prop · H403115 · 2017-03-14 00:00:00 — Från svensk sida har hållbarhetskriterier för biomassa och förslagen om energieffektivisering haft högst prioritet. Överläggning i näringsutskottet ägde rum . DEL 9 JORDBRUK, FISKE OCH EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett harmoniserat politikområde som består av två pelare: första pelaren (direktstöd och marknadsstöd) och andra pelaren (miljö- och landsbygdsstöd). Kommissionens förslag till ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion har förhandlats (se faktapromemoria 2013/14:FPM 72). Det har hållits flera trepartssamtal . Förhandlingarna förväntas fortsätta . Information gavs till miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 42.2Åtgärder med anledning av situationen på jordbruksmarknaderna Efter rekordhöga priser på smör och skummjölkspulver så sjönk priserna kraftigt –2016 till följd av en global obalans inom mejerisektorn. Kommissionen har befogenhet att skyndsamt besluta om krisåtgärder om allvarliga störningar på marknaden kan befaras. På jordbruks- och fiskerådet och presenterade kommissionen därmed åtgärdspaket för att underlätta situationen för mjölkproducenterna inom EU. Paketen innehöll bland annat reduktionsstöd, ett särskilt anpassningsstöd och förskottsutbetalningar av gårdsstöden. har generellt sett en kritisk inställning till marknadsåtgärder. Mot bakgrund av den allvarliga situationen för många mjölkproducenter har dock haft ett konstruktivt förhållningssätt i förhandlingarna och bl.a. drivit frågan om förskottsutbetalningar. Informationstillfällen i miljö- och jordbruksutskottet ägde rum , mars, april, . Samråd med ägde rum , mars, april, maj, . Förenkling av den gemensamma tog kommissionen initiativ till att förenkla den gemensamma Flera av förenklingarna har redan genomförts i Ett förslag till ändring av detaljreglerna för 2016/17:115 förgröningen diskuterades i jordbruks- och fiskerådet . De nya reglerna förväntas träda ikraft . presenterade kommissionen även ett förslag till ändring av vissa regler i grundförordningarna för den gemensamma jordbrukspolitiken i samband med översynen av EU:s fleråriga budgetram. Förslaget diskuterades senast i jordbruks- och fiskerådet . Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett reviderat och utvidgat regelverk för tillhandahållande på marknaden av CE-märkta gödselprodukter (se faktapromemoria 2015/16:72). Syftet med förslaget är att skapa lika villkor för gödselprodukter på EU-nivå och därigenom öka företagens möjlighet till tillträde till den inre marknaden. 43 Den gemensamma fiskeripolitiken Den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad unionspolitik. Målet är att förvalta en gemensam, gränsöverskridande naturresurs på ett sådant sätt att ett hållbart nyttjande kan uppnås i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. 43.1Bevarande av fiskeresurserna och skydd av ekosystem genom tekniska åtgärder Tekniska åtgärder är regler som styr hur och var fiskare får fiska. Förslaget till ny förordning innebär framför allt en ändring i strukturen för hur och var regler sätts upp, snarare än ändringar i de enskilda regler som finns (se faktapromemoria 2015/16:FPM7). Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 43.2Upprättande av en flerårig plan för demersala bestånd i och de fisken som nyttjar dessa bestånd Syftet med förordningsförslaget är att fastställa en förvaltningsplan för bestånd av arter som lever på eller nära havsbotten (så kallade demersala bestånd) och fisket av dessa bestånd i (se faktapromemoria 2016/17:FPM1). Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . 2016/17:115 Information gavs till miljö- och jordbruksutskottet och samråd med EU- nämnden ägde rum . 43.3Flerårig förvaltningsplan för torsk, sill och skarpsill i presenterade kommissionen ett förslag till förordning om en flerårig förvaltningsplan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i och det fiske som nyttjar dessa bestånd (se faktapromemoria 2014/15:FPM9). Förordningen som innehöll en flerårig plan för torsk, sill och skarpsill i antogs och trädde i kraft . Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om reglering av maximal tillåten fångst (TAC) och kvoter för fem arter i (se faktapromemoria 2016/17:FPM5). En politisk överenskommelse om förslaget om fiskemöjligheterna i nåddes vid jordbruks- och fiskerådet . Den slutliga överenskommelsen innebar i enlighet med Östersjöplanen en väsentlig minskning av TAC för torsk i västra om , och en väsentlig minskning av TAC för torsk i östra om . Utöver att reglera TAC innebar överenskommelsen även ytterligare kompletterande bevarandeåtgärder för torsk i västra . I syfte att ytterligare öka skyddet av västlig lektorsk under dess huvudsakliga lekperiod förlängdes den nuvarande stängningen från 6 , och gäller nu från till i västra . Vidare regleras även fritidsfiske på torsk i västra på EU- nivå, genom fastställande av hur många torskar som maximalt får behållas per person per dag. Fastställandet av TAC för både sill och skarpsill innebar att Östersjöplanen tillämpades. När det gäller både skarpsill och lax i huvudbassängen beslutades om en försiktigare linje än den som föreslagits av kommissionen. När det gäller rödspätta anpassades TAC till den vetenskapliga rådgivningens MSY-råd om fångster istället för landningar då rödspätta i omfattas av landningsskyldigheten. Samråd med ägde rum . kommer genomförandet av den gemensamma fiskeripoliken att fortsätta genom infasning av landningsskyldighet för det demersala Infasningen sker i enlighet med de gemensamma rekommendationer som lämnats av olika regioner. 2016/17:115 det att infasningen sker redskapsvis. Vissa av kvoterna kommer därför att anpassas för att återspegla att vissa fångster från och med årsskiftet ska föras i land. För och kommer de kvoter som huvudsakligen berörs av landningsskyldigheten fastställas tillsammans med . Det rör torsk, kolja och vitling. Av de fiskemöjligheter som EU beslutar om autonomt i är det främst äkta tunga som fasas in i landningsskyldigheten . antog jordbuks- och fiskerådet politisk överenskommelse om förordningen. Beslutet innebär att ytterligare steg tas för att uppnå målet i den gemensamma fiskeripolitiken som innebär att fiskemöjligheter ska fastställas på nivåer i enlighet med maximal hållbar avkastning och att landningsskyldigheten införs gradvis . fastställdes 44 fiskemöjligheter i enlighet med maximal hållbar avkastning jämfört med 36 . Förordningen återpeglar att beståndsituationen generellt är god i , och vilket innebar att många av fiskemöjligheterna därför kunde öka medan beståndssituationen i bl.a. och medförde beslut om minskade fiskemöjligheter. 44 Livsmedel, djur och växter Inom EU finns omfattande regelverk för växter, djur och livsmedel. Enligt fördraget har unionen och medlemsstaterna skyldighet att ta hänsyn till djurens välfärd. Lagstiftningen om djurhälsa syftar till att försäkra en hållbar djurproduktion, underlätta handeln med djur och animaliska produkter inom EU utan att sprida sjukdomar och till att förhindra smitta från djur till människa. Lagstiftningen för livsmedel är i stort sett harmoniserad inom unionen, vilket innebär att det inte är tillåtet för enskilda medlemsstater att ha strängare regler eller mer generösa bestämmelser än de som finns i . Lagstiftningen om växter syftar bl.a. till att skydda unionen mot allvarliga växtskadegörare och säkerställa att utsäde m.m. är av god kvalitet. 44.1Friskare djur, sundare växter och säkrare livsmedel presenterade kommissionen ett lagstiftningspaket med fem rättsakter och ett meddelande under namnet Friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja – en moderniserad lagstiftning för ett mer konkurrenskraftigt EU (se faktapromemorior 2012/13:FPM113, 2012/13:FPM114, 2012/13:FPM115, 2012/13:FPM116 och 2012/13:FPM129). Förordningsförslagen handlar om djurhälsa, skyddsåtgärder mot växtskadegörare, produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial, offentlig kontroll inom djur-, växt- och Skr. 2016/17:115 livsmedelsområdena m.fl. och EU-utgifter inom områdena djurhälsa, växtskadegörare och offentlig kontroll. Förslaget till ny lagstiftning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare (se faktapromemoria 2012/13:FPM116) antogs . 44.3Förslag till ny djurhälsoförordning Förslaget till ny förordning om djurhälsa F(EU)2016/429 antogs . 44.4Förslag till ny förordning om offentlig kontroll nåddes en politisk överenskommelse om kommissionens förslag till ny förordning om offentlig kontroll. Förordningen förväntas antas . antogs en ny förordning om avelstekniska och genealogiska villkor för handel med och import till unionen av avelsdjur och avelsmaterial från dem (se faktapromemoria 2013/14:FPM64). Miljö- och jordbruksutskottet informerades och samråd med ägde rum . Kommissionen lade 2014 fram ett förslag till ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel (se faktapromemoria 2014/15:FPM2). Förhandlingar har pågått . Överläggning ägde rum i socialutskottet , samt i . Information i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . Kommissionens lade ett förslag till förordning om foder som innehåller läkemedel se faktapromemoria 2014/15:FPM3). Förhandlingar har pågått . Information i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum 2016/17:115 44.8 Det svenska samarbetet med , och har fortsatt . lämnades ett förslag till kommissionen om en plattform för djurskydd inom EU. Förslaget har behandlats på jordbruks- och fiskeråden , . Kommissionen meddelade att de har för avsikt att inrätta plattformen . Miljö- och jordbruksutskottet informerades och samråd med ägde rum , . På jordbruks- och fiskerådet tog länderna, på initiativ av , även upp det stora behovet av att skärpa efterlevnaden av EU:s gemensamma regler om transport av djur. Kommissionen uppmanades också att lägga fram förslag för att uppdatera det nu gällande regelverket för att öka skyddet för djuren. Miljö- och jordbruksutskottet informerades och samråd med ägde rum . Matavfall är ett av fem prioriterade områden i kommissionens handlingsplan för cirkulär ekonomi, (se faktapromemoria 2015/16 FPM30). Med tanke på den stora uppmärksamhet och efterfrågan på åtgärder som uppkommit i samband med matsvinn och livsmedelskedjans avgörande roll i att minska matsvinnet antogs särskilda rådsslutsatser om matsvinn på jordbruks- och fiskerådet . Kommissionen uppmuntrades att genomföra de åtgärder som man identifierat i handlingsplanen för cirkulär ekonomi och medlemsstaterna ombads stödja kommissionens arbete med detta. Miljö- och jordbruksutskottet informerades och samråd med ägde rum . antogs rådsslutsatser om bättre livsmedel. Slutsatserna behandlar förbättringar både utifrån hälsoperspektiv och ur inre marknadsperspektiv samt om offentlig-privat samverkan (PPP). informerades och samråd med ägde rum . Inom EU finns ingen specifik rättslig grund för en gemensam skogspolitik men svenskt skogsbruk påverkas av utvecklad unionspolitik inom en rad olika områden, inte minst på klimat- och energiområdet och av internationella skogliga överenskommelser. har arbetet med genomförandet av den fleråriga planen för EU:s icke-bindande skogsstrategi fortlöpt. Regeringen värnar det nationella självbestämmandet i skogsfrågor och följer noggrant nya EU- initiativ och hur dessa kan påverka svensk skog och skogsnäring. Generellt verkar regeringen för att begränsa EU-insatser som berör skogsområdet. ska subsidiaritetsprincipen respekteras för de områden som faller inom EU:s befogenhet. har tillsammans med likasinnade medlemsstater bedrivit aktivt påverkansarbete i relaterade policydiskussioner, t.ex. om hållbarhetspolitik för bioenergi, och förvaltat och stärkt de möjligheter till kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt förbättrad samordning inom EU som strategin omfattar. EU ska vara en drivande kraft för att både inom EU och globalt skydda miljön och underlätta omställningen till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi som säkerställer en hållbar utveckling. 46.1Cirkulär ekonomi, inklusive avfallspaket har förhandlingar pågått inom ramen för kommissionens meddelande om cirkulär ekonomi som presenterades och ersatte det tidigare återkallade ”Gröna paketet” (se faktapromemoria 2015/16:FPM30). Meddelandet innehåller två delar; en handlingsplan för en cirkulär ekonomi samt ett nytt avfallspaket med förslag på revideringar av samma sex direktiv på avfallsområdet som i det tidigare paketet. har verkat för en ambitiös inriktning för omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Från svensk sida har giftfria kretslopp, minskad deponering, mål för biologisk behandling, ekodesign, ekonomiska styrmedel, nya affärsmodeller, biobaserade lösningar och att främja marknader för återvunna och förnybara råvaror haft högsta prioritet. Rådsslutsatser om handlingsplanen för en cirkulär ekonomi förhandlades och antogs vid miljörådet . Förhandlingar om avfallspaketet pågår. Informationstillfällen med miljö- och jordbruksutskottet samt samråd med ägde rum . 47 Klimat och luft Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. För att klara klimatutmaningarna och främja en hållbar utveckling krävs en ambitiös och sammanhållen klimatpolitik såväl globalt som inom EU. EU är en drivande kraft i det globala klimatarbetet. Det är viktigt att EU genomför ramverket för energi- och klimatpolitiken till 2030. För att minska luftföroreningarna som sprids över länders gränser är internationellt samarbete av högsta vikt inom EU och globalt. Vid COP 21 nåddes enighet om ett globalt klimatavtal. presenterade kommissionen ett meddelande om vägen från Skr. 2016/17:115 . Meddelandet innehåller inga nya förslag utan syftar till att vägleda diskussionen i och rådet. Meddelandet beskriver utfallet från Parismötet och analyserar vad innebär för EU:s interna och internationella arbete (se faktapromemoria 2015/16:FPM65). Kommissionens meddelande berördes under den riktlinjedebatt som hölls på miljörådet då rådet delade kommissionens positiva syn på avtalet. Medlemsstaterna visade också stor enighet om att det nu handlar om att genomföra avtalet och EU:s energi- och klimatramverk 2030. Överläggning om meddelandet med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . beslutade att godkänna . Förslaget till rådsbeslut innebar att EU kunde ratificera avtalet innan alla medlemsstater hade färdigställt sina nationella processer för ratificering. Samråd med om rådsslutsatserna och rådsbeslutet ägde rum . Till följd av EU:s ratificering kunde träda ikraft för att i samband med COP 22 för Klimatkonventionen i även hålla den första partskonferensen för . Mötet fokuserade till stor del på frågor som kopplar till genomförande av . antog rådsslutsatser på ett extrainsatt råd som var grunden för EU:s ståndpunkt vid förhandlingarna. Slutsatserna gav EU ett mandat att vara pådrivande för utvecklingen av avtalets regelbok och ett starkt genomförande av . Den svenska linjen fick avtryck i slutsatserna framförallt då EU enades om stärkta skrivningar om betydelsen att hålla temperaturökningen och hur de delar i som är så viktiga för att kunna höja den globala ambitionen i linje med temperaturmålen ska utvecklas. Centrala för detta är utvecklingen av avtalets femåriga cykler för utsläppsminskningar, den globala översynen, det gemensamma uppföljnings- och transparenssystemet och den s.k. efterlevnadsmekanismen. EU:s ståndpunkt i frågan om internationell finansiering för klimatåtgärder inför COP 22 behandlades vid . Rådsslutsatserna om klimatfinansiering har två syften, dels att redovisa EU:s fortsatta arbete med att mobilisera och öka finansiering för klimatrelaterade ändamål och dels att ta fram och tydliggöra EU:s position i frågor som är specifikt kopplade till klimatförhandlingarna och genomförandet av . har bl.a. drivit och fått gehör för vikten av en rimlig balans mellan finansiering av utsläppsbegränsningar och anpassningsinsatser samt behov av förbättrad transparens vid rapportering av klimatfinansiering. 47.2EU:s system för handel med utsläppsrätter Som ett första steg i genomförandet av för klimat och energi presenterade kommissionen ett förslag till reform av EU:s system för handel med utsläppsrätter (faktapromemoria 2014/15:FPM47). Under förhandlingarna har betonat vikten av 2016/17:115 en stabil, långsiktig och välfungerande utsläppshandel med stärkt prissignal för att uppnå EU:s långsiktiga klimatmål på ett kostnadseffektivt sätt. har även framhållit att regler för den fria tilldelningen av utsläppsrätter bör fokuseras på de sektorer som är verkligt utsatta samt verkat för att marknadsstabilitetsreservens integritet ska värnas. Ordförandeskapet presenterade en lägesrapport om förhandlingarna för diskussion vid miljörådet . En allmän inriktning förväntas under ordförandeskap . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum respektive december. 47.3Ansvarsfördelning samt utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning och skogsbruk presenterade kommissionen ett förslag till förordning om ansvarsfördelning (ESR) mellan medlemsländerna för utsläppsminskningar i de sektorer som inte omfattas av EU ETS för perioden –2030 (faktapromemoria 2015/16:FPM124). presenterade kommissionen ett förslag till förordning som inkluderar utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) som en separat del i för klimat och energi till 2030 (faktapromemoria 2015/16:FPM125). Under förhandlingarna har framhållit att alla medlemsstater och sektorer måste bidra till att uppnå EU:s långsiktiga klimatmål. Dessutom har verkat för en skärpning beträffande att regleringarna behöver beakta fullt ut och delta i dess femåriga översynscykler. När det gäller inkluderandet av LULUCF har framhållit att det måste göras på ett sådant sätt att ambitionen i ramverket inte minskas, att referensnivåerna för skogsbruket ska sättas av medlemsländerna och verkat för att bokföringsreglerna ska bli robusta och rättvisande samt att det nationella självbestämmandet över skogspolitiken inte äventyras. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . Direktivet för nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (det s.k. takdirektivet) antogs (faktapromemoria 2013/14:FPM49). Direktivet innehåller bindande utsläppstak för svaveldioxid, kväveoxider, lättflyktiga organiska föreningar (NMVOC), ammoniak och partiklar PM2.5, där sot ingår. Informationstillfällen med miljö- och jordbruksutskottet samt samråd med ägde rum . antog rådet och en ny testmetod och tekniska krav för att mäta bilars verkliga utsläpp samt en ny testprocedur för ombordmätning (RDE) av bilars utsläpp av kväveoxider. Syftet med RDE är att kontrollera att bilens testvärden inte avviker från körning i trafik. De nya tekniska kraven ska införas stegvis . 47.6Strängare miljökrav för arbetsmaskiner nåddes en överenskommelse mellan rådet och om förslaget till förordning med nya miljökrav och typgodkännande för motorer i arbetsmaskiner (EU) 2016/1628) (se faktapromemoria 2014/15:FPM5). 48 Kemikalier och avfall EU:s kemikaliepolitik syftar till att skydda människor och miljön mot farliga kemikalier och säkra att avfallet kan tas om hand på ett miljömässigt bra sätt och utnyttjas som resurs. Problematiken med negativa effekter på hälsa och miljö orsakade av farliga ämnen är gränsöverskridande och förstärks av en globaliserad ekonomi. Kommissionen publicerade förslag till vetenskapliga kriterier för fastställande av hormonstörande egenskaper inom ramen för förordningarna om växtskyddmedel respektive biocidprodukter. Kriterierna ska infogas i eller kopplas till utfasningsreglerna i rättsakterna. har i diskussioner framfört att förslagen i vissa delar ligger utanför de befogenheter som kommissionen tilldelats av lagstiftarna samt att de föreslagna beviskraven skulle leda till ett otillräckligt skydd för människa och miljö. Processen väntas fortsätta . Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . Kommissionen lade fram sina förslag om EU:s ratificering och genomförande av Minamatakonventionen om kvicksilver (se faktapromemoria 2015/16:FPM52). Genomförandet sker genom en ny förordning om kvicksilver samt ett rådsbeslut om godkännande av konventionen. har verkat för ett ambitiöst genomförande av den globala Minamatakonventionen, i linje med bl.a. regeringens proposition 2016/17:115 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken. Förhandlingarna slutfördes för att möjliggöra ratificering inför konventionens första partsmöte som planeras till . Förberedande arbete inför rådsslutsatser om kemikalier påbörjades genom det s.k. Reach up-nätverket mellan likasinnade medlemsstater. Rådsslutsatser om kemikalier förhandlades och antogs vid miljörådsmötet . Informationstillfälle med miljö- och jordbruksutskottet samt samråd med ägde rum . lämnade in en stämningsansökan mot kommissionen till tribunalen. yrkar att tribunalen ska ogiltigförklara ett beslut om att ge ett företag tillstånd för användning av blykromater. Kommissionen har fattat beslutet med stöd av och rådets förordning (EU) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reachförordningen). har anfört att kommissionen genom det omtvistade beslutet har överträtt sina genomförandebefogenheter, gjort en uppenbart felaktig bedömning och felaktig rättstillämpning samt åsidosatt omsorgsprincipen och motiveringsskyldigheten. DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, KULTUR EU-politiken på utbildningsområdet syftar till att främja samarbete mellan medlemsstaterna och stödja dem i arbetet med att vidareutveckla sina utbildningssystem, men den omfattar inte harmonisering av lagstiftning. Utbildningens bidrag till den europeiska Utbildning och forskning är en viktig del av uppföljningen av 2020-strategin inom ramen för den europeiska terminen. utbildning, ungdom, kultur och idrott () antog en rådsresolution som var utbildningsministrarnas bidrag till Europeiska I resolutionen betonas vikten av att bl.a. investera i utbildning, att ta itu med matchningsproblematiken och att sträva efter utbildningssystem som innebär att en individ oavsett bakgrund har möjlighet att uppnå uppsatta mål. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med Medie- och informationskunnighet genom Det blir allt viktigare för barn och unga att utveckla egenskaper för att hitta, analysera, kritiskt värdera och skapa innehållet i medier. betonas i rådsslutsatser som antogs vid den 30–. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med En ny kompetensagenda för I kommissionens meddelande En ny kompetensagenda för är avsikten att stärka och i vissa fall förenkla befintliga initiativ gällande utbildning och kompetens för att ge ett bättre stöd till medlemsstaterna i deras nationella reformer. Arbetet kommer att inriktas på tre områden, bättre och mer relevant kompetensutveckling, tydligare och mer kompetensinventering och information för mer välgrundade yrkesval. antog en resolution om kommissionens förslag till en ny komptensagenda. 2016/17:115 En av prioriteringar var ett socialt för jobb och tillväxt. Prioriteringen innebär att verka för att kompetensagendan ska understryka att all utbildning bidrar till enskilda individers utveckling, livslångt lärande, samhällsengagemang och kritiskt tänkande samt understryker yrkesutbildningens viktiga roll. Åtgärderna inom ”En ny kompetensagenda för ” syftar till att individer som inte uppnått en utbildningsnivå som motsvarar en genomförd gymnasieutbildning ska få tillgång till kompetenshöjningsmöjligheter och därmed öka sin anställningsbarhet (se faktapromemoria 2015/16:FPM109). Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och samråd med ägde rum . 49.4Förebygga radikalisering som leder till våldsbejakande extremism