prop · H403184 · 2017-05-11 00:00:00 — •Bolaget har ett naturligt monopol eller så talar starka samhällsintressen för monopol. •Bolaget svarar mot viktiga nationella intressen eller har samhällsuppdrag som svårligen kan hanteras utan ett statligt inflytande. Motiven har i vissa avseenden utvecklats i riksdagsbehandlingen. Om bolag ska lyckas bättre med staten som ägare ska staten enligt ha en förmåga och möjlighet att vara en stark ägare som kan förse ett bolag med nödvändiga resurser, t.ex. kapital. Motivet om nationella intressen förtydligas på följande sätt. Det kan föreligga ett nationellt intresse att äga ett bolag om bolaget kontrollerar en viktig tillgång – t.ex. central infrastruktur, råvara eller kulturhistoriska värden.11 I betänkande med anledning av budgetpropositionen utvecklar utskottet sin syn på statligt ägande av bolag och anger som en grundprincip att konkurrensutsatt verksamhet ska bedrivas i privat regi. I betänkandet ingick även ett yttrande från . 2006/07:1, utgiftsområde 24 avsnitt 3.13.1 s.58–59. 2006/07: NU1 och bet. 2006/07:FiU:1. När behandlade regeringens proposition om försäljning av vissa statligt ägda företag, prop. 2006/07:57 bekräftades dessa skäl i betänkande bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217. 11Se budgetpropositionen , utgiftsområde 24, prop. 2006/07:57 samt bet. 2006/07:NU16. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T framhöll att förekommande nivåer på direktavkastning inte i sig kan motivera att staten äger bolag. Statens åtaganden ska i huvudsak finansieras med skattemedel inte genom statlig affärsverksamhet eller statlig portföljförvaltning. Enligt kunde det uppstå problem om staten uppträdde som ägare och som utformare av regler för näringslivets verksamhet. nämnde följande problem: risk för konkurrenssnedvridning, risk för suboptimala investeringsbeslut och svårigheter att tillföra kapital till bolag som behöver expandera.12 Risken för konkurrenssnedvridning mellan offentlig och privat verksamhet har varit föremål för riksdagsbeslut i samband med införandet av EU:s transparensdirektiv.13 Vid införandet av direktivet betonade att det fanns skäl att vara särskilt uppmärksam på konkurrensförhållandena på marknader som varit föremål för strikta regleringar eller statliga monopol som avreglerats. betonade att marknaderna i flera fall domineras av hel- eller halvstatliga bolag. Enligt utskottet fanns en risk att det kunde uppstå konkurrensproblem som följd av statligt ägda bolags marknadsposition. noterade också att en oproportionerligt stor andel av tillsynsärenden avsåg tidigare statliga monopolbolag.14 1.3.3 Regeringens rapportering till Efter beslut av 1981 lämnar regeringen en redogörelse för det gångna årets förvaltning av de statligt ägda bolagen till i form av en skrivelse.15 I en tidigare rapport har analyserat vad beslut innebär när det gäller regeringens rapportering till om de statliga ägda bolagen.16 Riktlinjebeslut – Regeringens årliga redogörelser om de statligt ägda bolagen Vid sidan av lagar, anslag och andra formella beslut inom ramen för finansmakt, d.v.s i grundlagen fastlagda rätt att bestämma om statens inkomster och utgifter, finns även andra beslutsformer av mer obestämd karaktär. kan fatta s.k. principbeslut eller beslut i form av riktlinjer, uttalanden eller s.k. tillkännagivanden. En sådan beslutsform kan ofta vara ändamålsenlig då den gör det möjligt för att pröva större frågor på ett tidigt stadium. 13EG-kommissionens direktiv /723/EEG av om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstaterna och offentliga företag, ändrat genom direktiv /52/EG, det så kallade transparensdirektivet. 14Riksdagens beslut med anledning av regeringens förslag om en ändring i lagen (2005:99) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. (prop. 2006/07:88, bet. 2006/07:NU14, rskr. 2006/07:177). 15Efter beslut i , prop. 1989/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N sådana riksdagsbeslut kan tillkomma också på regeringens initiativ. De är inte rättsligt bindande men de kan efter omständigheterna medföra en politisk bundenhet.17 beslut (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr 1980/81:147) om insyn i statligt ägda bolag är ett exempel på ett sådant riktlinjebeslut. Riktlinjebeslutet ligger till grund för regeringens årliga redogörelse för bolag med statligt ägande som lämnas till i en skrivelse. kommentar med anledning av riktlinjebeslut 1980/81:22 föreslog regeringen olika åtgärder för att förbättra insyn i de statligt ägda bolagen. Regeringen skulle överlämna en redogörelse över de statligt ägda bolagens verksamhet. Det förutsattes att motioner skulle lämnas med anledning av denna redogörelse. tillstyrkte regeringens förslag om denna nya ordning.18 Utskottet anförde särskilt: Med gillande noterar utskottet utredningens och regeringens förslag att redogörelsen med vissa mellanrum ska omfatta också en principdeklaration om det statliga företagandets mål och riktlinjer samt en översiktlig framställning om i vad mån uppställda mål har uppnåtts. Den statliga företagssektorns organisation och verksamhet ger förvisso statsmakterna anledning till regelbundet återkommande principiella överväganden. Utskottet förutsätter att frågan om hur redogörelsen ska utformas kommer att övervägas noga, så att informationsvärdet fyller högt ställda krav. Sammanfattningsvis ställer sig näringsutskottet alltså bakom de föreslagna riktlinjerna i fråga om årlig redovisning till av de statliga företagens verksamhet.19 Den förvaltningsprinciper för statligt ägda bolag följer i stort sett riktlinjer för styrning av statligt ägda bolag. har också aktivt deltagit i att utveckla dessa riktlinjer.20 har tagit fram riktlinjer för statlig bolagsstyrning baserade på teoretisk och praktisk kunskap. Riktlinjerna har antagits genom konsensusbeslut av de regeringar som gemensamt har berett riktlinjerna. Beslutet har föregåtts av konsultationer i en bred krets. Riktlinjerna speglar s.k. best practice inom området. 17SOU 1972:15 s. 101. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147. 19Ibid s. 3. 20Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015, s.10. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T är och har varit ordförande i den arbetsgrupp som berett riktlinjer.21 har således haft en framträdande roll i framtagandet av de två utgåvorna av riktlinjer för styrning av statligt ägda bolag som antogs 2005 respektive 2015. Riktlinjerna är inte bindande men tänkta som ett stöd för att utveckla den statliga bolagsförvaltningen i medlemsländerna.22 Enligt första riktlinje utgåva ska staten definiera motiven till ägandet i varje enskilt statligt ägt bolag och återkommande utvärdera dessa motiv. Staten ska utöva ägandet i statligt ägda bolag i allmänhetens intresse. Det främsta syftet med statligt bolagsägande är att genom en effektiv allokering av resurser maximera värdet för samhället. Staten ska noggrant och återkommande utvärdera och informera om de mål som motiverar statligt ägande. Regeringen har redogörelse till för bolag med statligt ägande uttryckt att den arbetar utifrån grundläggande riktlinje om att en statlig ägare är skyldig att motivera innehav av statligt ägda bolag. I redogörelsens inledning står följande: ”Regeringen ser ständigt över portföljen av bolag för att pröva skälen för fortsatt statligt ägande, men också som ett led i att överväga bolagens olika uppdrag och inriktningar.”23 1.4 Metod och genomförande En forskningsgenomgång beträffande kunskapsläget om staten som ägare har genomförts av ekon. . Forskningsgenomgången återfinns som en elektronisk bilaga till granskningsrapporten. Dokumentstudier har utgjort en central del av granskningen. har gått igenom regeringens rapportering till om de statliga ägda bolagen i de årliga verksamhetsberättelserna om statligt bolagsägande. Därutöver har relevant dokumentation på utgjort ett centralt underlag. Arkiverat material från den så kallade (Dir 2011:33), som även innehöll dokumentation som funnits på och tagits fram inom ramen för har även gåtts igenom. Det riksdagstryck som företrädare för uttryckligen hänvisat till har gåtts igenom. 21OECD hade då dessa riktlinjer fastställdes 34 medlemsstater. 22Möte på med företrädare för bolagsförvaltningen på , . 23Regeringens skrivelse 2015/16:140, redogörelse för bolag med statligt ägande, s. 3. 24För varje statligt ägt bolag finns som framgår av de årliga verksamhetsberättelserna för bolag med statligt ägande propositioner som förklarar ägandet i enskilda bolag samt andra särpropositioner. Dessa propositioner har i granskningen inte gåtts igenom i detalj för samtliga statligt ägda bolag. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Baserat på ovan nämnda dokumentstudier har en intervju gjorts med företrädare för bolagsförvaltningen på . I anslutning till intervjun gjordes kompletterande avstämningar och kompletterande genomgångar av dokumentation. En internationell utblick har genomförts avseende berednings- och beslutsprocesser när statligt ägda bolag bildas och hur regeringar informerar sina respektive parlament om statligt ägda bolag. Utblicken har omfattat , , , och . Utgångspunkt för utblicken har varit en översiktsstudie som publicerades av 201525, vilken kompletterats med kontakter med företrädare för bolagsförvaltningen i och . Den internationella utblicken återfinns i bilaga 3. För att uppnå granskningens syfte och besvara revisionsfrågorna är resten av rapporten uppbyggd enligt följande: Kapitel 2 beskriver de förändringar som regeringen genomfört av de statliga bolagsägandet . För att bedöma om dessa förändringar är resultatet av en övergripande analys som omfattat samtliga statligt ägda bolag eller om regeringen främst agerat händelsestyrt behandlar Kapitel 3 regeringens arbete med att se över motiven till statligt ägande och hur de återrapporteras till . Baserat på de resultat som framkommit i dessa två kapitel följer i Kapitel 4 en genomgång av om det finns statligt bolagsägande som regeringens kan behöva se över avseende motiv och aktualitet. 25OECD, Governance – A Stocktaking of Government Rationales for Enterprise Ownership, s. 30–43, 2015. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T 2Förändringar i det statliga bolagsägandet Statens bolagsägande är resultatet av en långvarig process där olika omständigheter, utvecklingstendenser och synen på statligt ägande har växlat . En betydande del av de statligt ägda bolagen har sitt ursprung i uppbyggnaden av den nationella infrastrukturen. I detta kapitel redovisas dels nuläget för det statliga bolagsägandet, dels hur det har utvecklats . För en genomgång av hur det statliga bolagsägandet har utvecklats i ett längre tidsperspektiv hänvisas till bilaga 1. 2.1 Grundläggande fakta om det statliga bolagsägandet Tabell 1 innehåller grundläggande ekonomiska data för det statliga bolagsägandet . Av tabellen framgår att statens bolagsägande alltjämt är omfattande i ett antal centrala ekonomiska avseenden som ständigt förändras på grund av t.ex. konjunkturen, prisutvecklingen för råvaror och andra insatsvaror samt strukturella faktorer. Resultatet efter skatt har försämrats kraftigt och det uppskattade värdet har sjunkit med mer än en fjärdedel. Sysselsättningen och avkastningen på eget kapital har också minskat. Tabell 1 Vissa ekonomiska uppgifter för statliga ägda bolag år 201526 Förändring 2011–2015 Nettoomsättning (mdkr) Resultat efter skatt (mdkr) -7,8 Bruttoinvesteringar (mdkr) Anställda, inkl. intressebolag (medel) Avkastning på eget kapital (procent) Uppskattat värde (mdkr) Källa: Verksamhetsberättelserna för bolag med statligt ägande 2011 och 2015 Tabell 2 nedan visar att det värdemässigt finns en koncentration mot sektorerna energi och telekom i det statliga bolagsägandet.27 Transport och infrastruktur utgör numera av värdet. Men de stora värden som återfinns i basindustri/energi och telekom har sitt ursprung i och är fortfarande en del av 26Det statliga bolagsägandet 2011 och 2015 är inte helt jämförbart på grund av försäljningar som genomförts. 27Det förklaras av statens ägande i och . 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bolagen i tjänste-, fastighet- och finanssektorerna står vardera för av värdet. I transport- och fastighetssektorerna ingår bedömningsvis inga eller endast ett statligt ägt bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag. I basindustri/energi- och finanssektorerna ingår relativt få statligt ägda bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag. I infrastruktur-, konsument- och tjänstesektorerna har flertalet av bolagen särskilt beslutade samhällsuppdrag.28 Tabell 2 Statligt ägda bolag inom olika sektorer 2015 Andel (%) av värde Totalt (absoluta tal) Källa: Verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande 2015 samt bedömning. Ett stort antal statligt ägda bolag är verksamma inom tjänste- och konsumentområdet. Antalsmässigt är de fler än de bolag som är verksamma inom basindustri/energi. De statligt ägda bolag som har sitt ursprung i infrastruktur/affärsverk svarar för en betydande del av de statligt ägda bolagens samlade omsättning. Andra större bolag är Systembolaget, och som tillsammans svarade för av den totala omsättningen i de statligt ägda bolagen. Det finns relativt många statligt ägda bolag med begränsad omsättning. hade 12 bolag, cirka en fjärdedel, en omsättning som understeg . 28Ett särskilt beslutat samhällsuppdrag föreligger när ett statligt ägt bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. Se Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2015, s. 19. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T I det följande görs en genomgång av regeringens förändringar av det statliga bolagsägandet . Förändringar har genomförts inom i stort sett samtliga sektorer utom i basindustri/energi. 2.2Regeringens förändringar i statens bolagsägande uppmärksammades statligt bolagsägande i västvärlden och ett skifte avseende synen på statligt ägande inleddes. Det blev också en del av politiken att ifrågasätta statligt bolagsägande. I prioriterades lönsamhet mer tydligt . Dessa faktorer bidrog till en markant nedgång i det statliga bolagsägandet , framför allt inom sektorer där bolagen verkat i konkurrens med privata aktörer. Prioriteringen av lönsamhet har i stort sett bibehållits fram till även om antalet statligt ägda bolag som avvecklats eller avyttrats varit färre i takt med att antalet statligt ägda bolag som verkar i konkurrens minskat. Diagram 1 Antal statligt ägda bolag29 Källa: (2009) och Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015.30 Som framgår av Diagram 1 ovan har antalet statligt ägda bolag minskat från omkring 130 till ett 60-tal . Antalet har legat kvar på den nivån med små variationer fram till (2015). Statens ägande i bolag utvecklas och förändras ständigt även om det inte finns någon uttrycklig försäljningspolitik. I det följande beskrivs nuläget i detta avseende 29Bolag som förvaltas av departement, affärsverk samt bolagen . 30Holmgren inkluderade inte dotterbolag till och därför gör inte heller det, för att öka jämförbarheten. För övriga affärsverk har enkom dotterbolagen inkluderats, inte intressebolagen. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och utvecklingen , med tonvikt på utvecklingen (t.o.m. ) samt vissa planerade förändringar. 2.2.1 Avveckling och ombildning av statligt ägda bolag Minskningar i det statliga bolagsägandet uppkommer när bolag likvideras, säljs eller ombildas till annan statlig verksamhetsform. Antalet statligt ägda bolag minskar också som ett resultat av sammanslagningar. Likvidering av statligt ägda bolag bemyndigade regeringen att avveckla (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:NU1, rskr. 2006/07:62). Bolaget upplöstes på en extra bolagsstämma . var ett statligt ägt aktiebolag som användes vid försäljningen av Vin & Sprit AB:s aktier i i samband med försäljningen av Vin & Sprit. bemyndigade regeringen att avveckla . Årsstämman beslutade att avveckla bolaget genom frivillig likvidation.31 gjorde styrelsen en översyn av verksamhet, som resulterade i ett beslut att avveckla verksamheten och föreslå ägarna att likvidera bolaget. Bolaget upplöstes på årsstämman . Ersättningsmark i delades ut av till staten. Bo- laget ägde skogsmark som skulle användas som ersättningsmark för skyddsvärd skog.32 bemyndigade regeringen att avveckla Ersättningsmark i genom likvidation (prop. 2013:14:1, bet. 2013/14:NU1, rskr. 2013/14:103). Årsstämman beslutade att försätta bolaget i frivillig likvidation. beslutades att skulle likvideras. Likvidationen av bolaget avslutades i april 2016.33 ombildades ESS till ett ERIC-konsortium. Tillgångar och skulder överfördes från bolaget till konsortiet per . gav svenska staten konsortiet ett aktieägartillskott på 980 mkr.34 Bolaget är i likvidation från . bildades och hade till huvudsaklig uppgift att ansvara för den infrastruktur i form av register och databaser som alla apotek behövde ha tillgång till. överlämnade regeringen propositionen Ny myndighet för hälso- och vårdinfrastruktur (prop. 2012/13:128) till . 31Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2011, s. 95. 33Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015, s. 81. 34Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015, s. 40. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T gjorde regeringen bedömningen att en ny myndighet bör bildas och att staten i myndighetsform bör fortsätta att utföra de uppgifter som utgjort verksamheten i Förslaget innebar att skulle avvecklas. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2012/13:SoU26, rskr. 2012/13:279). inledde sin verksamhet . Likvidationen avslutades den 23 december 2014.35 Försäljning av statligt ägda bolag Försäljningarna av aktier i , , TeliaSonera36, Vin & Sprit och inbringade 157 mdkr till staten –2013. såldes till för 145 mkr.37 sålde staten aktier i motsvarade en aktieägarandel på med en intäkt som uppgick till 19 mdkr. Kvarvarande innehav i Nordea såldes vilket inbringade ytterligare 41,1 mdkr. Staten sålde hela sitt innehav i Vectura och intäkten uppgick till 0,9 mdkr.38 De sistnämnda försäljningarna genomfördes med anledning av att bolagen verkar på kommersiella marknader med effektiv konkurrens, utan särskilda samhällsuppdrag.39 Försäljningen av aktier i inbringade kronor.40 Sammanslagning av statligt ägda bolag och slogs samman till en organisation från och med årsskiftet 2012/2013 i syfte att öka kundnyttan genom att statlig finansiering i tidiga faser samlas i en organisation. erbjuder genom sammanslagningen finansiering och rådgivning i företagandets olika faser, från idé till tillväxt.41 har på regeringens initiativ beslutat att ett nyinstiftat bolag, , ska tillskjutas aktierna i och Inlandsinnovation. Det nyinstiftade bolaget bildades och har till uppgift att förvalta befintliga investeringar för en ordnad långsiktig avveckling.42 35Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2014 s. 101. 37Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2012, s. 101. 38Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2014, s. 45 och 49. 39Rapport för bolag med statligt ägande , s. 9. 40http:///pressmeddelanden/2016/10/mikael-damberg-kommenterar-forsaljningen- av-sas/ Hämtat . 41Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2012, s. 7. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23. Se även Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015,s. 41 och 45. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Statligt ägda bolag som överförts till annan statlig verksamhetsform överlämnades förvaltningen av statens aktier i till , och verket förvärvade kommunernas aktier den 27 mars 2012.43 överlämnades förvaltningen av SweRoad till . Bolaget likviderades den 20 april 2013.44 Statligt ägda bolag med försäljningsmandat eller under avveckling har regeringen bemyndigande att minska det statliga ägandet i följande bolag: , , , och av dessa bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag. När det gäller Bostadsgaranti bemyndigade regeringen att avyttra statens aktier. bemyndigades regeringen att som alternativ avveckla bolaget. Kvarvarande åtaganden beräknas vara avslutade senast 2018.46 utvecklar och förädlar nedlagda regementen och andra försvarsfastigheter till attraktiva och levande stadsdelar för nya verksamheter, för att sedan avyttra dessa. är planen att avveckla bolaget.47 Pågående utredningar som kan påverka det statliga bolagsägandet För två av de statliga bolagsinnehaven, SOS Alarm och pågår offentliga utredningar som kan ha betydelse för verksamheternas framtida driftsform. Utredningen av SOS Alarm ska ur ett effektivitets- och kvalitetsperspektiv analysera vilken organisationsform, dvs. myndighet eller bolag, som ska förordas för en sådan funktion. Utredaren ska oberoende av vilken organisationsform som förordas för uppgiften, analysera och utarbeta fullständiga förslag till hur dels en statlig förvaltningsmyndighet, dels ett bolag, kan inrättas för att kunna ansvara för den nationella alarmeringsfunktionen. Uppdraget ska redovisas senast den 31 maj 2017.48 En utredning pågår som ska lämna förslag till en ny spelreglering, som ska skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på marknaden. Regleringen ska bygga på ett licenssystem som innebär att alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska göra det med behöriga tillstånd, och att aktörer utan tillstånd ska stängas ute. 43Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2011, s. 48. 44Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2012, s.7. 45Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015, s. 41 och 45 samt information på hemsida . 46Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015, s. 37. 47Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015, s. 75. 2015:113, En samlad alarmeringstjänst, s.1. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T utformningen av den nya regleringen ska förutsättningarna för finansiering av statens verksamhet och allmännyttiga ändamål bevaras i så hög utsträckning som möjligt. I uppdraget ingår även att analysera vilken roll staten bör ha på en omreglerad spelmarknad. Uppdraget ska redovisas senast den 31 mars 2017.49 2.2.2 Statligt ägda bolag som tillkommit som det har försvunnit statligt ägda bolag har det också tillkommit ett antal bolag . Det har skett genom utdelningar från statligt ägda bolag, och avknoppningar från affärsverk och myndigheter, genom åtgärder i samband med fordonsindustrins kris och för att öka tillgången på riskkapital. Utdelningar från statligt ägda bolag Statligt ägda bolag har som berörts tidigare tillkommit genom utdelning till staten från befintliga statligt ägda bolag i samband med omstrukturering och förändring av det statliga ägandet. Avknoppningar från affärsverk och myndigheter av verksamhet som konkurrensutsätts När bildades genom sammanslagning av dåvarande och bildades tre statligt ägda bolag: Vectura, Infranord och Svevia. Vectura bildades genom en sammanslagning av tidigare affärsenheter vid och . Bolaget såldes senare till .