prop · H50338 · 2017-10-31 00:00:00 — eller bud lämna väljarens röstkort till röstmottagarna. inte om den information som röstkortet innehåller ändå är tillgänglig för Röstkort behövs inte heller vid förtidsröstning som sker hos en utlandsmyndighet (10 kap. 3 § vallagen). Det enda som väljaren måste ha med sig för att rösta på en ambassad eller ett konsulat är en id- Det finns som regel en tydlig koppling mellan utsändningen av röstkort och röstning på så sätt att röstkorten bör finnas hos väljarna när de ska Av utredningens kartläggning av valadministrationens arbete framgår att utskick av röstkorten i och för sig inte har någon avgörande betydelse för den totala genomförandetiden av ett eventuellt omval, men att ett senareläggande vid ett större omval skulle underlätta Enligt utredningen bör en avvägning göras så att bestämmelserna visserligen underlättar ett smidigt och effektivt omvalsförfarande men inte inskränker tiden för förtidsröstning eller påverkar valdeltagandet. Den ordning utredningen föreslår – där röstkorten skickas ut i så god tid att de ska vara väljarna tillhanda senast före valdagen – innebär att väljarna får tillgång till röstkorten senast som röstmottagningen får påbörjas vid t.ex. extra val och omval. sådan anpassning av bestämmelserna om utskick av röstkort till förtidsröstningen bedömer utredningen att valdeltagandet inte bör Ingen remissinstans invänder mot förslaget. Regeringen instämmer i utredningens uppfattning att en förutsättning för att korta tidsfristen för när röstkorten senast ska vara väljarna tillhanda vid extra val och omval är att förkortningen inte får inskränka tiden för förtidsröstning eller påverka valdeltagandet. ske före valdagen är av stor betydelse för Förslaget att röstkorten vid extra val och omval ska vara väljarna tillhanda senast före valdagen innebär i praktiken att väljarens nuvarande möjlighet att använda sitt röstkort under förtidsröstningsperioden kvarstår oförändrad. fristen hålls uppkommer i praktiken inte någon inskränkning i möjligheten för väljarna att rösta för förtidsröstning. Regeringen instämmer därmed i utredningens bedömning att valdeltagandet inte bör påverkas av en sådan ändring. Som framgår ovan ställs det stora krav på valadministrationen under förberedelserna av ett val (se avsnitt 4.1.3). En förkortad frist har bl.a. den fördelen att den öppnar upp för en ökad flexibilitet i samband med förberedelserna inför ett extra val eller ett omval. Vid ett extra val eller ett omval framstår en sådan flexibilitet som värdefull, även om tidpunkten för utskick av röstkort enligt utredningens kartläggning inte har någon avgörande betydelse för den totala genomförandetiden av ett Genom att korta tiden ges även utrymme för andra angelägna åtgärder i det tidigare skedet av förfarandet vilket kan vara av stort värde, särskilt vid extra val och i omfattande Sammanfattningsvis föreslår regeringen att det i vallagen tas in en bestämmelse som anger att röstkorten vid extra val och omval ska skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna tillhanda senast Prop. 2017/18:38 före valdagen. Utlandsröstkortet – syftar till att minska risken för att väljarens röst inte ska komma fram i tid Som framgår ovan föreskriver vallagen olika tidsfrister som ska följas vid val. Det är fråga om tidsfrister för när röstkort senast ska sändas till väljarna liksom när bud-, brev- och förtidsröstning tidigast får påbörjas. Dessa frister är i allmänhet motiverade av att valet ska kunna genomföras på ett säkert sätt. När fristerna har satts har det i allmänhet gjorts en avvägning mellan detta intresse och intresset av att valdeltagandet ska vara högt. Som utgångspunkt gäller olika tidsfrister för genomförande av ordinarie val och omval. Ett undantag gäller i fråga om utsändande av särskilda s.k. utlandsröstkort. För sådana röstkort gäller samma tidpunkt för samtliga val som kan förekomma. För varje väljare som är folkbokförd här i landet men som ändå ska tas upp i röstlängd (jfr 5 kap. 2 § vallagen) ska därför upprätta ett utlandsröstkort. Sådana röstkort ska skickas till väljarna senast före valdagen (5 kap. 8 § tredje stycket vallagen). Svenska medborgare som har varit folkbokförda i landet, men som är folkbokförda här, får alltså ett utlandsröstkort när de har rösträtt i ett nationellt val, dvs. i val till och till . Utlandsröstkortet innehåller uppgifter om väljarens namn och vilket val som väljaren får delta i (5 kap. 9 § vallagen). Ett utlandsröstkort innehåller däremot t.ex. ingen uppgift om till vilken vallokal personen hör i eftersom det skickas ut så pass . Utlandsröstkortet kan användas vid brevröstning från utlandet. Det kan också användas vid röstning på ett röstmottagningsställe vid en utlandsmyndighet men är inte nödvändigt för sådan röstning. En utlandssvensk som befinner sig i vid tiden för valet kan vända sig till , kommunen eller för att få ett s.k. dubblettröstkort som kan användas för röstning i . I förarbetena till bestämmelsen om utlandsröstkort framhölls att det inte var tillfredsställande att röstkorten till s.k. utlandsväljare skickades ut som övriga röstkort. Med hänsyn till att postgången inte är lika snabb i alla länder inträffade det ofta att utlandsväljarnas röster, om de använde sig av de utskickade röstkorten, kom fram först efter det att valet hade avslutats. I syfte att ge utlandsväljarna bättre möjligheter att rösta infördes därför särskilda röstkort som också skulle sändas ut tidigare. Röstkorten skulle skickas i så god tid att väljarna skulle hinna rösta som det inte fick göras för långt före valdagen med hänsyn till att brevröster inte får göras i ordning tidigare än före valdagen (prop. 2008/09:42 s. 9–10). En särskild tidpunkt för utsändande av utlandsröstkort vid omval och extra val Kammarrätten i anser att utredningens förslag att utsändandet av utlandsröstkorten ska ske så snart det är möjligt sedan det har beslutats vilken dag det extra valet eller omvalet ska hållas – i stället för att som skickas till väljarna senast före valdagen – innebär en påtaglig försämring för utlandssvenskarnas möjligheter att rösta. Kammarrätten framför att utredningen inte belyser och analyserar dessa negativa konsekvenser i tillräcklig utsträckning. framhåller bl.a. i , och kommun att utredningens förslag innebär en stor risk för att utlandsväljares röster inte kommer fram . till om tidpunkten då utlandsröstkorten ska skickas är tillräckligt precist uttryckt i den föreslagna bestämmelsen för att säkerställa att röstkorten Regeringen konstaterar att utlandsröstkorten enligt nuvarande ordning används vid brevröstning och vid röstning på utlandsmyndighet. brevrösta behöver väljaren också ha ett särskilt brevröstningsmaterial, som kan beställas från , en kommun, en svensk ambassad eller ett konsulat. Materialet innehåller valkuvert, valsedlar (blanka så att väljaren själv kan skriva partiets namn), ytterkuvert och Vid brevröstning ska väljarna lägga sina iordninggjorda valkuvert med valsedlar i ett ytterkuvert för brevröst och därefter innesluta detta i ett I omslagskuvertet ska väljaren också lägga antingen röstkort eller utlandsröstkort eller, om väljarna inte har tillgång till någotdera, ett adresskort som väljaren själv skrivit personnummer och namn på (7 kap. 14 § vallagen). Det senare alternativet är det enda gångbara för en person som vill brevrösta när han eller hon befinner sig utomlands på t.ex. semester röstningen Omslagskuvertet med röst- eller adresskortet och ytterkuvert skickas med posten till . emot omslagskuvert för brevröst ska dessa lämnas till valnämnden i de kommuner där väljarna är upptagna i röstlängden (7 kap. 15 § vallagen). Röstkort eller utlandsröstkort används också vid förtidsröstning som sker hos en utlandsmyndighet men behövs egentligen inte vid sådan Det enda som väljaren måste ha med sig för att rösta på en ambassad eller ett konsulat är en id-handling. budet inte heller lämna väljarens röstkort om röstmottagningen sker hos en utlandsmyndighet (10 kap. 3 § vallagen, jfr 7 kap. 10 § vallagen). Enligt regeringens uppfattning torde det finnas en viss risk för att röstningen för väljare som inte är folkbokförda här i landet kan påverkas av att utlandsröstkorten inte kommit dem tillhanda , om väljaren vill använda sig av möjligheten att använda sig av sitt utlandsröstkort (jfr 2008/09:42 s. 9–10). Utlandsröstkorten kan sannolikt också bidra bl.a. till att väljaren får information om det förestående valet. däremot inget absolut krav på att väljaren måste använda sig av sitt utlandsröstkort för att få rösta. Väljaren kan i stället använda sig av ett Som framgår ovan följer av 5 kap. 8 § tredje stycket vallagen att ett utlandsröstkort ska skickas till väljare som inte är folkbokförda i landet senast före valdagen. Denna ordning innebär att röstkorten i många fall kommer att vara väljarna tillhanda när en brevröst tidigast får göras i ordning, dvs. utlandsröstkort syftade som nämnts främst till att förbättra för svenska i utlandet att brevrösta i sådan tid att valnämnden i tillräckligt god tid för att kunna räknas i valet (prop. 2008/09:42 s. 9–10). Eftersom det inte är praktiskt möjligt att skicka ut röstkort innan ett beslut om omval har fattats, kommer en bestämd lagstadgad frist för utskick att få verkan på så sätt att valdagen inte kan bestämmas till som ligger så nära inpå tidpunkten för beslutet att framställningen och utskicket av röstkort riskerar att inte kunna av inom fristen. Nuvarande reglering om utsändande av utlandsröstkort innebär i praktiken att ett eventuellt omval i ett val till eller till inte kan genomföras än lite drygt . Det är nämligen den tid som det under normala omständigheter kan antas ta, efter ett beslut om omval, att fastställa valdagen och framställa röstkort så att dessa kan skickas ut minst före valdagen. En sådan ordning är inte helt tillfredsställande med tanke på att ett omval som utgångspunkt ska genomföras så snart det kan ske. Även med beaktande av intresset att erbjuda väljare både i och i utlandet goda möjligheter att delta i valet, motiverar det starka intresset av att snabbast möjligt undanröja den osäkerhet som omvalssituationen medför att fristerna inte bör vara längre än vad som vid en avvägning mellan dessa intressen kan anses absolut nödvändigt. Detsamma gäller när det finns behov av att hålla extra val. påpekar avviker den av utredningen föreslagna bestämmelsen från flera andra regler i vallagen på så sätt att den inte anger någon exakt tidsangivelse, t.ex. att utlandsröstkorten kan beräknas vara väljarna tillhanda ett visst antal dagar före valdagen. Förslaget knyter i stället väl an till bestämmelsen om när brevröster tidigast får göras i ordning. Som redovisats får brevröster vid extra val och omval göras i ordning först sedan det har beslutats vilken dag valet ska hållas (7 kap. 12 § vallagen). Genom att utredningens förslag ansluter till tidpunkten för beslutet om vilken dag som ska vara valdag minimeras risken för att en brevröst ska bli ogiltig med hänsyn till att den gjorts i ordning innan det har beslutats vilken dag valet ska hållas (jfr prop. 2008/09:42 s. 9–10). Som i och kommun framhåller skulle en bestämd lagstadgad frist på exempelvis skapa ökad stadga i fråga om hur snabbt röstkorten måste tryckas och skickas ut. En sådan frist skulle också, som bl.a. Justitiekanslern är inne på, innebära en mer precist uttryckt frist för att säkerställa att röstkorten kommer fram till väljarna för att kunna användas i valet. Regeringen vill framhålla att en sådan frist skulle innebära att t.ex. ett omval till en riksdagsvalkrets, eller ett extra val till , i praktiken sannolikt inte skulle kunna hållas tidigare än omkring efter ett beslut om omval eller extra val. Till skillnad från dessa remissinstanser anser regeringen att värdet av den flexibilitet som utredningens förslag medger i syfte att, vid behov, kunna hålla ett omval till inom kortast möjliga tid väger tyngre än intresset av ökad precision av en sådan frist. Regeringen delar inte heller Kammarrätten i uppfattning att utredningens förslag kan antas få till effekt att utlandssvenskars möjlighet att delta i valet försämras påtagligt. Förslaget innebär att röstkorten ska skickas ut så snart som det är praktiskt möjligt. I många fall torde det kunna göras efter beslutet om omval. De marginellt försämrade möjligheter i förhållande till dagens ordning 2017/18:38 som detta kan medföra för utlandssvenskar att brevrösta i ett omval eller extra val får anses godtagbara med hänsyn till det eftersträvade syftet med den aktuella reformen. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att utlandsröstkorten vid extra val och omval ska skickas ut efter att det har beslutats vilken dag som ska vara valdag. Röstmottagning vid utlandsmyndigheter bör vara möjlig vid omval kan väljare som befinner sig utomlands bl.a. rösta i röstningslokaler som utlandsmyndigheterna har inrättat (7 kap. 1 § vallagen). Det är som, efter samråd med (), bestämmer hos vilka svenska utlandsmyndigheter det ska finnas röstningslokaler (4 kap. 25 § vallagen). Röstkort eller utlandsröstkort behövs inte vid förtidsröstning hos en utlandsmyndighet (10 kap. 3 § vallagen). Vid omval får röstmottagningen hos en utlandsmyndighet påbörjas tidigast den tjugonde dagen före valdagen och pågå så länge att rösterna kan antas vara hos senast dagen före valdagen. Bestämmelserna innebär att tiden för röstning i röstningslokal på utlandsmyndigheter är kortare i omval än i ordinarie val (10 kap. 2 § vallagen). Tidsfristen har med denna utformning ansetts anpassad för den situation som uppstår vid omval (jfr prop. 2013/14:124 s. 31). Vid omvalen beslutades att det inte skulle finnas röstningslokaler vid de svenska utlandsmyndigheterna, i syfte att förenkla förfarandet. Utredningen tar upp frågan om brevröstning kan anses i tillräcklig utsträckning svara mot de krav som bör ställas på möjligheterna att rösta för de väljare som befinner sig utomlands och om det i så fall bör regleras i lag att röstning vid utlandsmyndighet inte ska ske vid omval. Det är enligt utredningen oklart om valdeltagandet skulle sjunka om endast brevröstning stod till buds för utlandssvenskar vid just omval. Regeringen föreslår i detta lagstiftningsärende att omval bör genomföras så snart som det kan ske och senast . Med tanke bl.a. på att ett högt valdeltagande bör eftersträvas, ansluter sig regeringen till utredningens bedömning att det inte ter sig lämpligt att i lag utesluta möjligheten att vid omval anordna röstning vid utlandsmyndighet (jfr bet. 2016/17:KU22 punkt 5, rskr. 2016/17:200). Ingen remissinstans invänder mot utredningens bedömning. Sammanfattningsvis föreslår regeringen ingen ändring i de bestämmelser som rör röstmottagning vid en utlandsmyndighet. Regeringen vill även tillägga att har redogjort för att myndigheten förmedlat information om återanmälan till röstlängden för utlandssvenskar genom bl.a. nyhetsbrev till utlandsmyndigheterna. Myndigheten planerar också att ytterligare förstärka informationsinsatserna genom bl.a. utskick av brev. Regeringen ser positivt på de informationsinsatser genomför i syfte att uppnå ett högt valdeltagande för utlandssvenskar och ge utlandssvenskarna bättre information om reglerna för att rösta. 4.7Anmälan om röstningslokaler ska göras Regeringens förslag: En kommun ska vid omval senast före valdagen meddela den centrala valmyndigheten var och när röstning inom kommunen kan ske. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av de remissinstanser som yttrar sig över förslaget har invändningar mot det. kommun framför bl.a. att det bör vara tydligt att kommuner som inte omfattas av omval endast bör ge möjlighet till röstning i begränsad omfattning, t.ex. genom att endast ha skyldighet att tillhandahålla partivalsedlar och inte namnvalsedlar. Skälen för regeringens förslag: I val som gäller hela landet ska varje kommun se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som röstningslokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta (4 kap. 22 § första stycket vallagen). Vid omval ställs det i de kommuner som valet gäller samma krav på att det ska finnas röstningslokaler som vid val som gäller hela landet. I övriga kommuner ska det finnas minst en röstningslokal som ger väljarna goda möjligheter att rösta (4 kap. 23 § vallagen). De kommuner som omvalet inte gäller ska senast efter ett beslut om omval meddela var och när röstning inom kommunen kan ske (4 kap. 23 § tredje stycket vallagen). I förarbetena anges att bakgrunden till förslaget var att framhållit att myndigheten efter ett beslut om omval bör få information från kommunerna utanför omvalsområdet om när och var förtidsröstning kommer att anordnas. Enligt var detta en förutsättning för att myndigheten ska kunna nå ut med fullständig information till de röstberättigade, partierna och valadministrationen (prop. 2013/14:124 s. 33–34). Från de kommuner som ett omval gäller har , trots avsaknad av uttrycklig reglering, rutinmässigt fått in uppgifter om vilka lokaler som kommer att användas i valet eftersom dessa kommuner har tillämpat den ordning som gäller för anmälan av lokaler vid ordinarie val. För att säkra behov av att snabbt få information om var röstning kan ske vid ett omval föreslår utredningen att även de kommuner som omvalet gäller ska meddela var och när förtidsröstning inom kommunen kan ske. Utredningen har dock inhämtat att inte har behov av uppgifterna i ett så tidigt skede som är reglerat. Vidare har utredningen inhämtat att det efter ett beslut om omval tar att starta upp valdatasystemet, vilket är nödvändigt för att kommunernas uppgifter ska kunna registreras. Med hänsyn till detta föreslår utredningen att fristen för kommunerna att lämna information i stället bör bestämmas till senast före valdagen, dvs. före kvalifikationsdagen för rösträtt. Ingen remissinstans invänder mot förslaget. Utformningen av förslaget ligger väl i linje med de synpunkter Lagrådet framförde när bestämmelsen om skyldighet för kommuner utanför valområdet infördes (jfr prop. 2013/14:124 s. 91). Regeringen konstaterar att de kommuner som omfattas av ett omval enligt etablerad praxis i och för sig redan anses skyldiga att anmäla vilka lokaler som kommer att användas för röstmottagning och vilka tider som 2017/18:38 gäller för röstning. Det har inte framkommit att rutinerna för anmälan från sådana kommuner har brustit och att det därför finns ett konkret behov av att i lag kodifiera den praxis som utvecklats. Regeringen anser trots det att den av utredningen föreslagna bestämmelsen kan bidra till att ge god stadga åt den ordning som bör gälla för anmälan av röstmottagningsställen. Det skulle i och för sig kunna övervägas om inte en bestämmelse om anmälan av lokaler och tider för röstning borde utformas generellt och gälla lika för alla val. I det aktuella lagstiftningsärendet saknas emellertid beredningsunderlag för att ta ställning för en sådan ändring. Enligt regeringens uppfattning talar övervägande skäl för att utredningens förslag om anmälan inför ett omval nu bör genomföras. Utredningens förslag omfattar endast en anmälningsskyldighet för kommunerna. Med anledning av kommuns påpekanden konstaterar regeringen att det har ansetts kunna överlämnas åt kommunerna att själva bedöma i vilken omfattning röstningslokaler som inrättas ska vara öppna för röstmottagning (jfr prop. 2013/14:124 s. 31– 33 och 52). Kommuner har inte någon skyldighet att tillhandahålla namnvalsedlar för partierna i riksdagsval eller val till landstings- eller kommunfullmäktige. Däremot ska det finnas ett utrymme i anslutning till ett röstmottagningsställe där de partier som så önskar kan lägga ut sina namnvalsedlar. Denna reglering påverkas inte av det nu aktuella förslaget. Regeringens förslag: Valresultatet i ett riksdagsval eller ett val till ska kungöras genom att det anslås på fysiska anslagstavla och publiceras på myndighetens webbplats. På samma sätt ska det kungöras när nya ledamöter och ersättare till eller utsetts. Ett överklagande av ett beslut av eller en länsstyrelse att fastställa utgången av ett val ska ges in till . I fråga om andra beslut som dessa myndigheter meddelar ska ett överklagande ges in till den myndighet som har meddelat det överklagade beslutet (beslutsmyndigheten). ska skyndsamt till överlämna de överklaganden av beslut om att utse nya ledamöter eller ersättare som har kommit in till myndigheten. ska även skyndsamt yttra sig över de överklaganden som den överlämnar till nämnden. Överklaganden av beslut att fastställa utgången av ett val eller att utse nya ledamöter och ersättare ska kungöras genom att samtliga överklaganden på en gång anslås på fysiska anslagstavla och publiceras på nämndens webbplats efter att tiden för överklagande har gått ut. Den uttryckliga rätten för var och en att yttra sig över kungjorda överklaganden tas bort. Vid handläggningen av ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av en folkomröstning i hela landet tillämpas vallagens bestämmelser om handläggningen av ett överklagande som avser ett beslut att fastställa utgången av ett riksdagsval. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att besluten ska tillkännages genom att de läggs fram för granskning hos och överklagandena genom att de anslås hos . För handläggningen vid överklaganden av beslut att fastställa utgången av en folkomröstning föreslår utredningen en annan lagteknisk lösning. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig över förslagen är positiva, däribland , eller har ingen invändning mot dessa. Västra , som i grunden är positivt till förslagen, anser att det även bör ställas krav på att skyndsamt sammanträda och pröva överklaganden. avstyrker förslaget att ändra kraven på kungörande av valresultatet och betonar att tidsfristerna för överklaganden är så snäva att det i vart fall i lag måste anges hur valresultatet ska tillkännages. avstyrker även förslaget att ta bort den uttryckliga rätten för var och en att yttra sig över överklaganden med hänvisning till att det är naturligt att berörda parter ges möjlighet att yttra sig i ärendet. Skälen för regeringens förslag Formerna för offentliggörande av valresultat och utseende av nya ledamöter och ersättare ändras i vissa fall Valresultatet i riksdagsvalet och i valet till tillkännages genom att det kungörs i PoIT. Därmed är valet avslutat (14 kap. 25 § vallagen). till landstings- eller kommunfullmäktige avslutas i stället genom att valresultatet kungörs på så sätt att protokollet läggs fram för granskning (14 kap. 26 § vallagen). Överklagandetiden räknas i dessa fall från den dag då valet är avslutat, dvs. då kungörelsen är införd eller protokollet har lagts fram (15 kap. 6 § första stycket 5 vallagen). PoIT är ett officiellt kungörelseorgan på internet. I PoIT publicerar myndigheter och andra information som enligt lag ska komma till allmänhetens kännedom. Kungörelse av valresultatet vid val till landstings- eller kommunfullmäktige sker i praktiken genom att protokollet anslås på anslagstavla. Enligt utredningen har inga missförhållanden i fråga om brist på transparens eller dålig tillgång till information framkommit gällande den ordningen. Utredningen anser att det därmed inte, främst utifrån effektivitetsskäl, finns någon anledning att ställa andra krav för kungörelse av valresultatet avseende val till eller till än vad som gäller vid val till landstings- eller kommunfullmäktige. Även , som tillstyrker förslaget, anser att offentliggörandet av resultatet av riksdagsvalet och av valet till i PoIT är en onödigt omständlig ordning utan särskilda fördelar. Eftersom utredningens förslag följer den beprövade ordningen för val till landstings- och kommunfullmäktige bedömer att förslaget är rättssäkert. Mot bakgrund bl.a. av att tidsfristerna för överklaganden är så snäva att det måste vara tydligt och allmänt känt valet är klart