prop · H403133 · 2017-03-02 00:00:00 — lagen även efter det att den tillfälliga lagen har upphört att gälla. En utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller motsvarande är normalt treårig. kommer därmed i regel inte att överstiga och . bör lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå upphöra att gälla . Uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå som beviljas enligt lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå bör gälla som längst till den dag lagen upphör att gälla. För att uppehållstillstånd som beviljas enligt lagen inte ska vara kortare än bör bestämmelsen upphöra att gälla För att ett uppehållstillstånd för fortsatta studier som längst ska gälla till bör de bestämmelserna också upphöra att gälla . uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning som längst ska kunna gälla till samma datum bör den bestämmelsen upphöra att gälla . Permanent uppehållstillstånd vid försörjning bör kunna beviljas även efter lagens giltighetstid om ansökan har registrerats hos under lagens giltighetstid, dvs. 2023, och utlänningen senast har fullföljt Den bestämmelsen bör därför i vissa fall gälla även efter lagens giltighetstid om ansökan har registrerats före och sökanden har haft ett längre uppehållstillstånd för studier, ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, ett uppehållstillstånd för fortsatta studier eller ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning och senast har fullföljt utbildningen. gälla för överklagande av beslut som har fattat enligt Lagrådet anför att samtliga bestämmelser i enlighet med vad som redovisats bör tas in i övergångsbestämmelserna i den tillfälliga lagen och i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. vissa bestämmelser i lagen om uppehållstillstånd för studerande på Prop. 2016/17:133 gymnasial nivå ska upphöra att gälla innan lagen i övrigt upphör bör dock enligt regeringen regleras i separata ändringsförfattningar eftersom detta ligger mer i linje med rådande principer för författningsskrivning. 15 Kostnader och andra konsekvenser Regeringens bedömning: kan i enskilda ärenden få en ökad arbetsbörda till följd av förslagen. Som helhet ryms dock förslagens påverkan på såväl som domstolarna inom befintliga anslagsramar. Förslagen medför inga nya åtaganden som innebär att den kommunala finansieringsprincipen ska tillämpas. Utkastets bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser lämnar synpunkter i anför att nya tillståndsgrunder riskerar att leda till längre handläggningstider och högre kostnader för myndigheten samt att förslaget innebär att antalet ärenden får antas öka. remissinstanser, däribland kommuner och Landsting (SKL), , och ett flertal av de kommuner som yttrat sig ifrågasätter de kostnadsberäkningar som gjorts, efterlyser ytterligare överväganden i konsekvensanalysen och anför att den kommunala finansieringsprincipen ska gälla. Flera av dem befarar att gymnasieutbildning och anför även att förslagets påverkan på kommunernas aktivitetsansvar behöver belysas. SKL anför att det är viktigt att regeringen säkerställer att den som får sex månaders uppehållstillstånd och den som väntar på att förlängningsansökan prövas inte faller utanför olika välfärdssystem. anför även att kommuner och landsting måste få ersättning för kostnader för mottagande av dem som omfattas av förslaget och att ersättning måste ges för dem som får uppehållstillstånd på grund av tillfälliga Vidare anför SKL att det inte är säkert att barn som söker asyl och inte vistas på förläggning har rätt till skolgång. Några remissinstanser efterlyser ytterligare överväganden i Till exempel menar att barnkonsekvensanalysen saknar en koppling till barnets bästa och en analys utifrån åldersdiskriminering, möjligheten att tillgodogöra sig sina studier, hur förslagets komplexitet kan påverka barnets rätt att tillgodogöra sig möjligheterna enligt förslaget och vikten av information till barnet och vem som ska förmedla den. Många remissinstanser, bl.a. , , Röda korset, , och anför att förslaget kan leda till ett ökat behov av stöd till de studerande och skolorna. anför att förslaget leder till ett ökat behov av resurser för skolväsendet, och Röda korset, och vissa remissinstanser, bl.a. , framhåller särskilt ett ökat behov av elevstödjande anför att barnkonsekvensanalysen borde 2016/17:133 innefatta de som utesluts från förslaget. anför att förslaget kan leda till ökad arbetsbörda för myndigheten. CSN anför att merparten av de som omfattas av förslaget saknar rätt till studiestöd och att det hade varit önskvärt med en redovisning av om och hur studiestödet påverkas. CSN anser även att förslagen kommer att leda till försämrade utsikter till återbetalning av lån. SKL anför att förslaget medför ökade kostnader för ekonomiskt bistånd och anser att ungas försörjning borde tillgodoses genom studiestödssystemet och att en bestämmelse om att retroaktivt studiestöd kan utbetalas till socialnämnden ska införas. önskar att det tydliggörs att elever som får rätt till fortsatt utbildning också genererar en rätt till ersättning för det fall eleven går i en fristående gymnasieskola. kommun menar att förslaget kan innebära ett ökat administrativt arbete för skolorna. Några remissinstanser, bl.a. , anför att när uppehållstillstånd blir beroende av studier kan det innebära stark press på eleverna vilket kan orsaka ohälsa och därför bör beaktas i barnkonsekvensanalysen. Ett fåtal remissinstanser, bl.a. kommun, anför att förslaget även kan innebära en ökad stress när personerna efter gymnasieutbildningen måste hinna etablera sig på arbetsmarknaden. Vissa remissinstanser, bl.a. SKL, anför att förslaget kan innebära ökad press på lärarna. Ett fåtal remissinstanser, bl.a. , saknar resonemang om hur kommunernas kostnader för boende till ensamkommande barn påverkas. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i och Förvaltningsrätten i anför även att förslaget kommer att medföra ökade arbetsinsatser för domstolarna. Skälen för regeringens bedömning Det huvudsakliga syftet med förslaget är att uppmuntra till studier på gymnasial nivå. Förslaget innebär att den som har påbörjat studier i gymnasieskolan eller motsvarande i vissa fall kan få ett uppehållstillstånd med en längre giltighetstid. Det är den enskilde som har att visa att förutsättningarna för ett längre uppehållstillstånd är uppfyllda. Till skillnad från bl.a. Kammarrätten i är det regeringens uppfattning att en sådan bedömning inte bör bli särskilt komplicerad. anför att antalet ärenden får antas öka till följd av förslaget och att det innebär kostnadsökningar. För de gymnasieungdomar som inte längre uppfyller kraven för att beviljas ett uppehållstillstånd i vid prövningen av om ett nytt uppehållstillstånd ska beviljas innebär förslaget att de i vissa fall kan få ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå. Det kan dock antas att de ansöker om uppehållstillstånd på annan grund än studier i första hand. Förslaget innebär därför, enligt regeringens bedömning, inte någon nämnvärd ökning av antalet ärenden för . Den tillfälliga lagen ska gälla i högst . Det innebär att när ett längre uppehållstillstånd för studier eller ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå har löpt ut kommer i de flesta fall utlänningslagens regler att gälla. Det innebär i sin tur att den som har skyddsskäl kan antas beviljas ett permanent uppehållstillstånd. Endast de som inte har rätt till permanent uppehållstillstånd enligt utlänningslagen torde därför vilja ha ett nytt uppehållstillstånd för fortsatta studier eller ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning. Denna grupp bedöms vara mycket liten. De eventuella kostnadsökningarna i denna del ryms inom beslutade ekonomiska ramar. Som en följd av att det kommer att beviljas fler längre tidsbegränsade uppehållstillstånd än annars kommer antalet ärenden om förlängning av uppehållstillstånd att minska, vilket bidrar till en minskad arbetsbelastning för . Så som anför kommer en ny ärendekategori dock att innebära nya handläggnings- och bedömningsmoment. Den studerande ska lämna in intyg eller liknande för att redovisa att han eller hon aktivt deltar i utbildningen och kommer även i vissa fall behöva skicka ut påminnelser om skyldigheten att redovisa aktivt deltagande och även i vissa fall pröva om ett uppehållstillstånd bör återkallas. Även om regeringen delar bedömning att myndigheten till viss del får anpassa sin verksamhet för att kontrollera intyg eller liknande förväntas prövningen inte innehålla omfattande eller svåra moment. Därför bedömer regeringen att handläggningstiderna totalt sett inte bör påverkas i nämnvärd mån trots att arbetsbördan kan förutses öka i enskilda ärenden. För domstolarnas del innebär förslaget en marginell ökning av antalet överklagade beslut, vilket bedöms kunna hanteras inom befintliga ramar. Eftersom det inte är möjligt att överklaga beslut om tidsbegränsat uppehållstillstånd bedömer regeringen att det endast är en liten del av de beslut som fattar som kommer att kunna överklagas. Enligt regeringens bedömning kommer förslaget endast att medföra marginellt ökade arbetsinsatser för domstolarna vilket innebär att de ökade kostnader som kan förväntas uppstå ryms inom beslutade ekonomiska ramar. Förslaget medför inte några nya åtaganden som innebär att den kommunala finansieringsprincipen ska tillämpas. Förslaget kan dock antas innebära att fler unga deltar i en gymnasieutbildning eller motsvarande, vilket medför något ökade kostnader för utbildningsplatser på gymnasial nivå. innebär gymnasiestudier att den unga har rätt till studiehjälp eller studiemedel och leder därmed sannolikt till att kommunernas kostnader för försörjningsstöd minskar. Regeringens bedömning är att de allra flesta som beviljas ett uppehållstillstånd som tidsbegränsas enligt den tillfälliga lagen kommer att ha kvar samma grund för uppehållstillstånd när lagen upphör att gälla. Av de som beviljas ett tillstånd som tidsbegränsas enligt den tillfälliga lagen kommer därför den grupp, där studier på gymnasial nivå är skälet till att de får stanna i , att vara mycket liten. De eventuella kostnadsökningarna i denna del bedöms vara begränsade. När det gäller gruppen ensamkommande barn som har ansökt om asyl medför förslaget inte några ökade kostnader jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen för . När det gäller gruppen ensamkommande barn som har ansökt om asyl efter , och som saknar ett ordnat mottagande i hemlandet, bedöms dessa i första hand utbilda sig i gymnasieskolans regi och endast i mindre del inom komvux eller särvux. 2016/17:133 vad förslaget i denna del innebär för kostnader för staten, i form av ersättning till kommunerna för mottagandet av de ensamkommande barnen och unga, är att det rör sig om ca 20 miljoner och ca 25 miljoner –2020, utifrån aktuell information. Eftersom förslaget i sin tur bidrar till nyanländas etablering på arbetsmarknaden bedöms det i förlängningen sannolikt även leda till ökade skatteintäkter och minskade kostnader för ekonomiskt bistånd. skillnad från många av remissinstanserna bedömer regeringen att förslaget inte innebär betydande kostnader för elevernas gymnasieutbildning eller utbildningsväsendet i stort. noteras att schablonen för kommunens mottagande av nyanlända höjdes Vidare får kommuner och landsting ett generellt statsbidrag om som ger kommunerna långsiktiga förutsättningar att utveckla välfärden anför att förslaget kan leda till ökad arbetsbörda för myndigheten eftersom fler kan anses bosatta och uppfylla aktuella Bedömningen är dock att den ökade arbetsbördan för ungdomar och som studerar på introduktionsprogram av Kommunerna kompenserades enligt finansieringsprincipen för detta åtagande med ett tillskott i det generella statsbidraget i samband med , har framfört att kommuner har ett ansvar för boende för ensamkommande barn och att förslaget saknar ett resonemang Regeringen konstaterar dock att kommunernas kostnad för boende för denna grupp inte påverkas eftersom det rör sig om barn som ändå hade fått stanna i landet tills de fyllt . kommer statlig ersättning för mottagandet av ensamkommande barn och unga att utgå till kommunerna, men regeringen avser att införa ett nytt ersättningssystem som träder ikraft . de ekonomiska konsekvenserna av förslaget såväl vad gäller förvaltningsanslaget som de statliga ersättningarna som utgår inom befintliga ekonomiska ramar. önskar att det tydliggörs att elever som får rätt till fortsatt utbildning också genererar en rätt till ersättning för det fall eleven går i en fristående gymnasieskola. någon ändring i den ordning som enligt 16 kap. 52 § och 17 kap. 29, 31 och 35 §§ skollagen (2010:800) gäller beträffande offentliga bidrag till enskilda huvudmän för fristående skolor. Regeringen anser i likhet med SKL att kommuner och landsting ska få ersättning för flyktingmottagandet. Statlig ersättning till kommuner och landsting för mottagande av nyanlända invandrare regleras i förordning och regeringen avser att göra de förändringar som är nödvändiga för att mottagandet av personer som omfattas av förslaget ska kunna utgöra grund för statlig ersättning. Regeringen har genom beslut 2017 ändrat i förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar på så sätt att uppehållstillstånd med stöd av 5 kap. 11 § UtlL (tillfälliga hinder i verkställigheten) numera omfattas av ersättning för mottagandet av personer som beviljas uppehållstillstånd på den grunden, förutsatt att uppehållstillståndet kan ligga till grund för folkbokföring. SKL anför även att det är viktigt att regeringen säkerställer att den som får sex månaders uppehållstillstånd inte faller utanför olika välfärdssystem till följd av att längden på tillståndet är otillräcklig för att i sig ligga till grund för folkbokföring. Vidare anför SKL att det är viktigt att de studerande, som förlängningsansökan prövas, kan uppbära de förmåner och kvarstå i de system som gällt för det förra uppehållstillståndet. Regeringen har remitterat en departementspromemoria med förslag avseende ett sammanhållet mottagande med tidsbegränsade uppehållstillstånd (Ds 2016:45) och remisstiden löpte ut . SKL anför att förslaget medför ökade kostnader för ekonomiskt bistånd och att ungas försörjning borde tillgodoses genom studiestödssystemet. SKL anser vidare att en bestämmelse om att retroaktivt studiestöd kan utbetalas till socialnämnden ska införas. CSN menar att merparten av de som föreslås få uppehållstillstånd inte torde vara berättigade till studiestöd enligt nuvarande ordning. CSN påpekar dock att det lämnas förslag på ändringar i studiestödslagen (1999:1395) i departementspromemorian Ett sammanhållet mottagande med tidsbegränsade uppehållstillstånd som innebär att de som CSN bedömer sakna rätt till studiestöd kommer att få en lagreglerad rätt till studiestöd om bestämmelserna träder ikraft. Många kommer därmed kunna försörja sig genom studiestödssystemet. Därtill kommer att den grupp som är intressant ur ett kostnadshänseende, de som inte fanns med i beräkningarna inför budgetpropositionen för , är begränsad. Regeringen noterar också att statlig ersättning utgår till kommunerna för mottagandet av ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd. Studerande i gymnasieskolan eller motsvarande har också rätt till studiestöd. Enligt regeringens avisering i budgetpropositionen ska ett nytt ersättningssystem för mottagandet av ensamkommande barn och unga träda i kraft . Enligt det förslag som har varit ute på remiss ska en schablonersättning betalas ut till kommunerna för mottagandet av ensamkommande unga mellan med uppehållstillstånd. Schablonersättningen ska enligt förslaget utgå även utan att har fattat placeringsbeslut med stöd av socialtjänstlagen eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Det innebär att kommunerna får ersättning för mottagandet av de ensamkommande barn och unga som kan komma att aktualiseras med anledning av förslagen i denna proposition. När det gäller försörjning finns det, precis som för andra unga vuxna utan arbete, en risk för att de som inte får arbete kommer att ansöka om försörjningsstöd. finns det starka incitament för att hitta ett arbete och det kan antas att många av de berörda kommer att ha förberett för det. Den ökning av det ekonomiska biståndet som kan bli aktuellt för denna grupp bedöms därför bli marginell, särskilt i förhållande till den mindre grupp som är intressant ur ett kostnadshänseende i förhållande till budgetpropositionen för . CSN bedömer även att förslagen kommer att leda till försämrade utsikter till återbetalning av lån. 2016/17:133 Regeringen avser därför att noga följa utvecklingen på området. Vidare anser regeringen inte att det bör införas en bestämmelse som innebär att kommunen ska kunna begära att retroaktivt beviljat studiestöd betalas ut till socialnämnden men avser att noga följa utvecklingen på området. Några remissinstanser, bl.a. SKL, anför att förslaget kan innebära en ökad press på lärarna. Skolledare och lärare förväntas följa gängse administrativa rutiner. Förslaget bör därför inte påverka skolledares eller lärares bedömningar. Det bedöms därför inte finnas behov av ökade resurser för skolväsendet eller utökat stöd till skolorna eller lärare, så som bl.a. och Röda korset anfört. Eftersom utgångspunkten är att det är sådan dokumentation som redan finns tillgänglig hos respektive skolhuvudman som den studerande ska använda vid redovisningen av studieresultat bedömer regeringen att det ökade administrativa arbete, som kommun menar att förslaget kan innebära för gymnasieskolorna i de fall studierna inte motsvarar heltid, är försumbart. När det gäller rätten till skolgång anför SKL att det inte är säkert att barn som söker asyl och inte vistas på förläggning har rätt till skolgång eftersom de inte omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA), om de bor hos en vårdnadshavare med uppehållstillstånd. Regeringen konstaterar dock att denna grupp har rätt till skolgång enligt 29 kap. 2 § 1 skollagen (jfr prop. 2009/10:165 s. 924). För enskilda individer kommer förslaget att innebära en mer förmånlig ordning än vad som annars hade varit fallet (se vidare avsnittet Barnkonsekvensanalys). Enligt art 3 (1) i FN:s konvention om barnets rättigheter () ska barnets bästa komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ. Bedömningen och fastställandet av barnets bästa förutsätter att konsekvenserna av en åtgärd analyseras utifrån de rättigheter barnet har enligt . Vid beslut om åtgärder som rör barn kan konventionsstater behöva väga barnets bästa mot andra samhällsintressen. Att barnets bästa ska sättas i främsta rummet betyder dock att barnets intressen har hög prioritet och inte bara är ett bland flera överväganden. En central utgångspunkt i föreliggande analys är de ställningstaganden regeringen har gjort angående migrationspolitiken i samband med den tillfälliga lagen (prop. 2015/16:174). Förslaget innebär att barn mellan kan få uppehållstillstånd med längre giltighetstid än de annars hade fått. I vissa fall utgör studierna dessutom en ny grund för uppehållstillstånd i . Detta innebär bl.a. att det kan bli fråga om olika långa uppehållstillstånd för medlemmar i samma familj. De föreslagna åldersgränserna innebär dock att barn inte riskerar att skiljas från sin familj och bli ensamma kvar i landet när övriga familjemedlemmars uppehållstillstånd löper ut. För ensamkommande barn som saknar ordnat mottagande i hemlandet är regelverket något generösare än för övriga ungdomar, bl.a. är åldersgränserna lägre i vissa fall. Det är dock viktigt att systemet för ensamkommande barn är snarlikt det som gäller för övriga. Annars finns en risk för att familjer väljer att skicka hit sina barn ensamma eller att familjer som kommit hit tillsammans inte vågar avslöja att barnen är deras vilket i sin tur kan medföra att familjen inte vågar leva tillsammans. Ett sådant system skulle alltså kunna uppfattas uppmuntra till familjesplittring. Den föreslagna ordningen med de nedre åldersgränserna innebär, enligt regeringen, en lämplig avvägning mellan olika intressen i enlighet med vikten av familjens enhet och principen om barnets bästa. De barn som inte längre har skyddsskäl och som kan återvända till sitt hemland bör också återvända. Möjligheten att få studera på gymnasienivå i bedömer regeringen alltså inte uppväga de negativa konsekvenser som kan följa av att separeras från sin familj (se även avsnitt 5.1). Eftersom förslaget innebär ett starkare incitament för studier torde fler barn än annars påbörja gymnasieutbildning. Detta främjar deras personliga utveckling och etablering i samhället. Några remissinstanser, bl.a. , anför att kopplingen mellan uppehållstillstånd och studier innebär större press på eleverna. Vissa av remissinstanserna ifrågasätter rimligheten i detta. Ett fåtal remissinstanser, bl.a. kommun, anför att förslaget även kan innebära en ökad stress när personerna efter gymnasieutbildningen måste hinna etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen ser dock fördelar med förslaget som väger tyngre, bl.a. en ökad trygghet i att kunna gå färdigt utbildningen och en arbetsro som kan behövas för att kunna fokusera på studierna och bygga sig en framtid. Regeringen delar således den bedömning som flera av remissinstanserna har gjort att förslaget kan bidra till mindre oro och osäkerhet för unga. Det är viktigt att den som påbörjar en gymnasieutbildning också har goda möjligheter att tillgodogöra sig sina studier och för vissa kan det innebära ett utökat behov av stöd av olika slag, så som många remissinstanser påpekar bl.a. , , , , och . De behov som remissinstanserna pekar på finns dock till viss del och de möjligheter som finns att få stöd, inklusive psykologiskt stöd, bedömer regeringen vara tillräckliga för att lagförslagets intentioner ska kunna infrias. Regeringen avser dock noga följa frågan. Regeringen anser att barn och ungas kunskap om sina rättigheter är ett angeläget område och instämmer i att information till barnen är en viktig fråga i sammanhanget. Regeringen vill här erinra om att en rad åtgärder har vidtagits för att informera barn om deras rättigheter, har t.ex. fått i uppdrag att utveckla en portal med information om barnets rättigheter för att underlätta skolans undervisning om barnets rättigheter. Regeringens bedömning är att det därmed finns en god grund att utveckla information till barn som berörs av förslaget om behov av detta kommer att föreligga. Förslagen innebär inte någon försämring för barn jämfört med vad som gäller och huvudregeln är fortsatt att den som har skyddsskäl alltid får stanna i landet. 2016/17:133 Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män och flickor och pojkar Betydligt fler pojkar och män än flickor och kvinnor söker asyl i , vilket får genomslag även när det gäller beslut om förlängda eller beviljade uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå. Pojkar och män är överrepresenterade på introduktionsprogrammet språkintroduktion medan kvinnor är överrepresenterade inom vuxenutbildningen. 16.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i 5 § Om inte något annat följer av 18 §, ska ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller en alternativt skyddsbehövande enligt 5 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716), i stället för vad som anges i tredje stycket den paragrafen, vara Om utlänningen är flykting ska uppehållstillståndet gälla , om inte något annat följer av 16 a § eller tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver en kortare giltighetstid. inte vara kortare än . Om ett nytt uppehållstillstånd beviljas ska även det nya tillståndet vara tidsbegränsat, om inte något annat följer av 17 eller 18 §.