prop · H403161 · 2017-03-23 00:00:00 — Regeringen delar dock Lagrådets uppfattning att en sådan inledande bestämmelse är överflödig. Som tidigare nämnts kommer det att framgå på förordningsnivå vilka villkor som behöver vara uppfyllda för att en aktör ska kunna godkännas att bedriva branschskola. Dessa villkor kommer bl.a. att avse att aktören har för avsikt att anordna yrkesutbildning inom yrkesområden som uppfyller vissa kriterier. Den precisering som efterfrågar kommer således att göras på förordningsnivå. Regeringen har slutligen för avsikt att med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om verkställigheten av den nya lagen, bl.a. om ansökan och ansökningsförfarandet. Hur ska tillsynen gå till? anför att branschskolorna förmodas garantera ett kvalificerat yrkesinnehåll genom samarbete med branschorganisationer. Inspektionen anser att det bör förtydligas hur detta ska göras i förhållande till den tillsyn som myndigheten genomför. Myndigheten önskar vidare ett förtydligande av hur överlämnande av myndighetsutövning till branschskolan ska kunna ske. anför i sitt yttrande över ett utkast till lagrådsremiss att det bör tydliggöras vad som gäller för rektorsfunktionen vid en branschskola liksom vilket ansvar huvudmannen har att åtgärda brister vid en sådan skola, särskilt i situationer när flera huvudmän har elever vid skolan. Som framgått ovan anser regeringen att villkoren för att bli godkänd som branschskola bör regleras i förordning. Med anledning av Skolinspektionens synpunkt kan dock nämnas att regeringen, i likhet med utredningen, anser att det bl.a. bör uppställas krav på att den som ansöker om att få delta i försöksverksamheten ska ha en rekommendation från berörd bransch för att kunna bli godkänd som branschskola. rekommendation bör lämnas utifrån branschens kännedom om den tilltänkta branschskolan, exempelvis avseende nivå på skolans utrustning, relevans i yrkesinnehållet och arbetsmarknadsutsikter i den bransch som utbildningen ska leda till. Ett alternativ kan t.ex. vara att den som ansöker om att få delta i försöksverksamheten kan uppvisa ett brett samarbete om utbildning med flera arbetsgivare inom den bransch som yrkesområdet tillhör. Försöksverksamheten innefattar endast viss undervisning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller inom komvux. Om ett avtal om överlämnande av sådana uppgifter på entreprenad ingås får, som tidigare nämnts, uppgifter som är hänförliga till den myndighetsutövning som hör till lärares undervisningsuppgift överlämnas till branschskolan. Även uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen, t.ex. skolmåltider, skolskjuts och elevhälsa får överlämnas på entreprenad. När det gäller rektorns uppgifter är det enligt skollagen endast möjligt att överlämna rektorns myndighetsutövning när det gäller vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna (23 kap. 6 § andra stycket skollagen). Utredningen föreslår inte att det ska bli möjligt att överlämna rektorns myndighetsutövning på entreprenad till en branschskola. Rektorn på en branschskola har dock ett ansvar för att bl.a. leda och samordna det pedagogiska arbetet. Den rektorn fattar också i övrigt de beslut och har det ansvar som följer av särskilda föreskrifter som framgår av skollagen eller andra författningar (2 kap. 9 och 10 §§ skollagen) och som inte utgör myndighetsutövning. I förslaget till lag om försöksverksamhet framgår, på motsvarande sätt som i 23 kap. 1 § skollagen, att entreprenad innebär att huvudmannen bibehåller sitt huvudmannaskap, dvs. sitt ansvar för utbildningen enligt skollagen, även för den del av utbildningen som bedrivs av utföraren av entreprenaden. Enligt skollagen har Skolinspektionen tillsyn över skolväsendet. Det innebär att den tillsyn som Skolinspektionen har att utföra i enlighet med bestämmelserna i 26 kap. skollagen inte påverkas av att en del av utbildningen förläggs till en branschskola. Vid en tillsyn av en utbildning där en del av denna förläggs till en branschskola ska tillsynen även omfatta de delar av utbildningen som bedrivs vid branschskolan. Eventuella krav på åtgärder får emellertid riktas direkt mot den huvudman som har slutit avtal med branschskolan. Skolinspektionen anser att det även bör förtydligas vilken kontroll ska ha över innehållet i de yrkesämnen som branschskolorna ska undervisa i. För de yrkesämnen som branschskolorna ska bedriva undervisning i gäller, liksom för gymnasieskolan i övrigt, att det ska finnas en ämnesplan (se 16 kap. 21 § skollagen). I försöksverksamheten ska vidare, förutom bestämmelserna i skollagen (utom 23 kap.), dessutom föreskrifter som meddelats i anslutning till skollagen tillämpas. Detta gäller bl.a. de föreskrifter om utbildningens syfte och innehåll som har utfärdat. Regeringen anser att försöksverksamheten bör följas upp och utvärderas löpande för att inhämta underlag inför ett eventuellt permanentande av verksamheten. Elevernas integritet skyddas vid entreprenad av befintliga regelverk Som tidigare redovisats i avsnitt 5 innebär försöksverksamheten med branschskolor att en skolhuvudman, med bibehållet huvudmannaskap, får överlämna viss undervisning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller viss undervisning inom vuxenutbildning på entreprenad. Vid behandling av personuppgifter inom skolväsendet är det personuppgiftslagen (1998:204), PUL, som är tillämplig. Personuppgiftsansvarig enligt PUL är den som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen med och medlen för behandlingen av personuppgifter. Det är således möjligt att två eller flera är personuppgiftsansvariga för en och samma behandling av personuppgifter. Vidare kan personuppgifter behandlas av ett personuppgiftsbiträde för den personuppgiftsansvariges räkning. Det ska i så fall finnas ett skriftligt avtal om personuppgiftsbiträdets behandling av personuppgifter. I det avtalet ska det särskilt föreskrivas att personuppgiftsbiträdet får behandla personuppgifter bara i enlighet med instruktioner från den personuppgiftsansvarige och att personuppgiftsbiträdet är skyldigt att vidta sådana tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda de personuppgifter som behandlas, som avses i 31 § första stycket PUL (3 § och 30 § andra stycket PUL). Vid en huvudman kan en kommunstyrelse eller en självständig utbildningsnämnd, anses vara personuppgiftsansvarig var för sig eller tillsammans. Vem som är personuppgiftsansvarig vid en enskild huvudman beror på hur den är organiserad. Datainspektionen anför i sitt yttrande över ett utkast till lagrådsremiss att regeringen måste klargöra vilka möjligheter parterna har att arbeta med personuppgifter med anledning av förslaget så att behandlingen överensstämmer med gällande lag. Bedömningen vem som är personuppgiftsansvarig ensam eller tillsammans med annan måste dock göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Det är enligt regeringens mening parternas ansvar att se till att befintligt regelverk följs när det gäller behandlingen av personuppgifter inom ramen för försöksverksamheten med branschskolor. Ett grundläggande krav i PUL är att personuppgifter bara får samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål. Personuppgifter får inte behandlas för ändamål som är oförenliga med insamlingsändamålen och personuppgifterna ska vara adekvata och relevanta i förhållande till ändamålet med behandlingen och uppgifterna får inte vara fler än nödvändigt med hänsyn till ändamålen (9 § PUL). Vidare är en grundläggande förutsättning att personuppgifter bara får behandlas med stöd av samtycke från den registrerade eller med stöd av en av de grunder som räknas upp i 10 § PUL. Bland dessa grunder finns bl.a. att behandlingen är nödvändig för att en uppgift av allmänt intresse ska kunna utföras, vilket får anses vara fallet med undervisning inom skolväsendet. Den behandling av personuppgifter som kan ske i samband med undervisning i branschskola är att uppgifter lämnas ut genom översändande från beställaren till entreprenören, som i sin tur fortsätter att behandla uppgifterna genom bearbetning före det att de återsänds till elevens ordinarie huvudman. När de återsänds kan de exempelvis vara kompletterade med de studieresultat som eleven uppnått i branschskolan. En entreprenör bör enbart vara i behov av ett begränsat antal person- uppgifter och i normalfallet bör det vara tillräckligt om entreprenören får uppgift om elevens identitet och kontaktuppgifter till eleven och dennes vårdnadshavare. Detta är uppgifter som vanligen inte omfattas av sekretess (jfr 23 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400], OSL). I vissa fall kan dock entreprenören ha ett behov av att få tillgång till uppgifter som är att beteckna som känsliga personuppgifter i PUL:s mening (13 § PUL). Det kan exempelvis vara fråga om uppgifter om en elevs hälsotillstånd, t.ex. med anledning av att en elev är i behov av extra anpassning eller särskilt stöd. I sammanhanget finns det skäl att framhålla att sådana uppgifter utgör en del av särskild elevstödjande verksamhet som kan omfattas av sekretess eller tystnadsplikt hos huvudmannen, beroende på om denne är offentlig huvudman eller en enskild huvudman (23 kap. 2 § andra stycket OSL respektive 29 kap. 14 § andra stycket skollagen). Detsamma gäller hos entreprenören, se närmare nedan. Behandling av känsliga personuppgifter är som huvudregel inte tillåten enligt PUL. Behandling är dock tillåten om den registrerade har lämnat sitt uttryckliga samtycke till behandlingen samt i övrigt enligt de undantag som anges i PUL (14–19 §§ PUL och 8 § personuppgiftsförordningen [1998:1191, PUF]). Dessa undantag är typiskt sett inte tillämpliga inom utbildningsområdet. Vidare finns det i 20 § PUL ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om ytterligare undantag från förbudet i 13 § PUL, om det behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. Av 8 § PUF följer att utöver vad som följer av 5 a och 15–19 §§ PUL får känsliga personuppgifter behandlas av en myndighet i löpande text om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Detta undantag är tillämpligt hos offentliga skolhuvudmän, men är inte tillämpligt hos enskilda huvudmän. Hos en enskild huvudman är den möjlighet som normalt finns för behandling av känsliga uppgifter att elevens vårdnadshavare eller, beroende på elevens ålder och mognad, eleven själv samtycker till detta. Detta gäller i samtliga skolformer och är således inte bara en fråga vid entreprenadsituationer. Datainspektionen framhåller att om en offentlig verksamhet skulle kräva samtycke till behandling av personuppgifter som en förutsättning för att tillhandahålla samhälleliga tjänster kan det starkt kan ifrågasättas om kravet på frivillighet är uppfyllt. Datainspektionen hänför sig i detta sammanhang till lydelsen i skäl 43 i den EU-förordning om dataskydd som kommer att bli direkt tillämplig i EU:s medlemsstater och som då kommer att ersätta det dataskyddsdirektiv som ligger till grund för PUL. Med anledning av den nya dataskyddsförordningen har regeringen tillkallat en särskild utredare som fått i uppdrag att föreslå sådana anpassningar och kompletterande författningsbestämmelser på generell nivå som dataskyddsförordningen ger anledning till. Syftet är att säkerställa att det finns en ändamålsenlig och välbalanserad kompletterande nationell reglering om personuppgiftsbehandling på plats när förordningen börjar tillämpas (dir. 2016:15). Utredningen, som tagit sig namnet , ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen har därutöver gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå kompletterande regleringar för behandling av personuppgifter inom utbildningsområdet, med undantag för forskningsverksamhet. Syftet är att regleringen ska möjliggöra en ändamålsenlig behandling av personuppgifter inom utbildningsområdet som den skyddar den enskildes fri- och rättigheter (dir. 2016:63). Utredningen, som har tagit sig namnet , ska redovisa sitt uppdrag . De personuppgifter som entreprenören har behov av torde som regel överföras elektroniskt. Vanligtvis bör den krets som ska få tillgång till uppgifterna kunna begränsas till rektor, den lärare som undervisar i branschskolan och viss administrativ personal som exempelvis tar emot och registrerar personuppgifterna. I undantagsfall kan det dock även finnas ett behov av att elevhälsan, som omfattar bl.a. personal med specialpedagogisk kompetens, får del av sådana uppgifter. Det kommer således enbart finnas behov av att en liten krets av personer får del av personuppgifterna. Vid bedömningen av vilka risker som finns för en oönskad spridning av personuppgifter i samband med en entreprenad är det vidare av betydelse att personuppgifterna, om såväl huvudmannen som entreprenören är offentliga huvudmän, omfattas av samma sekretessbestämmelser. I gymnasieskolan gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i sådan elevhälsa som avser psykologisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Vidare gäller sekretess i gymnasieskolan bl.a. i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt (exempelvis vid särskilt stöd) för en uppgift om en enskilds personliga förhållanden. Sekretessen gäller dock endast om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Uppgift om en enskilds identitet, adress och andra liknande uppgifter om en enskilds personliga förhållanden kan vidare omfattas av sekretess om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs (23 kap. 2 § OSL). Inom den kommunala vuxenutbildningen gäller sekretess bl.a. för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om en enskilds personliga förhållanden hos psykolog, kurator eller hos studie- och yrkesvägledningen, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretess gäller i elevvårdande verksamhet i övrigt inom bl.a. den kommunala vuxenutbildningen för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Vidare gäller sekretess för uppgift om en enskilds identitet, adress och andra liknande uppgifter om en enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs (23 kap. 5 § OSL). För att en elev som går i en skola med en enskild huvudman inte ska ha ett sämre skydd än en elev hos en offentlig huvudman, finns det bestämmelser om tystnadsplikt i skollagen. Den som är eller har varit verksam i annan enskilt bedriven verksamhet enligt skollagen än förskola, fritidshem, förskoleklass eller sådan verksamhet som avses i 25 kap. får inte obehörigen röja vad han eller hon i sådan elevhälsoverksamhet som avser psykologisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats eller i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt har fått veta om 2016/17:161 någons personliga förhållanden. Han eller hon får inte heller obehörigen röja uppgifter i ett ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier (29 kap. 14 § andra stycket skollagen). Bestämmelsen omfattar även tystnadsplikt i entreprenörverksamhet (prop. 2009/10:165 s. 602). Därutöver kan tystnadsplikt regleras genom entreprenadavtalet. Sammanfattningsvis innebär det ovan redovisade att den ytterligare hantering av personuppgifter som möjligheten till entreprenad kommer föra med sig enbart bör medföra begränsade risker för de intressen som PUL avser skydda. Hanteringen av personuppgifter får därmed anses stå i rimlig proportion till den nytta som förslaget förväntas medföra. Ett entreprenadförhållande påverkar vidare inte det skydd i form av sekretess eller tystnadsplikt som finns för känsliga uppgifter om en elev inom skolväsendet. Skolväsendets förhållande till lagen om offentlig upphandling Det finns skäl att även beröra lagen (2016:1145) om offentlig upphandling (). Frågan om skolväsendets förhållande till påverkas inte av förslagen i denna proposition då det redan inom ramen för dagens bestämmelser finns möjlighet för offentliga huvudmän att överlåta uppgifter på entreprenad till enskilda (23 kap. skollagen). Det kan dock anmärkas att regeringen i propositionen Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål (prop. 2015/16:173 s. 32) redovisar att det rådde delade uppfattningar i frågan huruvida kommuners och landstings överlämnande av uppgifter inom utbildning på entreprenad omfattades av det dåvarande nationella regelverket för offentlig upphandling. Regeringen ansåg att frågan hur den tidigare lagen (2007:1091) om offentlig upphandling skulle tolkas var en tillämpningsfråga som fick lösas i praxis. lämnade vidare ett delbetänkande (SOU 2016:78) där det bl.a. föreslås att det i den föreslagna nya lagen om offentlig upphandling ska införas ett nytt kapitel, 19 a kap., som bl.a. ska gälla vid upphandling av vissa utbildningstjänster. I betänkandet görs bedömningen att viss utbildning enligt skollagen inte utgör en ekonomisk verksamhet. Med anledning av ovanstående beslutade regeringen tilläggsdirektiv till utredningen möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad (U 2015:09). Enligt tilläggsdirektiven ska utredaren bedöma hur entreprenad inom skolväsendet förhåller sig till . Utredaren ska vid behov ta ställning till om möjligheterna i och förslag, tillsammans med andra samarbetsformer, är tillräckligt flexibla och effektiva för att huvudmännen ska kunna tillhandahålla eleverna lika tillgång till utbildning av god kvalitet och vid behov utreda och föreslå lämpliga författningsändringar som bedöms vara möjliga med hänsyn till . Uppdraget ska redovisas (dir. 2016:107). När det gäller enskilda huvudmän kan det konstateras att utgångspunkten är att de inte omfattas av . Regeringens förslag: Den nya lagen om försöksverksamhet med branschskolor ska träda i kraft och upphör att gälla vid utgången av juni månad 2023. Lagen ska tillämpas på utbildning efter . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast två remissinstanser lämnar synpunkter på utredningens förslag i denna del. anser att en femårig försöksverksamhet kan vara eftersom det kan vara fråga om stora kostnader när verksamheten ska startas. Byggindustrier anför att det blir en utdragen process att invänta en femårig försöksverksamhet innan en permanent verksamhet införs. anför i sitt yttrande över utkast till lagrådsremiss att det kan vara problematiskt att implementera lagen så att branschskolor hinner etableras i en sådan omfattning att det finns underlag för en utvärdering av försöksverksamheten . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i avsnitt 5 anfört att försöksverksamheten bör pågå . Regeringen anser att det är en tillräckligt för att samla erfarenheter och dra slutsatser inför ett eventuellt permanentande av verksamheten. En jämförelse kan göras med den försöksverksamhet som föregick permanentandet av gymnasieingenjörsutbildningen. Den försöksverksamheten pågick , vilket bedömdes vara tillräcklig tid för att skaffa nödvändiga erfarenheter (prop. 2013/14:188, s.16). Regeringen anser vidare att det är angeläget att försöksverksamheten med branschskolor kan komma igång så snabbt som möjligt. Hänsyn behöver dock tas till att de aktörer som berörs av den föreslagna försöksverksamheten, dvs. huvudmän inom skolväsendet och andra enskilda fysiska och juridiska personer, och den myndighet som ska pröva ärenden om godkännande av branschskolor, behöver för att förbereda införandet av försöksverksamheten. Myndigheten behöver bl.a. tid för att efter bemyndigande meddela föreskrifter. Mot denna bakgrund bör den nya lagen om försöksverksamhet med branschskolor träda i kraft , men inte tillämpas på utbildning förrän efter . Lagen bör upphöra att gälla vid utgången av juni månad 2023. Ikraftträdandebestämmelserna till lagförslaget har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Förslag om en försöksverksamhet med Ekonomiska konsekvenser för kommunala huvudmän Förslaget innebär att elever inte permanent behöver flytta från sin hem- kommun för att få tillgång till en kvalificerad yrkesutbildning om den delvis kan genomföras på en branschskola på annan ort. leda till att hemkommunen får ett större elevunderlag, dels till att elever efter avslutad utbildning, om arbetsmarknadsläget tillåter, stannar i hem- kommunen och kan bidra till den lokala kompetensförsörjningen. fall en kommun godkänns som branschskola och tar emot elever från andra kommuner kan skolans resurser användas mer effektivt, t.ex. lärare, lokaler och utrustning. Elever som får undervisning på en branschskola väntas komma från hela landet och kommer att vara i behov av extra boende på Enligt 15 kap. 32 § skollagen (2010:800) ska hemkom- munen lämna ekonomiskt stöd till en gymnasieskola med offentlig huvudman som behöver inackordering på grund av skolgången. avser boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. /16 studerade av eleverna på ett yrkesprogram hos en offentlig huvudman. Det innebär att merparten av detta stöd sannolikt kommer att betalas av en kommun till elever som studerar på kom- munens gymnasieskola, men där en del av undervisningen förläggs till en Det innebär att försöksverksamheten kan medföra en något ökad kostnad för kommunerna för stöd till inackordering. kommer att utvecklas nedan när det gäller ekonomiska konsekvenser för staten kommer kommunerna att ersättas för dessa kostnader genom de medel som aviserats i budgetpropositionen . Ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän Enligt förslaget kan enskilda huvudmän bli godkända som branschskola. Detta kan, liksom för en kommun som godkänns som branschskola och tar emot elever från andra kommuner, innebära att skolans resurser kan användas mer effektivt, t.ex. lärare, lokaler och utrustning. Ekonomiska konsekvenser för staten Regeringen avser att inrätta ett särskilt statsbidrag för försöksverk- Avsikten är att huvudmän för en gymnasieskola som ingår avtal med en branschskola om att utföra vissa undervisningsuppgifter på entreprenad inom gymnasieskolan enligt den föreslagna lagen ska kunna söka ett statsbidrag för att ersätta branschskolan. kostnad för staten. Därutöver får inackorderingstillägg lämnas för elever som går i en fristående gymnasieskola i enlighet med bestämmelserna i 2 kap 2 § studiestödslagen (1999:395) och 2 kap. 2 § studiestödsförordningen (2000:655). För de elever som studerar hos en fristående huvudman står staten för utgifter för eventuella inackorderingstillägg som betalas ut av Prop. 2016/17:161 . Förslaget beräknas inte påverka statens kostnader för studiestöd nämnvärt och bedöms därför rymmas inom befintliga ramar. Regeringen har i budgetpropositionen beräknat kostnaderna för försöksverksamheten till , 33 miljoner kronor , , 32 mil- joner kronor och (prop. 2016/17:1, Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, s.219). Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Deltagande i försöksverksamheten bygger på frivillighet. döms därför inte få några konsekvenser för den kommunala självstyrel- Konsekvenser för små företag Förslaget innebär att kompetensförsörjningen kan underlättas för företag som har verksamhet inom de små yrkesområden som försöksverksam- Regeringen bedömer att förslaget att inrätta branschskolor innebär för- bättrade möjligheter för huvudmän att erbjuda yrkesutbildningar inom små yrkesområden när skolan själv inte har ett tillräckligt stort elev- underlag för att anordna hela utbildningen i egen regi. förslaget således innebära förbättrade möjligheter att välja utbildningar inriktade mot små yrkesområden där det finns goda möjligheter till