prop · H403115 · 2017-03-14 00:00:00 — informerades näringsutskottet och samråd hölls med inför kommissionens presentation av förslagen på konkurrenskraftsrådet . EU:s näringspolitik syftar till att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft, så att industrin kan fortsätta fungera som en drivkraft för hållbar tillväxt och sysselsättning i . En avstämning av konkurrenskraftsläget i den reala ekonomin återkommer på konkurrenskraftsrådet. Kommissionen redogör för konkurrenskraftsläget i stort för unionen utifrån aktuell statistik och rapportering och medlemsstaterna utbyter erfarenheter i frågan om integrering av näringspolitiken i andra politikområden. diskuterade rådet integrering av näringspolitiken i politik för nystartade företag, tillgång till finansiering för företag samt kompetensagendan. 34.2Tillståndet för den europeiska stålindustrin fördes fortsatta diskussioner om de allvarliga utmaningar som den europeiska stålindustrin står inför och de åtgärder som behövs för att förbättra dess konkurrenskraft. Problemen i stålsektorn diskuterades vid konkurrenskraftsrådet samt vid . Förberedande arbete med att inrätta ett globalt forum för att finna lösningar till överskottskapaciteten i stålsektorn inleddes efter G20-mötet i () . Vidare beslutades att inrätta en bilateral arbetsgrupp om överkapacitet i stålindustrin vid toppmötet mellan och i . 2016/17:115 I sitt tal till unionen framhöll kommissionens ordförande betydelsen av att få medlemsstaternas och stöd för handelspolitiska skyddsinstrument i syfte att skydda stålindustri. Regeringen har allmänt i diskussionerna i de olika konstellationerna framhållit vikten av en frihandelspolitisk linje. 34.3Bättre lagstiftning inom EU Vid antogs rådsslutsatser om bättre lagstiftning för att stärka konkurrenskraften. drev under förhandlingen att lagstiftning inom EU alltid ska ske med beaktande av en hög skyddsnivå för konsumenter, hälsa, miljö och arbetstagare. Information lämnades till näringsutskottet , och samråd med ägde rum i samma månad. Arbetet med att genomföra moderniseringen av statsstödsregelverket har övertagits av medlemsstaterna från kommissionen. Kommissionen har skapat en högnivågrupp och en särskild arbetsgrupp med syfte att underlätta medlemsstaternas arbete med detta. EU-samarbetet på konsumentområdet syftar till att stärka konsumenternas ställning på den inre marknaden och till att motverka en snedvriden konkurrens på marknaden. Kommissionen presenterade ett förslag till en ny förordning om konsumentskyddssamarbete som ska ersätta den nuvarande förordningen (se faktapromemoria 2015/16:FPM100). Förordningen reglerar villkoren för när och hur nationella tillsynsmyndigheter ska samarbeta med varandra vid gränsöverskridande överträdelser av konsumentskyddslagstiftningen. Syftet med förslaget är att åtgärda brister när det gäller effektiviteten i samarbetet och att stärka tillsynsmyndigheternas utrednings- och tillsynsbefogenheter. Regeringen anser att utvecklingen på konsumentmarknaderna, framför allt den ökade digitaliseringen, föranleder åtgärder som både effektiviserar och stärker tillsynen av konsumentskyddslagstiftningen inom EU. Regeringen anser att det behövs skärpta utrednings- och tillsynsbefogenheter för myndigheterna, men att vissa av de föreslagna befogenheterna, t.ex. att blockera och stänga webbsidor, är för långtgående och inte proportionerliga med hänsyn till syftet att Skr. 2016/17:115 säkerställa ett högt konsumentskydd. Information lämnades till civilutskottet , överläggning ägde rum med civilutskottet och och samråd hölls med . 35.2Förordning om personlig skyddsutrustning Vid antogs en ny förordning om personlig skyddsutrustning (se faktapromemoria 2013/14:FPM75). Förordningen ersätter ett tidigare direktiv. 36 Forskning och innovation EU och medlemsstaterna har delad kompetens inom forskning och innovation. Syftet med politiken är att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri förlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik och att främja utvecklingen av unionens konkurrenskraft. EU:s ramprogram för forskning och innovation för perioden –2020, Horisont 2020, som även omfattar Euratom (kärnforskning) och för innovation och teknik (EIT), är världens största forskningsprogram på nästan –2020. har förberedelser för det sista arbetsprogrammet – 2020 inletts. Kommissionen publicerade ett meddelande om efterhandsutvärderingen av föregående ramprogram FP7, KOM(2016) 5. I detta meddelande redogjordes för slutsatserna och rekommendationerna i utvärderingen. Rådsslutsatser utmynnade i att efterhandsutvärderingen av FP7 ger värdefulla lärdomar och rekommendationer för innevarande ramprogram Horisont 2020 och inför det framtida. Rådsslutsatserna antogs vid konkurrenskraftsrådet den 26–. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . I syfte att skapa en inre marknad för kunskap, forskning och innovation, påbörjades arbetet med Europeiska forskningsområdet (ERA). Medlemsstaterna tog tillsammans med kommissionen fram en färdplan för den fortsatta utvecklingen av ERA . 2016/17:115 färdplanen publicerade ett antal medlemsstater nationella färdplaner för ERA. 36.3Öppen och dataintensiv forskning Kommissionen presenterade meddelandet Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster (se faktapromemoria 2015/16:FPM85). Det europeiska initiativet för molnbaserade tjänster är en del av ett åtgärdspaket för att stärka EU:s ställning inom datadriven innovation, förbättra konkurrenskraften och främja skapandet av en digital inre marknad. Vid konkurrenskraftsrådet den 26–antogs rådsslutsatser om ett öppet vetenskapssystem. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . EU-samarbetet innefattar ett antal partnerskapsprogram inom olika forsknings- och innovationsområden (faktapromemoria 2012/13:FPM153). Programmen innefattar totalt ca , varav ca en tredjedel finansieras genom EU:s budget ur Horisont 2020 och resterande del från näringslivet och medlemsstaterna. I finns en nationell samordningsfunktion mellan forskningsfinansierande myndigheter, som prioriterar och delfinansierar deltagande i de europeiska partnerskapsprogrammen. för innovation och teknik (EIT) består av ett antal kunskaps- och innovationsplattformar (KIC-ar) inom områden där det finns stor potential till innovationer. har EIT initierat KIC-ar inom områdena informations- och kommunikationsteknik, klimat, energi, råvaror, hälsosamt aktivt liv och åldrande samt även inom livsmedel. och högskolor är involverade i fem av dessa och deltagande ger stora möjligheter till ytterligare medel till forskning och utbildning i . Den KIC som beviljats inom livsmedel hade inget svenskt deltagande. EIT planerar att utlysa ytterligare en KIC 2018. till var ordförande i , ett internationellt nätverk vars syfte är att främja transnationella samarbetsprojekt inom marknadsnära forskning och utveckling. hade tre huvudprioriteringar under sitt ordförandeskap. utveckla nya verktyg för internationella FoU-samarbeten med parter som inte är medlemmar i nätverket, att skapa en plattare och mer effektiv Skr. 2016/17:115 organisation samt att fördjupa EUREKA:s roll inom den europeiska innovationspolitiken. Kommissionen har föreslagit inrättandet av ett europeiskt innovationsråd (EIC), som ska bidra till ökat antal globalt ledande europeiska företag som baseras på upplösande och marknadsskapande innovationer. Inledande initiativ för detta planeras genom anpassande av instrument i ramprogrammet Horisont 2020 under slutåren –2020. 37 Den europeiska rymdpolitiken Rymdverksamheten spelar en viktig roll för möjligheten att framgångsrikt möta globala samhälleliga utmaningar samt skapa innovativa lösningar och ge kunskap inom områden med stor betydelse för samhällsutvecklingen. publicerade kommissionen ett meddelande om en europeisk rymdstrategi (se faktapromemoria 2016/17: FPM31). Strategin handlar om att ange en tydlig strategisk riktning och strategiska mål för EU på rymdområdet. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . EU:s sammanhållningspolitik har som mål att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. Den ska bidra till att minska regionala skillnader, främja social inkludering och medverka till tillväxt och utveckling. Sammanhållningspolitiken i består av socialfonden och regionalfonden. genomförde kommissionen en teknisk översyn av budgeten för sammanhållningspolitiken som resulterade i vissa omfördelningar av medel mellan medlemsstater. Resultatet för blev ett minskat återflöde med . 2016/17:115 Rådet för allmänna frågor behandlade samlat olika frågor i sammanhållningspolitiken, däribland resultat –2013 och de nya elementen i regelverket för perioden –2020. Överläggning med näringsutskottet och samråd med ägde rum . DEL 8 TRANSPORT, TELEKOM OCH Ett väl fungerande och långsiktigt hållbart transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka EU:s ekonomi och konkurrenskraft. En hel del arbete återstår fortfarande innan den inre marknaden för transporter kan anses färdig. nyckelåtgärder i den andra inremarknadsakten avser transportområdet, nämligen det fjärde järnvägspaketet, sjöfartsmarknaden och utvecklingen av det gemensamma luftrummet. 39.1Frågor som rör flera transportslag godkändes arbetsplanen för stomnätskorridoren (Scan-Med) som går mellan ()/(finskryska gränsen) via ner genom och till () och arbetsplanerna för ERMTS respektive Sjömotorvägar. Av de totalt 543 identifierade projekten i arbetsplanen för Scan-Med berörs av 86. godkände medlemsstaterna projektlistan för medfinansiering års transportutlysning i Fonden för ett sammanlänkat (CEF). 39 projekt lämnades in med svenska partners varav 18 föreslogs för finansiering. Den svenska bidragsdelen uppskattas till ca . Total budget för utlysningen var varav var vikta till sammanhållningsländerna. har EU inom ramen för CEF öppnat två nya utlysningar, en traditionell CEF-ansökning och en särskilt kombinerad utlysning, CEF Synergi, som kombinerar energi med transport. Förhandlingarna om det fjärde järnvägspaketet avslutades . Kommissionen presenterade paketet 2013 (se faktapromemorior 2012/13:FPM66 och 2012/13:FPM67). En överenskommelse om den s.k. tekniska pelaren ingicks . De tre aktuella rättsakterna rör främst driftskompatibilitet och säkerhet. Den andra pelaren i paketet, om marknadsöppning och förutsättningar för upphandlad trafik, har färdigförhandlats mellan rådet och och slutlig överenskommelse nåddes . 2016/17:115 39.2.2 Tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart I EU:s lagstiftning behandlas transporter på inre vattenvägar som landtransporter. lämnade kommissionen förslag till direktiv om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av direktiv /87. nåddes en överenskommelse mellan rådet och som bekräftades av ett rådsbeslut . presenterade kommissionen ett förslag om erkännande av yrkeskvalifikationer inom inlandssjöfarten (se faktapromemoria 2015/16:FPM58). Målet med kommissionens förslag är att fastställa ett gemensamt ramverk för erkännande av yrkeskvalifikationer inom inlandssjöfarten. informerades och samråd med ägde rum . 39.2.4Typgodkännande av och marknadskontroll över motorfordon Kommissionen presenterade ett förslag om att nuvarande ramdirektiv för godkännande av motorfordon ersätts av en ny ramförordning (se faktapromemoria 2015/16:FPM 50). Ett syfte med förslaget är att revidera regelverket för typgodkännande av motorfordon (bilar) utifrån de förändringar som beslutades om i regelverken för typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon respektive traktorer 2013. Överläggning hölls med trafikutskottet . 39.3.1Hamntjänster och finansiell insyn Kommissionens förslag till förordning om tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar omfattar TEN-hamnar inom det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (se faktapromemoria 2012/13:FPM128). Det syftar till att förbättra hamnars effektivitet vid utförandet av olika transport- och logistiktjänster och att öka transparensen hur hamnar finansierar sin verksamhet. Det ska bl.a. redovisas hur offentliga medel fördelas mellan olika typer av hamnverksamhet. ägde trepartssamtal rum och slutlig överenskommelse nåddes . presenterade kommissionen tre förslag på direktiv som alla har bäring på passagerarfartygssäkerhet (se faktapromemoria 2015/16:FPM Syftet är att uppnå en ändamålsenlig lagstiftning för denna Det föreslås ändringar i direktiven om Skr. 2016/17:115 säkerhetsbestämmelser för passagerarfartyg i inrikes trafik, registrering av personer ombord samt inspektionssystem för passagerarfartyg i reguljär trafik. Rådet för transport, telekommunikation och energi (TTE- rådet) antog en allmän inriktning för direktiven om passagerarfartyg i inrikes trafik samt inspektionssystem för passagerarfartyg i reguljär trafik. Överläggning och samråd ägde rum med trafikutskottet respektive . antog kommissionen ett samlat gränspaket i syfte att stärka skyddet av yttre gränser. En del av detta paket innebär ett förslag om att inrätta en europeisk gräns- och kustbevakning (bl.a. ett nytt Frontex). presenterades ett förslag om ändring av Europeiska sjösäkerhetsbyråns (EMSA) förordning (se faktapromemoria 2015/16:FPM43) och ett förslag om ändring av Europeiska fiskerikontrollbyråns (EFCA) förordning. Kommissionens avsikt var att med delvis identiska texter i de tre förslagen förbättra samarbetet mellan de tre byråerna. För EMSA:s del handlar förslaget bl.a. om att dela information från informationssystem, utföra övervaknings- och kommunikationstjänster och erbjuda utbildning. EMSA:s nya förordning antogs . presenterade kommissionen, inom ramen för den s.k. luftfartsstrategin, förslag till revidering av förordningen om den europeiska byrån för luftfartssäkerhet () (se faktapromemoria 2015/16:FPM35). Förslaget syftar till att höja flygsäkerheten, bl.a. genom införande av obligatoriskt säkerhetsledningssystem och reglering av obemannade luftfartyg. Rådet antog en allmän inriktning. Information lämnades till trafikutskottet och samråd hölls med och . De åtgärder som vidtas inom politiken för informationssamhället syftar till att bidra till goda förutsättningar för väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. Hushåll och företag ska ha tillgång till effektiv, robust och säker infrastruktur och bästa möjliga utbud av kommunikationstjänster. 40.1Tillgänglighet till myndigheters webbplatser Kommissionen presenterade 2012 ett förslag till direktiv om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser (se faktapromemoria 2012/13:FPM53). Syftet med förslaget är att harmonisera medlemsstaternas lagar och författningar om tillgänglighet till offentliga myndigheters webbplatser för att undanröja hinder på den inre marknaden för leverantörer med verksamhet över gränserna. Direktivet reglerar en miniminivå av tillgänglighetskriterier för offentliga webbplatser men också för mobila applikationer. Rådet beslutade om en politisk överenskommelse vid . Direktivet ska vara införlivad i svensk rätt . informerades och samråd ägde rum med . 40.2Beslut om användningen av frekvensbandet 470– Kommissionens förslag till beslut om användningen av frekvensbandet i EU presenterades (se faktapromemoria 2015/16:FPM51). Syftet med förslaget är att harmonisera medlemsstaternas användning av det s.k. 700 MHz-bandet och att skapa trygghet för tillhandahållare av rundradiosändningar. Trepartssamtal om förslaget påbörjades . informerades och och samma månader hölls samråd med . 40.3EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2016– 2020 Inom ramen för kommissionens digitala inremarknadsstrategi presenterade kommissionen ett meddelande om en ny handlingsplan för e-förvaltning 2016–2020 (se faktapromemoria 2015/16 FPM83). Kommissionen har tagit fram handlingsplaner för e-förvaltning i syfte att främja samordning och samverkan mellan medlemsstaterna och kommissionen. En digital omställning av förvaltningen är en av förutsättningarna för att EU:s inre marknad ska fungera. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om gränsöverskridande paketleveranstjänster inom ramen för det s.k. e- handelspaketet (se faktapromemoria 2015/16:FPM99). Förslaget syftar till att skapa ökad pristransparens på marknaden för gränsöverskridande paketleveranstjänster. stöder initiativ som främjar gränsöverskridande e-handel då e-handeln har stor potential att bidra till ökad tillväxt och fler jobb. På presenterade ordförandeskapet en lägesrapport. informerades och samråd ägde rum med samma månad. 40.5Bestämmelser om grossistledet på roamingmarknaden I förordning (EU) 2015/2120 beslutades att tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet ska avskaffas (se faktapromemoria 2015/16:FPM105). En förutsättning för detta var även att grossistavgifterna för roaming setts över. Grossistavgifter är det som operatörer betalar till sina konkurrenter för att deras abonnenter ska kunna koppla upp sig på deras mobilnät när de befinner sig utomlands. Kommissionen presenterade därför ett förslag till förordning . Förslaget innehåller nya avgiftstak för data, röstsamtal och sms. har drivit på för lägre grossistavgifter som en förutsättning för ett hållbart avskaffande av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet. Medlemsstater med mycket inkommande roaming har, i motsats till , drivit på för högre grossistavgifter. beslutade om en allmän inriktning på rådsmötet varefter förhandlingar med kommer att inledas. informerades och samråd med ägde rum samma månad. Kommissionens förslag presenterades (se faktapromemoria 2016/17:FPM17). Det består av ett direktiv som är en omarbetning av fyra av de ursprungliga fem direktiven på området i form av en ”europeisk kommunikationslag”. Syftet med förslaget är att modernisera regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster för att möta teknikutveckling, ändrade marknadsförhållanden och användarnas behov av uppkoppling. Regeringen välkomnar kommissionens förslag till moderniserad reglering av den elektroniska kommunikationssektorn. Regeringen välkomnar också kommissionens höga ambitionsnivå när det gäller investeringsincitament och att koppla upp EU:s invånare. regleringen behöver utformas med resultatet för slutanvändare i fokus. 2016/17:115 Frågan var föremål för övergripande politisk diskussion vid . informerades och samråd med ägde rum samma månad. 40.7Organet för regleringsmyndigheter – Berec Parallellt med förslaget till ny europeisk kommunikationslag publicerade kommissionen ett förslag till en ny förordning om Organet för de europeiska regleringsmyndigheterna för elektronisk kommunikation (Berec) (se faktapromemoria 2016/17:FPM17). Förslaget innebär att Berec ges status av och därtill vissa begränsade beslutsbefogenheter. Förslaget var föremål för övergripande politisk diskussion vid TTE- rådet . informerades och samråd med ägde rum samma månad. 40.8Förordning om finansiering av offentlig wifi Förslaget om finansiering av offentlig wifi presenterades och syftar till att nå målet om att platser där offentlig service tillhandahålls ska vara utrustade med internetuppkoppling av gigabithastighet . Förslaget innebär att man inom ramen för telekomdelen av Fonden för ett Sammanlänkat (FSE-telekom) ska kunna finansiera projekt för att installera gratis wifi på offentliga platser (se faktapromemoria 2016/17:FPM15). Själva finansieringen av förslaget har förhandlats inom ramen för översynen av den fleråriga budgetramen (MFF). På presenterade ordförandeskapet en partiell överenskommelse för beslut. kunde inte ställa sig bakom förslaget då det saknades en konsekvensanalys av de långsiktiga effekterna och då denna typ av satsningar bör genomföras på nationell nivå. Överläggningar med trafikutskottet ägde rum och samråd med samma månad. Direktivet om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (NIS-direktivet) trädde i kraft (se faktapromemoria 2012/13:FPM68). Medlemsstaterna ska senast ha genomfört direktivet i nationell lagstiftning. Samråd med ägde rum . 40.10 Motståndskraft i nätverk och Kommissionen publicerade ett meddelande om stärkt motståndskraft i nätverk och informationssystem (se faktapromemoria 2015/16:FPM118). Meddelandet innehåller en presentation av initiativ och förslag till åtgärder som syftar till att stärka system för cyberresiliens och främja en konkurrenskraftig och innovativ Med cyberresiliens menas att it-system, kritisk infrastruktur m.m. ska vara motståndskraftiga och kunna fortsätta leverera önskade tjänster vad som än händer. på energiområdet vilar på tre pelare: miljömässig hållbarhet, konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet. tre områden har EU satt upp energi- och klimatmål Strategin för Energiunionen bygger på fem dimensioner: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivitet, minskade klimatutsläpp samt forskning, innovation och för EU:s klimat- och energipolitik till 2030 innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska med minst 40 procent, att andelen förnybar energi ska vara och att energieffektiviseringen ska öka med till 2030. långsiktiga klimatpolitiska målet innebär 80–lägre växthusgasutsläpp jämfört med . Nytt ramverk för EU:s energimärkning har rådet och försökt nå en överenskommelse om kommissionens förslag till nytt ramverk för EU:s energimärkning (se faktapromemoria 2014/15:FPM46). innebär en ändring av energimärkningsdirektivet om märkning och standardiserad information om energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser. Frågan togs upp som en informationspunkt på rådet för transport, telekom och energifrågor (TTE- Förhandlingarna fortsätter och förhoppningen är att det nya ramverket ska kunna träda i kraft . presenterade kommissionen ett förslag till förordning som ska ersätta den nuvarande gasförsörjningsförordningen (se faktapromemoria 2015/16:FPM56). Vid rådsmötet hölls en politisk diskussion om regionalt samarbete i förutbestämda grupperingar, solidaritet och 2016/17:115 transparens om kommersiella kontrakt. Framsteg i förhandlingarna har gjorts när det gäller solidaritet och transparens av kommersiella kontrakt. Ett antal frågor är fortfarande utestående, däribland regleringen av regionalt samarbete. Samråd med ägde rum . 41.3Mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal med tredjeland inom energiområdet presenterade kommissionen ett förslag till reviderat beslut om en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal med tredjeland (IGA) inom energiområdet (se faktapromemoria 2015/16:FPM57). Förslaget syftar till att öka de mellanstatliga avtalens transparens och förenlighet med EU-lagstiftning. Förslaget är framför allt föranlett av tidigare gasprojekt, där inkompatibla avtal förekommit. Rådet enades om en allmän inriktning som minskade ambitionen i kommissionens förslag genom att föreslå att förhandskontrollen endast ska omfatta gasavtal (alla icke gasrelaterade IGAs hanteras ex-post). Rådets allmänna inriktning omfattar inte heller icke-bindande avtal. Samråd ägde rum i inför . 41.4Fortsatt genomförande av energiunionen I kommissionens meddelande om Energiunionen som är kommissionens handlingsprogram inom energiområdet anges 2016 som leveransår för revidering av nästan all EU-lagstiftning på energiområdet (se faktapromemoria 2014/15:FPM23). lanserade kommissionen förslag om gasförsörjning (se separat avsnitt ovan). presenterades de återstående förslagen i ett s.k. vinterpaket om hållbar energi. Paketet innehåller förslag till revidering av energieffektiviseringsdirektivet och byggnaders energiprestanda, revidering av direktivet om förnybart – inkl. hållbarhetskriterier för biomassa, flera förslag om en ny elmarknadsdesign samt ett förslag om ett övergripande styrningssystem för Energiunionen (se faktapromemoriorna 2016/17:FPM 42, 43, 44 och 45). Överläggning med näringsutskottet samt samråd med ägde rum inför .