prop · H403115 · 2017-03-14 00:00:00 — har verkat för ett stärkt samarbete mellan EU:s humanitära bistånd och FN, respekt för de humanitära principerna och jämställdhetsintegrering i humanitära insatser. En ny strategi för stöd till säkerhetssektorreform (SSR) presenterades gemensamt av EEAS och kommissionen . Det nya ska bidra till en sammanhållen ansats i stärkandet av fred, säkerhet och stabilitet. En annan avsikt är att EU ska agera mer samstämmigt i frågor som rör SSR. Det nya ramverket ska ersätta två tidigare SSR-koncept respektive 2006. Vid rådet för utrikes frågor antogs rådsslutssatser. 15.7Agenda 2030-samarbetet i EU EU-samarbetet var ett viktigt forum under förhandlingarna inför Agenda 2030 och kommer även vara viktigt i genomförandearbetet. driver att EU ska verka för ett ambitiöst och samstämmigt genomförande av Agenda 2030, inklusive Action Agenda om utvecklingsfinansiering och för en hög grad av involvering av olika aktörer i samhället. presenterade kommissionen initiativ som behandlar såväl EU-internt genomförande som genomförande av Agenda 2030 i en global kontext. En första rapport av EU:s och medlemsstaternas uppfyllande av agendan har sammanställts av . 2016/17:115 15.8 Rådsslutsatserna från den 28–uppmanade kommissionen att presentera en extern investeringsplan (EIP) för att stödja investeringar och sysselsättning i EU:s samarbetsländer i och EU:s grannskapsområde. Förslaget till extern investeringsplan presenterades . En central del i EIP är en europeisk fond för hållbar utveckling (EFSD), (se faktapromemoria 2016/17:FPM18). EIP utgör en sammanhängande ansats för att främja inkluderande och hållbar tillväxt och för att ta itu med de underliggande orsakerna till ofrivillig migration. Ambitionen är att mobilisera finansiering från EU, medlemsstater, internationella finansiella institutioner (multilaterala, regionala och bilaterala) och näringslivet för detta ändamål. Fokus är i en första fas på och EU:s grannskapsområde. EIP bedöms bidra till att uppnå de globala målen i Agenda och mobilisera additionella resurser i enlighet med Action Agenda om utvecklingsfinansiering. EIP består av tre delar där tyngdpunkten i förslaget ligger på EFSD. Fonden kommer att omfatta två regionala investeringsplattformar (en för och en för EU:s grannskap) som kommer att fungera som en samlad ingång för förslag från internationella finansiella institutioner och andra offentliga och privata investerare. Plattformarna kommer att kombinera existerande instrument för bistånd i kombination med privat kapital med ett nytt garantiinstrument. Garantierna syftar till att minska riskerna för privata investeringar och på så vis mobilisera ytterligare finansiering. De andra delarna i EIP är tekniskt bistånd till samarbetsländer för att hjälpa till att utveckla investeringsprojekt och åtgärder för att förbättra näringslivsklimatet i länderna. Förhandlingar om en förordning för EFSD inleddes . En partiell allmän inriktning om EFSD-förordningen inför trepartssamtal med antogs på rådet för allmänna frågor . har bl.a. drivit att utvecklingsprinciper som hållbarhet, mervärde och biståndseffektivitet (inkl. obundenhet) tydligt ska framgå i förordningen. har dock ställt sig mycket tveksamt till att garantinstrumentet delvis finansieras med från marginalen för oförutsedda utgifter. har också krävt att biståndsfinansierade insatser måste uppfylla kraven på ODA-fähighet i enlighet med . EU agerade sammanhållet under FN:s , då en förhållandevis stark slutdeklaration kunde antas. EU hade på liknande sätt en konstruktiv roll vid om hiv/aids . EU deltog också aktivt vid ett toppmöte om antimikrobiell resistens (AMR) som anordnades av generalförsamlingen och som varit starkt pådrivande för att få till stånd. för jämställdhet och kvinnors egenmakt 2016– Skr. 2016/17:115 2020 har varit utgångspunkten i EU:s arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Kommissionen påbörjade arbetet med att ta fram en ny utvecklingspolicy för EU (European Consensus) där SRHR inbegrips. Motståndet mot SRHR har från vissa länder stärkts . Den samsyn som tycktes finnas kring SRHR vid antagandet av rådsslutsatserna om jämställdhet i utvecklingssamarbetet har ifrågasatts allt mer . Särskilt kontroversiella frågor är allas tillgång till sexualundervisning, preventivmedel, abort samt rätten att fritt, utan tvång, våld eller diskriminering utöva sin egen sexualitet. är pådrivande inom EU för ett helhetsperspektiv på global hälsa med en förebyggande ansats fokuserad främst på barn- och mödrahälsa, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) samt hälsosystemstärkande. 16EU:s bilaterala och regionala förbindelser 16.1Samarbete mellan EU och EFTA-länderna Två möten hölls med som är Europeiska ekonomiska samarbetsområdets högsta organ (EU, , och ). undertecknades avtalen om finansiell mekanism för perioden –2021 för EES respektive . Provisorisk tillämpning av avtalen inleddes respektive . underrättade det schweiziska förbundsrådet EU om att ansökan om EU-medlemskap ska betraktas som återkallad. Rådsslutsatser om EU:s relationer med EFTA-länderna, undantaget , antogs . Östliga partnerskapet omfattar EU:s bilaterala relationer med länderna i (, , , , och ) samt en multilateral dimension med samarbete mellan EU och alla partnerländer. Arbetet har bland annat varit inriktat på uppföljning av toppmötet med Östliga partnerskapet , då särskilt stärkande av institutioner, god samhällsstyrning, mobilitet och mellanfolkliga kontakter, utveckling av handelsrelationer samt sammanlänkning av infrastruktur (energi, transport) lades fast som viktiga prioriteringar. Även Agenda 2030 och de globala utvecklingsmålen samt om klimatförändringar är sedan avtalens ikraftträdande viktiga element i samarbetet kring partnerländernas reformer för EU-närmande. 2016/17:115 har bland annat ett utrikesminstermöte ägt rum samt det första ministermötet inom Östliga partnerskapet om miljö- och klimatfrågor då även en ministerdeklaration antogs. Rådet för utrikes frågor diskuterade Östliga partnerskapet och då även rådsslutsatser antogs. Framsteg har gjorts när det gäller Östliga partnerskapets mål om fördjupad politisk associering och ekonomisk integration med EU. har genomförandet av associeringsavtalen inklusive fördjupade frihandelsområden fortsatt i , och . Avtalen med och trädde formellt i kraft , och avtalet med tillämpas provisoriskt i avvaktan på slutförd ratificering av samtliga medlemsstater (där endast ratificering återstår). Både och har uppfyllt kraven som kommissionen har ställt för viseringsfrihet, och rådet har på kommissionens rekommendation fattat beslut om att inleda förhandlingar om att införa viseringsfrihet med och . Viseringsfriheten kommer att införas efter det att vissa ändringar har genomförts i viseringsförordningen. Den politiska dialogen med har intensifierats. Förhandlingar har fortsatt med om ett nytt samarbetsavtal med EU. Ett förhandlingsmandat har tagits fram i EU-kretsen för att inleda förhandlingar om ett avtal med . Partnerskapets multilaterala dimension har utvecklats ytterligare inom områden som harmonisering av digitala marknader, statistik, stöd till små och medelstora företag, energi och när det gäller frågor som rör den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Arbetet med jämställdhet behöver generellt stärkas. Förståelsen för denna frågas vikt är svag hos partnerländerna, även om steg tas i rätt riktning. Samarbetet med det civila samhället fortsätter att vara centralt och kan stärkas. Stödet för det Östliga partnerskapet är fortsatt starkt, även om EU:s externa och interna utmaningar påverkar engagemanget från delar av medlemsstatskretsen. Reformstöd och bistånd ges av EU genom det europeiska grannskapsinstrumentet (). En översyn av har inletts och resultaten ska presenteras av kommissionen . Utvecklingen i regionen, och agerande, har satt sin prägel på genomförandet av politiken. Som svar på ökande statligt kontrollerad propaganda och desinformation från , inrättade EU:s utrikestjänst en grupp för strategisk kommunikation med fokus på (EastStratCom) vars arbete har rönt stor uppskattning. Möjligheter att stärka och vidareutveckla detta arbete diskuterades. har aggression mot fortsatt, inklusive den olagliga annekteringen av och Sevastopol. EU har förlängt och i vissa fall kompletterat de olika former av sanktioner som infördes under Två strategiska diskussioner om har hållits (rådet för Skr. 2016/17:115 utrikes frågor och ), där EU har konstaterat och bekräftat politisk enighet om principerna för relationen. Inga toppmöten mellan och eller andra högnivåbesök har genomförts. Sådana besök har dock genomförts mellan enskilda medlemsstater och . De suspenderade förhandlingarna med , bland annat om frihandel och viseringsfrihet, har inte återupptagits. EU:s sektoriella sanktioner mot infördes . Sanktionerna berör sektorerna finans, olja, handel med krigsmaterial och med produkter med dubbla användningsområden. Sanktionerna förlängdes till och till . EU:s sanktioner mot agerande i har förlängts. Sanktionerna är inriktade dels på personer, dels på sektorer i den ryska ekonomin. EU:s relation med diskuterades brett på med konsensus bland medlemsstaterna om principerna för EU:s Rysslandspolitik. EU:s medlemsstater och institutioner är överens om att en återgång till unionens tidigare relation med är omöjlig så länge som fortsätter sin politik och sitt agerande i och gentemot . har militära insats i hamnat i fokus. Den syriska regimens och bombningar, bland annat i , är urskillningslösa och kan utgöra brott mot den internationella humanitära rätten. EU:s medlemsstater har fördömt agerande. har betonat att demokrati och mänskliga rättigheter bör ha en framskjuten plats i EU:s relationer med , inte minst mot bakgrund av den repressiva politik som förs i och ryska myndigheters agerande mot den inhemska oppositionen och det civila samhället i . EU har sedan krisen fört en politik som har inneburit starkt och tydligt stöd till , såväl i uttalanden för territoriella integritet och oberoende som fördömande av olagliga annektering av och destabilisering av östra . stående dagordningspunkt på rådet för utrikes frågor och Europeiska rådet, med flera extra möten men har hamnat delvis i skuggan av främst Syrienkrisen i EU:s utrikespolitik. Två stora frågor har framstått som särskilt viktiga för i landets relationer med EU. Det handlade dels om den slutliga ratificeringen av associeringsavtalet med , som försenats genom den holländska folkomröstningen , dels om frågan om viseringsfrihet för ukrainska medborgare. Avtalets handelsdel medför att EU till stor del har öppnat sin marknad för ukrainsk export. Den bilaterala handeln med EU har ökat med ca 5 procent och EU har passerat som främsta 2016/17:115 handelspartner. Avskaffande av viseringar för ukrainska medborgares inresa i är en högprioriterad fråga i . Genomförandet är avhängigt ett EU-beslut om införande av en förstärkt suspenderingsmekanism i viseringsförordningen som ska tillämpas i händelse av mer omfattande missbruk av viseringsfriheten. gav rådet ordförandeskapet mandat att inleda förhandlingar med om ukrainsk viseringsfrihet, med förbehållet att dessa förhandlingar kan inledas först när en överenskommelse med om suspenderingsmekanismen är nådd. enades rådet om att EU:s övervakning av ukrainska åtgärder för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet ska fortsätta även efter att viseringskrav avskaffats. Inom ramen för det Östliga partnerskapet är och förblir ett mycket viktigt land. Reformframsteg i är centralt för utvecklingen och stabiliteten i hela det östliga grannskapet. Toppmöte mellan och hölls . mellan och trädde i kraft . Handelsdelen i avtalet innebär att ett långtgående frihandelsområde har upprättats mellan och EU. Reformtakten till stöd för landets EU-anpassning har återhämtat sig något efter att ha stått stilla . En färdplan för prioriterade reformer antogs av den moldaviska regeringen som svar på rådsslutsatser från rådet för utrikes frågor. EU:s budgetstöd till är suspenderat efter omfattande oegentligheter inom bankväsendet 2014. För att återuppta stödet kräver EU att banksektorn reformeras och att ett IMF-program upprättas. Ett stödpaket på ca 179 miljoner USD godkändes av . Som en följd av detta kan även det suspenderade budgetstödet från EU komma att betalas ut. De formella förhandlingarna om , där EU deltar som observatör, har fortsatt men utan konkreta resultat. beslöt EU att formellt förlänga den sanktionsregim med reserestriktioner som tidigare omfattat personer med ansvar för en kampanj mot skolor i Transnistrien som använder latinskt alfabet. EU beslutade dock att personlistan ska förbli tom. mellan och trädde i kraft . innebär bland annat att ett långtgående frihandelsområde har upprättats mellan och EU. Reformtakten i är ambitiös och har bland annat omfattat åtgärder som förutses i handlingsplanen för viseringsliberalisering. beslutade att följa kommissionens förslag att införa viseringsfrihet för georgiska medborgare som reser till EU. samtalen i som inleddes som en del av eldupphöravtalet 2008 Skr. 2016/17:115 fortsatte . EU:s politik gentemot har sin grund i ett tydligt ställningstagande för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatlighet. I rådsslutsatser från rådet för utrikes frågor uppmärksammades ett flertal steg som tagits av för att förbättra relationerna till EU, bland annat frigivningen av de politiska fångarna. Merparten av sanktionerna hävdes som ett incitament till att fortsätta den positiva utvecklingen. Sanktionslättnaderna kopplades till konkreta krav som, om de möts, ger ytterligare möjligheter att utveckla relationen med EU. kan EU återinföra sanktioner om utvecklingen så kräver. I jämförelse med andra partnerländer är EU:s bilaterala relation till mindre utvecklad, till följd av att landet inte levt upp till EU:s förväntningar när det gäller respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. har förhandlingar om ett nytt ramavtal mellan och fortsatt. antog rådet ett mandat för kommissionen och EEAS att på EU:s och dess medlemsstaters vägnar, förhandla om ett nytt ramavtal även med . De nya avtalen är tänkta att ersätta partnerskaps- och samarbetsavtalen . Med anledning av striderna i uttryckte EU oro över det ökade våldet längs med kontaktlinjen och uppmanade till eldupphör. EU har även gjort uttalande med anledning av en rad gripanden av människorättsaktivister och journalister i , liksom i samband med demonstrationer i huvudstad . Ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och republiken undertecknades av EU och . För EU:s vidkommande utgjorde avtalet ett viktigt steg mot ett ökat politiskt och ekonomiskt engagemang i . EU:s relationer med de centralasiatiska länderna styrs av den strategi för regionen som sågs över . Strategin innefattar områdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat, utbildning, ekonomi, handel och investeringar, energi och transport, miljö- och vattenfrågor samt gemensamma hot och utmaningar. En högnivåkonferens om säkerhet ägde rum i . Dialoger om mänskliga rättigheter och samarbetsråd har ägt rum med samtliga länder. 2016/17:115 16.4 presenterade kommissionen och den höga representanten ett gemensamt meddelande om en integrerad EU-politik för (se faktapromemoria 2015/16:FPM89). Meddelandet ligger väl i linje med svensk Arktispolitik, med ett tydligt fokus på miljö och klimat, hållbar ekonomisk utveckling, stöd till Arktisforskning samt respekt för urfolkens rättigheter. Överläggning med utrikesutskottet ägde rum . EU är den största givaren av humanitärt stöd i . Kommissionen och EU:s medlemsstater har tillsammans bidragit med , varav bidragit med i humanitärt bistånd och utvecklingsinsatser. EU har vid upprepade tillfällen uttryckt oro över situationen i och dess grannländer och fördömt attackerna på civilbefolkning och humanitär- och sjukvårdspersonal. Vidare har EU uppmärksammat övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. har varit pådrivande för och bidragit till ett intensifierat EU-engagemang för med fokus på humanitärt tillträde, vapenvila samt på en politisk lösning och övergång i linje med 2254. EU har förlängt mandatet för den särskilde representanten för fredsprocessen i . Den s.k. Kvartetten (FN, EU, , ) presenterade en rapport med ett antal rekommendationer som EU välkomnade. Rådet för utrikes frågor har diskuterat fredsprocessen och antagit rådsslutsatser . har verkat för att EU ska behålla och genomföra sin politik till stöd för meningsfulla förhandlingar och verka för en tvåstatslösning där och kan leva sida vid sida i fred och säkerhet. EU:s engagemang med har fokuserat på genomförandet av överenskommelsen om kärntekniska program som antogs 2015. Överenskommelsen trädde i kraft , då en stor del av de kärntekniskt motiverade sanktionerna mot upphävdes. gemensamt uttalande av EU:s höga representant och utrikesminister fastställdes att politiska konsultationer och en dialog om mänskliga rättigheter ska inledas, liksom samarbete om bl. a. migration, ekonomi, handel och energi. EU antog rådsslutsatser som välkomnade utvidgandet av EU:s relationer med . utrycktes en fortsatt oro över situationen för mänskliga rättigheter i , i synnerhet den frekventa Skr. 2016/17:115 användningen av dödstraff. har verkat för en samlad EU-politik, där mänskliga rättigheter och regionala frågor är i fokus. EU:s relationer med har till stor del präglats av den svåra situationen som råder i landet. Rådsslutsatser antogs om översyn av den regionala strategin för att hantera kriserna i och och för att motverka hotet från Daesh. Dessa tog fasta på behoven av försoning, rättsstatlighet, säkerhetssektorreform samt långsiktigt stabiliseringsstöd i . Det ökade EU-engagemanget inkluderar också ökat humanitärt, finansiellt och civilt stabiliseringsstöd. verkar för upprättandet av en grupp med uppgift att undersöka möjligheten till ökat EU- engagemang för civilt stabiliseringsstöd i . Sedan föregående år har EU:s humanitära bidrag till ökat betydligt; kommissionen har bidragit med till humanitär hjälp i . EU och har arbetat fram s.k. partnerskapsprioriteringar som är ett övergripande dokument som styr samarbetet 2016–2020. Prioriteringarna definierar åtaganden inom bland annat stabilisering och säkerhet, jämställdhet och dialog med civilsamhället. Partnerskapsprioriteringarna innehåller även ett antal av de åtaganden som gjordes vid den s.k. om Syrienkrisen, exempelvis att stärka motståndskraft genom jobbskapande insatser för syriska flyktingar, ökad tillgång till utbildning och ett hållbart användande av naturresurser. EU har arbetat fram partnerskapsprioriteringar också med . Prioriteringarna fokuserar på att stärka samarbetet inom regional säkerhet och stabilitet, inklusive anti-terrorism; att främja ekonomisk stabilitet och hållbar tillväxt, öka tillgången till kvalitativ utbildning och skapa fler arbetstillfällen; och att stärka det demokratiska styrelseskicket, inklusive en ökad respekt för rättsstatens principer och mänskliga rättigheter. EU har intensifierat sina insatser till stöd för . Associeringsråd mellan och EU ägde rum . I rådsslutser bekräftade EU:s utrikesministrar EEAS och kommissionens stödåtgärder för konsolideringen av demokrati i . behandlades i rådet , då rådsslutsatser om ankomst till och stöd för den politiska processen antogs. Vid samma rådsmöte fattades ett principiellt beslut om utvidgningen av mandatet för EU:s operation EUNAVFOR MED. Insatsens mandat förlängdes också med . verkade för tydliga formuleringar om att insatsen ska genomföras i linje med folkrätten. Den civila GSFP-insatsen för att utbilda libysk gränspersonal, som omlokaliserades temporärt till 2014, förlängdes. började EU genomföra ett stödpaket på till . EU:s nära samarbete med den strategiska partnern utgör ett viktigt instrument för att hantera globala utmaningar på ett effektivt sätt. stod områden som migration, ekonomiska frågor, anti-terrorism, cybersäkerhet, energisamarbete, och rättsliga och inrikes frågor högt på den transatlantiska dagordningen. Politiska högnivåmöten och konsultationer sker kontinuerligt, exempelvis inom ramen för Transatlantic Regulators Dialogue, EU-US Migration Platform, Cyber Dialogue och . Förhandlingarna mellan och om ett transatlantiskt frihandels- och investeringsavtal (TTIP) intensifierades och blev mer substansorienterade. Bytet av administration i har gett upphov till en naturlig paus i förhandlingarna. Ett exempel på en konkret fråga som har drivit är stärkt samarbete för minskad antibiotikaanvändning i djurproduktion i syfte att bekämpa antibiotikaresistens. Det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan EU, dess medlemsstater och (CETA) samt Strategiska partnerskapsavtalet (SPA) undertecknades vid toppmötet mellan och i . CETA är det mest ambitiösa och progressiva frihandelsavtal EU förhandlat. SPA kommer att ersätta det tidigare ramverksavtal mellan och och innehåller förbättrade samarbetsformer på områden som hälsa, miljö och hållbar utveckling samt bekämpning av organiserad brottslighet och terrorism. Samtliga medlemsstater ska ratificera CETA och SPA. 16.7EU:s samarbete med och och motsvarighet till EU är CELAC. Toppmöten mellan EU och CELAC äger rum och utrikesministermöten hålls åren mellan toppmötena. Det senaste Skr. 2016/17:115 utrikesministermötet mellan EU och CELAC – det första i ordningen – hölls i , . Nästa toppmöte mellan och /hålls i 2017. 16.7.1Regionala associerings- och frihandelsavtal EU har ett frihandelsavtal med , som 2008 kompletterades med ett strategiskt partnerskapsavtal, och ett associeringsavtal med . Parterna har kommit överens om att en uppdatering av de båda avtalen ska göras. Förhandlingarna om ett moderniserat frihandelsavtal och strategiskt partnerskapsavtal mellan och inleddes . EU och den s.k. sydliga gemensamma marknaden () har ett ramavtal för samarbete. Förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan EU och återupptogs 2010 efter att ha legat i träda . Nio förhandlingsrundor hölls . Efter en ny period av stiltje kunde den tionde förhandlingsrundan hållas den 10–i . har anslutit sig till frihandelsavtalet mellan och och . 16.7.2EU:s samarbete med några latinamerikanska länder och EU inrättade 2007 en fördjupad relation i form av ett strategiskt partnerskap. Partnerskapet omfattar bland annat politiska och ekonomiska frågor, handelsfrågor, klimatfrågor och hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, utbildning och vetenskap samt kulturella frågor. har flera dialoger mellan och hållits, bland annat om mänskliga rättigheter, nedrustnings- och icke-spridningsfrågor och om narkotika. EU:s övergripande målsättning är att stödja ansträngningar att uppnå fred i den interna väpnade konflikten. EU:s politiska stöd till den pågående fredsprocessen är starkt. inrättade EU en förvaltningsfond med syfte att bidra till fredsansträngningarna. bidrag till fonden uppgår till . gav rådet kommissionen mandat att påbörja förhandlingar om ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan EU och dess medlemsstater och . Avtalet paraferades av den höga representanten och undertecknades . I samband med undertecknandet upphävdes den gemensamma ståndpunkt som styrt EU:s relationer med . Förhandlingarna om ett moderniserat frihandels- och strategiskt partnerskapsavtal mellan och (tillsammans kallat Global Agreement) inleddes . En andra förhandlingsrunda genomfördes i Det strategiska partnerskapsavtalet med har möjliggjort en breddad dialog och fördjupat samarbete. EU och har ett nära partnerskap som på flera områden fördjupas och utvecklas. Genom samarbete med Afrikanska unionen (AU) bidrar EU bland annat till att förebygga och hantera kriser och konflikter på kontinenten. EU främjar även mellanstatliga samarbeten i , bland annat genom stöd till olika regionala sammanslutningar. 16.8.1EU-Afrika-partnerskapet och Afrikanska unionen