prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.28 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.29 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 16 103 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 103 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Nordiska Afrikainstitutets förvaltningsutgifter. () har, enligt förordning (2007:1222) med instruktion för , som uppgift att främja och bedriva vetenskaplig forskning om , verka som centralpunkt och katalysator för den nordiska Afrikaforskningen och främja samarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare; sprida kvalificerad och relevant information inklusive att föra en aktiv policydialog samt bevaka och tillgängliggöra litteratur om det moderna . Arbetet utförs inom tre verksamhetsområden: forskning, kommunikation och bibliotek. Det är centralt att myndigheten stärker forskningens policyrelevans och att verksamhetens inriktning svarar upp mot ett i förändring, med ökad tonvikt på aktuella trender samt förutsättningar och hinder för utveckling. Framöver är nyrekrytering av forskare prioriterat för att fortsatt kunna nå verksamhetsmålen. föreslår regeringen att anslaget 1:3 beräknas anslaget till respektive . Tabell 2.30 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.31 Anslagsutveckling 1:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 123 955 tkr prisnivå. 3Motsvarar 123 955 tkr prisnivå. Anslaget får användas till förvaltningsutgifter. har i uppgift att stödja internationell fredsfrämjande verksamhet. har uppdragits att genomföra delar av flera biståndsstrategier , , , och söder om . Under innevarande år väntas regeringen även besluta om ytterligare uppdrag. Styrmodellen är tydlig och fungerar väl. Regeringen bedömer att en justering av förvaltningsanslaget är motiverat för att ska genomföra uppdragen på ett strukturerat sätt med bibehållet effektivt användande av statens medel. Stärkt förvaltning skulle också främja bidrag till genomförandet av regeringens satsning på fredsdiplomati, såsom specificerat i budgetproposition . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 föreslår regeringen att anslaget 1:4 anvisas en ökning med . föreslår regeringen att anslaget 1:4 beräknas anslaget till respektive . Tabell 2.32 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 2.8.51:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Tabell 2.33 Anslagsutveckling 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. föreslår att anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete för ska anvisas . Även bör anslaget beräknas till . Tabell 2.34 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget används för utgifter för internationella utvecklings- samarbete. Medlen används i överensstämmelse med /DAC:s definition av bistånd och inom ramen för målen för svensk bistånds- politik. ska bedriva internationellt utvecklingssamarbete i enlighet med vad beslutat. Verksamheten redovisas under avsnittet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning. publicerar vidare återkommande en uppföljningsrapport som beskriver inriktningen, resultat och effekter av myndighetens internationella utvecklings- samarbete. Målet med internationella utvecklingssamarbete är att bidra till att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt internationella standarder. Huvudinriktningen bör vara långsiktigt institutionellt samarbete. Insatserna initieras, planeras och genomförs i direkt samverkan med samarbetsparterna. Utvecklingssamarbetet sker i globala, regionala och bilaterala program i , , västra och . 2.8.61:6 Utvärdering av internationellt bistånd Tabell 2.35 Anslagsutveckling 1:6 Utvärdering av Internationellt bistånd 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 17 680 tkr prisnivå. 3Motsvarar 17 679 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för den verksamhet som bedrivs av Expertgruppen för biståndsanalys () och för EBA:s förvaltningsuppgifter. Regeringen lägger stor vikt vid kunskap och evidens som grund för den framtida utformningen av internationella bistånd. har, med sin oberoende ställning, en viktig roll i detta. För att öka EBA:s kapacitet att genomföra utvärderingar och analyser föreslås P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 ett ökat anslag om . Regeringen avser göra en översyn av . föreslår regeringen att anslaget 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd anvisas . beräknas anslaget till , respektive . Tabell 2.36 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU 10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 B i l a ga P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 B i l a ga P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 B i l a ga Regional strategi söder om Strategi för regionalt arbete med hiv och aids och SRHR, samt arbete för hbt/personer mänskliga rättigheter i Till dess regeringen beslutat om ny strategi tar verksamheten sin utgångspunkt i den tidigare samarbetsstrategin. Strategi förlängd att gälla , eller till dess att regeringen har fattat beslut om ny strategi Strategi förlängd att gälla , eller till dess att regeringen har fattat beslut om ny strategi 1 Summan består av regionalt stöd avseende Regionalt , Söder om , , , , , samt . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 B i l a ga Humanitärt bistånd genom Styrelsen utvecklingssamarbete (Sida) inklusive genom organisationer i det Stöd genom svenska organisationer i Särskilda insatser för mänskliga Strategi för särskilt demokratistöd Globala insatser för miljö- och Globala insatser för socialt hållbar Globala insatser för ekonomisk Globala insatser för mänsklig 2De enskilda landstrategierna ersattes av Resultatstrategi för reformsamarbete med , och 2014-2020 3 Medel från utgiftsområde 7 finansierar också verksamhet som styrs av resultatstrategin för internationell civil krishantering, redovisad under utgiftsområde 5. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 B i l a ga Asiatiska (AsDB) jordbruksorganisation (FAO) Globala vaccinalliansen (GAVI) Globala miljöfonden (GEF) Globala fonden för aids, tuberkulos och malaria (GFATM) FN:s miljöprogram () vetenskap och kultur () 4 Vidare finns strategier för organisationer som belastar anslag inom andra utgiftsområden, såsom FAO, , och . I biståndsramen inkluderas den del av bidrag som enligt /DAC klassificeras som bistånd. För utbetalningar till 15 största multilaterala organisationerna, se kap 2.4 Resultatredovisning, tabell 2.8. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Utgiftsområde 8 Migration......................................................................................... Målet för utgiftsområdet ........................................................................... Analys och slutsatser ................................................................................. Den årliga revisionens iakttagelser............................................................ 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ..................................... 1:3 Migrationspolitiska åtgärder ................................................ 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål ..................................... 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden................................ 1:7 Utresor för avvisade och utvisade........................................ 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande 1:9 Tillfälligt kommunstöd för ensamkommande unga 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 8 Migration................................... Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 8 Migration........... Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 8 Migration..... Bifallsfrekvens för avgjorda asylansökningar 2012–2016......................... Genomsnittliga handläggningstider och ledtider 2012–2016....... Prövning av tillståndsärenden –2016 ................................................. Genomsnittlig handläggningstid arbetstillstånd 2012–2016.................... Produktivitet och styckkostnader vid 2013–2016....... Produktivitet och styckkostnader vid 2013–2016....... Asylboenden exkl. boenden för ensamkommande barn och evakueringsboenden och 2016 .......................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 ........... Anslagsutveckling 1.2 Ersättningar och bostadskostnader...................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Ersättningar och Anslagsutveckling 1:3 Migrationspolitiska åtgärder................................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Migrationspolitiska Anslagsutveckling 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål...................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Domstolsprövning i Anslagsutveckling 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål ...................................................... Anslagsutveckling 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden ................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Offentligt biträde i Anslagsutveckling 1:7 Utresor för avvisade och utvisade........................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Utresor för avvisade Anslagsutveckling 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar......................................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar................................ Anslagsutveckling 1:9 Tillfälligt kommunstöd för ensamkommande unga asylsökande m.fl................................................................................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:9 Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl......................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Diagram 2.1 Antal asylsökande till 2000–2016................................................. Diagram 2.2 Prognos och utfall asylsökande 2016........................................................ Diagram 2.3 Asylsökande 2014–2016 .......................................................... Diagram 2.4 Genomsnittlig vistelsetid för personer som lämnat mottagandet 2012– Antalet avgjorda förstagångsansökningar om arbetstillstånd för arbetstagare 2016, handläggningstid i månader........................................ Asylsökande och årsarbetskrafter –2016 .......................................... Utgiftsutveckling utgiftsområde 8 Migration 2004–2016, prognos 2017–2020................................................................................................... Fördelning av utgifter på anslag 1:2 2016 ................................................. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.För anvisar ramanslagen under utgiftsområde 8 enligt tabell 1.1. Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m fl. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2 Utgiftsområde 8 Migration Utgiftsområdet omfattar frågor som rör utlänningars rätt att resa in i och vistas i samt frågor som rör mottagande av asylsökande. Inom utgiftsområdet finansieras Migrations- verkets förvaltningsutgifter, utgifter för ersättningar och bostadskostnader, utgifter för personer som ska vidarebosättas, utgifter för Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 8 Migration offentliga biträden samt EU-fonder inom området. Vidare finansieras verksamheten vid migrationsdomstolarna, Migrations- överdomstolen och Kriminalvårdens utgifter för utresor för avvisade och utvisade. Inom utgiftsområdet ryms även deltagande i EU-samarbete och annat internationellt sam– arbete. 1:2 Ersättningar och bostadskostnader 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1:7 Utresor för avvisade och utvisade 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar 1:9 Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m fl. Totalt för utgiftsområde 08 Migration 1P P Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1P P Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3P P Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1P P Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2P P Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3P P Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet som har fastslagit för utgifts- området är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvara- tar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet (prop. 2009/10:1, 08, bet. 2009/10: SfU2, rskr. 2009/10:132). Flera myndigheter delar ansvaret för den verk- samhet inom migrationsområdet som ska leda till att det migrationspolitiska målet uppnås. är förvaltningsmyndighet för frågor som rör bl.a. uppehållstillstånd, arbetstillstånd, mottagande av asylsökande och återvändande. Vid sidan av dessa uppgifter har också ett särskilt ansvar för att utgiftsområdets mål ska uppnås. Det innebär att ska vara drivande i samarbetet mellan myndigheterna när det gäller att upprätthålla en effektiv verksamhet med god rättslig kvalitet och som säkerställer god service till de sökande och andra intressenter. Det gäller inte minst målet att vistelsetiden i mottagandet ska vara så kort som möjligt. och Kriminalvården ansvarar för att verkställa beslut om avvisning eller utvisning med tvång och migrationsdomstolarna överprövar beslut i de fall den sökande överklagar. Utlandsmyndigheterna handlägger migrationsärenden och biträder Migrations– verket och i ärenden enligt utlänningslagstiftningen. För verksamhet som syftar till att tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter ansvarar i huvudsak . Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En förutsättning för att nå målet om en lång- siktigt hållbar migrationspolitik är att verksamheten har och kan upprätthålla en förmåga att hantera antalet sökande på ett effektivt sätt, att beslutsfattandet håller en hög rättslig kvalitet samt att servicen och tillgängligheten är god. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet bygger därför på hur verksamheten uppfyller dessa krav. Som grund för bedömning av effektivitet används i huvudsak följande indikatorer: vistelsetiden i mottagandet för asylsökande, handläggningstider för övriga avgjorda ansökningar om tillstånd, och kostnad per avgjort ärende och avgjorda ärenden per årsarbetare inom olika ärendeslag. Regeringens bedömning av servicenivån och rättslig kvalitet grundas i huvudsak på information från myndigheterna inom utgiftsområdet men även rapporter eller granskningsmaterial från t.ex. eller Statskontoret har använts. Omvärlden och andra faktorer som påverkar resultatet Verksamheten och resultaten inom utgifts– området påverkas både av myndigheternas insatser och av omvärldsfaktorer som skiftar på ett sätt som är svåra att förutse. Det kan t.ex. resultera i förändringar av antalet asylsökande eller förändringar när det gäller vilka länder eller regioner de sökande kommer ifrån. Detta medför höga krav på myndigheternas anpassningsförmåga. Myndigheterna påverkar också varandras resultat i stor utsträckning. Till exempel påverkar utlandsmyndigheters väntetid för att få komma på utredning handläggningstider, likaså påverkas antalet avvisningar och utvisningar som ska verkställas av både av och av domstolarnas insatser i ett tidigare led. När resultaten inom utgiftsområdet redovisas är det därför viktigt att så långt som möjligt redovisa vilka resultat som uppnåtts till följd av enskilda myndigheters arbete, myndigheterna gemensamt samt vilka resultat som beror på effekter av förändrade faktorer i omvärlden. Bedömningar inför och förändrade förutsättningar under innebar en historisk ökning av antalet asylsökande till och . Totalt sökte nästan 163 000 asyl i varav 114 000 . Av dessa var sammanlagt cirka 35 000 ensamkommande barn 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 (flickor och pojkar)0F0F0F1. Detta är betydligt fler asylsökanden än bedömningen i juliprognosen 2015 som låg till grund för budgetpropositionen , då 74 000 bedömdes söka asyl varav 12 000 ensamkommande barn. Det stora antalet asylsökande fick till följd att de genomsnittligt antal inskrivna var mer än dubbelt så många, cirka 157 000, än i den prognos som användes till budgetpropositionen . Ensamkom- mande barn stod för knappt fler genomsnittligt antal inskrivna än i den prognosen1F1F1F1F2. Ändrade förhållanden i ledde till skillnader i destinationsland jämfört Mot bakgrund av det stora antalet asylsökande som kom till beslutade ett flertal europeiska länder ‒ däribland , , och ‒ att och början av 2016 tillfälligt återinföra gränskontroller. gjorde EU och ett gemensamt uttalande med innebörd att minska antalet migranter som tar sig från och vidare in i EU samt att omfördela de befintliga skyddsbehövande som befinner sig i . De utökade gränskontrollerna innebar att möjligheterna att resa till, genom och omkring begränsades. registrerades över 387 000 ankomster till EU2F2F2F2F3, varav ca 363 000 kom sjövägen via . Detta ska jämföras med 2015 då över 1 miljon migranter registrerades som ankomna över . Uppgifterna om rutter och ankomster grundar sig på antalet irreguljära gränspassager. Efter EU/Turkiet-uttalandet minskade den östra medelhavsrutten (ankomst till ) markant i betydelse medan den centrala medelhavsrutten (ankomst till ) ökade. Totalt registrerades ca 177 000 personer som ankomna till jämfört med ca 857 000 . 1Eurostat 87/2016 2016/17:1 utg.omr. 8, s. 37. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 De åtgärder som vidtogs av ett flertal europeiska länder resulterade i att fler personer valde att söka asyl i andra EU-länder än vad de ursprungligen tänkt. Detta ledde till en ökning av asylansökande till (jämfört med ) och (jämfört med ) . Antalet registrerade asylsökande i EU var fortsatt högt, totalt registrerades cirka 1,2 miljoner asylsökande3F3F3F3F4. var det största mottagarlandet med cirka 722 000 som registrerades som asylsökande, en ökning med jämfört med 2015.4F4F4F4F5 En uppskattning är att mer än 400 000 av de asyl sökande som registrerades i anlände . Vidtagna åtgärder med anledning av flyktingkrisen Det stora antalet asylsökande till föranledde regeringen att besluta om ett antal åtgärder och . Regeringens syfte med åtgärderna var bl.a. att minska belastningen på boenden och att öka effektiviteten i asylprocessen. skulle kapaciteten i mottagandet och etableringen förbättras. Vidare slöts en parti– övergripande överenskommelse mellan regeringen, Moderata samlingspartiet, Center– partiet, Liberalerna och om insatser med anledning av flyktingsituationen. beslutade regeringen att tillfälligt återinföra gränskontroll vid inre gräns. Vidare infördes tillfälliga ID-kontroller vid vissa inresor från och . Dessa kontroller var i kraft och avskaffades . Regeringen aviserade att en tillfällig lag om begränsning av möjligheten att få uppehållstillstånd i skulle beslutas . beslutade regeringen en proposition med förslag att svenska asylregler tillfälligt ska anpassas till miniminivån enligt och 4Eurostat 46/2017 5Eurostat 46/2017 internationella konventioner (prop. 2015/16:174). Lagen trädde i kraft och gäller . Regeringen har tidigare aviserat att när lagen varit i kraft ska en bedömning ske kring behovet av att lagen ska gälla även av giltighetstiden. I samband med att den tillfälliga lagen beslutades aviserade regeringen att det skulle komma en lagstiftning om längre tidsbegränsade uppehållstillstånd för gymnasiestudier. Syftet med dessa regelförändringar – som trädde i kraft - är att uppmuntra unga nyanlända att genomgå utbildning på gymnasial nivå samt att även ge möjlighet till en etableringsfas efter avslutade gymnasiestudier då den unga vuxna kan söka arbete och därmed ges möjligheten till ett permanent uppehållstillstånd om han eller hon kan försörja sig. En ny modell för anvisning av ensam– kommande barn infördes .