prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Detta leder till försämrade boendemiljöer och nedsatt säkerhet som medför ökade samhällskostnader. Det finns därför ett behov av att följa utvecklingen och förebygga förekomsten av byggskador samt främja en god inomhusmiljö i byggnadsbestån- det. står inför liknande utmaningar De nordiska länderna står inför liknande ut- maningar inom bygg- och bostadsområdet med ett behov av ökat bostadsbyggande och mins- kade byggkostnader. består dock av små marknader där aktörer är beroende av god kon- kurrenskraft och tillgång till varandras mark- nader. De nordiska byggmarknaderna och bygg- regelverken skiljer sig åt vilket hämmar gräns- överskridande verksamhet och ökad konkurrens. En ökad harmonisering av nordiska byggregel- verk och tillgång till varandras marknader kan främja ett ökat industriellt byggande, bättre konkurrenskraft och utveckling av hållbart byggande inom . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Behov av att stödja kommunernas arkitekturarbete I och med det ökade bostadsbyggandet behöver det säkerställas att de bostäder och offentliga miljöer som byggs och anläggs blir väl gestaltade, hållbara och av hög arkitektonisk kvalitet samt utgör goda livsmiljöer. Att bygga med hög arki- tektonisk kvalitet är även en långsiktig investe- ring. Den kompetensbrist som särskilt mindre kommuner anger finns kring hanteringen av arkitektur- och kvalitetsfrågor kan ha stor inver- kan på stadsbyggandet. Få kommuner har tagit fram ett strategidokument eller policy för gestaltning och arkitektur. Avsaknaden av utvär- dering och en gemensam tolkning av befintligt regelverk påverkar kommuner, länsstyrelser och andra aktörer i deras arbete, och i förlängningen den byggda miljön. Enligt plan- och byggenkät efterfrågar många kommuner, stora som små, stöd och vägledning av i arkitektur- och gestaltningsfrågor. Sammantaget finns det behov att öka stödinsatserna och sam- ordningen avseende offentliga aktörers arbete med arkitekturfrågor, särskilt kommunernas plan- och byggprocesser, samt främja förutsätt- ningarna för ett ökat arkitektur- och gestalt- ningsarbete. Förrättningsverksamheten står inför stora ut- maningar beroende på den stora brist på och konkurrens som råder om erfarna förrättnings- lantmätare. Bristen på lantmätare är påtaglig även hos andra statliga, kommunala och privata aktö- rer inom samhällsbyggnadsområdet. Lantmäteriet fick i regleringsbrevet 2017 i uppdrag att beskriva hur kompetensförsörj- ningen ska stärkas med fokus på att rekrytera och behålla kompetent personal. I sin redovis- ning av uppdraget pekar myndigheten på en rad åtgärder som kan genomföras internt i organi- sationen för att förbättra situationen. Lantmäteriet har fått i uppdrag att beskriva hur handläggningstiderna kan minskas med mot- svarande till , och hur prioritering av ärenden kan ske kategorivis, geo- grafiskt etc. Uppdraget redovisades i en rapport . I rapporten redogörs bl.a. för olika åtgärder som myndigheten genomfört och kommer att genomföra och som Lantmäteriet bedömer kommer att få effekter på handlägg- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ningstiderna inom fastighetsbildningsverksam- heten . Långsiktigt är det nödvändigt att utbildningen av för verksamheten rätt kompetens ökas så att behoven inom förrättningsverksamheten och inom branschen i övrigt möts. Det är både en fråga om rätt volym och rätt inriktning på utbildningen. Från lärosäteshåll finns exempel på initiativ som handlar om att öka volymen och skapa nya utbildningar. Frågor om dimensio- neringen av berörda utbildningar bereds inom . Verksamheten påverkas av aktiviteterna på finans- och fastighetsmarknaden. Det rekordlåga ränteläget, som innebär flera fastighetsaffärer, har bidragit till ett ökat ärendeinflöde vad gäller lagfarter, inteckningar och andra inskrivningar. En ökad tillväxttakt för hushållens lån, speciellt för bostadsändamål, innebär normalt sett högre volymer av inteckningsärenden. har genomsnittsvärdet för en nyinteckning ökat , från till medan volymen av inteckningsärenden har minskat. Även förslagen om amorteringskrav på bostadslån och förändrade villkor för ROT- avdraget har sannolikt påverkat ärendeinström- ningen. Handläggningstiderna har ökat beroende på den kraftigt ökade ärendevolymen. genomfördes resursförstärkningar i verksamheten för att kunna möta den ökade ärendevolymen, vilket fick till följd att hand- läggningstiderna sjönk och sammantaget ligger på en acceptabel nivå. Forskning och innovation är också av stor vikt för att kunna anpassa den byggda miljön till ett förändrat klimat. Väl planerade och uppförda bostäder och andra byggnader med livscykel- analyser i fokus är en förutsättning för en hållbar utveckling och en god livsmiljö som sätter män- niskan i fokus. De stora utmaningar samhället står inför gör att behovet av samverkan ökar. Forskningsfrågor inom området hållbar stadsutveckling handlar om ett holistiskt synsätt där en integrerad fysisk planering av bostäder, bostadsområden, arbetsplatser, kommunika- tioner, transportinfrastruktur och smartare användning av olika tjänster och applikationer leder till mer effektiva och hållbara städer med minskad trängsel, ökad trygghet och en mer hållbar samhällsutveckling, se även under avsnitt Hållbar stadsutveckling. Detta gäller såväl vid nyproduktion av bostäder, planering av nya bostadsområden och områden för arbetsplatser som vid ombyggnation och förändring av befintliga områden och miljöer. Den högre utbildningen ska bedrivas på vetenskaplig grund eller utifrån beprövad erfarenhet. Därmed är forskning nödvändig för att säkra tillgången till kompetens inom samhällsbyggnadsområdet. Det finns ett långsiktigt behov av forskning inom området plan- och byggfrågor, hållbar stadsutveckling, bostäder och landfrågor. Detta var bakgrunden till att det aviserades i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) att regeringen beräknade en ökning av anslaget till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Forskning inom plan- och byggfrågor, hållbar stadsutveckling, bostäder och markfrågor är av stor vikt för att bidra till regeringens priorite- ringar och till de långsiktiga behoven i samhället. Det finns stora behov av forskning rörande den snabba stadsutvecklingen och de demografiska utmaningarna som följer av såväl inhemsk migration och ökad segregation som av de senaste årens ökning av antalet nyanlända. Forskning och innovation bidrar till att lösa viktiga samhällsutmaningar inte minst kopplat till de nationella miljökvalitetsmålen, genera- tionsmålet och byggandet av det hållbara sam- ska ha en långsiktig och hållbar bostads- politik för alla. En fungerande bostadsmarknad i hela landet är av väsentlig betydelse för att alla människor ska få tillgång till en bostad och för att nå regeringens mål om EU:s lägsta arbets- löshet 2020. Insatserna inom bostadspolitiken är även viktiga beståndsdelar i regeringens långsik- tiga reformprogram för minskad segregation. Bostadsbyggandet är på en rekordhög nivå. påbörjades ca 67 000 bostäder och Bo- verkets prognoser visar att det kan öka till 72 000 påbörjade bostäder och 74 500 påbör- Det är nivåer som inte har haft sedan miljonprogrammets dagar. bedömer att byggandet av hyresrätter kommer att öka mer än byggandet av bostads- rätter. Antalet hyresrätter som byggs är nu lika många som antalet bostadsrätter. Student- bostadsbyggandet har ökat mycket och bedömer kommu- nerna att det kommer att öka ytterligare. har haft bostadsbrist , och det höga bostadsbyggandet till trots är nu- varande produktionstakt inte tillräcklig för att möta behoven. 255 av 290 kommuner bedömer att det råder underskott på bostäder, vilket är 15 kommuner fler än . Bostadsbristen minskar rörligheten på bostadsmarknaden, för- svårar matchningen på arbetsmarknaden och leder ytterst till lägre sysselsättning och tillväxt. Bostadsbristen försvårar etableringen på bostadsmarknaden framför allt för unga, ny- anlända och hushåll med låga inkomster. Be- hovet av bostäder som ger rimliga boendekost- nader är särskilt stort. Regeringen har gjort kraftfulla satsningar på ett ökat bostadsbyggande och en hållbar bostadsmarknad. Satsningarna bedöms bidra till en jämställd bostadspolitik och regeringens mål om ekonomisk jämställdhet. Regeringen aviserade i budgetpropositionen ett bostadspolitiskt paket innehållande investeringsstöd med inriktning på hyresrätter, studentbostäder och bostäder för äldre, stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande, stöd till fastighetsägare för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhus- miljöer samt stöd till kommuner för sanering av mark för bostadsbyggande. Detta paket är nu genomfört och har fått positiva effekter på bostadsmarknaden, inte minst i form av bostäder som människor med lägre inkomster har möjlig- het att efterfråga. Regeringen aviserade ett s.k. 22-punktsprogram för ökat bostadsbyggande. Samtliga punkter i program- met är på väg att uppfyllas. Fokus för regeringens bostadspolitik är håll- bara, väl gestaltade bostäder i boendemiljöer av god kvalitet och som kan efterfrågas även av människor med lägre inkomster. För att möta bostadsbristen behövs också förbättrat utnyttjande av det befintliga bostads- beståndet. Bostadsmarknaden ska vara öppen för alla. Diskriminering på bostadsmarknaden ska inte förekomma och segregation motverkas. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 känna trygghet i sin boendemiljö är viktigt. Att minska brottsligheten och öka tryggheten är därför angelägna frågor i samhällsplaneringen. Ett av de största hindren för ökat bostads- byggande är brist på arbetskraft. Regeringen tillsatte 2016 två statliga samordnare med upp- drag att se över behovet av åtgärder för att säker- ställa tillräcklig arbetskraftskapacitet inom bygg- branschen. De bostäder som byggs ska stå . Ur ett klimat- och miljöperspektiv är det viktigt att bygga rätt från början. Regeringen avser att öka fokus på miljömässig hållbarhet i byggprocesser och byggmaterial. Därför initieras åtgärder för att främja hållbart byggande och administrativa samt ekonomiska styrmedel ses över i syfte att minska byggandets klimatpåver- kan ur ett livscykelperspektiv. Regeringen inför även ett statligt stöd för innovativt och hållbart bostadsbyggande. För att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle anser regeringen att det är viktigt att ökad energieffektivitet och minskad klimatpåverkan eftersträvas, att val av material görs med hänsyn till människors hälsa och mil- jön samt att anpassning till klimatförändringarna beaktas i såväl byggande som i den fysiska plane- ringen, både vad gäller nyexploatering och i befintlig bebyggelse. beslutade om regeringens proposition Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146). I det klimatpolitiska ramverket slår fast klimatmålet att inte ska ha några nettoutsläpp av växthus- gaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Hur bostäder och bostadsområden gestaltas är av central betydelse för hållbarheten. De bo- städer som byggs ska vara av god arkitektonisk kvalitet och bidra till attraktiva, trivsamma och hälsosamma livsmiljöer. Estetiska värden ska lyftas genom en god och hållbar arkitektur och gestaltning. Nya bostäder och områden ska planeras med hänsyn tagen till dessa kvaliteter och till befintliga värden. Regeringen satsar på digitalisering, vilket är nödvändigt för att effektivisera och tillgänglig- göra utbyte av data inom samhällsbyggnads- processen. Byggbranschen är exempelvis en bransch med låg digital mognad, enligt Myndig- heten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) rapport mognad i svenskt näringsliv (N2016/08100/SUN). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Bostadsbrist och behov av ökat bostadsbyggande är utmaningar som de nordiska länderna delar. Under det svenska ordförandeskapet i 2018 vill regeringen därför verka för ökat industriellt byggande, ökad konkurrenskraft och minskade gränshinder mellan de nordiska bygg- marknaderna för att främja gränsöverskridande verksamhet och ett ökat bostadsbyggande i både och . Ett projekt för att främja industriellt träbyggande inom initieras även under ordförandeskapet. Projektet kom- pletterar regeringens genomförda satsningar för att utveckla det industriella träbyggandet och främja en cirkulär och biobaserad ekonomi. Åtgärder inom området bidrar till genom- förandet av Agenda 2030, särskilt mål 11 som handlar om att göra städer och bosättningar inkluderande, säkra, motståndskraftiga och håll- bara. Det pågår ett arbete inom med att se över regeringens delmål och indika- torer för bostadspolitiken. Åtgärder för fler bostäder Förbättrad arbetskraftskapacitet inom byggsektorn En avgörande faktor för ett fortsatt högt bostadsbyggande är tillgången till arbetskraft inom byggsektorn. Regeringen har mottagit rapporten och förslag på åtgärder för att säkerställa tillräcklig arbetskraftskapacitet inom byggsektorn (N2016/07931/PBB) från två samordnare som haft i uppdrag att se över kom- petensförsörjningen inom byggbranschen. Sam- ordnarna konstaterar att det råder stor brist på arbetskraft inom många yrken med betydelse för bostadsbyggandet, inte bara inom traditionella byggyrken utan även inom den statliga och kommunala administrationen och inom tillverk- ningsindustrin. För att öka arbetskrafts- kapaciteten och för att möjliggöra hållbar utveckling inklusive tillväxt över hela landet föreslår regeringen en satsning på högskole- utbildningar inom samhällsbyggnadssektorn. Dessutom föreslås bl.a. en utbyggnad av Yrkes- högskolan och regionalt yrkesvux vilket också kan bidra till förbättrad arbetskraftskapacitet inom byggbranschen. Regeringens arbetsmark- nads- och utbildningspolitik beskrivs närmare under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Digitalt kunskapslyft inom samhällsbyggandet Digitalisering av delar i plan- och byggprocessen har genomförts på lokal nivå i kommunerna, men resultatet har blivit frag- menterat, dvs. det ser olika ut och det saknas gemensamma standarder. Trots att detaljplaner tas fram med stöd av digital teknik finns det stora brister i möjligheterna att hantera infor- mationsflöden inom och mellan myndigheter och andra delar av byggbranschen. En mängd projekt och aktiviteter har genomförts utan att nyttan av digitaliseringen fullt ut kunnat till- godogöras. Regeringen avser att genomföra åtgärder för att åstadkomma en effektivare pro- cess och därmed fler bostäder. Den statliga samordnaren för större samlade exploateringar med hållbart byggande har i upp- drag att identifiera möjliga projekt där ökat bostadsbyggande kan komma till stånd med statens hjälp. Staten kan genom investeringar i viss infrastruktur bidra till att ett eller flera områden med stort bostadsbyggande kommer till stånd, tidigareläggs eller ges höjd ambitions- nivå gällande hållbarhetslösningar och helhets- tänkande. I många fall förhindras byggande av att planeringsprocesserna är komplexa och att olika aktörers positioner är låsta. Där kan staten medverka till förbättrad samordning. Regeringen avser att utveckla arbetet med att skapa bättre förutsättningar för att hantera komplexa plane- ringssituationer. Allt för att bidra till ett ökat hållbart bostadsbyggande. Staten tar ökat ansvar Kommunerna har bostadsförsörjningsansvaret, men staten måste också ta sitt ansvar för att bostäder byggs och används effektivt. Förutom budgetsatsningar till fler och bättre bostäder kan staten bl.a. se till att dess myndigheter fungerar väl samt använda mark som staten äger på ett konstruktivt sätt. Regeringen har gett en sam- ordnare i uppdrag att få till stånd bostads- byggande på statlig mark. I de fall förhandlaren bedömer att bostadsbyggande är lämpligt på en fastighet, ska relevanta aktörer sammanföras i syfte att realisera bostadsbyggande genom för- säljning eller upplåtelse av marken. Länsstyrelserna är statens företrädare på regional nivå bl.a. i samband med planering och beslut om bostadsbyggande. Länsstyrelserna ska utifrån sitt breda uppdrag verka för ett miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart bostadsbyggande. Regeringen har förtydligat länsstyrelsernas uppdrag så att de aktivt bidrar till ökat bostadsbyggande samt gett resurser för att kunna upprätthålla handläggningstider och rådgivning rörande plan- och bygglovsärenden. Åtgärder för hållbara och attraktiva bostäder I tillbringar människor i genomsnitt av sin tid inomhus. Inomhusmiljön är därför människans viktigaste omgivning, och inomhusluftens kvalitet är av stor betydelse för folkhälsan. Många samband mellan inomhusluft och hälsa är kända, t.ex. kopplingen mellan radon och lungcancer liksom mellan förekomst av husdammskvalster och astma. Fuktskador i byggnader kan ge upphov till luftvägsbesvär och förvärra symptomen hos redan allergiska perso- ner. Olämpliga eller skadade byggnadsmaterial kan också avge kemiska ämnen som kan bidra till denna typ av besvär. Samhällskostnaderna för dessa hälsoproblem bedöms vara höga. Rege- ringen avser att införa ett nytt radonbidrag, genomföra en kompetenssatsning för sundare hus, följa upp projekt (bygg- naders energianvändning, tekniska status och inomhusmiljö) samt förstärka arbetet med att motverka byggskador. Förhöjda radonhalter inomhus är en hälsorisk. Om radonhalten sänks i alla bostäder till under /m3 är det möjligt att undvika ca 200 lungcancerfall . hade när- mare 250 000 småhus av ca 1,9 miljoner egnahem, byggda , förhöjda halter av radon i inomhusluften, dvs. över /m3. hade drygt 21 000 av dessa radonsane- rats med hjälp av det tidigare radonbidraget. Ett antal radonsaneringar kan även ha genomförts med hjälp av ROT-avdraget. Det finns således ca 200 000 småhus i behov av radonsanering runt om i . Mot denna bakgrund inför rege- ringen ett nytt radonbidrag. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Kompetenssatsning för sundare hus Skador orsakade av fukt och mögel påverkar människors hälsa. Samhällskostnaderna för sådana hälsoproblem bedöms vara mycket höga. Det är även viktigt att val av material görs med hänsyn till människors hälsa och miljön. Det finns ett behov av att sammanställa tillgänglig kunskap på området och göra den tillgänglig för kommuner, byggherrar och förvaltare. Därför ser regeringen över hur arbetet kan förstärkas inom detta område. En rikstäckande undersökning av bebyggelsens energianvändning, tekniska status och innemiljö () genomfördes . Fokus lades på att få fram underlag om skador och bristande underhåll, särskilt skador orsakade av fukt och mögel, samt uppgifter för utveckling av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Resultaten låg till grund för mår våra hus – Redovisning av regeringsuppdrag beträffande byggnaders tekniska utformning. Resultaten ligger även till grund för regelbunden utveckling av den nationella strategi för energi- effektiviserande renovering som krävs enligt EU:s direktiv för energieffektivitet. Underlaget i är mycket omfattande och det har gått det togs fram. Regeringen aviserar därför en uppföljning av vilka förbättringar som kommit till stånd framför allt gällande innemiljö, men även t.ex. energianvändning. Förstärkt arbete mot byggskador Byggskador och systematiska byggfel ökar ris- kerna för olyckor under byggfasen, långsiktiga hälsoproblem för brukare på grund av sämre inomhusmiljö samt negativa ekonomiska effek- ter av ökade drift- och åtgärdskostnader. I syfte att skapa förutsättningar för att på ett tidigt stadium upptäcka och motverka systematiska fel och brister i byggandet behöver kunskapen och spridningen av information om byggskador och dess konsekvenser förstärkas. Regeringen avser därför att förstärka det förebyggande arbetet mot byggskador och öka kunskapsstödet inom området. Kompetenssatsning för ökad arkitektonisk kvalitet Det behöver byggas en stor mängd bostäder och därtill offentliga miljöer. Till stor del kommer byggnation att ske i redan bebyggda områden vilket ställer särskilda krav på gestaltningen. För att hushålla med sam- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 hällets ekonomiska och ekologiska resurser och främja social hållbarhet behöver det som byggs utgöra goda, hälsosamma och klimatsäkra bostäder och livsmiljöer för människor för , vilket kräver hög närvaro av arkitektkompetens i både plan- och byggprocess. Det råder brist på sådan kompetens i kommuner och länsstyrelser. Regeringen ser därför över hur arbetet kring arkitektur kan förstärkas med syfte att stödja offentliga aktörer och främja ett arkitekturarbete med inriktning mot ett ökat, hållbart och effektivt bostads- byggande av hög arkitektonisk kvalitet samt mot goda livsmiljöer och offentliga rum. ska bl.a. verka för att höja kompe- i frågor om arkitektonisk kvalitet inom byggande, förvaltning och planering för en håll- bar utveckling, med fokus på offentliga aktörer. Särskilt fokus ska läggas på arkitektonisk kvalitet och hållbarhet inom bostadsbyggande och offentliga miljöer. ska även följa upp gällande regelverk kopplat till arkitektur. Särskild samverkan bör ske med kommuner, länsstyrel- ser, andra statliga myndigheter samt med Sveri- ges Kommuner och Landsting (SKL). Rege- ringen avser att återkomma till med förslag till en ny arkitektur-, form- och designpolitik för hållbara gestaltade livsmiljöer. För hushåll med låg ekonomisk standard har bostadsbidraget stor betydelse för hushållets ekonomi. Regeringen anser att det bör göras en översyn av regelverket för bostadsbidraget bl.a. så att det moderniseras och får en förbättrad fördelningsmässig träffsäkerhet samt blir mer neutralt i förhållande till olika former av boen- den, se utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Levande städer för en hållbar stadsutveckling ska vara ledande i omställningen till ett hållbart samhälle och städerna kan gå före. Rege- ringen avser att presentera en sammanhållen politik för hållbar stadsutveckling. Tack vare det kraftigt ökade bostadsbyggandet investeras det mer än på mycket länge i städer och tätorter. Många lösningar på miljö- och klimatfrågorna finns lokalt och regeringen vill underlätta för kommunerna att växla upp takten i omställningsarbetet. Regeringen vill stärka städernas och tätorternas förutsättningar att utvecklas till levande, gröna, hälsosamma och trygga platser där människor möts och innova- tioner skapas. Det nya nationella målet för hållbara städer är utgångspunkten för den nya politiken för hållbar stadsutveckling. Den nya politiken kommer att bidra till arbetet med att nå de nationella miljö- målen, bl.a. målen God bebyggd miljö, luft och Begränsad klimatpåverkan. Målet för håll- bara städer är också en del i det nationella genomförandet av FN:s globala mål för hållbar utveckling och Agenda 2030 och handlings- programmet New . Under inne- varande kommer regeringen också att lägga fram nya mål för arkitektur, form och design för hållbara gestaltade livsmiljöer. Även de nationella målen för kulturmiljöarbetet bidrar till att nå regeringens ambitioner för en hållbar stadsutveckling. En hållbar stad är bl.a. inklude- rande, jämlik och jämställd. Regeringens nyin- rättade delegation mot segregation har en viktig roll i arbetet för en mer hållbar stadsutveckling. En hållbar stad har också goda kopplingar till kringliggande regioner och landsbygder. Det är viktigt att utveckla och stärka länkar för utbyte av bl.a. idéer, varor, tjänster och kompetenser som bidrar till hållbar stadsutveckling i ett större regionalt sammanhang. I de växande städerna finns en stor konkur- rens om mark. Människor och grönska ska prio- riteras. Framför allt i städer har fler möjlighet att klara sin vardag utan egen bil. God samhälls- planering ökar möjligheten till transporteffektiva städer som kan underlätta för resenä- rer att välja kapacitetsstark kollektivtrafik, gång och cykling i stället för personbil. är det prioriterat att öka elektrifieringen av och andelen förnybara bränslen inom transport- sektorn i hela landet.