är det centralt att ambitionsnivån i EU:s lagstiftning kan höjas i samband med de femåriga översynscyklerna i avtalet. Det behövs också en bred översyn av befintlig lagstiftning inom EU för att säkra att den bidrar till att klimatmålen kan nås. bör all ny lagstiftning som påverkar växthusgasutsläppen liksom finansiering med EU-medel, där det är relevant, anpassas utifrån och stödja . Det kan till exempel handla om EU:s långtidsbudget, jordbrukspolitiken, Energiunionen, transport- lagstiftning, energiskattedirektivet, statsstöds- riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi och för infrastruktur. Fler initiativ på EU-nivå behövs på transport- området. Att kommissionen nu tar steg för att med hög ambition genomföra en strategi för att minska utsläppen i transportsektorn är av högsta vikt. Likaså är det av vikt att revideringen av det s.k. förnybartdirektivet (2009/28/EC) bidrar till att EU når sitt mål om förnybar energi till 2030 och utvecklingen av hållbara biodrivmedel i EU. Vidare är det viktigt att direktivet säkerställer att EU kan ta en ledande roll inom förnybar energi i den nödvändiga globala omställningen av energisektorn. För att fordonsindustrin ska ha långsiktiga spelregler och tydliga mål som bidrar till minskade utsläpp är det av vikt att förslaget om utsläppsnormer för lätta fordon efter 2020 som väntas blir tillräckligt ambitiösa. Vidare behöver ett system för mätning av utsläpp från tunga transporter färdigställas P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 så att utsläppskrav även för dessa fordon kan tas fram. Regeringen arbetade intensivt för att skulle godkänna klimatavtalet från . EU:s gemensamma ratificering innebar att kunde träda i kraft innan klimattoppmötet i . Att avtalet trädde i kraft än beräknat är mycket positivt. Det omfattande arbetet med att genomföra avtalet och utveckla dess regelverk har påbörjats. I förhandlingarna kring den s.k. regelboken, har framsteg gjorts inom viktiga områden såsom transparens men flera utmaningar kvarstår. Ambitionen att besluta om regelboken 2018 kräver ett omfattande arbete. Fokus bör ligga på delar som är viktigt för att avtalet ska kunna genomföras med kontinuerligt ökad ambition såsom transparens och uppföljning. Trots framsteg i det internationella samarbetet behöver åtgärdsarbetet accelerera kraftigt om den globala temperaturökningen ska kunna hållas väl under två grader med ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 grad. FN:s klimatpanel (IPCC) kommer att publicera en specialrapport om kunskapsläget kring utvecklingsvägar för att begränsa den globala uppvärmningen till och vilka effekter den kan medföra. anser att panelens arbete är centralt för att säkerställa att klimatförhandlingarna vilar på en vetenskaplig grund. innebär att nya samarbetsformer ska utformas som möjliggör för länder att samarbeta för att uppnå sina nationella klimatplaner samt bidra till högre ambition och hållbar utveckling. bör fortsatt bidra till utvecklingen av dessa internationella samarbetsformer och delta i konkreta insatser inte minst genom samarbete med medelinkomstländer som står för en stor och växande andel av växthusgasutsläppen. Klimatforskningen utgör en viktig grund för att nå de klimatpolitiska målen. Om ska bli ett fossilfritt välfärdsland och vara ledande i det globala arbetet med att förverkliga ambitiösa målsättningar är det viktigt att kunskapen ökar, och att nya effektiva lösningar utvecklas som leder till att vi möter klimatutmaningen. Regeringen bedömer att den långsiktiga satsningen på klimatforskning, som bl.a. det nationella forskningsprogrammet om klimat 2017–2026 innebär, utgör ett nödvändigt tillskott till redan befintliga forskningsinsatser. Svensk klimatforskning har fortsatt goda förutsättningar att bidra till FN:s klimatpanel IPCC:s arbete. IPCC är kraftigt underfinansierade och har därför svårt att genomföra alla de insatser som planeras . Regeringen beslöt därför om ett kompletterande stöd till IPCC:s arbete samt att höja årliga bidrag till IPCC .