prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Enligt 34 kap. 3 § första stycket SFL ska den som är skyldig att lämna kontrolluppgift enligt 15–22 kap. SFL närmast P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 som kontrolluppgiften gäller infor- mera den som uppgiften avser om de uppgifter som lämnas i kontrolluppgiften. ska före året efter utgången av beskatt- ningsåret underrätta fysiska personer och döds- bon som kan antas vara deklarationsskyldiga om bl.a. de kontrolluppgifter som har kommit in till myndigheten som underlag för beslut om slutlig skatt och beslut om pensionsgrundande inkomst (31 kap. 4 § SFL). Underrättelsen sker genom att uppgifterna anges i det fastställda formuläret för inkomstdeklarationen (6 kap. 6 § andra styc- ket skatteförfarandeförordningen [2011:1261], förkortad SFF). ska för varje beskattningsår besluta om slutlig skatt på grund- val av bl.a. uppgifter som har lämnats i en inkomstdeklaration och kontrolluppgifter (56 kap. 2 § SFL). Enligt 34 kap. 6 § SFL ska den som har utnyttjat eller överlåtit en personaloption till den kontrolluppgiftsskyldige lämna de uppgifter som behövs för att kontrolluppgiftsskyldigheten ska kunna fullgöras. Detta gäller även den som har utnyttjat en sådan personaloption som inte ska tas upp som intäkt enligt 11 a kap. IL. Den föreslagna kontrolluppgiftsskyldigheten medför en följdändring av 22 kap. 1 § SFL (i paragrafen anges innehållet i kapitlet) och rena författningstekniska ändringar av 22 kap. 1 § och 23 kap. 2 § i lagen (2017:387) om ändring i skatteförfarandelagen. Ett nytt system med uppgifter på individnivå, dvs. per betalnings- mottagare, i arbetsgivardeklarationen i stället för i en kontrolluppgift kommer att införas stegvis (prop. 2016/17:58, bet. 2016/17:SkU21, rskr. 2016/17:256, SFS 2017:387). De nya bestämmelserna om uppgifter på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, i arbetsgivardeklarationen i stället för i en kontrolluppgift innebär bl.a. att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatte- avdrag per betalningsmottagare ska lämnas i arbetsgivardeklarationen i stället för i en kontrolluppgift. En arbetsgivardeklaration ska lämnas om det finns skatteavdrag och arbets- givaravgifter att redovisa. Kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst ska inte lämnas om bl.a. sådan ersättning eller förmån som har redo- visats eller skulle ha redovisats per betalnings- mottagare i en arbetsgivardeklaration eller en P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 En arbetsgivar- deklaration som ska innehålla uppgift om ersättning till en viss betalningsmottagare ska också innehålla vissa andra uppgifter om betalningsmottagaren som lämnas i kontroll- uppgifter. Syftet med den nya ordningen är att minska skattefusk och skatteundandragande. Den som är skyldig att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivar- deklaration ska informera den som uppgifterna avser om de uppgifter om denne som lämnas i arbetsgivardeklarationen. Även ska underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara skyldiga att lämna inkomst- deklaration om uppgifter om betalnings- mottagare i arbetsgivardeklarationer. Skatte- verket ska besluta om slutlig skatt på grundval av bl.a. sådana uppgifter. De flesta bestämmelserna träder i kraft . För uppgifts- skyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda, ska bestämmelserna tillämpas . För övriga uppgiftsskyldiga ska bestämmelserna tillämpas . Om samtliga villkor avseende företaget från vilket personaloptionen förvärvades, personal- optionen och optionsinnehavaren i 11 a kap. IL är uppfyllda när en personaloption utnyttjas för förvärv av andel är det frågan om en icke skatte- pliktig förmån. Detta innebär också att något skatteavdrag inte ska göras och att några arbetsgivaravgifter inte ska betalas. I avsnitt 6.6.25 föreslås att uppgifter om utnyttjande av vissa personaloptioner i vissa fall ska lämnas på individnivå i arbetsgivar- deklarationen. Kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst eller kontrolluppgift om skattereduktion för förmån av hushållsarbete ska framöver inte lämnas, om sådan ersättning eller förmån respektive underlaget för skatte- reduktionen har redovisats eller skulle ha redovisats per betalningsmottagare i en arbets- givardeklaration (prop. 2016/17:58 s. 72 f.). Den regleringen träder i kraft . En uppgiftsskyldig ska inte behöva lämna samma uppgift två gånger till . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att kontroll- uppgiften om utnyttjande av vissa personal- optioner inte ska lämnas, om uppgift om utnyttjande har redovisats eller skulle ha redo- visats av den kontrolluppgiftsskyldige i en arbetsgivardeklaration. instanserna har haft något att invända mot förslaget. Om samtliga villkor avseende företaget från vilket personaloptionen förvärvades, personal- optionen och optionsinnehavaren i 11 a kap. IL är uppfyllda när en personaloption utnyttjas för förvärv av andel är det frågan om en icke skatte- pliktig förmån, som därmed inte behöver tas upp i inkomstdeklarationen. Om däremot någon förutsättning för skattefrihet brister ska för- månen tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst och optionsinnehavaren ska då lämna uppgift om denna intäkt i inkomstdeklarationen. Det bör i detta sammanhang påpekas att det alltid är den skattskyldiges ansvar att lämnade eller godkända uppgifter i inkomstdeklarationen är korrekta. Det är vidare alltid den skattskyldige som har det slutliga ansvaret för uppgifterna i inkomstdeklarationen. Om det finns anledning att misstänka att något av villkoren i 11 a kap. IL inte är uppfyllda, ska den skattskyldige kon- trollera detta. Är villkoren inte uppfyllda ska för- mån av personaloption tas upp i inkomst- deklarationen. Om bedömningen av villkoren är komplicerad eller om det är tveksamt om villkoren är uppfyllda, bör den skattskyldige göra ett s.k. öppet yrkande i deklarationen, dvs. i en bilaga till deklarationen upplysa om sak- förhållandena samt den bedömning som faktiskt har gjorts. Som framgår ovan föreslås dessutom en kontrolluppgiftsskyldighet för företaget. Om företaget har lämnat en kontrolluppgift kan den skattskyldige inom rimliga gränser utgå ifrån att villkoren är uppfyllda. En särskild situation kan uppstå om optionsinnehavaren i samband med en fusion eller fission väljer att utnyttja en personaloption , dvs. innan intjänande- tiden har löpt ut (se avsnitt 6.6.20). En fusion eller fission kan ta och det är inte säkert att det överlåtande företaget (från vilket personaloptionen har förvärvats) upplöses under som optionen utnyttjas. Det är fram till dess att företaget faktiskt upplöses osäkert om de villkor som uppställs i 11 a kap. IL, för att förmån av personaloption inte ska tas upp till beskattning vid förtida utnyttjande, kommer att vara uppfyllda. Om villkoren inte är uppfyllda när deklarationen ska lämnas, ska förmån av personaloption tas upp i inkomstdeklarationen. Om företaget sedan upplöses och villkoren för förtida utnyttjande är uppfyllda men Skatte- verket har fattat beslut om förmånsbeskattning, kan den enskilde begära omprövning hos . En begäran om omprövning ska ha kommit in till senast det sjätte året efter utgången av det kalenderår då beskattnings- året har gått ut, dvs. senast det sjätte året då optionen utnyttjades (66 kap. 7 § första stycket SFL). Förslaget föranleder ändringar i 22 kap. 1 § och 23 kap. 2 § SFL samt att en ny paragraf, 22 kap. 26 § SFL, införs, se avsnitt 3.19 och 3.20. Dessutom görs rena författningstekniska ändringar i 22 kap. 1 § och 23 kap. 2 § i lagen (2017:387) om ändring i skatteförfarandelagen, se avsnitt 3.27. 6.6.25Uppgifter om utnyttjande av vissa personaloptioner på individnivå i arbetsgivardeklarationen Regeringens förslag: Uppgifter om utnyttjande av vissa personaloptioner ska i vissa fall lämnas på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. (), som välkomnar förslaget, ser kvalitetsfördelar med en sammanhållen redovisning från arbets- givare och föredrar att uppgifterna lämnas i arbetsgivardeklarationen. Givet att förslaget om uppgiftslämnande på individnivå i arbetsgivar- deklarationen väntas genomföras har NSD, till vars yttrande Föreningen an- sluter sig, inte någon principiell invändning mot att även uppgifter om utnyttjande av personal- optioner lämnas i arbetsgivardeklarationen. Skälen för regeringens förslag: Som nämns i avsnitt 6.6.24 kommer ett nytt system med uppgifter på individnivå, dvs. per betalnings- mottagare, i arbetsgivardeklarationen i stället för i en kontrolluppgift att införas stegvis . För uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraft- trädandet har fler än 15 anställda, ska bestäm- melserna tillämpas . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 För övriga uppgiftsskyldiga ska bestämmelserna tillämpas . De nya bestämmelserna innebär bl.a. att en arbetsgivardeklaration för varje betalnings- mottagare ska innehålla uppgift om bl.a. den ersättning för arbete som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för och skatteavdragets belopp (prop. 2016/17:58 s. 55 f.). I vilka fall uppgifter för en viss betalningsmottagare ska lämnas i en arbetsgivardeklaration måste läsas mot bakgrund av övriga bestämmelser om skatteavdrag och arbetsgivardeklarationen. Den som betalar ut ersättning för bl.a. arbete som är skattepliktig enligt inkomstskattelagen, ska göra skatteavdrag för preliminär skatt (10 kap. 2 § SFL). Den som är skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter eller som har gjort ett skatteavdrag utan att vara skyldig att göra det ska lämna en skattedeklaration (26 kap. 2 § 1 SFL). Skyldigheten ska fullgöras genom att en arbetsgivardeklaration lämnas (26 kap. 3 § SFL). I 10 kap. 4–13 §§ SFL anges undantag från skyldigheten att göra skatteavdrag från ersätt- ning för arbete. Skatteavdrag ska inte göras bl.a. om ersättningen understiger vissa i lagen angivna belopp. Framöver kommer således vissa utbetalare att lämna uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer och vissa utbetalare kommer att lämna uppgifter per betalnings- mottagare i kontrolluppgifter. En och samma utbetalare kommer dock inte att lämna uppgift om samma ersättning till en viss betalnings- mottagare i både en arbetsgivardeklaration och i en kontrolluppgift (se avsnitt 6.6.24). En utbetalare kan också frivilligt välja redovisning i arbetsgivardeklarationen (se avsnitt 6.6.26). Om vissa uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas i arbetsgivardeklarationen, anser regeringen att det är lämpligt att utbetalaren även lämnar vissa andra uppgifter för varje betal- ningsmottagare i arbetsgivardeklarationen som enligt gällande rätt lämnas i kontrolluppgifter. Om löpande skulle få tillgång till dessa uppgifter, skulle få ett bättre underlag för skattebeslut och kunna effektivisera kontrollverksamheten. Det bör även vara lättare och mer effektivt att rapportera samtliga upp- gifter vid ett och samma tillfälle. En arbetsgivar- deklaration som ska innehålla uppgift om ersättning till en viss betalningsmottagare ska därför också innehålla vissa andra uppgifter om betalningsmottagaren som lämnas i kontroll- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 uppgifter, t.ex. ersättning eller förmån för upplåtelse av en privatbostad eller en bostad som har getts ut av den deklarationsskyldige (prop. 2016/17:58 s. 62 f. och 186 f.). I avsnitt 6.6.24 föreslås en skyldighet att lämna kontrolluppgift om utnyttjande av en sådan personaloption som avses i 11 a kap. IL, dvs. en sådan personaloption som under vissa förutsättningar inte ska förmånsbeskattas. Kontrolluppgiften ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av den i vars tjänst personaloptionen har förvärvats. I kontroll- uppgiften ska uppgift lämnas om att en personal- option har utnyttjats för förvärv av andel. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att en arbetsgivardeklaration som ska innehålla uppgifter för en viss betalningsmottagare även för samma mottagare ska innehålla uppgift om att en sådan personaloption som avses i 11 a kap. IL har utnyttjats för förvärv av andel, om personaloptionen har förvärvats i den deklara- tionsskyldiges tjänst. Det bör vara lättare och mer effektivt att rapportera samtliga uppgifter vid ett och samma tillfälle. Ingen av remiss- instanserna har haft något att invända mot förslaget. Förslaget föranleder att 26 kap. 19 b § SFL, som träder i kraft , ändras, se avsnitt 3.27. 6.6.26Frivillig redovisning i arbetsgivardeklarationen Regeringens förslag: Även om det inte finns någon skyldighet att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration får sådana uppgifter ändå lämnas, om uppgifter om mottagaren annars ska lämnas i en kontroll- uppgift om utnyttjande av vissa personal- optioner. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remiss- instanserna har haft något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om frivillig redovisning av uppgifter på individ- nivå, dvs. per betalningsmottagare, i arbetsgivar- deklarationen kommer att införas (prop. 2016/17:58 s. 67 f. och 187 f.). Även om det inte finns någon skyldighet att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration får sådana uppgifter ändå lämnas i vissa fall. Det får dock bara ske om uppgifter om mottagaren annars ska lämnas i en kontrolluppgift enligt 15 kap. SFL (kontroll- uppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst) eller 22 kap. 13 § SFL (kontrolluppgift om skatte- reduktion för förmån av hushållsarbete). Om en utbetalare under en viss månad har betalat ut ersättningar till olika betalnings- mottagare och enbart vissa av dessa ersättningar ska redovisas i arbetsgivardeklarationen, kan det vara enklare för utbetalaren att redovisa samtliga ersättningar i arbetsgivardeklarationen, dvs. även de ersättningar som egentligen inte ska redovisas i arbetsgivardeklarationen utan i kontroll- uppgifter. I avsnitt 6.6.25 föreslås att uppgifter om utnyttjande av vissa personaloptioner i vissa fall ska lämnas på individnivå i arbetsgivardeklara- tionen. Det är lämpligt att frivillig redovisning i arbetsgivardeklarationen även bör få avse sådana uppgifter som ska lämnas i kontrolluppgiften om utnyttjande av vissa personaloptioner. Regeringen föreslår en sådan reglering. Ingen av remissinstanserna har haft något att invända mot förslaget. Förslaget föranleder att 26 kap. 19 d § SFL, som träder i kraft , ändras, se avsnitt 3.27. 6.6.27Bör kontrolluppgiftsskyldighet om förvärv av värdepapper på grund av tjänst införas? Regeringens bedömning: Någon kontrollupp- giftsskyldighet bör inte införas om förvärv av värdepapper på grund av tjänst som inte har skett på förmånliga villkor. Det bör inte införas något krav på att kontrolluppgiften om förvärv av värdepapper på grund av tjänst som har skett på förmånliga villkor ska innehålla uppgifter om vilket värdepapper det gäller och det pris som förvärvaren har betalat. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Utredningens förslag: Överensstämmer inte också att det ska införas ett krav på att kontroll- med regeringens bedömning. uppgiften om förvärv av värdepapper på grund slår att kontrolluppgift ska lämnas om förvärv av av tjänst som har skett på förmånliga villkor ska värdepapper på grund av tjänst som inte har innehålla uppgifter om vilket värdepapper det skett på förmånliga villkor. gäller och det pris som förvärvaren har betalat. dock, enligt utredningens förslag, inte lämnas vid Några remissinstanser, bl.a. NSD och FAR, förvärv av andel i ett företag som är noterat på en avstyrker förslaget och framför bl.a. att det inte börs eller en marknadsplats. har framkommit tillräckligt starka skäl för att ut- slår vidare att det i kontrolluppgiften ska lämnas uppgift om vilket värdepapper det gäller och det anser att sådana förändringar som utredningen pris som förvärvaren har betalat. föreslår inte behövs för att förslaget om ska enligt förslaget lämnas även vid förmånliga lättnader i beskattningen av personaloptioner ska Remissinstanserna: tillstyrker att förvärv av värdepapper på grund av tjänst. brottsmyndigheten framför att ökad kontrollupp- vid överlåtelse av värdepapper på giftsskyldighet kommer att förbättra Skattever- grund av tjänst införas? kets möjligheter att kontrollera utgivna incita- mentsprogram vilket ur ett brottsförebyggande Regeringens bedömning: Det bör inte införas perspektiv är positivt. dokumentationsregler för den som NSD, till vars yttrande Föreningen överlåter värdepapper till någon annan på grund Näringsliv ansluter sig, FAR, Företagarna av dennes tjänst. NNR avstyrker förslaget. fund ifrågasätter behovet av särskilda regler för kontrolluppgifter avseende förvärv av värde- NSD och FAR framför bl.a. att det inte Utredningens förslag: Överensstämmer inte har framkommit tillräckligt starka skäl för att med regeringens bedömning. slår att den som överlåter värdepapper till någon håller vidare, i likhet med FAR och Företagarna, annan på grund av dennes tjänst ska att kontrolluppgifter ska ge ledning för bestäm- dokumentera bedömningen av värdet. mande av underlag för att ta ut skatt eller avgift. mentationen ska enligt förslaget innehålla de Vid förvärv av värdepapper som inte är förmån- uppgifter som är nödvändiga för att det ska ligt finns inte något underlag för att fatta beslut kunna bedömas om förvärvet har skett på för- om skatt eller avgift. NNR framhåller att en månliga villkor och hur stor förmånen i så fall är. utökad kontrolluppgiftsskyldighet medför ökad Remissinstanserna: tillstyrker att administrativ börda för företagen och anser att den som överlåter värdepapper på grund av tjänst det inte har framkommit tillräckligt starka skäl ska dokumentera bedömningen av värdet. för en sådan åtgärd. brottsmyndigheten framför att krav på dokumen- Skälen för regeringens bedömning: En tation kommer att förbättra möj- ställd kan förvärva värdepapper av sin arbets- ligheter att kontrollera utgivna incitaments- givare utan att det sker inom ramen för ett program vilket ur ett brottsförebyggande Sådana förvärv kan ske på såväl perspektiv är positivt. förmånliga som marknadsmässiga villkor. att det är av stor vikt att det utformas tydliga reglerna i 15 kap. SFL finns det en skyldighet att riktlinjer om vilken dokumentation som Skatte- lämna kontrolluppgift om att en förmån har verket kommer att kräva. erhållits i inkomstslaget tjänst. NSD, till vars yttrande Föreningen giftsskyldighet finns alltså när en anställd har Näringsliv ansluter sig, FAR, Företagarna och förvärvat värdepapper på förmånliga villkor. NNR avstyrker förslaget. NSD och FAR fram- Utredningen föreslår att samma kontroll- för bl.a. att det inte har framkommit tillräckligt uppgiftsskyldighet ska införas vid förvärv av starka skäl för att utvidga den nuvarande doku- värdepapper på grund av tjänst som inte har skett på förmånliga villkor. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Skälen för regeringens bedömning: I 39 kap. 3 § SFL finns en bestämmelse om generell doku- mentationsskyldighet. Den som är uppgiftsskyl- dig ska i skälig omfattning genom räkenskaper, anteckningar eller annan lämplig dokumentation se till att det finns underlag för att fullgöra upp- giftsskyldigheten samt för kontroll av uppgifts- skyldigheten och beskattningen. Skyldigheten gäller såväl för den som är skyldig att lämna deklaration som för den som är skyldig att lämna kontrolluppgifter, särskilda uppgifter m.m. (prop. 2010/11:165 s. 859). Bestämmelser om hur länge olika typer av underlag måste bevaras finns i 9 kap. 1 § SFF. Underlag ska normalt bevaras efter utgången av det kalenderår som underlaget avser. Utredningen föreslår att den som överlåter värdepapper till någon annan på grund av dennes tjänst ska dokumentera bedömningen av värdet. Några remissinstanser, bl.a. NSD och FAR, avstyrker förslaget och framför bl.a. att det inte har framkommit tillräckligt starka skäl för att utvidga den nuvarande dokumentationsskyldig- heten. Regeringen anser att en utvidgad doku- mentationsskyldighet inte behövs för att för- slaget om lättnader i beskattningen av personal- optioner ska kunna genomföras. 6.6.29Arbetsgivaravgifter, skatteavdrag och uppgiftsskyldighet för före detta anställda Regeringens förslag: Reglerna i socialavgifts- lagen och skatteförfarandelagen förtydligas så att det framgår att skyldigheten för en svensk arbetsgivare att betala arbetsgivaravgifter, göra skatteavdrag och lämna kontrolluppgift i vissa fall också gäller för en före detta anställd. Det gäller när ersättning eller annan förmån än personaloption utges av en fysisk person som är bosatt utomlands eller en utländsk juridisk person, under förutsättning att individen var anställd hos den svenska arbetsgivaren när ersättningen tjänades in. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. SVCA, SISP och BIO anser att det finns en logik inom ramen för det nuvarande systemet att endast de som är anställda omfattas av reglerna då arbets- givaren i dessa lägen får anses ha god kontroll över de förmåner som den anställde får. Det svenska systemet för arbetsgivarskyldigheter bygger på att den som utger en förmån ska ha ansvaret. Undantag från huvudregeln bör begränsas till situationer där det finns en pågående anställning. Skälen för regeringens förslag: Enligt huvud- regeln i 2 kap. 1 § ska den som utger avgiftspliktig ersättning betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Förmån av personaloption ska dock anses utgiven av den i vars tjänst rättig- heten förvärvades. Enligt 2 kap. 3 § gäller ett undantag från huvudregeln om avgiftspliktig ersättning eller annan förmån än personaloption utges av en fysisk person som är bosatt utom- lands eller en utländsk juridisk person och ersättningen har sin grund i en anställning i hos någon annan än den som har utgett ersättningen. I sådant fall ska arbetsgivaravgifter i stället betalas av den hos vilken mottagaren är anställd i . När det gäller frågan om vad som ska gälla när före detta anställda får ersättning från en fysisk person som är bosatt utomlands eller en utländsk juridisk person är upp- fattning i ett ställningstagande (dnr 130 108187-05/111) att den ursprungliga arbetsgivaren är fortsatt avgiftsskyldig för ifrågavarande ersättningar, även om mottagaren är anställd hos arbetsgivaren när ersättningen erhålls eller skatteplikt i övrigt uppkommer. Även om den före detta anställde t.ex. har fått en ny anställning hos en annan arbetsgivare eller gått i pension ska han således anmäla erhållen ersättning eller förmån till sin ursprungliga arbetsgivare som ska betala arbets- givaravgifter (alternativt särskild löneskatt på förvärvsinkomster). Enligt regeringens uppfatt- ning motsvarar detta hur bestämmelsen ska förstås och, såvitt framkommit, hur bestäm- melsen tillämpas i praktiken. Utredningen föreslår att det klargörs i social- avgiftslagen att även före detta anställda omfattas av bestämmelsen om avgiftsskyldighet för svenska arbetsgivare. SVCA, SISP och BIO anser dock att det finns en logik inom ramen för det nuvarande systemet att endast de som är anställda omfattas av reglerna, då arbets- givaren i dessa lägen får anses ha god kontroll över de förmåner som den anställde får. Med hänsyn till att skyldigheten att betala arbetsgivar- avgifter inte är avhängig av att ett anställnings- förhållande föreligger för utgivandet av ersättningen anser dock regeringen att bestämmelserna i socialavgiftslagen bör för- tydligas på det sätt som utredningen föreslår.