prop · H50363 · 2017-12-18 00:00:00 — 2017/18:63 från denna begränsning medger direktivet inte. Dessutom, påpekar kommissionen, anges i punkt 14.1 de villkor enligt vilka personer som varit beroende av alkohol kan beviljas körkort, nämligen efter en intygad avhållsamhetsperiod, om detta stöds av ett läkarutlåtande och på villkor att regelbundna hälsokontroller genomförs. Därmed förbjuder bestämmelserna i punkt 14.1 enligt kommissionen tydligt utfärdandet av körkort för sökande eller förare som är beroende av alkohol eller inte är i stånd att avstå från att föra fordon i alkoholpåverkat tillstånd. Användning av alkolås, fortsätter kommissionen, kan inte ses som ett sätt att tillåta att körkort utfärdas till eller förnyas för personer som av medicinska skäl anses olämpliga som förare på grund av sin alkoholkonsumtion. Dessa anordningar bör i första hand användas för att inskränka rättigheterna för de förare som fortfarande kan anses medicinskt lämpliga vad gäller bestämmelserna i bilaga III, till exempel för att kontrollera att nationella bestämmelser följs i fråga om alkoholhalt i blodet och ansvar för brott som begås på grund av alkoholpåverkan, samt rehabiliteringsprogram för den typen av lagöverträdare eller som alternativ till påföljder i form av körkortsindragning vid vissa överträdelser. Den harmoniserade körkortskoden för alkolås infördes för att underlätta användningen av alkolås för personer som av medicinska skäl fortfarande anses vara lämpliga som förare av motorfordon. De nu gällande bestämmelserna om körkort med villkor om alkolås beslutades innan tredje körkortsdirektivets bestämmelser genomfördes i svensk rätt. Alkolåsreglerna grundades på erfarenheter av den tidigare försöksverksamheten, som visat goda resultat för dem som deltagit, även om dessa varit förhållandevis få. Vid framtagandet av de permanenta reglerna eftersträvades bland annat att flera rattfylleridömda skulle välja fortsatt körkortsinnehav med villkor om alkolås. Även om ambitionerna med de nya reglerna varit goda går det inte att bortse från att bestämmelserna i visst avseende avviker från körkortsdirektivets krav på medicinsk lämplighet. Bestämmelsen i direktivets bilaga III punkt 14 innefattar onekligen, som kommissionen påpekar, ett förbud mot utfärdande och förnyande av körkort till alkoholberoende personer. Det finns mot den bakgrunden anledning att ändra körkortslagens bestämmelse om medicinsk lämplighet i 5 kap. 19 §. I paragrafens andra stycke stadgas under tredje punkten att sökanden ska uppfylla andra med hänsyn till trafiksäkerheten nödvändiga krav än krav på frånvaro av alkoholmissbruk eller alkoholberoende. Som påpekar anger direktivet visserligen inte uttryckligen alkoholmissbruk som ett hinder mot körkortsinnehav. Regeringen anser dock att genom att i stället utan undantag kräva att sökanden ska uppfylla de medicinska krav, som är nödvändiga med hänsyn till trafiksäkerheten, stärks och förtydligas kraven på medicinsk lämplighet som lagtexten bringas i överensstämmelse med körkortsdirektivet. Som VTI och MHF påpekar kommer det naturligtvis, med föreslagna ändringar, att bli av ännu större vikt att det görs en korrekt diagnostisering av om en person har en beroende- eller missbruksproblematik. Beträffande de synpunkter som framförts om promemorians konsekvensavsnitt har justeringar gjorts i avsnitt 8. Regeringens förslag: Eftersom körkort med villkor om alkolås inte längre ska beviljas personer med alkoholmissbruk eller alkoholberoende ändras reglerna om bestämmande av villkorstiden. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: Villkorstiden vid beslut om villkor om alkolås regleras i 5 kap. 20 § körkortslagen. Där stadgas att villkorstiden ska vara om inte återkallelse skulle ha skett på grund av grovt eller upprepat rattfylleri eller på grund av att sökanden har diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk. Villkorstiden ska i sådana fall vara . Vidare stadgas att om villkorstiden har bestämts till och körkortshavaren under den tiden visar sig ha diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk, ska villkorstiden förlängas till . Med de ändrade krav på medicinsk lämplighet för att kunna få körkort med villkor om alkolås, som redogjorts för under 6.1 ovan, blir sådana villkor inte aktuella för personer med diagnoserna alkoholberoende eller alkoholmissbruk. Dessa grunder för en längre villkorstid kan därför utgå. Likaså kan paragrafens tredje stycke med regler om förlängning av villkorstiden på grund av dessa diagnoser tas bort, eftersom sådana diagnoser kommer att innebära hinder mot körkortsinnehav, med eller utan villkor. 6.3.1Nytt körkort efter villkorstidens slut Regeringens förslag: När villkorstiden är slut får ett nytt körkort utan villkor om alkolås utfärdas efter ansökan. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorians förslag innehåller även orden ”utan ytterligare prövning”. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot promemorians förslag. Förvaltningsrätten i framhåller att den föreslagna lydelsen av 5 kap. 19 § körkortslagen inte uppställer något hinder mot ett beslut om villkor om alkolås i de fall då det föreligger opålitlighet i nykterhetshänseende. Mot bakgrund av att kravet på körkortstillstånd i 5 kap. 15 b § körkortslagen kan ses även utifrån denna lämplighetsgrund menar i att den föreslagna ändringen bör övervägas ytterligare. Skälen för regeringens förslag: Enligt 5 kap. 15 b § körkortslagen får, när villkorstiden är slut, ett nytt körkort utan villkor om alkolås utfärdas efter ansökan, om sökanden har körkortstillstånd. Kravet på körkortstillstånd ska främst ses mot bakgrund av att körkort med villkor om alkolås enligt gällande bestämmelser kan beviljas även sökande med alkoholmissbruk eller alkoholberoende. Genom den nu föreslagna 2017/18:63 ändringen av 5 kap. 19 § körkortslagen försvinner undantagen vad gäller krav på frånvaro av alkoholmissbruk och alkoholberoende och sökanden ska fullt ut uppfylla de medicinska krav, som är nödvändiga med hänsyn till trafiksäkerheten. Såsom Förvaltningsrätten i påpekar uppställer föreslagen lydelse visserligen inte något hinder mot att det föreligger opålitlighet i nykterhetshänseende. Föreslagna ändringar innebär dock generellt sett mycket strängare krav i fråga om alkohol. Dessa krav ska upprätthållas , med risk för att beslutet om villkor om alkolås i annat fall undanröjs (jfr 5 kap. 23 § körkortslagen). Regeringen bedömer därför att det inte finns skäl att ha kvar den lämplighetsprövning som ett fortsatt krav på körkortstillstånd skulle innebära. Det nuvarande kravet på körkortstillstånd kan därför tas bort. 6.3.2Giltighetstiden för högre behörigheter Regeringens förslag: För innehavare av behörigheter för tyngre fordon ska giltighetstiden för det nya körkortet utan villkor om alkolås, liksom för ett körkort som utfärdas efter återkallelse under löpande villkorstid, anpassas efter den giltighetstid som gällde för det körkort som var förenat med villkor om alkolås. Bestämmelsen om att femårsförnyelse av körkort inte ska tillämpas när körkortsinnehavet är förenat med villkor om alkolås ska tas bort. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. tionell ändring har dock gjorts. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: För den som har körkort med s.k. högre behörigheter, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D eller DE, gäller att körkortet ska förnyas och att körkortshavaren i samband med detta visar att de medicinska kraven för att ha en sådan behörighet är uppfyllda (se 3 kap. 12 och 14 §§ körkortslagen). För den som beviljats körkort med villkor om alkolås kan ett sådant krav på förnyelse uppkomma under löpande villkorstid eftersom en förnyelse på grund av alkolås inte påverkar tidpunkten för ordinarie förnyelse av de högre Eftersom det enligt nuvarande regler gäller särskilda lättnader i de medicinska kraven i fråga om alkoholmissbruk och alkoholberoende skulle de kraven skilja sig från de generella medicinska kraven för de aktuella behörigheterna. Det har därför införts en särskild regel, 3 kap. 14 c § körkortslagen, om att den tidigare nämnda femårs- förnyelsen inte ska ske om innehavet av körkortet är förenat med villkor om alkolås (jfr prop. 2012/13:23 s. 32 f.). Genom att de medicinska kraven för att ha körkort med villkor om alkolås nu föreslås gälla utan några undantag blir bestämmelsen i 14 c § Bestämmelsen ska därför tas bort. I 3 kap. 14 b § körkortslagen stadgas i första stycket att ett körkort med högre behörighet, som efter återkallelse i vissa fall utfärdas utan någon ytterligare prövning, ska förnyas första gången vid utgången av den giltighetstid, som angavs på det återkallade körkortet. körkort, som fås med villkor om alkolås, utfärdas under Prop. 2017/18:63 förutsättning att ett körkortstillstånd finns. Därmed kan en ny femårs- period påbörjas och regeln om anpassning av giltighetstiden till tidigare körkort behövs inte. Då nu kravet på körkortstillstånd vid utfärdandet av det nya körkortet utan villkor tas bort, kommer i stället det nya körkortets giltighetstid vid dessa högre behörigheter att behöva anpassas, så att det EU-rättsliga kravet på femåriga läkarkontroller kan upprätthållas. Detta kan åstadkommas genom tillägg i 14 b § första stycket så att den bestämmelsen inte bara omfattar körkort utfärdade efter återkallelse utan även körkort som utfärdas efter genomgången villkorstid med villkor om alkolås. Den nuvarande lydelsen av 3 kap. 14 b § hänvisar i första stycket till den situationen att nytt körkort efter återkallelse utfärdas utan ytterligare prövning enligt 5 kap. 14 § andra stycket första meningen. Emellertid kan även den situationen uppkomma, att ett körkort med villkor om alkolås återkallas under löpande villkorstid och att nytt körkort, med villkor om alkolås för den återstående villkorstiden, ska utfärdas enligt 5 kap. 15 a § körkortslagen. I sådana fall ska enligt den paragrafen inte regeln i 5 kap. 14 § tillämpas, och 3 kap. 14 b § behöver därför kompletteras med att den ska gälla inte bara körkort utfärdade enligt 5 kap. 14 § andra stycket första meningen utan även enligt 5 kap. 15 a §. Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för beslut om villkor om alkolås som fattats före ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorians förslag är, språkligt sett, annorlunda utformat. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag Med hänsyn till att ändringarna i denna proposition gäller skyldigheter enligt det tredje körkortsdirektivet bör ändringarna träda i kraft . De föreslagna ändringarna bedöms kunna träda i kraft . 2017/18:63 Övergångsbestämmelser Det är rimligt att de som redan fått ett beslut om villkor om alkolås före ikraftträdandet ska omfattas av de gamla reglerna. Det bör därför tas in en övergångsbestämmelse med denna innebörd. Enligt allmänna förvaltningsrättsliga principer gäller att de föreskrifter som är i kraft när prövningen hos en myndighet eller förvaltningsdomstol sker som huvudregel ska tillämpas. Detta gäller i fråga om både förfarandet och prövningen i sak och även om ett överklagat beslut har fattats före ikraftträdandet (jfr RÅ 1996 ref. 57). Det saknas skäl att i detta fall göra undantag från denna ordning. Inte heller i övrigt finns det behov av andra övergångsbestämmelser än den som föreslås. 8.1Allmänt om användning av alkolås och dess effekter –2015 återkallade Transportstyrelsen mellan 5 439 och 6 343 körkort baserat på den återkallelsegrund i körkortslagen (1998:488) som omfattar rattfylleri, inklusive grovt rattfylleri, och grov vårdslöshet i trafik. Av dessa har en del personer fällts till ansvar för både rattfylleri och grov vårdslöshet i trafik och en del personer fällts till ansvar endast för ett av dessa brott. I genomsnitt beviljades närmare 2 000 personer körkort med villkor om alkolås –2015. har ungefär 3 400 personer körkort med villkor om alkolås. En femtedel av dessa (ca 660 personer) har körkort med högre behörigheter, dvs. körkort för tung lastbil och/eller buss. Av dem som beviljats körkort med villkor om alkolås efter rattfylleri får omkring en tredjedel (ca 640 personer ) en ettårig villkorstid och två tredjedelar får villkorstid (ca 1 290 personer ). Den tvååriga villkorstiden beslutas för den som antingen gjort sig skyldig till grovt rattfylleri, som återfallit i rattfylleribrott eller som har diagnosen alkoholmissbruk eller alkoholberoende. av deltagarna i alkolåsprogrammet har en alkoholrelaterad diagnos. En utvärdering av () visar att de flesta personer som deltar i alkolåsprogrammet upplever en förbättrad hälsosituation ett tag efter rattfyllerihändelsen och att många av deltagarnas alkoholkonsumtion har minskat sedan de gick in i alkolåsprogrammet. 8.2 Konsekvenser för individer med diagnosen alkoholmissbruk eller alkoholberoende Enligt förslaget ska de medicinska krav som är nödvändiga med hänsyn till trafiksäkerheten utan undantag vara uppfyllda av den som ansöker om körkort med villkor om alkolås. Detta innebär att endast personer med diagnosen alkoholmissbruk eller alkoholberoende som omfattas av ett undantag för krav på frånvaro av alkoholmissbruk eller alkoholberoende kommer att beröras av förslagen. De allra flesta av deltagarna i alkolåsprogrammet kommer alltså inte att påverkas. Av totalt drygt 3 000 personer som beviljas körkort med villkor om alkolås har , dvs. ca 600 personer, en fastställd och känd missbruks- eller beroendediagnos. Vidare kommer även personer som har dessa diagnoser enligt förslaget ha möjlighet att kunna delta i alkolåsprogrammet efter att de har kunnat styrka varaktig nykterhet genom en intygad avhållsamhetsperiod. Det är rimligt att anta att vissa i denna grupp kommer att själva vilja delta i alkolåsprogrammet, trots införandet av avhållsamhetsperioden. Närmare bestämmelser om avhållsamhetsperioden kommer att meddelas i Transportstyrelsens föreskrifter. Tack vare införandet av en avhållsamhetsperiod kan de positiva effekterna av alkolås i stora delar ändå bibehållas som de negativa effekterna för vissa personer av att sakna körkort, bl.a. i form av sämre tillgänglighet, begränsas till avhållsamhetsperioden. För dem som genomgår avhållsamhetsperioden och får tillstånd att använda alkolås bedöms förslaget innebära större positiva hälsoeffekter än . Vissa av dem som diagnostiserats med alkoholmissbruk eller alkoholberoende kommer dock inte att kunna uppvisa tillräcklig nykterhet för att få tillstånd att vara med i alkolåsprogrammet. För dessa personer väntar i stället en spärrtid på ett eller inom vilken nytt körkort inte får utfärdas. Denna grupp bedöms uppgå till 300 personer. För ett fåtal av de berörda bedöms även effekten bli att deras anställningsförhållanden kommer att påverkas negativt, genom att de blir omplacerade eller uppsagda. Det bör dock påpekas att personer med alkoholrelaterade diagnoser i allmänhet har en problematisk situation på arbetsmarknaden. Vidare bör effekten för dessa individer vägas mot att personer som inte kan avhålla sig från att bruka alkohol av trafiksäkerhetsmässiga skäl inte bör inneha behörighet att framföra fordon i vägtrafiken. Förslaget om att ta bort dagens möjlighet till förlängning av villkorstiden på grund av diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk som visar sig under den ettåriga villkorstiden påverkar ett mycket litet antal personer. fick 42 personer villkorstiden förlängd på detta sätt. De kommer i stället att få sina körkort återkallade. Visserligen kan dessa personer påverkas negativt i vissa avseenden, men även där ska det vägas mot de positiva effekterna för trafiksäkerheten. Förslaget innebär vidare att eftersom körkort med villkor om alkolås endast kommer att medges sökande, som utan undantag uppfyller de medicinska kraven, kan ett nytt och ovillkorat körkort efter villkorstidens slut utfärdas utan krav på körkortstillstånd. Denna regeländring bedöms främst leda till att minska risken för att det uppstår ett avbrott i körkortsinnehav för den berörda gruppen. Däremot bedöms inte detta förslag leda till lägre total avgift för individen. För att säkerställa att innehavare av behörigheter för tyngre fordon genomgår läkarkontroller i enlighet med de i körkortsdirektivet föreskrivna femåriga intervallerna föreslås vidare att giltigheten för det nya körkortet utan villkor om alkolås, liksom för ett körkort som utfärdas 2017/18:63 efter återkallelse under löpande villkorstid, anpassas efter den giltighetstid som gällde för det villkorade körkortet. Denna bestämmelse krävs nu eftersom kravet på körkortstillstånd vid utfärdande av det nya körkortet utan villkor om alkolås tas bort. Ändringen förmodas få positiv påverkan på personerna med högre behörigheter, som kommer att slippa en prövning av de medicinska kraven då nytt körkort ska utfärdas vid villkorstidens slut. Vidare tas bestämmelsen om att femårsförnyelse av körkort inte ska tillämpas när körkortsinnehavet är förenat med villkor om alkolås bort. Detta får till följd, i de enstaka fall där alkolåset erhålls i slutet av den ursprungliga giltighetstiden, att en ordinarie förnyelse behöver ske i nära anslutning till beslutet om alkolås. I gengäld slipper dock körkortshavaren en prövning när nytt körkort efter villkorstidens slut ska utfärdas (se 5 kap. 15 b §). Sammantaget bedöms effekterna för berörda individer bli neutrala. 8.3Konsekvenser för den offentliga ekonomin Transportstyrelsen kommer som en följd av ändring av körkortslagen att få utföra uppgifter om regelgivning, förändrad handläggning och att informera om de nya reglerna. Därtill krävs ändringar av den tekniska strukturen i vägtrafikregistret samt i Transportstyrelsens ärendehandläggningssystem. Kostnadskonsekvenserna är dock relativt marginella och hanteras inom nuvarande ekonomiska ramar. Bedömningen är att ca 300 personer med en alkoholrelaterad diagnos inte längre kommer att ha möjlighet att delta i alkolåsprogrammet. Tidigare studier har visat att de i vissa fall drabbas av ohälsa och att deras position på arbetsmarknaden förändras. Därför bedöms kostnaden för socialförsäkringssystemet och sjukvården öka med . Eftersom avhållsamhetsperioden införs, vilket bedöms få en positiv hälsoeffekt för vissa personer, bedöms inte den offentliga sektorns ekonomi påverkas annat än högst marginellt. Antalet ärenden som överklagas till domstol bedöms öka med 5–10 stycken . Skälet är att vissa av de personer med en känd diagnos, som inte kan styrka sin nykterhet , kan komma att överklaga till domstol när ansökan om villkorat körkort med alkolås avslås. Kostnader för detta hanteras inom den ordinarie budgeten. Om man till att börja med antar att 300 personer inte längre kommer att kunna ingå i alkolåsprogrammet och sedan antar att det är en femtedel av dessa som har körkort med högre behörighet, dvs. körkort för tung lastbil och/eller buss, är det 60 personer med sådan behörighet som berörs. Eftersom inte alla som har körkort för tung lastbil och/eller buss arbetar som yrkesförare antas 30 personer bli berörda. Dessa kan bli föremål för omplacering eller uppsägning vilket kan innebära att kostnader uppstår för åkeriet eller bussföretaget. De positiva hälsoeffekter som uppstår på grund av införandet av avhållsamhetsperioden bedöms dock Prop. 2017/18:63 leda till att företag även får minskade kostnader. Företag som säljer och installerar alkolås bedöms dock få en något mindre efterfrågan på grund av förslagen. Den sammantagna effekten för företag bedöms bli neutral. Företagen får inga administrativa kostnader med anledning av förslaget. 8.5Konsekvenser för transportpolitisk måluppfyllelse Förslaget bedöms, som tidigare nämnts, få effekt för tillgängligheten för uppskattningsvis 600 personer . Av dessa får de som inte alls kommer in i alkolåsprogrammet, ca 300 personer , sämre tillgänglighet. Vad gäller trafiksäkerhet bör en positiv effekt uppstå när personer som trots alkolås inte kan avstå från att bruka alkohol fråntas behörighet att framföra fordon i vägtrafiken. Det finns dock en risk att förare fortsätter att köra bil trots att de fråntagits körkortet. Det blir därmed oklart vad nettoeffekten blir för trafiksäkerheten. Vidare bedöms inte förslaget få en effekt på hänsynsmålen om miljö och hälsa. Den sammantagna påverkan på den transportpolitiska måluppfyllelsen bedöms bli neutral. har tillkännagett för regeringen att den ska återkomma till med ett förslag till lagstiftning med skärpta regler mot viss mobilanvändning vid bilkörning (bet. 2013/14:TU9, punkt 3, rskr. 2013/14:181). Regeringen gav i uppdrag åt Transportstyrelsen att utvärdera den bestämmelse i 4 kap. 10 e § trafikförordningen (1998:1276) som infördes och som syftar till att minska det trafikfarliga användandet av mobiltelefoner och annan kommunikationsutrustning. I uppdraget ingick även, om det bedömdes vara lämpligt, att föreslå ytterligare regeländringar. Transportstyrelsen redovisade uppdraget med rapporten av kommunikationsutrustning under färd (TSV 2016-1774 ). Transportstyrelsen föreslår i rapporten att bestämmelsen kan kompletteras med ett förbud mot att använda handhållen mobiltelefon vid framförande av fordon. har remitterat rapporten. Regeringen fattade beslut om att ändra i 4 kap. 10 e § trafikförordningen (1998:1276). Ändringen innebär att föraren inte får använda mobiltelefon och annan kommunikationsutrustning på ett 2017/18:63 sådant sätt att han eller hon håller den i handen. Denna ändring träder i kraft . tillkännagav att regeringen skulle återkomma till med förslag på ändrad lagstiftning. Regeringen anser dock att frågan lämpligen regleras i förordning och har därför genomfört den beskrivna regeländringen på det sättet. Regeringen anser att de nu beskrivna åtgärderna innebär att tillkännagivande om kommunikationsutrustning och körning är slutbehandlat. 9.2Insatser mot alkohol vid bilkörning har tillkännagett för regeringen att den med skyndsamhet bör se över frågan om hur ett införande av alkobommar i gränshamnarna ska kunna genomföras (bet. 2014/15:TU8, punkt 2, rskr. 2014/15:145). Regeringen gav i uppdrag att förbereda ett införande av anläggningar för nykterhetskontroller i vissa hamnar. Uppdraget redovisades till regeringen med ett förslag om ett stegvist införande. Regeringen beslutade om att ge i uppdrag åt att införa anläggningar för nykterhetskontroll i vissa hamnar. ska även föreslå hur mobila lösningar för automatisk nykterhetskontroll kan användas vid övriga hamnar och andra lämpliga platser i trafikmiljön. Regeringen anser att de nu beskrivna åtgärderna innebär att tillkännagivande om insatser mot alkohol vid bilkörning är slutbehandlat. 9.3Kontroller och tillsyn av åkeribranschen har tillkännagett för regeringen att den ska se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från kör- och vilotidsreglerna för yrkesmässig trafik (bet. 2014/15:TU12, punkt 3, rskr. 2014/15:206). Regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken. I uppdraget ingick bland annat att se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från reglerna om kör- och vilotider. Transportstyrelsen redovisade uppdraget med slutsatser att generella toleranser vad gäller kör- och vilotider inte är förenligt med EU- bestämmelserna och att det heller inte är lämpligt att på nationell nivå skapa nya gränser för hur mycket en förare får köra eller ska vila. En sådan tillämpning i skulle även innebära att vi försvårar harmoniseringen av regeltillämpningen i .