prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Med handlingsplanen stärker regeringen arbetet med att förebygga utsatthet för hot och hat hos aktörer som är centrala i det demokratiska samtalet. Kunskap är centralt för ett effektivt förebyggande arbete. har framförallt kunskapen om utsattheten hos konstnärer och kulturinstitutioner breddats och fördjupats. Regeringen ser positivt på att SKL utvecklar stödet till kommuner och landsting genom insatser som utförs i nära samarbete med kommuner och landsting och som kan anpassas P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 med hänsyn till lokala förutsättningar. Det är viktigt att kunskap och stöd för att förebygga och hantera hot och hat fortsätter att utvecklas. Med handlingsplanen och dess åtgärder har regeringen inlett ett mer samlat arbete på området. Demokratin i utvecklas åt två håll. som intresset för politik och deltagandet i allmänna val ökar finns tecken på vidgade demokratiska klyftor där delar av befolkningen varken deltar eller känner sig delaktiga. De största utmaningarna för demo- kratin handlar om klyftor och ojämlika möjligheter. Inför valen 2018 och 2019 är det av största vikt att valdeltagandet blir högt och jämlikt fördelat mellan alla oberoende av kön, bostads- ort samt ekonomiska och sociala förutsättningar. Åtgärder för ett högt och jämlikt valdeltagande och åtgärder för att öka delaktigheten mellan valen behövs. Det är likaledes angeläget att värna demo- kratin mot antidemokratiska krafter. Regeringen genomför kraftfulla insatser för att värna demo- kratin mot våldsbejakande extremism. Det finns också tydliga tecken på att samtalstonen i det offentliga samtalet hårdnar. Regeringen föreslår därför åtgärder för att motverka hot och hat mot det demokratiska samtalet, som i sin förlängning kan utgöra ett hot mot det fria ordet. En stor utmaning är den ökande polarise- ringen mellan olika grupper. Polariseringen har sin grund i segregation och klyftor i samhället som gör att kontakt och kommunikation mellan grupper i befolkningen minskar. För att mot- verka polarisering och skapa förutsättningar för ett öppet, solidariskt och sammanhållet är det av största vikt med en aktiv demokrati- politik som omfattar alla. Regeringen kommer därför fortsätta utveckla arbetet med att stärka möjligheterna att delta i och påverka politiska beslutsprocesser mellan valen. Att stärka demokratin och stödja det civila samhället är även en målsättning för regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation. Ett högt och mer jämlikt valdeltagande Den representativa demokratin förverkligas genom de allmänna valen. Att rösta i allmänna val är den deltagandeform som omfattar flest människor och är det viktigaste medlet för ansvarsutkrävande. Valdeltagandet är också betydelsefullt för det demokratiska systemets legitimitet och den politiska jämlikheten. Regeringen avser att fortsätta verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande och genomför en rad valdeltagarinsatser i syfte att främja val- deltagandet i de allmänna valen 2018. kommer val till , landstings- och kommunsfullmäktige äga rum . Det är endast mellan de båda valtillfällena. arbete inriktas således på genom- förande av de allmänna valen 2018 och för- beredelser av Europaparlamentsvalet . Insatser för ökat valdeltagande I de senaste tre nationella allmänna valen och i de senaste två svenska Europaparlamentsvalen ökade det totala valdeltagandet. finns det fortfarande stora skillnader i valdeltagande mellan olika befolkningsgrupper och valdistrikt. I det valdistrikt som hade lägst valdeltagande i riksdagsvalet röstade medan av de röstberättigade röstade i det valdistrikt som hade högst valdeltagande. Det finns ett visst samband mellan distriktens valdeltagande och hur de är befolkningsmässigt sammansatta. Valdistrikt med lågt valdeltagande kännetecknas av låga medelinkomster, låg utbildningsnivå och en hög andel utrikes födda bland de röstberättigade. Mot den bakgrunden avser regeringen att genomföra valdeltagandeinsatser inför de allmänna valen 2018 med särskilt fokus på socioekonomiskt svaga områden och befolkningsgrupper som röstar i mindre utsträckning. Regeringen har gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att genomföra förberedelser av skolval 2018 och 2019 (Ku2017/01611/D) och avser att avsätta medel till MUCF att genomföra skolval i samband med de allmänna valen 2018. Skolval ger elever en konkret upp- levelse av röstningsförfarandet samt är ett tillfälle för skolorna att behandla frågor om det demo- kratiska systemet och demokratins principer. Skolval kan påverka ungas benägenhet att rösta . Utvärderingar av skolval är positiva. Genomförandet av skolval 2018 ska bygga vidare på tidigare erfarenhet och därtill ska särskild vikt läggas vid att tillgängliggöra skolval för skolor i socioekonomiskt svaga områden. Regeringen kommer avsätta medel till MUCF för att fördela medel till organisa- tioner inom det civila samhället och till kommuner som genomför verksamhet i syfte att öka valdeltagandet. Verksamheten ska i första hand inriktas på unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning och genom- föras i områden med lågt valdeltagande i syfte att nå ett mer jämlikt valdeltagande. Regeringen avser även att ge MUCF uppdrag att uppdatera, komplettera och sprida stöd- materialet Prata politik! Ett metodmaterial om demokratiska samtal i skolan, som togs fram på uppdrag av regeringen i samband med skolval 2014. Stödmaterialet syftar till att underlätta för skolor att öppna upp för diskussioner med politiska partier och ge konkret stöd till lärare på skolor som bjuder in politiska partier. Stöd- materialet kan bidra till att fler skolor väljer att arrangera skolval. Regeringen avser också att ge till trossamfund ett uppdrag att stimulera trossamfundens arbete med informa- tionsinsatser inför de allmänna valen 2018. Uppdraget innebär att informera om rösträttens betydelse och det praktiska genomförandet av röstningsförfarandet. Det syftar till att öka valdeltagandet i grupper av röstberättigade med lågt valdeltagande i tidigare val. Regeringen avser också att fördela medel till riksdagspartierna för särskilda informations- insatser i samband med de allmänna valen 2018. Med medlen ges partierna ökade möjligheter att nå ut till väljarna och då särskilt till grupper såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning där valdeltagandet tradi- tionellt sett är lägre. Regeringen avser även att ge Myndigheten för tillgängliga medier i uppdrag att fortsätta driva webbplatsen ”Alla väljare” – , med lättläst nyhetsinformation i samband med de allmänna valen 2018. Syftet är att öka möjligheten för personer med lässvårigheter att tillgodogöra sig information och ta del av den politiska debatten under . Webb- platsen riktar sig särskilt till befolkningsgrupper P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 med i tidigare allmänna val lägre valdeltagande än övriga röstberättigade, såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning. Regeringen avser vidare att ge i uppdrag att genomföra en studie av valdeltagandets utveckling bland olika grupper av den röstberättigade befolkningen i de all- männa valen 2018 och Europaparlamentsvalet . Studien utgör ett centralt och grund- läggande kunskapsunderlag inför regeringens framtida insatser för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. demokratin mot våldsbejakande extremism Våldsbejakande extremism är en av vår tids största utmaningar. Att utveckla det före- byggande arbetet har fortsatt mycket hög prioritet. Enligt regeringens nationella säkerhets- strategi måste hela samhället arbeta mot terrorismens grundorsaker, motverka dess driv- och dragningskrafter och fånga upp individer i riskzonen för att minska basen för rekrytering till terrorism. För att detta ska lyckas krävs förstärkta statliga insatser och att arbetet blir mer operativt. Regeringen avser att inrätta ett nationellt centrum för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism vid Brottsföre- byggande rådet (Brå). Centret ska ge stöd och rådgivning till lokala aktörer genom nationella insatsteam. Centret ska även vara ett kunskaps- nav i frågor om våldsbejakande extremism och i utvecklingen av förebyggande insatser. I nära samarbete med relevanta myndigheter ska centret bidra till att förstärka nationella insatser och skapa en högre grad av effektivitet och samordning i de förebyggande insatserna mot våldsbejakande extremism. har givit två tillkännagivanden till regeringen angående åtgärder för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbe- jakande ideologier (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137, punkt 9, och bet.2016/17:KU23, rskr. 2016/15:294, punkt 8). Tillkännagivandena är inte slutbehandlade. Följande åtgärder har regeringen vidtagit på området. Genom uppdragen till Kriminalvården och finns det verk- tyg och riktlinjer för att arbeta med individer som vill lämna våldsbejakande extremism. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 behövs dock andra insatser och här har det t.ex. saknats vägledning för arbete. har därför fått ett nytt uppdrag. Myndigheten ska ta fram en nationell vägledning för arbete med enskilda individer och familjer som återvänder från strider för våldsbejakande extremistiska grupper i utlandet, men även för individer som är involverade i andra våldsbejakande extremistiska miljöer (dnr Ku2017/01469/D). Syftet med vägledningen är tydliggöra åtaganden utifrån befintlig lagstiftning, men den ska även klargöra ansvarsfördelningen och samverkan mellan och de myndigheter som kommer i kontakt med målgrupperna. Regeringen anser även att det är fortsatt viktigt att öka kunskapen om barns egna erfarenheter av våldsbejakande extremism och terrorism i syfte att stärka barn rättigheter och uppdrag (dnr Ku2016/02294/D) fortgår även . De föräldrar som drabbas när ett barn involveras i en våldsbejakande extremistisk rörelse behöver stöd och hjälp. Det finns även behov av att utveckla insatser till de föräldrar och minderåriga barn som återvänder från IS- kontrollerade områden i och . Regeringen avser att återkomma i frågan. Kommuner, polisen och Säkerhetspolisen måste kunna arbeta nära varandra mot vålds- bejakande extremism. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska se över de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för bl.a. polisens, och Transport- styrelsens arbete mot terrorism (dir. 2017:75). har även tillkännagivit för regeringen att det är viktigt att bemöta våldsförhärligande budskap i digitala miljöer med positiva motbudskap (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137, punkt 7). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Följande åtgärder har regeringen vidtagit på området. Uppdraget till Totalförsvarets forsknings- institut (FOI) att kartlägga våldsbejakande extremistisk propaganda har ökat kunskapen om propagandans innehåll och hur det appellerar till mottagaren. Med denna ökade kunskap som bas finns det nya möjligheter för olika aktörer att utveckla strategier för att bemöta propagandan. I linje med den nya överenskommelsen om åtgärder mot terrorism () som regeringen har slutit med , partiet, Liberalerna och avser regeringen förstärka FOI:s uppdrag i syfte att göra ytterligare och mer fördjupade analyser och utveckla samverkan med internationella aktörer. Regeringen anser att befintlig lagstiftning, i synnerhet skollagen och socialtjänstlagen, ger stöd för skolan att arbeta förebyggande mot våldsbejakande extremism. Skolhuvudmän och personal som arbetar med barn och unga måste däremot stärkas i sin uppgift att bemöta och hantera extremism i exempelvis undervisnings- situationer. har givit regeringen tillkänna gällande att skolhuvudmäns ansvar för att motverka radikalisering bör ses över (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137, punkt 4). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Följande åtgärder avser regeringen vidta på området. ska inom ramen för de na- skolutvecklingsprogrammen genomföra kompetensutvecklingsinsatser för lärare i syfte att öka kunskapen om hur de kan hantera extremism och rasism och vilket ansvar skolan har för elever i riskzonen för, eller som redan är involverade i, våldsbejakande extremism. Statsbidragen till det civila samhällets organi- sationer är viktiga för en levande demokrati. Det finns dock föreningar och organisationer som utnyttjar dessa medel för att polarisera åsikter och sprida antidemokratiska budskap. har givit två tillkännagivanden till regeringen om vikten av att bidrag från det allmänna inte ges till verksamheter som stödjer radikalisering, vålds- bejakande extremism eller terrorism (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137, punkt 5 och bet.2016/17:KU:23, rskr. 2016/15:294, punkt 5). Tillkännagivandena är inte slutbehandlade. Följande åtgärder har regeringen vidtagit på området. Regeringen har givit Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att ta fram en vägledning för kom- muners samverkan med det civila samhällets organisationer i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Vägledningen kom- mer att redovisas . En pågående utredning ser över demokrati- villkor i statens stöd till trossamfunden (dir. 2017:63). Regeringen har även tillsatt en särskild utredare som ska se över och analysera vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verk- samhet (dir. 2017:68). att Allmänna arvsfondens medel används för den verksamhet som de är avsedda för. Regeringen kommer därutöver att tillsätta en utredning i syfte att se över på vilket sätt ett förtydligat demokratikriterium kan införas för statlig bidragsgivning. Utredningarnas slutsatser ska även komma bidragsverksamhet på den kom- munala nivån till gagn. Åtgärderna som regeringen vidtar förstärker arbetet mot våldsbejakande extremism. De ligger också i linje med den nya överenskommelsen om åtgärder mot terrorism. det demokratiska samtalet mot hot och hat För att trygga demokratin är det avgörande att samhället skapar förutsättningar för en öppen och inkluderande samhällsdebatt med det fria ordet i centrum. Dessvärre har förutsättningarna för ett demokratiskt samtal försämrats i och med ett hårdare samtals- och debattklimat. För aktörer i det fria ordets tjänst kan hot och hat leda till anpassning och självcensur. För att motverka detta behövs ett mer systematiserat arbete mot hot och hat. Därför beslutade regeringen om handlingsplanen Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer (/01675/D). Handlings- planens åtgärder avser fördjupad kunskap om hot och hat, ett grundläggande stöd för alla som utsätts, stärkt stöd till förtroendevalda, journa- lister respektive konstnärer, samt ett inter- nationellt samarbete för skydd av journalister och konstnärer. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att ta fram ett material som ska kunna användas för att stödja utsatta personer (Ku2017/01674/D). Även Linnéuniversitetet har fått i uppdrag att utveckla insatser som förebygger och hanterar hot och hat inom ramen för fortbildning för journalister (/01562/D). Regeringen tillför i denna proposition medel för att ytterligare stärka handlingsplanens förebyggande insatser. Alla som deltar i det offentliga samtalet ska ha tillgång till ett grundläggande stöd när de utsätts för hot och hat. Regeringen stärker möjlig- heterna för icke-statliga aktörer att söka stöd för att förebygga hot och hat mot det demokratiska samtalet genom att utveckla t.ex. guider, hand- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 lingsprogram, utbildningar och erfarenhets- utbyten. Kunskap om konsekvenserna av hot och hat är viktig. Regeringen avser att kartlägga förtroendevaldas utsatthet för hot, våld och trakasserier under . Regeringen avser vidare att under stärka insatserna mot förtroendevalda genom att utveckla det stöd som erbjuds förtroendevalda som utsätts eller riskerar att utsättas för hot och hat. Utöver denna förstärkning av insatser inom ramen för den beslutade handlingsplanen avser regeringen att se över och tillsätta en särskild stödordning för säkerhetshöjande åtgärder (se vidare nedan under avsnitt 8.14). Ett stärkt och effektivt arbete för att före- bygga och hantera hot och hat kan minska utsattheten och motverka normaliseringen av hot och hat. Förstärkt insyn i finansiering av partier Den parlamentariskt sammansatta Kommittén om insyn i finansiering av partier (Ju 2014:15) föreslår i betänkandet Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk (SOU 2016:74) ett utbyggt och förstärkt regelverk om insyn i partifinansiering som bl.a. innebär att det nuvarande kravet på att redovisa intäkter till Kammarkollegiet ska utökas till att även gälla för partier på regional och lokal nivå och för sidoorganisationer till partier. Det föreslås också att det ska införas ett förbud mot att ta emot anonyma bidrag som överstiger ett visst gränsvärde. Kommittén har även föreslagit att Kammarkollegiet för detta ändamål får ytter- ligare resurser. Regeringen föreslår därför att myndigheten får ytterligare resurser och kommer att återkomma med förslag på ändrade regler som bygger på förslagen i betänkandet. 8.11Resultatredovisning för Justitiekanslern och Datainspektionen 8.11.1Mål för Justitiekanslern och Datainspektionen Justitiekanslern har som mål att vaka över tryck- och yttrandefriheten samt värna integriteten och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Myndigheten ska med hög kvalitet och effekti- vitet bevaka statens rätt. Justitiekanslern ska medverka till att rättstillämpningen är effektiv och av hög kvalitet. Datainspektionen har som mål att upptäcka och förebygga hot mot den personliga integri- teten. Verksamheten ska främst inriktas på om- råden som bedöms vara särskilt känsliga ur ett integritetsperspektiv, nya företeelser och användningsområden av teknik samt områden där risken för missbruk eller felaktig användning bedöms vara särskilt stor. En samlad resultatbedömning görs för Justitiekanslern respektive Datainspektionen utifrån hur väl de har fullgjort de uppgifter som åligger dem. Antalet inkomna ärenden till Justitiekanslern uppgick till drygt 7 900, vilket motsvarar en ökning med drygt 100 ärenden jämfört med föregående år. Ökningen bestod främst av skadeståndsanspråk med hänvisning till skade- ståndslagen och europarätten samt rättshjälps- ärenden. Antalet inkomna ärenden översteg antalet avgjorda ärenden med omkring 700. Ökningen av antalet ärenden förklaras av ett stort antal ärenden som inkom med anspråk på ersättning för ID-kontroller vid resor från till . Trots ökningen av antalet ärenden uppnåddes i allt väsentligt de mål för handläggningstider som myndigheten har satt upp. har myndigheten fortsatt att utveckla sina arbetsrutiner för att skapa ett bättre arbetsklimat samt för att ytterligare effektivisera och kvalitetssäkra verksamheten. handlade myndigheten ca 1100 tillsynsärenden. Antalet inkomna tillsynsärenden minskade med jämfört med . Justitiekanslern har genomfört fyra inspektioner. Dessa skedde vid tings- rätt, i , Västman- lands tingsrätt och Kronofogdens kontor i . Det allmänna intrycket från inspek- tionerna var att de inspekterade verksamheterna fungerade väl eller mycket väl. Den kritik som Justitiekanslern uttalade mot två av dessa myndigheter rörde främst inaktivitet i hand- läggningen. I inspektionsprotollen belystes olika tänkbara förbättringsområden. Arbetet med att värna tryck- och yttrande- friheten har främst skett genom att pröva inkomna anmälningar om brott mot tryck- frihetsförordningen (TF) och yttrande- frihetsgrundlagen (YGL). Antalet inkomna ärenden på det tryck- och yttrandefrihets- rättsliga området har minskat med jämfört med . I likhet har en stor del av de inkomna anmäl- ningarna avsett publiceringar som inte har om- fattats av grundlagsskydd. Det gäller ofta uttalanden på hemsidor och bloggar där webb- platsen inte omfattats av den s.k. databasregeln i 1 kap. 9 § YGL. Ärendena ska då hanteras av allmän åklagare och inte av Justitiekanslern. inkom ca 3 400 skadestånds- ärenden till Justitiekanslern, vilket är en ökning med jämfört med . Totalt avsåg ca två tredjedelar ersättningsanspråk enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihets- berövanden och andra tvångsåtgärder. Myndig- heten avgjorde ca 1 900 sådana ärenden . Ersättning beviljades i av fallen. Antalet inkomna ärenden om rättshjälp ökade något och uppgick till drygt 2 700 ärenden. Justitiekanslern har över- klagat beslut i 45 rättshjälpsärenden. Förstärkning av den extraordinära tillsynen Genom budgetpropositionen tilldelades Justitiekanslern en ramhöjning motsvarande . Syftet var att förstärka den extraordinära tillsynen bl.a. över Polismyndig- heten, Säkerhetspolisen och Kriminalvården. Justitiekanslern har påbörjat ett arbete med att ta fram former för hur arbetet med den förstärkta tillsynen ska bedrivas inom den egna myndig- heten. Frågan har även behandlats genom kontakter med de berörda myndigheterna. Datainspektionen har genom tillsyn över be- handlingen av personuppgifter samt genom tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupp- lysnings- och inkassoverksamhet, bidragit till att säkra individens rätt till integritet. Tillsyn över behandlingen av personuppgifter har Datainspektionen inriktat verk- samheten mot områden som bedömts vara särskilt känsliga ur ett integritetsperspektiv, nya företeelser och användningsområden av teknik samt områden där risken för missbruk eller felaktig användning bedömts vara särskilt stor. Datainspektionen har också bedrivit ett omfattande arbete med att förbereda myndig- heten för de nya uppgifter som följer av EU:s dataskyddsförordning som träder i kraft . Flera myndighetsövergripande projekt har också bedrivits för att effektivisera myndig- hetens verksamhet. Projekten, som kommer att leda till förbättrad effektivitet, har tagit en del resurser från myndig- hetens tillsynsaktiviteter. Antalet inledda tillsynsärenden uppgick till 64 stycken vilket är en ökning jämfört med . Antalet avslutade ärenden uppgick till 65 stycken vilket är en minskning jämfört med föregående år. Ärendebalansen ligger på en fortsatt låg nivå och den genomsnittliga handläggningstiden för ett tillsynsärende har minskat. Datainspektionen har genomfört tillsyn bl.a. över behandlingen av personuppgifter i Kust- bevakningens och brottsbe- kämpande verksamheter samt inlett tillsyn över motsvarande behandling vid och . Inspektionen har även grans- kat hur telebolag hanterar kunders person- uppgifter, hur fackförbund behandlar känsliga personuppgifter om medlemmar samt om före- tag och organisationer vidtagit tillräckliga säker- hetsåtgärder för att skydda personuppgifter. Antalet prenumeranter på myndighetens tidning och pressmeddelanden har ökat. Press, radio och TV har fortsatt visat ett stort intresse för Datainspektionens områden vilket har bidragit till att sprida medvetenheten om integritets- frågor. Det totala antalet frågor och klagomål som besvarats av myndighetens upplysningstjänst har ökat från ca 11 600 till ca 12 000 . Ökningen gäller antalet mejlfrågor medan besvarade telefonfrågor har minskat. Ökningen kan bl.a. förklaras av att efterfrågan på Datainspektionens vägledning har ökat med anledning av den kommande dataskydds- förordningen. Det minskade antalet besvarade telefonfrågor kan förklaras av att de som söker P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 vägledning har fler och mer komplicerade frågor. Varje samtal tar därmed . Datainspektionen bedriver både utbildningar i egen regi och håller föreläsningar på uppdrag. har myndigheten arrangerat och 46 föreläsningar. Upp- dragsgivarna har varit både privata och offentliga aktörer och det mest efterfrågade ämnet har varit dataskyddsförordningen. Utbildningarna har utvärderats och har svarat att kursen motsvarat deras förväntningar. Utredningar, remisser och samverkan Jämfört med 2015 har myndigheten deltagit i fler statliga utredningar men hanterat färre remisser.