prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — –Antalet högkvalitativa utländska investe- ringar, till vilka Business på ett be- tydande sätt medverkat, redovisade per typ av investering, bransch och ursprungsland. arbetade Business med ca 1 100 öppna investeringsprocesser där det finns potentiella investeringar varav 500 var nya inve- steringsprocesser och 65 resulterade i ett investe- ringsbeslut. Enligt organisationens bedöm- ningsmall var 25 av dessa av hög kvalitet. Av det totala antalet investeringar utgjorde etableringar 36 (affärssamarbeten 13, kapital- investeringar 11 och övriga 5). Den största sektorn var service och infrastruktur tätt följd av IT/telekom. Flest investeringar skedde i respektive län. Vad gäller antal investeringar per ursprungsland skedde flest investeringar från (9) därefter Storbritan- nien (8) och (6). Investeringarna från föll från 8 investeringar till 2016. För att öka kännedomen om och intresset för som investeringsland har organisationen producerat informationsmaterial, deltagit i mäs- sor och förmedlat information via digitala kana- ler. Webbplatsen har haft 134 300 unika sidvis- ningar varav 88 104 från utlandet. Flest sidvis- ningar skedde från , och . Uppdraget att attrahera utländska investe- ringar förutsätter ett nära samarbete med region- ala investeringsfrämjande organisationer samt utlandsmyndigheterna. Samverkan mellan Busi- ness och regionerna har skett i en majo- ritet av investeringarna. Kundnöjdheten inom investeringsfrämjandet har minskat något till 89 av 100. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Inom ramen för exportstrategin har investe- ringsfrämjandet förstärkts och en bredare sam- verkan initierats i en särskild Team Sweden- gruppering för investeringsfrämjande. Business har på uppdrag av regeringen analyserat konsekvenserna för investeringsfrämjandet vid ett brittiskt utträde ur EU och dess inre mark- nad. Källa: Business . har Business arbete med investeringsfrämjandet fortsatt att utvecklas. Utländska investeringar har under årets gång fört med sig arbetstillfällen, kapital, kompetens samt utvecklings- och samarbetsmöjligheter för det svenska näringslivet, men presterar sämre än flertalet jämförbara länder sett till an- talet investeringar under den senaste tioårsperio- den, varför förbättringspotential fortfarande torde finnas. Resultatindikatorerna visar en positiv utveck- ling för investeringsfrämjandet. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultaten är: –Garantivolym: garantier respektive utfästel- ser. –Antal affärer. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 –Antal kunder: dels totalt, dels antalet nya respektive små och medelstora företag (SME). –Finansiellt resultat. De indikatorer som används för att redovisa resultaten är: –Det mervärde som SEK tillför genom att tillhandahålla exportkrediter. –Kundfinansieringar (fördelat på direktutlå- ning till exportföretag och exportkrediter till köpare av svenska varor och tjänster). –Rörelseresultat och årets resultat, CIRR- systemet: nya krediter, utestående krediter och utestående offerter samt resultat i CIRR-systemet. när () hanterade sin största affär någonsin, är garanti- givningen tillbaka på en nivå som motsvarar utvecklingen . genomför- des 1 821 affärer i 130 länder (2015: 1 557 affärer i 119 länder). Diagram 4.4 Nya garantier fördelade på världsmarknader Diagram 4.5 Nya garantier fördelade på bransch Papper ochKraft Övrigt massa Efterfrågan på garantier i högin- komstländer ökade, mycket tack vare två stora telekomaffärer, medan utvecklingen i flera till- växt- och utvecklingsregioner varit mer osäker. Det är fortsatt telekom och försvar som står för större delen av utestående offerter och garantier. Satsningen på att nå ut till fler små och medel- stora företag är en del av exportstrategin. Den har gett resultat genom ökad efterfrågan på ga- rantier, sett både till antalet garanterade affärer och garantivolym. ställde EKN ut garantier för för små och medelstora företag vilket var i nivå med föregå- ende år. Antalet kunder i det här segmentet ökade från 263 till 271 , varav 79 var nya kunder. De små och medelstora företag som genomför affärer med hjälp av EKN represente- rar många branscher men den största delen av garantivolymen är företag som säljer utrustning till tillverkningsindustrin. bedömer om det finns risk för negativ påverkan på människor och miljö, i den verksamhet där den exporterade varan eller tjänsten ska användas. EKN ställer krav på hållbar och ansvarsfull hantering av ris- ker. har beslu- tat om en genomförandeplan för att verka för de nationella miljömålen. EKN:s negativa resultat har upp- kommit på grund av skadekostnader. Både ska- deutbetalningar och skadereserveringar ökade . har det finansiella resultatet stärkts tack vare realiseringar av placeringar, starkare valutaresultat samt ökade förväntade ränteintäkter på premiefordringar. Tabell 4.8 Resultat i verksamhet Tabell 4.9 Översikt avseende kunder i Exportkredit- Offerter till SME (mnkr) Garantier till SME (mnkr) *används EU:s definition av små och medelstora företag. saknas underlag för att särskilja denna grupp. Tabell 4.10 Utestående balans I verksamhet (förväntad förlust) lämnade Aktiebolaget portkredit (SEK) nya kundfinansieringar om ca , varav ca utgjorde direktutlåning till exportföretag och ca utgjorde exportkrediter till köparna av svenska varor och tjänster. Bland dessa finansieringar inledde SEK samarbete med 15 nya kunder. Tabell 4.11 Verksamhetsresultat i AB 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 SEK genomförde en uppföljning av sitt uppdrag, varav det stats- stödda exportkreditsystemet Commercial Interest Reference Rate (CIRR-systemet), är en del, genom en kundundersökning. Resultatet visar att av de företag som anlitat SEK avseende exportkrediter upplever att SEK:s krediter bidragit till att deras exportaffärer blivit av. Som en anledning till att exportföretagen väljer att samarbeta med SEK redovisas att bl.a. att SEK är kundorienterade, erbjuder långa löptider samt tillgången till CIRR-systemet. av företagen uppger att sam- arbetet med SEK har överträffat förväntning- arna. På frågan om hur kunderna upplever det svenska exportkreditsystemet jämfört med mot- svarande system i viktiga konkurrentländer sva- rar av kunderna att det svenska systemet är bättre. CIRR-systemet med statsstödda exportkre- diter gav 2016 ett överskott på ca (jämfört med ett överskott på 164 miljo- ner kronor 2015). Systemet med statsstödda exportkrediter är beroende av utvecklingen av räntorna på världsmarknaden. Resultat i syste- met med statsstödda exportkrediter 2014–2016 redovisas i tabell 4.12. Tabell 4.12 Resultat i systemet med statsstödda exportkrediter, s.k. CIRR-krediter Överskott/underskott i Efterfrågan på EKN:s garantigivning är hög även om det finns god likviditet i de finansiella syste- men. Världen fortsätter att efterfråga investe- ringar i branscher där svenska företag är konkur- renskraftiga. Världsekonomins och världshan- delns utveckling påverkar EKN:s garantigivning i hög utsträckning och växer handeln långsammare än världsekonomin. För innebär det att våra exportörer möter hårdare konkurrens vilket påverkar garantigiv- ningen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Genom att EKN försäkrar företagens och bankernas betalningsrisker ökar svenska ex- portföretag sina möjligheter till exportaffärer. De exportaffärer som EKN garanterar skapar därmed arbetstillfällen och tillväxt i . EKN:s ramutnyttjande är fortfarande högre än före finanskrisen , vilket visar att EKN tillför ett mervärde i exportaffärer med svenskt intresse. Antalet kunder bland små och medel- stora företag har ökat . Resultaten har kunnat nås tack vare en målmed- veten satsning på regional närvaro, uppsökande verksamhet och samverkan med lokala bank- kontor. EKN medverkar i Team och i flera av de regionala exportcentra som lanserats som en del av exportstrategin. Aktiebolaget () har genom sin exportfinansiering medverkat till flera viktiga affärer till förmån för svensk export- näring. Genom att säkerställa tillgång till finansi- ella lösningar för svensk exportnäring bidrar de till att stärka det svenska näringslivets interna- tionalisering och konkurrenskraft. Trots att en gynnsam kapitalmarknad ger kunderna fler al- ternativ till finansiering har SEK haft ett bra affärsflöde , inklusive offerter och utställda krediter till CIRR-ränta. Inom ramen för regeringens exportstrategi medverkar SEK i Team och har ökat sin marknadsföring gentemot medelstora företag. Detta innebär att SEK:s kunder får tillgång till hela det svenska exportfrämjandet. SEK:s möjlighet till upplåning i CIRR-syste- met genom låneramen i Riksgälden är enligt regeringens bedömning fortsatt viktig för finan- sieringen av systemet. Genom det löfte om upp- låning på långa löptider som låneramen ger kan det svenska statsstödda exportkreditsystemet till stor del finansieras på kortare löptider i mark- naden. Detta skapar förutsättningar för såväl en fördelaktig finansiering av exportnäringen som för ett bättre finansiellt resultat i CIRR-syste- met, vilket är en del av statens finansiella resultat. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Målet om en effektiv inre marknad uppnås enligt regeringens bedömning när: –Varor och tjänster inte hindras i onödan av gränshinder, nationella särregler eller EU- lagstiftning. –Nya, innovativa och digitala affärsmodeller inte diskrimineras i förhållande till tradi- tionell affärsverksamhet. –De transparenskrav och procedurer för förebyggande av nya hinder som inremark- nadsregelverket föreskriver är uppfyllda. –De myndigheter och nationella funktioner (som kontaktpunkterna för varor respek- tive tjänster och Solvit) som är tänkta att stödja företag och konsumenter fungerar som planerat enligt inremarknadsregelver- ket. –Europeiska kommissionen fullgör sin upp- gift att bevaka att alla medlemsstater inom EU genomför och tillämpar inremarknads- regelverket på ett korrekt sätt. Den slutliga indikatorn på om den inre mark- naden har effektiviserats är om flödet av varor och tjänster mellan länder inom den inre marknaden ökar. För svenskt vidkommande är flödet av varor och tjänster mellan och andra länder på den inre marknaden den vik- tigaste indikatorn. Regeringen arbetar för att åstadkomma resul- tat inom politikområdet EU:s inre marknad framför allt genom att bidra till att lagstiftning, regler och riktlinjer på EU-nivå främjar punk- terna ovan. Den slutliga effekten av regeringens insatser måste ses i ett längre perspektiv. har i kontakter med kom- missionen och andra medlemsstater verkat för att prioritetet ska läggas på att: –Förbättra efterlevnaden av inremarknads- regelverket, t.ex. genom nya rättsakter som syftar till att tjänstedirektivet ska fungera som det är tänkt. –Säkerställa att inremarknadsregelverket anpassas till den digitala utvecklingen och utvecklingen av nya affärsmodeller. –Ny EU-lagstiftning för att reglera nätverks- plattformar och företag inom delningseko- nomin inte tas fram utan grundlig analys. –Den inre marknaden öppnas i förhållande till omvärlden, inte minst den digitala inre marknaden. publicerade kommissionen två meddelanden som i stort motsvarar de övergri- pande prioriteringar som har framfört. Arbetet på inremarknadsområdet har till stor del utförts kopplat till dessa meddelan- den. Av de 22 initiativ som kommissionen har presenterat i Inremarknadsstrategin för varor och tjänster överensstämmer 17 med de priorite- ringar som har fört fram i förberedel- serna inför kommissionens publicering av strate- gin. De 16 åtgärdsområden och därtill hörande delåtgärder som tas upp i kommissionens stra- tegi om den digitala inre marknaden överens- stämmer på ett övergripande plan med de svenska prioriteringarna inför strategins publice- ring. En viktig del i arbetet med att undvika in- förandet av handelshindrande nationella regler är att svenska regler antas i enlighet med tillämpliga anmälningsprocedurer för införandet av nya nationella regler. Enligt den procedur som finns i direktiv (EU) 2015/1535 måste nationella regler för varor samt it-tjänster i vissa fall anmälas till kommissionen innan de får antas av en medlemsstat. anmäldes totalt 33 svenska föreskrifter inom ramen för denna procedur varav fyra för- anledde reaktioner från kommissionen. Med stöd av arbetar regeringen även för att bevaka att andra medlemsstater inte antar nationella regler som kan motverka svenska handels- eller andra intressen. överlämnade åtta formella reak- tioner på andra länders tekniska föreskrifter inom ramen för proceduren. En liknande anmälningsprocedur finns på tjänsteområdet i direktiv /123/EG (tjänste- direktivet). Regeringen verkar aktivt för att samtliga nationella krav som omfattas av direkti- vet och som påverkar tjänster inom EU anmäls i enlighet med proceduren och uppfyller princi- perna om nödvändighet och proportionalitet. gjorde 18 anmälningar enligt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 proceduren i tjänstedirektivet. Detta är färre än men ändå fler än vad de flesta med- lemsstater anmält. Informationssystemet för den inre marknaden () är ett elektroniskt verktyg som syftar till att underlätta administrativt samarbete inom olika områden mellan EU-ländernas förvalt- ningar. är ett effektivt och användarvänligt system som är under ständig utveckling. Kom- merskollegium är nationell samordnare för och totalt 60 svenska myndigheter finns registre- rade som användare. skickade eller mottog svenska myndigheter sammanlagt 1 647 ärenden, vilket är en ökning jämfört med föregående år. verkar för löpande utveckling och förbättring av systemet. Tabell 4.13 Faktisk utveckling av handeln med varor och tjänster inom den inre marknaden; EU respektive EU inklusive , och Tjänster export EU28 (mdr) -1,0 Tjänster import EU28 (mdr) Varor export EU28 (mdr) Varor import EU28 (mdr) Tjänster export IM (mdr) Tjänster import IM (mdr) Varor export IM (mdr) Varor import IM (mdr) Källa: utrikeshandel med varor och tjänster samt direktinvesteringar. Särskilt tydligt genomslag på Europeiska kom- missionens strategier för den inre marknaden har enligt regeringens bedömning påver- kansarbete haft i följande frågor: –Kommissionens målsättning vad gäller delningsekonomin respektive nätverks- plattformar som fokuserar på att kartlägga fenomen och på rekommendationer om hur befintlig lagstiftning ska tillämpas, sna- rare än att föreslå nya regler. –Fokus i lagstiftning och strategier för att undanröja hinder för gränsöverskridande tjänstehandel och etablering av tjänsteföre- tag. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 –Målet att globala standarder ska vara ledande snarare än att EU ska utarbeta egna standarder. –Den digitala inre marknadens skapande och fördjupning genom bl.a. öppenhet gentemot omvärlden, främjande av den digitala ekonomin, fria dataflöden och gränsöverskridande e-handel, samt genom lagstiftning anpassad till digitaliseringen. Här ryms bl.a. roamingförordningen, där regeringen i förhandlingarna aktivt drivit frågan om en hållbar lösning för alla medlemsstater och för de mest uppkopplade konsumenterna (se vidare under UO22 Politiken för informations- samhället). –Framtagande av ett förslag om att motverka geoblockering och diskriminering baserat på nationalitet eller bosättningsort vid köp av varor och tjänster inom EU. Rådet ena- des om en allmän inriktning avseende för- slaget . Utöver det påverkansarbete som har skett i det ordinarie rådsarbetet och i löpande kontakter med kommissionen bedömer regeringen att följande insatser har haft särskild påverkan på kommissionen och andra medlemsstater. –Det svenska initiativet D9, ett samarbete mellan nio digitalt ledande EU-medlems- stater som initierats av den svenska rege- ringen för att driva den digitala agendan inom EU. –Ansträngningar för ett lagförslag till stöd för fria dataflöden på den inre marknaden. utrikeshandel för varor och tjänster fortsatte att öka och resultaten visar att exporten blivit alltmer bidragande till landets BNP-tillväxt. Som framgår av tabell 4.13 var det Handelssiffrorna visar att betydelsen av EU:s inre marknad fortsätter att öka då av varuimport kommer därifrån. Detta visar även vilken nära och natur- lig hemmamarknad EU har blivit som ekonomin har blivit allt mer internationaliserad och integrerad i världsekonomin. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder genomför fortlöpande ana- lyser för att identifiera svenska intressen på det handelspolitiska området. Ett flertal myndig- heter ger stöd i detta arbete, särskilt Kom- merskollegium. Svenska handelspolitiska intressen drivs i första hand genom EU-samarbetet men också bilateralt, multilateralt och genom utvecklings- insatser. , med sin bakgrund som frihan- delsnation, spelar en viktig roll i alla dessa sam- manhang. Handelspolitiken handlar ofta om långa och omfattande processer med många inblandade aktörer vilket gör det svårt att avgöra vad som är resultatet av svenska insatser. I ett längre perspektiv (10–) kan det dock note- ras att flera tidigare svenska prioriteringar utgör EU:s gemensamma handelspolitik. Bedömningsgrunden för redovisning av re- sultat bygger på frågor huruvida följande har uppfyllts: –Att förhandlingar av handelsavtal avslutas, samt att avtalen antas och tillämpas. –Att svenska prioriteringar och ekonomiska intressen har tillgodosetts. –Att EU:s handelspolitik utformas utifrån det svenska intresset av öppenhet, bidrar till en rättvis och hållbar utveckling samt mål inom andra politikområden, t.ex. jämställd- het och social och miljömässig hållbarhet. Regeringen har främjat en fri och rättvis världshandel, arbetat för progressiva in- ternationella handelsavtal och för att avveckla handelshinder. har regeringen stått upp för miljön, jämställdhet, löntagarnas intres- sen, människors hälsa och djurvälfärd. Rege- ringen har varit tydlig med att handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Denna inriktning ligger fast och kommer fortsatt att vara av hög prioritet. Målet för arbetet med EU:s gemensamma handelspolitik är att bidra till hållbar utveckling, tillväxt och sysselsättning i såväl och EU som globalt. Vidare ska handelspolitiken bidra till ett öppet samt till en ekonomisk, demokratisk, jämställd och säkerhetsfrämjande utveckling. har varit pådrivande i att handel ska ses som ett viktigt verktyg i genom- förandet av EU:s Trade for All Strategy inom ramen för arbetet med Agenda 2030. Ekonomisk utveckling och sysselsättning är ett övergripande mål. Som ett led att nå detta mål verkar regeringen för öppen och rättvis global handel. Detta görs genom att utveckla öppna, enkla, icke-diskriminerande och legitima regler för internationell handel och investeringar. Globaliseringen innebär att varor och tjänster i ökad utsträckning produceras i olika delar av världen, vilket skapar s.k. globala värdekedjor. Globala värdekedjor förstärker argumenten för och behoven av en öppen handel och ett öppet investeringsklimat. För människor som lever i fattigdom kan handel bidra till en bättre ut- veckling. En fri och rättvis handel kan även bidra till ökad jämställdhet genom att stärka kvinnors egenmakt och till att kvinnor ska kunna ha in- flytande över samhällsekonomin på lika villkor som män. Det krävs därför särskilda insatser för att låg- och medelinkomstländer ska kunna delta i handelsförhandlingar och utveckla kapacitet för produktion och handel. Detta är särskilt ange- läget för kvinnors situation i låg- och medelin- komstländer. har verkat för ett stabilt multilateralt handelssystem och att handelsförhandlingarna i () återspeglar utvecklingen i omvärlden. har även drivit på för att ett jämställdhetsperspektiv integreras i WTO:s arbete, bl.a. inom ramen för initiativet Gender Champions. var ett mellanår mellan ministermötet i (2015) och det kommande ministermötet i (2017), varför arbetet var fokuserat på att ta fram en ny förhandlingsagenda snarare än att leverera nya resultat. Förhandlingarna om det plurilaterala avtalet för tjänster (Trade in Services Agreement, ) samt ett plurilateralt avtal om miljövaror (Envi- ronmental Goods Agreement, ) kunde inte slutföras. Förhandlingar pågår även om att fler WTO-medlemmar ska ansluta sig till WTO:s avtal om offentlig upphandling (Agreement on Government Procurement, GPA). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Bilaterala och regionala avtal Förhandlingarna om frihandelsavtal med Singa- pore respektive med (Comprehensive Economic and Trade Agreement, Ceta) är avslutade. Processen för att ratificera dessa avtal pågår. yttrade sig angående EU:s befogenhet att ensam un- derteckna och ratificera avtalet med . Förhandlingarna med slutfördes i de- cember 2015 och textgranskning och översätt- ning av avtalstexterna pågår. har anslutit sig till EU:s existerande avtal med och . med började tillämpas provisoriskt i de delar som rör handel. Avtalet mellan EU och dess medlemsstater, å ena sidan, och vissa stater i South African Development Community (SADC), å andra sidan undertecknades med en möjlighet för att ansluta sig till avtalet . Regeringen har varit pådrivande för att EU ska förhandla ambitiösa och breda avtal med och . Här finns betydande ekonomiska vinster att hämta. Regeringen har prioriterat att sociala rättigheter, miljöskydd och djurvälfärd samt människors hälsa värnas i EU:s progressiva frihandelsavtal. Efter byte av president i lades frihandelsförhandlingarna med på is. Handelsrelationerna mellan och EU är fortsatt ansträngda till följd av aggression mot . EU:s sektoriella sanktioner fortlöper, liksom import- stopp av livsmedel från EU. Vad gäller övriga länder inom Östliga partner- skapet har associeringsavtal, inklusive djupgå- ende frihandelsområden ingåtts med och . Förhandlingarna om motsva- rande avtal med avslutades i septem- ber 2013 sedan landet meddelat att man avser bli medlem i den Euroasiatiska tullunionen. Dis- kussioner pågår om en annan typ av avtal med . ratificerade avtalet med . Avtalet tillämpas provisoriskt . Inom ramen för södra partnerskapet pågår förhandlingar med och . har verkat för att ett jämställdhetsper- spektiv ska ingå i förhandlingarna om EU:s fri- handelsavtal. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har fortsatt arbetat med att EU:s auto- noma handelsregelverk ska möjliggöra en öppen marknad. är kritiskt till kommissionens uppdaterade förslag till förordning om möjlighet för EU-länder att begränsa sina marknader för offentlig upphandling från icke-europeiska fö- retag. fortsätter verka för en mer restrik- tiv användning av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument och för att regelverket inte ska ändras i protektionistisk riktning, samt att regelverket ska anpassas så att den särskilda behandlingen av upphör i enlighet med EU:s åtaganden i WTO. Regeringen har därför stött Kommissionens förslag om att införa en ny beräkningsmetod för antidumpning. I flera delar av världen utgör handel med guld, tenn, tantal och (s.k. konfliktmineraler) en intäktskälla för väpnade grupper. Arbetet med att anta en förordning om konfliktmineraler fortsatte . Regeringen var pådrivande för en lösning med bindande krav på företag att redovisa sina leveranskedjor för att säkerställa att dessa innehåller konfliktfria mineraler, vilket accepterades under trepartsförhandlingarna. En slutlig överenskommelse mellan rådet, parlamen- tet och kommissionen nåddes . I EU finns en trend att medlemsstater rör sig i en mer protektionistisk riktning, där det bl.a. ställs krav på ökad användning av antidumpning- instrumentet och finns ett minskat intresse att avsluta frihandelsförhandlingar. Regeringen har, tillsammans med likasinnade medlemsländer, arbetat för att motverka detta. Åtgärder har även genomförts som bedöms kunna ha betydande positiva effekter för ekonomisk utveckling, till- växt och sysselsättning i EU och i . De tydligaste exemplen är förhandlingarna om ett frihandelsavtal med . har främjat en fri och rättvis världs- handel och progressiva internationella handels- avtal som bidrar till en hållbar utveckling. I med globala utmaningar har detta varit angeläget. 4.4.6Myndigheter och övriga aktörer