prop · H50355 · 2017-11-28 00:00:00 — Den nya lagen bör lämpligen inte omfatta intäkter som har kommit partiernas verksamhet till godo före lagens ikraftträdande (jfr prop. 2013/14:70 s. 89). Motsvarande bör gälla för intäkter som kommer ledamöters eller ersättare för ledamöters verksamhet som valkandidater, ledamöter eller ersättare för ledamöter till godo. Regeringen föreslår att den upphävda lagen därför ska fortsätta gälla, i fråga om intäktsredovisningar som avser kalenderår, för när det gäller intäkter som kommit verksamheten till godo före ikraftträdandet. När det gäller intäktsredovisningar som avser räkenskapsår bör den upphävda lagen fortsätta att gälla i fråga om räkenskapsår som har inletts före den nya insynslagens ikraftträdande. Regeringen föreslår att det införs en särskild övergångsbestämmelse om detta. Som kommittén uppmärksammar kan tillämpningen av den nya insynslagen i vissa fall innebära lindrigare sanktioner än enligt den nuvarande lagen. Regeringen anser i likhet med kommittén att detta bör få fullt genomslag fr.o.m. dagen för den nya lagens ikraftträdande. Det bör därför införas en bestämmelse som innebär att efter ikraftträdandet ska bestämmelserna i den nya insynslagen alltid tillämpas, om det leder till att förseningsavgift eller särskild avgift inte ska tas ut eller ska tas ut med ett lägre belopp än enligt den upphävda lagen. Ett tänkbart exempel där bestämmelserna kan komma att aktualiseras är om Kammarkollegiet beslutar att ta ut en förseningsavgift eller särskild avgift av ett parti som deltar i val till eller men inte har mandat i någon av dessa beslutande politiska församlingar. 19.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:000) om insyn i finansiering av partier Regeringens förslag: Lagen om ändring i den nya insynslagen ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det behövs inte några övergångsbestämmelser. Kommittén lämnar inte något förslag i denna del. Skälen för regeringens förslag och bedömning: EU:s allmänna dataskyddsförordning ska tillämpas . Förslaget om att anpassa bestämmelserna i den nya insynslagen om Kammarkollegiets behandling av personuppgifter med anledning av detta Prop. 2017/18:55 bör därför träda i kraft . Regeringen föreslår att lagändringen ska träda i kraft . Det behövs inte några övergångsbestämmelser. 19.3Förslaget till lag om ändring i lagen om statligt stöd till politiska partier Regeringens förslag: Ändringarna i lagen om statligt stöd till politiska partier ska träda i kraft . Bestämmelserna i sin nya lydelse ska tillämpas första gången på ansökningar till som avser stödåret som inleds . Kommitténs förslag överensstämmer delvis med regeringens. Kommittén föreslår att lagändringen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt över kommitténs förslag i denna del. Skälen för regeringens förslag: De ändringar som regeringen föreslår i lagen om statligt stöd till politiska partier innebär att bestämmelserna om att stöd enligt den lagen enbart betalas till partier som inte har tagit emot anonyma bidrag, tas bort. Lagändringen bör lämpligen träda i kraft som den nya insynslagen, dvs. (jfr avsnitt 19.1). Bestämmelserna i sin nya lydelse bör tillämpas första gången i fråga om ansökningar till som avser stödåret som inleds . Regeringen föreslår att det i lagen tas in en särskild bestämmelse om detta. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit och beräknat de ekonomiska konsekvenserna av förslaget till ny lag om insyn i finansiering av partier. De ökade kostnaderna för Kammarkollegiet finansieras i enlighet med budgetpropositionen genom en omfördelning av medel i statens budget. Kommitténs förslag och bedömning överensstämmer i sak med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 1 s. 69, 80 och 82–83 och utg.omr. 32–33, 35 och 89). Remissinstanserna: Kammarkollegiet ansluter sig till kommitténs bedömning i denna del. Övriga remissinstanser yttrar sig inte särskilt över kommitténs förslag Skälen för regeringens förslag och bedömning Det bör kunna antas att förslagen resulterar i ca 1 000 ytterligare intäktsredovisningar , men de kan dock i praktiken bli både fler och färre. När det gäller utformningen av ett it-stöd, inklusive funktioner på Kammarkollegiets webbplats, har regeringen utgått från kommitténs bedömning att dessa system bör ha en kapacitet att ta emot upp emot 5 000 intäktsredovisningar. Även om det inte är sannolikt att det kommer in så många intäktsredovisningar ett visst år, kan det – med hänsyn till graden av osäkerhet – vara lämpligt att utforma ett system som klarar av ett större antal redovisningar än det antal som bedöms komma in till myndigheten. Dessutom är, enligt uppgift från Kammarkollegiet, kostnaderna för att anpassa systemen för 5 000 intäktsredovisningar inte mycket högre än om systemen utformas för att hantera 1 000 intäktsredovisningar. Kammarkollegiet kommer utöver egen personal också att behöva använda externa tjänster. Behovet av externt köpta tjänster finns främst inom it men också inom kommunikation. Vilka uppgifter som bör utföras med egen anställd personal och vilka tjänster som bör köpas in går inte att uttala sig om generellt utan kan bara bedömas i anslutning till att de konkreta arbetsuppgifterna ska utföras. I det följande har samtliga kostnader beräknats som årsarbetskrafter avseende anställda. De är beräknade utifrån Kammarkollegiets faktiska kostnad för en anställd med en bruttolön på . Kostnaden för en årsarbetskraft motsvarar då . Det kan anmärkas att kostnaden för en inköpt extern tjänst skulle motsvara ungefär det dubbla, beräknat utifrån myndighetens uppgifter om dess vanliga faktiska årskostnad för en sådan. Kammarkollegiet tog fram ett it-stöd för hanteringen av partiers intäktsredovisningar enligt den nuvarande insynslagen. Kammarkollegiet hade kännedom om att en parlamentariskt sammansatt kommitté hade fått i uppdrag att bl.a. överväga om kravet på intäktsredovisning borde utökas och omfatta fler än enligt nuvarande ordning. Kammarkollegiet valde med hänsyn till detta att ta fram ett verksamhetsstöd som var enkelt uppbyggt. Publiceringen av intäktsredovisningar sker i princip helt manuellt. Kammarkollegiet har uppgett att det har använts två årsarbetskrafter för uppdraget. Regeringens förslag innebär att Kammarkollegiet även fortsättningsvis ska ansvara för att offentliggöra partiernas intäktsredovisningar. Intäktsredovisningarna kan förväntas bli fler än tidigare eftersom tillämpningsområdet för insynsregleringen utökas genom den föreslagna lagen. Processen att offentliggöra intäktsredovisningarna kan delas upp i olika moment. Inkomna redovisningar ska diarieföras. Handlingar som kommer in digitalt skrivs ut till akten och handlingar som kommer in via ordinarie post scannas in för att senare kunna publiceras på webben. Därefter kontrollerar Kammarkollegiet att intäktsredovisningarna har lämnats av behörig person och att redovisningen inte innehåller personuppgifter avseende enskilda fysiska personer i de delar som publiceras. Om uppgifter saknas begärs komplettering in. Redovisningarna ska därefter publiceras och ärendena avslutas och arkiveras. Kammarkollegiet ska göra intäktsredovisningarna tillgängliga för allmänheten på sin webbplats. Syftet är att redovisningarna ska vara lättillgängliga för allmänheten. kan allmänheten på webbplatsen söka på ett namn på ett visst parti eller en viss valkandidat. Detta kan tänkas vara tillräckligt med tanke på att antalet intäktsredovisningar varit som mest ett drygt tjugotal . För att även fortsättningsvis, när antalet intäktsredovisningar beräknas öka till cirka 1 000 , kunna möta kravet på lättillgänglighet bedömer Kammarkollegiet att sökfunktionen behöver utvecklas betydligt (se nedan om sökfunktion och publicering). En väl fungerande sökfunktion kan också antas minska Kammarkollegiets kostnader för att svara på frågor om inlämnade uppgifter. Regeringen har i fråga om bedömningen av resursbehovet för handläggning och information enligt den föreslagna lagen utgått från att en mer utvecklad sökfunktion kommer att behöva introduceras. Regeringens förslag innebär att kravet på intäktsredovisning utökas till att gälla för partier som deltar i val till eller , eller kommunfullmäktige. Intäktsredovisningen ska avse partiernas verksamhet även på regional och lokal nivå samt verksamhet som bedrivs genom sidoorganisationer. Förutom såvitt avser ideella föreningar på central nivå inom partier med mandat i eller och inom sådana partiers sidoorganisationer, behöver någon intäktsredovisning dock inte ges in om intäkterna understiger 0,5 prisbasbelopp (för ). Någon anmälan behöver inte heller göras. Kammarkollegiet bedömer att det utökade uppdraget med fler intäktsredovisningar kommer att innebära att cirka en årsarbetskraft tas i anspråk för diarieföring, utskrifter av de handlingar som kommer in via e-tjänsten, arkivering och därtill hörande arbetsuppgifter. Enligt nuvarande ordning gör Kammarkollegiet en förhandskontroll av att uppgifterna som myndigheten publicerar avser det parti som anges i intäktsredovisningen. Partiet behöver därför bifoga en handling som visar vem som är behörig att företräda det. Om handlingen saknas begärs komplettering. Brev adresseras manuellt och ibland krävs det en viss arbetsinsats för att ta reda på korrekt adress. Kammarkollegiet kontrollerar vidare att intäktsredovisningarna inte innehåller personuppgifter i de fält som myndigheten publicerar på sin webbplats. I handläggningsuppgifterna ingår också att svara på frågor från 2017/18:55 allmänheten via e-post och telefon. Handläggningen är i stor utsträckning och därför resurskrävande. Regeringens förslag förväntas inte ge anledning till några förändringar av Kammarkollegiets handläggningsrutiner i dessa delar. I och med att kravet på intäktsredovisning kommer att omfatta fler, ökar dock Kammarkollegiets resursbehov när det gäller handläggning. Regeringen bedömer att detta behov uppgår till sammanlagt cirka fyra årsarbetskrafter, vilket kan jämföras med en fjärdedels (0,25) årsarbetskraft . Av dessa fyra årsarbetskrafter avser uppskattningsvis en halv till en årsarbetskraft kontrollen av att intäktsredovisningen har lämnats in av rätt parti. Det utökade antalet redovisningsskyldiga medför att publicering inte kommer att kunna ske lika snabbt som under 2015 års handläggning. Kammarkollegiet har uppgett att det kan komma att dröja upp innan alla intäktsredovisningar har gåtts igenom, kompletteringar har begärts in och kommit in och redovisningarna kan publiceras. Partierna ska lämna sina intäktsredovisningar till Kammarkollegiet. Faktorer som kan försena publiceringen är att såväl Kammarkollegiet som partierna har en lägre bemanning . Erfarenheten är att det är svårt att få tag på behöriga företrädare . har därför vissa uppgifter lämnats in först . Eftersom en sanktionsavgift ska tas ut av den som trots skyldighet att ge in intäktsredovisning inte gör det, finns det en viss risk för att fler ger in en intäktsredovisning än som formellt omfattas av kravet på intäktsredovisning. Omkring 35 000 ideella föreningar, ledamöter och ersättare för ledamöter omfattas av den föreslagna lagen. Det är inte otänkbart att vissa av dem lämnar en intäktsredovisning för säkerhets skull, trots att de inte måste det. Intäktsredovisningarna bör enligt kommitténs och Kammarkollegiets uppfattning åtminstone kunna filtreras på: –Fritext (t.ex. del av ett partis namn) –Parti/ideell förening/sidoorganisation –Riksdagsvalkrets, landsting/län och kommun –År (om tidigare års redovisningar ska vara sökbara) –Samtliga specifika fält i redovisningen uppgick de externa kostnaderna för framtagandet av publiceringsverktyget till totalt . Kostnaden för att bygga om sökfunktionen och publiceringsverktyget bedöms till motsvarande en årsarbetskraft. Det är fråga om en engångskostnad. Det tillkommer också en löpande kostnad för förvaltning och support på cirka en tiondels (0,1) årsarbetskraft . Intäktsredovisningar som ges in i pappersform scannas in och publiceras i PDF-format, vilket innebär att det i dessa redovisningar inte går att söka på specifika fält. Inför handläggningen av intäktsredovisningar och anmälningar tog Kammarkollegiet fram ett it-stöd som till stor del bygger på en hantering. Kostnaden för att sätta upp en databas och för att föra in ett nytt ärendeslag i diariesystemet uppgick till i externa kostnader. Med en utökad redovisningsskyldighet framstår det enligt regeringens uppfattning inte som rationellt att hantera redovisningarna manuellt i samma utsträckning som har gjorts . Den databas som används har dock inte tillräcklig kapacitet för att kunna hantera en stor ökning av antalet redovisningsskyldiga. Kostnaden för att utveckla databasen och it-stödet uppskattas till motsvarande två årsarbetskrafter och avser en engångskostnad. Kostnader för förvaltning bedöms kunna hanteras inom befintlig verksamhet. års handläggning hade Kammarkollegiet kontakt med i stort sett samtliga som skulle lämna uppgifter enligt den nuvarande insynslagen. De hade frågor om såväl intäktsredovisningarna som själva uppgiftslämnandet. Eftersom felaktigheter i uppgiftslämningen som huvudregel ska medföra sanktioner är det rimligt att anta att många redovisningsskyldiga även fortsättningsvis kommer att vilja ha kontakt med Kammarkollegiet inför uppgiftslämningen, åtminstone första gången som uppgifter ska lämnas. Regeringen bedömer att omkring 35 000 fysiska och juridiska personer omfattas av den föreslagna redovisningsskyldigheten, dvs. kommer att vara skyldiga att ge in intäktsredovisning de år då intäkterna överstiger gränsvärdet. Ytterligare cirka 45 000 valkandidater kommer att omfattas av skyldigheten att hålla reda på intäkter före valet. Det kan inte uteslutas att ett antal av de omkring 35 000 som omfattas av redovisningsskyldigheten men som har haft intäkter under 0,5 prisbasbelopp (för ) tar kontakt med Kammarkollegiet för att få bekräftat att de inte behöver lämna någon intäktsredovisning. Det är också tänkbart att de lämnar in en intäktsredovisning för säkerhets skull. Även vissa valkandidater som inte har utsetts till ledamöter eller ersättare för ledamöter kan tänkas komma att kontakta Kammarkollegiet för att ställa frågor. För att fullgöra sin allmänna serviceskyldighet, och minska behovet av telefonsamtal och frågor via e-post, behöver Kammarkollegiet göra en omfattande informationsinsats riktad till de som är redovisningsskyldiga enligt den föreslagna insynslagen. Informationsinsatsen kan bedömas bestå huvudsakligen av följande delar: –Informationsutskick via brev (i den mån Kammarkollegiet har kontaktuppgifter) –Informationsutskick riktade till olika intressenter (partier och sidoorganisationer centralt, regionalt och lokalt samt ledamöter, ersättare för ledamöter och valkandidater) –Information på webben – Telefon och e-post Kostnaderna för informationsinsatser kommer att variera år beroende på olika faktorer. Exempelvis kommer kostnaderna för att ta fram informationsmaterial att vara högst efter det att den föreslagna lagen har trätt i kraft. Såväl informationsmaterial för utskick som information på Kammarkollegiets webbplats kommer emellertid att behöva uppdateras löpande. Det kommer sannolikt också finnas ett behov av löpande utskick och informationsmöten, inte minst eftersom det kan förväntas vara en viss omsättning bland de personer som företräder partierna. Större informationsinsatser kan komma att behövas under valår samt året efter ett valår. Kostnader för information och råd uppskattas ta en årsarbetskraft i anspråk. I samband med handläggningen av de intäktsredovisningar som lämnades in 2015 och 2016 hade Kammarkollegiet ett mycket begränsat antal ärenden som avsåg tillsyn. Förslagen ger enligt regeringens bedömning inte anledning att anta att kostnaderna för tillsyn kommer att öka, förutsatt att tillsynen begränsas till fall då det framkommer konkreta uppgifter om att någon har överträtt bestämmelserna i insynslagen. Möjligtvis kan kostnaden för tillsyn öka något i samband med att Kammarkollegiet får fler tillsynsobjekt. Regeringen bedömer dock att det i så fall kan hanteras inom den befintliga verksamheten. Sökfunktion/publicering: Kostnaden beräknas till motsvarande en årsarbetskraft och avser en engångskostnad för att ta fram en ny sökfunktion, alternativt utveckla befintlig sökfunktion. Handläggning: Kostnaden beräknas till motsvarande totalt fem årsarbetskrafter . Fyra årsarbetskrafter avser löpande kostnader för handläggning (tre till tre och en halv årsarbetskrafter om kontroller av behörig företrädare inte ska göras) och kontroller av inlämnade intäktsredovisningar, information och råd m.m. En årsarbetskraft avser löpande kostnad för registratorsfunktionen. It-system: Kostnaden beräknas till motsvarande två årsarbetskrafter. Kostnaden avser en engångskostnad för utveckling av it-stöd. Information och råd: Kostnaden beräknas till motsvarande en årsarbetskraft . Kostnaden avser löpande arbete med informationsinsatser. Den största ökningen av de löpande kostnaderna avser kostnader för handläggning. Handläggningsarbetet är i stor utsträckning manuellt och tidskrävande och därför också resurskrävande. I handläggningen ingår en relativt tidskrävande hantering av inkomna intäktsredovisningar och kontroller av dem. I arbetet ingår även handläggning som avser att svara på frågor från uppgiftslämnare och från allmänheten via e-post och telefon. Förslaget medför även en ökning när det gäller löpande kostnader för information och råd. För att fullgöra den allmänna serviceskyldigheten och minska enskildas behov av att ställa frågor via telefon och e-post behövs en omfattande informationsinsats för att nå ut till dem som omfattas av kravet på intäktsredovisning. För att Kammarkollegiet effektivt ska kunna hantera det stora antal Prop. 2017/18:55 uppgiftslämnare som förslaget beräknas leda till bedömer regeringen att det uppkommer en engångskostnad för att utveckla ett bättre publiceringsverktyg och it-stöd. Kammarkollegiet bedömer att sökfunktionen behöver utvecklas betydligt och att det bl.a. bör vara möjligt att söka på parti/ideell förening/sidoorganisation, riksdagsvalkrets, landsting/län och kommun, fritext och specifika fält i redovisningen. är det enbart möjligt att söka på parti och valkandidat. Vad gäller it-stöd behöver den databas som används utvecklas för att göra det möjligt för Kammarkollegiet att hantera ett stort ökat antal redovisningsskyldiga och befintligt it-stöd. Totalt beräknas Kammarkollegiets uppdrag medföra en engångskostnad som motsvarar tre årsarbetskrafter samt löpande kostnader motsvarande sex årsarbetskrafter, dvs. en engångskostnad på och en löpande kostnad på . Kammarkollegiet har i årligt anslag för att hantera uppdraget enligt insynslagstiftningen. fick Kammarkollegiet även ett engångsvis resurstillskott om . Sammanfattningsvis behövs ett ytterligare resurstillskott om och därutöver som avser en engångskostnad. Den nuvarande insynslagen har tillkommit i allmänhetens intresse och partierna har kostnader för att uppfylla sina skyldigheter enligt lagen. De ökade kostnader för Kammarkollegiet som den nya lagen medför bör därför som kommittén föreslår finansieras genom en omfördelning av medel i statens budget under utgiftsområde 1 och anslagen 6:1 Allmänna val och demokrati och 6:5 Stöd till politiska partier. Regeringen föreslår att omfördelningen lämpligen görs på så sätt att medel tas från anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati med en fjärdedel och från anslaget 6:5 Stöd till politiska partier med tre fjärdedelar och att summan av medlen förs till utgiftsområde 2 och anslaget 1:2 Kammarkollegiet. 2017/18:55 20.2 Regeringens bedömning: För övriga berörda statliga förvaltningsmyndigheter och för de allmänna förvaltningsdomstolarna innebär förslagen endast marginella kostnadsökningar. Merkostnaderna kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. Även för landsting och kommuner innebär förslagen endast mindre kostnadsökningar, som inte aktualiserar en tillämpning av den kommunala finansieringsprincipen. För partier, ledamöter och ersättare för ledamöter på regional och lokal nivå samt för sidoorganisationer innebär förslagen en viss ökad administrativ börda. Några administrativa kostnader av betydelse uppkommer inte till följd av förslagen för andra enskilda, t.ex. företag som partier och sidoorganisationer har bestämmande inflytande över. Kommitténs bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i invänder inte mot kommitténs bedömning att den eventuella ökningen av antalet mål inte förväntas medföra annat än marginella merkostnader, men anser att det är motiverat att följa utvecklingen. pekar bl.a. på att myndigheten inte har tillgång till uppgift om behörig företrädare för partier som inte är juridiska personer. i anser inte att det är klarlagt att de merkostnader som förslaget innebär för länsstyrelserna ryms inom befintliga anslagsramar. Skälen för regeringens bedömning Kammarkollegiets beslut om föreläggande, förseningsavgift och sanktionsavgift ska enligt regeringens förslag även fortsättningsvis få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Antalet överklaganden av Kammarkollegiets beslut kan komma att öka på grund av förslagen om bl.a. en utökad krets redovisningsskyldiga och om ett förbud mot anonyma bidrag. Det bör dock framhållas att det inte har förekommit något överklagande under de närmare som den nuvarande insynslagen har varit i kraft. Kammarkollegiet kan också antas ha anledning att inleda endast ett begränsat antal tillsynsärenden (jfr avsnitt 19.1). Regeringen bedömer att det kommer att bli fråga om ett så begränsat antal överklaganden att det inte blir betungande för de allmänna förvaltningsdomstolarna eller innebär någon mätbar kostnadsökning. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att den eventuella ökningen av mål inte kan förväntas medföra annat än ytterst marginella merkostnader och att dessa ryms inom befintliga anslagsramar för Domstolar. Som Förvaltningsrätten i uppmärksammar finns det dock skäl att följa utvecklingen. Regeringens förslag innebär att Kammarkollegiet även fortsatt kommer att behöva inhämta uppgifter från om vilka partier som deltar i val till eller . Detta gäller även för uppgifter om vilka valkandidater som har tagit plats som ledamöter eller Prop. 2017/18:55 ersättare för ledamöter i någon av dessa beslutande politiska En förändring i förhållande till nuvarande ordning är att samtliga ledamöter och ersättare för ledamöter – och inte enbart dem som har utsetts efter ett personval – kommer att omfattas av kravet på intäktsredovisning. Regeringens förslag innebär vidare att Kammarkollegiet kan komma att behöva inhämta uppgifter om partier som deltar i val till eller kommunfullmäktige samt om vilka som har utsetts till ledamöter eller ersättare för ledamöter i någon av dessa politiska församlingar. Sådan information finns tillgänglig hos och, i fråga om vissa uppgifter, hos länsstyrelserna. I något enstaka fall kan det eventuellt bli aktuellt för Kammarkollegiet att inhämta uppgifter från en länsstyrelse. Denna informationshantering innebär att länsstyrelserna får nya uppgifter. Informationen bör enligt regeringens bedömning kunna överföras elektroniskt till Kammarkollegiet. I fråga om partier som deltar i ett val till någon av de aktuella beslutande politiska församlingarna blir en sådan informationsinhämtning aktuell för Kammarkollegiet året då valet har ägt rum. Det blir således fråga om ett uppgiftslämnande som i och för sig är regelbundet återkommande, men som med hänsyn till mandatperiodernas längd normalt kommer att vara mindre frekvent. Till skillnad från i anser regeringen att det inte finns skäl att anta annat än att det blir fråga om marginella merkostnader och att dessa kan rymmas inom befintliga anslagsramar. Som pekar på kommer myndigheten inte ha tillgång till uppgift om behörig ställföreträdare för partier som inte är juridiska personer.