prop · H403162 · 2017-04-05 00:00:00 — Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad en clearingorganisation ska iaktta i fråga om it-verksamhet och informationssäkerhet för att tillgodose de säkerhetskrav som är förenade med verksamheten. Regeringens förslag överensstämmer med promemorians förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot 2016/17:162 Skälen för regeringens förslag: Lagen om värdepappersmarknaden innehåller bestämmelser som gäller för clearingorganisationer. Specifika bestämmelser för sådan verksamhet finns i 19–21 kap. Därutöver finns vissa allmänna bestämmelser i 1 och 23–26 kap. avseende bl.a. tillsyn och ingripande. För sådan clearingverksamhet som avses i förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister gäller dock endast vissa bestämmelser i den lagen (se 1 kap. 1 § tredje och fjärde styckena). I detta avsnitt behandlas emellertid inte sådan clearingverk- samhet. För verksamheten gäller även allmänna råd (FFFS 2005:1) om intern styrning och kontroll. Vidare tillämpar Finans- inspektionen i sin tillsyn principerna PFMI, se avsnitt 17.4.1. En clearingorganisation ska driva sin verksamhet hederligt, rättvist och professionellt och på ett sätt så att allmänhetens förtroende för värde- pappersmarknaden upprätthålls (20 kap. 1 § första stycket lagen om värdepappersmarknaden). Vidare ska en clearingorganisation tillgodose de säkerhetskrav som är förenade med verksamheten. När det gäller säkerhetskravet har regeringen i tidigare lagstiftningsärenden ansett att det inte är ändamålsenligt att i lag närmare precisera tekniska krav som, med hänsyn till den tekniska utvecklingen, inom kan bli inaktuella. I stället är det lämpligt att tillsynsmyndigheten prövar om de tekniska systemen är utformade så att de uppfyller de krav som man från tid till annan bör ställa (prop. 1991/92:113 s. 59). Regeringen har tidigare även anfört att stora krav måste ställas på en clearingorganisations data- och kommunikationssystem och att en granskning av kravet på säkra tek- niska system inte bara bör ske vid tillståndsgivning utan även vid väsent- liga förändringar eller införande av nya system (prop. 1995/96:50 s. 85). I allmänna råd om intern styrning och kontroll anges bl.a. att ett företag genom en god intern kontroll kan säkerställa t.ex. effektiv drift och förvaltning av informationssystem och att god intern kontroll kan uppnås t.ex. genom kontroller för informationssäkerhet (3 kap. 1 och 4 §§). allmänna råd är generellt utformade och medger alternativa lösningar. I takt med den tekniska utvecklingen har företagens it-system blivit alltmer omfattande och komplexa. Detta har ökat den operativa risken för företagen, och gjort dem mer sårbara för systemfel. En störning i ett verksamhetskritiskt it-system kan få omedelbara och betydande konse- kvenser för det drabbade företaget, och kan, genom att företagen i allt högre utsträckning är sammankopplade genom sina system, leda till spridningseffekter i det finansiella systemet. Vidare blir riktade angrepp mot finansiella företag, t.ex. överbelastningsattacker och dataintrång, allt vanligare. Enligt bedömning (se Tillsyn över bankerna och kreditmarknadsbolagen 2016) är it-riskerna en av de största operativa riskerna för många banker och kreditmarknadsbolag. Till skillnad mot flera andra risker kan små störningar i it-verksamheten få omedelbara och omfattande konsekvenser för företagens verksamhet, dess kunder och för stabiliteten i det finansiella systement. Det ligger naturligtvis i företagens eget intresse att ha säkra it-system, men att exempelvis ersätta föråldrade it-system är ofta förenat med väsentliga risker och stora kostnader. anser att angrepp mot it- system utgör ett allt större hot mot det finansiella systemet. En clearingorganisation ska tillgodose de säkerhetskrav som är före- Prop. 2016/17:162 nade med verksamheten (20 kap. 1 § första stycket lagen om värdepap- Det finns dock varken i lag eller i andra föreskrifter någon närmare reglering av hur en clearingorganisation ska uppfylla detta krav. De allmänna råd och internationella riktlinjer som en clearing- organisation har att följa är inte bindande och innebär en begränsad möjlighet för att ställa krav på att företaget ska följa dem. Detta innebär en skillnad i förhållande till den reglering som finns för andra företag inom den finansiella infrastrukturen och gör det svårt att ställa samma krav på clearingorganisationer som på övriga jämförbara företag som står under tillsyn av . För en clearingorganisation som omfattas av förordningen om OTC- derivat, centrala motparter och transaktionsregister finns ett tydlig- are stöd för att ingripa för de fall ett företags system uppvisar brister. Detsamma gäller de företag som kommer att omfattas av förordningen om värdepapperscentraler. Resultatet av den nuvarande ordningen blir att de krav som kan ställas när det gäller it-verksamhet och informationssäkerhet riskerar att bli olika för företagen inom den finansiella infrastrukturen. Vidare kan avsaknaden av bindande före- skrifter för clearingorganisationer hindra en effektiv tillsyn av sådana företag. Det bedöms därför att en närmare reglering på detta område är lämplig. Mot bakgrund av den tekniska utvecklingen på området och att regelverket löpande kan behöva anpassas till nya och ändrade för- hållanden lämpar sig det mindre väl för reglering i lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför få meddela före- skrifter om vad en clearingorganisation ska iaktta i fråga om it-verk- samhet och informationssäkerhet för att tillgodose de säkerhetskrav som är förenade med verksamheten. 18.1MiFID II och MiFIR Regeringens förslag: Ändringarna i lagen om värdepappersmark- naden och övriga lagändringar med anledning av och ska träda i kraft . Nuvarande bestämmelser ska fortfarande gälla för överträdelser som har ägt rum före ikraftträdandet. får ta ut en avgift för ansökningar, anmälningar och underrättelser enligt de nya bestämmelserna i lagen och i förord- ningen om marknader för finansiella instrument även när dessa har kommit in till inspektionen före ikraftträdandet av lagen. En CTP-leverantör ska före inte behöva samla in, slå samman och tillgängliggöra information som offentliggjorts efter handel med obligationer, strukturerade finansiella produkter, utsläpps- rätter och derivat. får t.o.m. bevilja undantag från EU:s förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktions- register när det gäller –clearingkrav och vissa riskhanteringsförfaranden för C6-energi- derivatkontrakt som har ingåtts av icke-finansiella motparter vars positioner i OTC-derivatkontrakt överstiger ett tröskelvärde för clearingskyldighet och av icke-finansiella motparter som får tillstånd att driva värdepappersrörelse efter , och –att C6-energiderivatkontrakt ska betraktas som OTC-derivatkontrakt när det gäller tröskelvärde för clearing. Regeringens bedömning: fr.o.m. det datum då ändringarna i lagen om värdepappersmarknaden har utfärdats och offentliggjorts t.o.m. bör kunna påbörja en granskning av en ansökan, anmälan eller underrättelse enligt de nya bestämmelserna i lagen och i förordningen om mark- nader för finansiella instrument. Ett beslut om tillstånd bör dock inte kunna gälla förrän tidigast . Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag och bedömning. Utredningen föreslår tidigare ikraftträdandedatum och datum till vilka övergångsbestämmelserna ska tillämpas. I utredningens förslag finns inte någon övergångsbestämmelse om att Finansinspek- tionen får bevilja undantag från EU:s förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister i fråga om clearingkrav och riskhanteringsförfaranden för C6-energiderivatkontrakt som ingåtts av andra icke-finansiella motparter än sådana som får tillstånd att driva värdepappersrörelse eller att sådana derivatkontrakt ska betraktas som OTC-derivatkontrakt när det gäller tröskelvärde för clearing. Utred- ningen behandlar inte frågorna om granskning av ansökningar m.m. enligt de nya bestämmelserna eller om uttagande av avgifter för dessa i tiden innan de nya bestämmelserna i lagen om värdepappersmarknaden träder i kraft och MiFIR börjar tillämpas. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Några remissinstanser – , Svensk Försäkring, Svenska försäkringsförmedlares förening, , Strukturerade Placeringar i (SPIS) , Hjerta, , , Säkra och – framför synpunkter när det gäller utredningens förslag till förbud mot tredjepartsersättningar vid investeringsrådgivning. Dessa remissinstanser framhåller att förslaget kräver att det införs över- gångsregler för redan ingångna avtal och för rådgivning som lämnats innan de nya reglerna trätt i kraft. anser även att övergångsregler bör införas för ersättningar vid diskretionär portfölj- förvaltning när ersättning betalas ut till följd av placeringar som gjorts innan förbudet mot tredjepartsersättning trätt i kraft. Vissa remiss- instanser – Svensk Försäkring, SPIS, BlackRock, och Söder- berg – framhåller också att det krävs en omställningsperiod för att berörda företag ska kunna anpassa sig till ett förbud mot tredje- partsersättningar. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. och noterar att det inte finns någon övergångs- bestämmelse när det gäller reglerna om produktstyrning. Föreningarna efterfrågar därför ett klargörande hur bestämmelserna ska tolkas för befintliga produkter per . Skälen för regeringens förslag och bedömning: Efter det att utred- ningen redovisade sitt uppdrag har MiFID II och MiFIR ändrats genom ändringsdirektivet respektive ändringsförordningen. Ändringarna innebär bl.a. att tidpunkterna då rättsakterna ska börja tillämpas och att möjlig- heterna att tillämpa vissa övergångsregler flyttas jäm- fört med den ursprungliga lydelsen av MiFID II (artiklarna 93–95). Hän- visningarna till MiFID II och MiFIR avser i det följande lydelsen enligt ändringsdirektivet respektive ändringsförordningen. Medlemsstaterna ska anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att genomföra MiFID II. De nationella bestämmelser som genomför MiFID II ska tillämpas fr.o.m. (artikel 93.1). Detsamma gäller för det delegerade direktivet till MiFID II (artikel 14). De lagändringar som i svensk rätt genomför MiFID II bör därför träda i kraft . Även MiFIR ska börja tillämpas (artikel 55). Ett undantag är dock reglerna om referensvärden (artikel 37.1–37.3) som ska börja tillämpas . De lagändringar som föranleds av MiFIR avser bestämmelser som ska tillämpas fr.o.m. (beträffande dessa lagändringar, se avsnitt 7). Lagändringarna bör därför träda i kraft . Eftersom MiFIR är en direkt tillämplig EU-förordning föranleder den förordningen i övrigt inte några ikraft- trädande- eller övergångsbestämmelser i lag. Även de delegerade förordningar och genomförandeförordningar till MiFID II och MiFIR som har antagits av kommissionen är direkt tillämp- liga. De föranleder därför inte heller några ikraftträdande- eller över- gångsbestämmelser. I huvudsak ska också reglerna i de förordningarna tillämpas fr.o.m. . Det delegerade direktivet till MiFID II ska genomföras i svensk rätt. I förevarande proposition föreslås att reglerna i det direktivet genomförs i myndighetsförskrifter (se av- snitten 5.1, 8.11, 8.14, 9.3.3, 9.3.5 och 10.4). Det delegerade direktivet föranleder därför inte några ikraftträdande- eller övergångsbestämmelser i lag. De skyldigheter som enligt MiFID II (artikel 65.2) gäller för en CTP- leverantör i fråga om insamling, sammanslagning och tillgängliggörande av information som offentliggjorts efter handel med obligationer, strukturerade finansiella produkter, utsläppsrätter och derivat ska tillämpas först fr.o.m. (artikel 93.1). I lagen om värdepappersmarknaden bör det därför tas in en övergångsbestämmelse om att de bestämmelser i lagen som genomför de berörda reglerna i MIFID II inte behöver tillämpas före . I MiFID II finns vissa övergångsregler som gäller s.k. C6-energideri- vatkontrakt (artikel 95). Med C6-energiderivatkontrakt avses optioner, terminer, swappar och andra derivatkontrakt som nämns i punkt 6 i avsnitt C i bilaga I till direktivet avser kol eller olja, handlas på en OTF- 2016/17:162 plattform och måste avvecklas fysiskt (artikel 4.1.16). Sådana energideri- vatkontrakt är enligt MiFID II (punkt 6 i avsnitt C i bilaga I), till skillnad från det som gäller enligt MiFID I, finansiella instrument. att de omfattas av regleringen i förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister. Enligt den förordningen utgör C6- energiderivatkontrakt s.k. OTC-derivatkontrakt (enligt definitionen i artikel 2.7) och kan bli föremål för bl.a. clearingskyldighet och krav på riskhanteringsförfaranden (artiklarna 4 och 11). i MiFID II får dock den behöriga myndigheten t.o.m. bevilja ett företag undantag från clearingskyldighet och vissa riskhante- ringsförfaranden när det gäller C6-energiderivatkontrakt. digheten och de riskhanteringsförfaranden som avses i övergångsreglerna gäller, något förenklat, för kontrakt mellan företag som enligt förord- ningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister är finansiella motparter – t.ex. värdepappersföretag och kreditinstitut – eller icke-finansiella motparter vars positioner i OTC-derivatkontrakt över- stiger ett tröskelvärde för clearingskyldighet (artiklarna 4 och 11.3 i samma förordning). Undantaget får enligt övergångsreglerna beviljas för kontrakt som ingåtts av icke-finansiella motparter som uppfyller nämnda villkor eller icke-finansiella motparter som ska få tillstånd som värdepappersföretag fr.o.m. (och där- med är att betrakta som en finansiell motpart enligt artikel 2.8 i förord- ningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister). Den behöriga myndigheten får vidare bevilja undantag från att inkludera sådana C6-energidervatkontrakt vid beräkningen av en icke-finansiell motparts positioner i OTC-derivat när det gäller tröskelvärde för clearingskyldighet (enligt artikel 10 i samma förordning). reglerna påverkar inte övriga krav som gäller beträffande C6-energi- derivatkontrakt enligt förordningen om OTC-derivat, centrala motparter Dessa övergångsregler i MiFID II bör genom- föras i svensk rätt i övergångsbestämmelser till lagen om värdepappers- marknaden enligt vilka får bevilja nämnda undantag från förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktions- register när det gäller C6-energiderivatkontrakt. Nuvarande bestämmelser bör gälla för överträdelser som ägt rum före Ansökningar, anmälningar och underrättelser enligt de nya bestämmel- serna i lagen om värdepappersmarknaden och förordningen om mark- nader för finansiella instrument kan komma att lämnas in till Finans- Detta gäller t.ex. ansökningar om tillstånd för drift av OTF-plattformar och tillhandahållande av data- Det är önskvärt att kan pröva sådana ansökningar innan bestämmelserna träder i kraft och att inspek- tionen för detta inte använder anslagsmedel som är avsedda för tillsyns- Det är därför lämpligt att får möjlighet att ta ut avgifter för prövningen av ansökningar, anmälningar och under- rättelser innan lagändringarna har trätt i kraft. Detta bör dock förutsätta att har fattat beslut om de aktuella lagändringarna och att dessa har utfärdats och därigenom offentliggjorts. om tillstånd ska under alla förhållanden inte gälla förrän tidigast den Som och Prop. 2016/17:162 noterar finns det varken i MiFID II eller i det delegerade direktivet till MiFID II några övergångsregler som rör hur de nya reglerna om produkt- styrning ska tillämpas för befintliga produkter per (artiklarna 16.3 andra–sjunde styckena och 24.2 i MiFID II). Enligt för- eningarnas uppfattning blir reglerna för producenter av finansiella instru- ment tillämpliga för producenter som efter detta datum emitterar eller sätter samman nya produkter och för distributörer blir reglerna tillämp- liga för produkter och tjänster som aktivt erbjuds kunder efter detta datum. Det är enligt föreningarnas mening dock inte rimligt att kräva att värdepappersinstituten t.ex. analyserar målgrupp för existerande produk- ter som inte längre erbjuds eller kan köpas av kund. Enligt regeringens uppfattning bör det som anges i MiFID II (artikel 16.3 andra och fjärde styckena) förstås på så sätt att reglerna för producenternas del omfattar finansiella instrument som marknadsförs, erbjuds eller distribueras till kunder efter det att reglerna ska börja tillämpas. På motsvarande sätt bör reglerna för distributörernas del omfatta finansiella instrument som er- bjuds eller rekommenderas efter det att reglerna ska börja tillämpas (se artikel 24.2 andra stycket i MiFID II). Det innebär, så som föreningarna anför, att ett värdepappersinstitut inte behöver t.ex. specificera en fast- ställd målgrupp för existerande finansiella instrument som efter det att det de bestämmelser som i svensk rätt genomför dessa regler i MiFID II har trätt i kraft inte erbjuds till eller kan köpas av kunder. 18.2Ändringar avseende övriga finansmarknadsfrågor Regeringens förslag: Ändringarna i lagen om värdepappersmark- naden, lagen om bank- och finansieringsrörelse och lagen om handel med finansiella instrument om beräkning av den högsta sanktions- avgiften för juridiska personer i en koncern och om beräkning av sanktionsavgift för fysiska och juridiska personer utifrån gjord vinst, i lagen om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag om ingripandemöjligheter vid s.k. pelare 2-beslut samt i lagen om värdepappersmarknaden om bemyndigande att meddela föreskrifter om informationssäkerhet och it-verksamhet för clearingorganisationer ska träda i kraft . Nuvarande bestämmelser om beräkning av sanktionsavgifter ska gälla för överträdelser som ägt rum före ikraftträdandet. Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens förslag beträffande datumet för ikraftträdande. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna ändringarna i lagen om handel med finansiella instrument, lagen om bank- och finansierings- rörelse och i 25 kap. 9 och 19 §§ lagen om värdepappersmarknaden, som avser hur den högsta sanktionsavgiften ska beräknas för juridiska per- soner som ingår i en koncern, är föranledda av regler i kapitaltäcknings- 2016/17:162 direktivet, ändringsdirektivet till öppenhetsdirektivet och krishanterings- direktivet som redan skulle ha varit genomförda i nationell rätt. därför angeläget att ett fullständigt genomförande i svensk rätt av direk- tiven kan ske . De föreslagna ändringarna bör därför träda i kraft så snart det är möjligt, vilket bedöms vara Detsamma gäller ändringarna i samma lagar som avser beräk- ningen av sanktionsavgift för fysiska och juridiska personer utifrån gjord vinst, vilka även de rör genomförandet av de nämnda direktiven (6 kap. 3 b och 3 f §§ lagen om handel med finansiella instrument, 15 kap. 8– 9 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse, 25 kap. 9–10, 19 och 19 d §§ lagen om värdepappersmarknaden). bör gälla för överträdelser som ägt rum före ikraftträdandet. Övriga föreslagna ändringar i lagen om särskild tillsyn över kreditinsti- tut och värdepappersbolag som avser ingripandemöjligheter för Finans- inspektionen vid s.k. pelare 2-beslut samt i lagen om värdepappers- marknaden som avser ett bemyndigande för att med- dela föreskrifter om informationssäkerhet och it-verksamhet för clearing- organisationer bör likaså träda i kraft så snart det är möjligt, dvs. 19.1 Förslagets syfte och alternativa lösningar I denna proposition finns förslag till lagändringar som är nödvändiga för att i svensk rätt genomföra MiFID II och för att anpassa svensk rätt till Syftet med MiFID II och MiFIR är att öka transparensen, förbättra investerarskyddet och förstärka förtroendet för de finansiella marknad- Målet är också att reglera några tidigare oreglerade områden, minska potentiellt skadliga effekter av svagheter i bolagsstyrnings- arrangemang och se till att behöriga myndigheter har tillräckliga be- fogenheter för att fullgöra sina uppgifter. Varje medlemsstat ska säker- ställa att reglerna i direktivet genomförs i nationell rätt. Om så inte sker eller om de till följd av direktivet nödvändiga anpassningarna av gällande rätt inte görs, riskerar att kommissionen inleder ett förfarande om Att avstå från att genomföra direktivet utgör alltså inte MiFID II är som huvudregel ett fullharmoniseringsdirektiv, dvs. lemsstaterna får inte införa strängare regler. Genomförandet av de änd- rade och nya reglerna lämnar dock ett begränsat utrymme för nationell När det gäller vissa investerarskyddsregler får en medlems- stat i undantagsfall införa ytterligare krav, om dessa är objektivt motive- rade och proportionella för att hantera specifika risker som är särskilt viktiga för medlemsstatens marknadsstruktur (artikel 24.12). punkt för förslagen i propositionen är dock att inte gå längre än vad som är nödvändigt för ett korrekt genomförande. Det finns dock ett fall där förslagen i propositionen innebär att går längre än direktivet. gäller vilket urval av finansiella instrument som ett värdepappersinstitut . 2016/17:162 får erbjuda en kund när institutet har informerat kunden om att investe- ringsrådgivningen lämnas på oberoende grund (avsnitt 19.5). Utredningens konsekvensanalys kritiseras av flera remissinstanser, exem- pelvis . framför att konsekvensutredningen är bristfällig och saknar en redogörelse för vilka företag som kommer att beröras av det nya regelverket. Det anför att det saknas en beskrivning av hur dessa företag är fördelade storlekmässigt och vilka konsekvenser regelverket kommer att få på företagens kostnader, tidsåtgång och verksamhet. anger även att det saknas en redogörelse för förslagets effekter på konkurrensförhållanden och att det inte framgår om det tagits särskild hänsyn till små företag vid reglernas utformning. MiFID II innehåller nya regler inom ett stort antal områden och berör många olika aktörer. I det följande görs en sammanställning av de konse- kvenser som regeringen bedömer är de mest centrala för värdepappersbolag, kreditinstitut, handelsplatser, leverantörer av datarapporteringstjänster, fondbolag, , investerare, och Domstolar. Medlemsstaterna ska anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att genomföra MiFID II. De nationella bestämmelser som genomför MiFID II ska tillämpas fr.o.m. (artikel 93.1). Detsamma gäller för det delegerade direktivet till MiFID II (artikel 14). De lagändringar som i svensk rätt genomför MiFID II bör därför träda i kraft . Även MiFIR ska börja tillämpas (artikel 55). Eftersom MiFIR är en direkt tillämplig EU-förordning föranleder den förordningen inte några ikraftträdande- eller övergångsbestämmelser i lag. Även de delegerade förordningar till MiFID II och MiFIR som har antagits av kommissionen är direkt tillämpliga. De föranleder därför inte heller några ikraftträdande- eller övergångsbestämmelser. I huvudsak ska också reglerna i de förordningarna tillämpas fr.o.m. . Det delegerade direktivet till MiFID II ska genomföras i svensk rätt. I förevarande proposition föreslås att reglerna i det direktivet genomförs i myndighetsföreskrifter (se avsnitt 5.1). Det delegerade direktivet föranleder därför inte några ikraftträdande- eller övergångsbestämmelser i lag. 19.4 och andra aktörer MiFID II och MiFIR berör värdepappersbolag, kreditinstitut med till- stånd att driva värdepappersrörelse, börser, utländska företag som driver värdepappersrörelse i , och Utöver dessa aktörer berörs även fondbolag, utländska för- valtningsbolag och AIF-förvaltare. bolag och 74 med tillstånd att driva värdepappers- Storleken på värdepappersbolagen kan variera från små bolag