prop · H403156 · 2017-03-23 00:00:00 — en elevs ordningsstörande uppträdande får rektorn eller en lärare vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade (5 kap. 3 och 6–23 §§ skollagen). I syfte att skapa en likvärdig skola har det i skollagen angetts att elever i i skolformen ska få en total undervisningstid En nyanländ elev ska placeras i den årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. För en sådan elev ska den totala undervisningstiden motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Samma sak gäller för en elev som efter skolgång i har varit bosatt utomlands och därefter har återvänt till för att återuppta sin utbildning. undervisningstiden fördelas i en timplan över de ämnen som en elev i ska få undervisning i (3 kap. 12 e §, 10 kap. 4 och 5 §§ och bilaga 1 skollagen). Elever har rätt till prövning för betyg I sätts betyg i alla ämnen utom språkval från årskurs 6. tygssättningen i språkval påbörjas , dvs. i årskurs 7. betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid betygssättning i ett avslutat ämne ska betyget däremot bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav. ska finnas för läsförståelse i årskurs 1, matematik, svenska och svenska 2016/17:156 som andraspråk samt gemensamt för samhällsorienterande ämnen och för naturorienterande ämnen i årskurs 3, samtliga ämnen utom moderna språk i årskurs 6 och samtliga ämnen i årskurs 9. Kunskapskraven i årskurs 6 anger den kunskapsnivå som krävs för ett visst betyg när betyg sätts sista gången före slutet av årskurs 6. Det bör i sammanhanget nämnas att regeringen i prop. 2016/17:143 lämnar föreslag om bl.a. att betyg ska sättas även i moderna språk fr.o.m. årskurs 6. Kunskapskraven i årskurs 9 anger den kunskapsnivå som krävs för ett visst betyg när ett ämne avslutas. Betyg i årskurs 7 och 8 sätts i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. Terminsbetyg ska i utfärdas vid slutet av varje termin från årskurs 6 till höstterminen i årskurs 9. Slutbetyg ska utfärdas när skolplikten upphör. En elev som därefter har slutfört den högsta årskursen har rätt att få ett nytt slutbetyg. Slutbetyget ska innehålla uppgifter om den högsta årskurs som eleven genomgått och om de senaste besluten om elevens betyg. Betyg som satts innan ett ämne har avslutats ska inte ingå i slutbetyget. Slutbetyget utfärdas av rektorn. Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F (10 kap. 16, 17, 19 och 20 §§ skollagen samt 6 kap. 11 och 14–16 §§ och 9 kap. 2 § skolförordningen). Betyg beslutas av den eller de lärare som bedriver undervisningen när betyg ska sättas. Om läraren eller lärarna inte är legitimerade ska beslut om betyg fattas tillsammans med en lärare som är legitimerad. Om de inte kan enas ska betyget beslutas av den legitimerade läraren under förutsättning att han eller hon är behörig att undervisa i det ämne som betyget avser. I annat fall ska betyget beslutas av rektorn (3 kap. 16 § skollagen). En elev i har även möjlighet att genomgå prövning för betyg. Prövningen kan avse hela utbildningen i eller ett eller flera ämnen som ingår i utbildningen. Även den som har fått betyg i ett avslutat ämne eller slutbetyg från har rätt att genomgå prövning för betyg. Den som redan har ett slutbetyg har efter prövning i ett eller flera ämnen rätt att få ett nytt slutbetyg. Rektorn ska utfärda betyg efter prövning. Om prövningen avser hela utbildningen, får rektorn inte uppdra åt någon annan att utfärda slutbetyg (10 kap. 23 § skollagen och 6 kap. 21 och 22 §§ skolförordningen). Huvudmannen för utbildningen får ta ut en avgift av den som vill gå igenom särskilt anordnad prövning i . Avgiften får uppgå till högst och tillfaller huvudmannen. Avgift får dock inte tas ut av den som har gått ut och inte uppnått de kunskapskrav som minst ska ha uppnåtts i årskurs 9 i det ämne prövningen gäller (förordningen [1991:1124] om avgifter för prövning inom skolväsendet). För att uppnå behörighet till ett nationellt program måste eleven ha uppnått godkänt resultat i vissa ämnen Utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. I gymnasieskolan finns också utbildning i form av introduktionsprogram. vara öppen endast för ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som, enligt huvudregeln, påbörjar sin Prop. 2016/17:156 gymnasieutbildning till och med det första kalenderåret det år Förutom denna grundläggande förutsättning krävs vidare att eleven har godkända betyg i svenska, engelska och matematik. Därtill ska eleven, för att uppnå behörighet till ett yrkesprogram, ha godkända betyg i ytterligare minst fem andra ämnen. För behörighet till ett högskoleförberedande program krävs godkända betyg i ytterligare minst nio ämnen utöver svenska, engelska och matematik (15 kap. 5 och 7 §§ samt 16 kap. 29–31 §§ skollagen). Närmare om gällande statsbidrag för undervisning under skollov Som nämnts tidigare kan huvudmän ansöka om statsbidrag hos för att anordna undervisning under skollov på frivillig väg. Syftet med statsbidraget är att elever i årskurs 6–9, specialskolans årskurs 7–10 och sameskolans årskurs 6 som inte nått eller riskerar att inte nå kunskapskraven för betyget E ska få ökad möjlighet att nå dem genom undervisning i lovskola. Statsbidrag lämnas vidare för kostnader för undervisning under skollov för en elev i gymnasieskolan som behöver det för att nå kunskapskraven för betyget E i en eller flera kurser eller, när det gäller introduktionsprogram, i ett eller flera ämnen som ingår i elevens individuella studieplan (1, 3 och 4 §§ förordningen [2014:47] om statbidrag för undervisning under skollov). Statsbidrag för undervisning under skollov lämnas enligt huvudregeln med högst per elever och vecka. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till antalet i elever i verksamheten får dock be- sluta att statsbidrag ska lämnas med ett större belopp. I ansökan om stats- bidrag ska huvudmannen beskriva hur undervisningen under skollov ska bedrivas, vilka mål som sätts upp för verksamheten för att syftet med statsbidraget ska uppnås och hur uppföljning ska göras. talas ut efter det att huvudmannen har lämnat uppgift till om att de elever som har deltagit i undervisning under skollov har avslutat den (6 och 7 §§ förordningen om statsbidrag för undervisning under skol- Det ska finnas elevhälsa och eleverna ska erbjudas skolmåltider och För eleverna i bl.a. ska det finnas elevhälsa som ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande och ska stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. För medicinska, psy- kologiska och psykosociala insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator. Vidare ska det finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedago- giska insatser kan tillgodoses (2 kap. 25 § skollagen). Elever i bl.a. ska vidare utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Eleverna ska även erbjudas näringsriktiga skolmåltider. hållanden har en elev i en grundskola med en offentlig huvudman rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka. Vid bedömningen av om en 2016/17:156 elev har rätt till skolskjuts ska hänsyn tas till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet (10 kap. 10 § andra stycket och 32 § skollagen). Hemkommunen ska vidare anordna skolskjuts för elever som går i en fristående grundskola inom kommunen i de fall det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter (10 kap. 40 § jfr med 10 kap. 32 § andra stycket andra meningen skollagen). För att få undervisa i skolväsendet krävs som huvudregel legitimation Som huvudregel får endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning bedriva undervisning i skolväsendet. Endast den som har legitimation får, enligt huvudregeln, anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 13 och 20 §§ skollagen). I vissa situationer är det tillåtet för en lärare att undervisa trots att hon eller han saknar lärarlegitimation. Bland annat får en lärare som inte uppfyller kraven på lärarlegitimation bedriva annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning om läraren har en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen och kompetens att undervisa på det främmande språket. Undantaget från kravet på lärarlegitimation gäller även för en lärare som bedriver undervisning i fristående skolor och fristående fritidshem med särskild pedagogisk inriktning (2 kap. 17 § skollagen). Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven på lärarlegitimation eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. Enligt huvudregeln får en lärare som saknar lärarlegitimation bedriva undervisning under högst i sänder (2 kap. 18 § skollagen). Huvudmän för grundskola ska vara skyldiga att erbjuda lovskola En skyldighet att erbjuda lovskola leder till Regeringens förslag: En huvudman för grundskola ska erbjuda lov- skola till elever som har avslutat årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. En huvudman ska även erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått sådan be- Lovskolan ska anordnas som eleven avslutat årskurs 8 respektive 9 och undervisningen ska uppgå till sammanlagt minst i båda fallen. Tiden för lovskola ska inte ingå i den minsta totala undervisningstiden. En huvudman får från ett erbjudande om lovskola räkna av den tid som eleven deltagit i lovskola som huvudmannen frivilligt anordnat det år eleven påbörjar årskurs 8 respektive 9 till och med vårterminen påföljande år. Om eleven har deltagit i lovskola behöver huvudmannen inte lämna något erbjudande om lovskola det aktuella året. Lovskola som anordnas enligt skollagen ska ingå i . Verksamheten får omfatta och får inte förläggas till , eller andra helgdagar. Lovskolan får avbrytas om syftet med undervisningen uppnås än vad erbjudandet om lovskola avser. Det ska införas en definition av lovskola i skollagen med innebörden att det är fråga om undervisning inom som anordnas enligt skollagen under lov under en termin eller utanför terminstid och som inte är obligatorisk för elever. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om lovskola. Utredningens förslag: Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår dock en avvikande författningsteknisk lösning. Utredningen har föreslagit att huvudmannen ska erbjuda lovskola för de elever som går i årskurs 8 eller 9 och som riskerar att inte nå kunskapskraven eller som har gått ut årskurs 9 utan att bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Utredningen kopplar inte skyldigheten att erbjuda lovskola till elever i årskurs 8 och 9 till att de ska riskera att inte nå kunskapskravet för betyg E och därigenom riskera att inte nå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Utredningen föreslår vidare att omfattningen av skyldigheten att erbjuda lovskola ska regleras i skolförordningen (2011:185) och att huvudmän ska vara skyldiga att erbjuda lovskola med minst per läsår i två läsår. Slutligen lämnar inte utredningen något förslag om att huvudmän i vissa situationer ska kunna avbryta lovskolan, att det ska ske en reglering av skoldagen och skolveckans längd eller att det ska införas en definition av lovskola i skollagen. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. ombudsmän (), , , utvärdering (IFAU), , , , , , , , och kommuner, , , , , skolkuratorers förening, och (). Skolinspektionen framhåller att förslaget om en skyldighet för huvudmännen att erbjuda lovskola ger ökade möjligheter för elever att nå kunskapskraven. betonas vikten av att lovskolan inte ersätter de stödinsatser som elever har rätt till enligt skollagen. Även flera andra remissinstanser, däribland och Friskolor- 2016/17:156 nas riksförbund, framhåller att en skyldighet att erbjuda lovskola inte får medföra ett avvaktande förhållningssätt till elever i behov av stödin- uppger att kommunens erfarenhet, efter att ha erbjudit lovskola , är synnerligen god. IFAU framhåller att utökad undervisningstid i form av lovskola kan förväntas ha positiva effekter på elevers målsuppfyllelse. anser att huvudmännen även bör vara skyldiga att erbjuda lovskola för elever i årskurs 6 och 7. Myndigheten framhåller vidare att är alldeles för oprecist och att det är bättre om skyldigheten att erbjuda lovskola anges i undervisningstimmar. Vidare bör varje elev er- bjudas att delta i den utsträckning som är motiverad utifrån elevens be- Föräldraalliansen anser att det bör införas lovskola från () anser att den föreslagna konstruktionen, där lovskolan är en del av grundskoleutbildningen, fram- står som onödigt komplicerad. Nämnden föreslår att det utreds om lov- skolan kan särskiljas från och att det i stället hänvisas till de regler i skollagen som ska gälla för lovskolan. ställer sig tveksam till utredningens förslag och framhåller att elever som avslutat årskurs 9 kommer ha svårigheter att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program i lovskolan. kan däremot vara av stor vikt får nyanlända elever som kontinuerligt bör ges möjlighet till språkutveckling. Vidare kan lovskola vara en möjlighet att öka elevers motivation och lust att lära genom att ge dem möjlighet att fördjupa sig inom valt ämnesområde. erfarenheter och framhåller att lovskolan inte ger så stor effekt i för- hållande till elever som gått ur årskurs 9. Däremot har kommunen goda erfarenheter av sommarskola för elever i framförallt årskurs 8. kommun anser att förslaget om att en elev ska vara skyldig att närvara går tvärt emot formuleringen om att deltagande i lovskolan ska ställer sig tveksamma till förslaget eftersom det inte framgår hur elevens behov av särskilt stöd ska kunna säker- anser att det vid utformningen av lovskolan måste tas hänsyn till att även vila och fritid är viktigt för barns utveckling. kommun ifrågasätter att förslaget och framhåller att fokus inom måste vara att tidigt upptäcka elever i behov av stödinsatser i form av särskilt stöd och extra anpassningar. Om det införs en skyldig- het för huvudmän att erbjuda lovskola finns det en risk att stödinsatserna skjuts upp eller förläggs till lovskolan. slaget och anser att det riskerar att medföra att en för stor tonvikt läggs i slutet av . De resurser som ut- redningen föreslår ska avsättas för lovskola skulle enligt kommunen kun- na ge mycket större utdelning i form av fler behöriga elever till gym- nasieskolan om de i stället fördelades till de tidigare åren i . Även kommun avstyrker förslaget och framhåller att mål- sättningen måste vara att eleverna når målen inom ordinarie under- Kommunen pekar vidare på dagens lärarbrist och att det där- med är svårt för kommunerna att åta sig ansvar för ytterligare verk- Kommuner och Landsting (SKL) avstyrker förslaget, men framhåller att lovskolan kan fungera som ett viktigt komplement till den ordinarie undervisningen och då särskilt för de elever som är motiverade och nära att nå behörighet. Liberalerna i styrelsen för SKL reserverar sig mot SKL:s remissvar i ett särskilt yttrande och anser att SKL ska till- styrka utredningens förslag. Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter och organisationer be- retts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag med mindre redaktionella ändringar är likalydande med förslaget i denna och Skolinspektionen har inkommit med besked att de inte har några synpunkter på de omarbetade förslagen i lagråds- tillstyrker de omarbetade förslagen. SKL välkomnar att författningsförslaget innebär en ökad frihet för huvud- mannen att erbjuda lovskola när det är mest fördelaktig med hänsyn till SKL ställer sig även positiva till den ökade flexibili- tet som uppnås genom att huvudmännen har rätt att räkna av tidigare del- tagande i lovskola mot skyldigheten att erbjuda lovskola. framhåller att förslaget om att lovskolans omfattning ska anges i timmar i stället för skoldagar inte bör innebära ett problem, så länge som huvudmännen har en god framförhållning och planering samt att parterna lokalt kan komma överens om villkor som ger lärare rimlig ersättning och arbetsbelastning. framhåller att det i utkastet till lagrådsremiss saknas en reell förståelse för både den akuta lärarbrist som råder, samt för den arbetsbelastning som redan nu tynger befintliga lärare och skolledare. I utkastet till lagrådsremiss görs gällande att dessa negativa effekter kommer att mildras eftersom undervisningen kommer äga rum utanför ordinarie undervisningstid. kommer så inte bli fallet, eftersom förslaget medför att en huvudman blir skyldiga att bemanna fler undervisningstimmar . Skälen för regeringens förslag I syfte att öka andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program ska huvudmän i vissa situationer vara skyldiga att erbjuda lovskola utgör en utbildning från gymnasieskolan en viktig förutsättning för att komma in i arbetslivet. Av den anledningen är alla åtgärder som ökar andelen elever som når behörighet till gymnasieskolans nationella pro- Som framhållits inledningsvis har de senaste årens ut- veckling inneburit att allt fler huvudmän på frivillig väg erbjuder under- visning under skollov. Regeringen delar flera remissinstansers, bl.a. Skol- inspektionens, IFAU:s och SKL:s, uppfattning att lovskola kan vara ett viktigt komplement till elevernas ordinarie undervisning. och kommuner anser att lovskola för elever som avslutat årskurs 9 inte ger så stor effekt. förslaget och framhåller att förslaget riskerar att medföra att en för stor tonvikt läggs i slutet av . ser som utredningen föreslår ska avsättas för lovskola skulle enligt kom- munen kunna ge mycket större utdelning i form av fler behöriga elever till gymnasieskolan om de i stället fördelades till de tidigare åren i grund- 2016/17:156 skolan. Regeringen vill framhålla att det redan genomförs en rad olika satsningar på de tidigare årskurserna, bl.a. satsningen på fler anställda i förskoleklass, lågstadiet och fritidshem (Förordning [2015:215] om stats- bidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolfor- mer samt viss annan utbildning). Sammantaget har regeringen för denna satsning avsatt för /17, varav 2,3 miljarder fördelas till förskoleklass och lågstadiet samt 500 miljoner till Uppgifter från visar vidare att undervisning, även under relativt begränsade perioder i lovskola, kan vara av avgörande betydelse för om en elev ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program eller inte. Av sammanställning (se avsnitt 4) framgår att drygt 1 000 elever som 2014 avslutat årskurs 9 nådde behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan efter avslutad lov- Varje elev som når sådan behörighet och som därmed kan påbörja en utbildning i gymnasieskolan är enligt regeringen en vinst för såväl den enskilde individen som för samhället. Detta eftersom en gymnasieut- bildning dels möjliggör eftergymnasial utbildning, dels ökar möjligheten till arbete efter avslutad gymnasieskola. Till detta kommer att lovskolan kan utgöra ett viktigt komplement för nyanlända elever. skolan ges de utökade möjligheter att bl.a. utveckla sina färdigheter i det Goda kunskaper i svenska är en grundläggande förut- sättning för att en elev ska nå kunskapskraven i övriga ämnen. Regeringen och tidigare regeringar har genom statsbidrag uppmuntrat huvudmän att på frivillig väg anordna undervisning under skollov. farenheter visar dock att alla elever som har behov av lovskola inte ges en sådan möjlighet. Vidare medför nuvarande ordning att det, när lov- skola erbjuds, är upp till huvudmannen att avgöra i vilken omfattning som eleven ska ges möjlighet till undervisning och vilka ämnen som eleven ska få undervisning i. Dessa förhållanden innebär att alla elever inte ges samma möjligheter till kompletterande undervisning som kan vara avgörande för att de ska nå behörighet till ett nationellt program i Att införa en reglering enligt vilken huvudmän är skyl- diga att i vissa situationer erbjuda undervisning i lovskola kan enligt regering vara ett sätt att komma till rätta med detta. I TIMSS 2015 noteras att elevernas socioekonomiska bakgrund har stor betydelse för deras resultat. På gruppnivå presterar elever som har en högre grad av hemresurser betydligt bättre än elever med lägre grad av Liknande resultat har även framkommit i 2015. skyldighet att erbjuda lovskola kan antas komma att rikta sig till bl.a. elever som har lägre grad av hemresurser. Därmed kan en skyldighet för huvudmännen att erbjuda lovskola förväntas minska betydelsen av den socioekonomiska bakgrunden och bidra till en mer jämlik skola. samt och kommuner pekar på dagens lärarbrist och att det därmed är svårt för kommunerna att åta sig ansvar för ytterligare verksamhet. Regeringen vill i sammanhanget fram- hålla att det genomförts ett antal reformer för att möta be- hovet av behöriga och legitimerade lärare, både på kort och på lång sikt. Reformerna syftar till att fler obehöriga lärare ska bli behöriga, att fler ut- bildas till lärare och att läraryrket blir mer attraktivt. en (prop. 2014/15:1) och ekonomiska vårproposition 2014/15:100) aviserade regeringen en nationell samling för lärar- yrket, som bl.a. syftar till bättre löneutveckling för lärare kopplad till deras kompetens och karriärutveckling. I den nationella samlingen för läraryrket har det därefter bl.a. bedrivits ett arbete med det s.k. lärarlönelyftet. beslutades förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda lärarlöner för lärare och vissa andra personalkategorier. Förordningen trädde i kraft . I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) har regeringen aviserat ytterligare satsningar för att stärka läraryrket och lärarrekryteringen. Regeringen har även bl.a. tillsatt utredningen bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76). För att icke-legitimerade lärare ska få sin legitimation pågår också satsningen Vidareutbildning av lärare (). tillförs dessutom universitet och högskolor i hela landet medel för att fler ska kunna genomgå högskoleutbildning. Som ett svar mot den stora brist på högskoleutbildad arbetskraft som råder i skolväsendet har en del av dessa medel vikts till en utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningar. Totalt ska lärar- och förskollärarutbildningarna byggas ut med 2 300 nybörjarplatser. pågår satsningen Utländska lärares vidareutbildning (). Syftet med satsningen är att ge personer med en utländsk lärarexamen möjlighet till kompletterande utbildning och på så sätt tillvarata kompetensen hos personer med utländsk lärarutbildning och ge ökade möjligheter till anställning i svensk skola eller förskola. utökades de särskilda medel som finns avsatta för utbildningen för att kunna svara mot ett ökande söktryck. Totalt omfattade utbildningen 396 helårsstudenter (prop.