prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Hushållens skuldsättning har fördubblats , både som andel av disponibel inkomst och som andel av BNP (diagram 4.5). Hushållens skulder som andel av den disponibla inkomsten steg särskilt kraftigt . ökade andelen enheter. senaste bolåneunder sökning visar att den genomsnittliga belånings graden för nya bolånetagare har legat relativt stabilt . Den genomsnittliga belåningsgraden minskade till 2016, vilket är lägre än 2015. I stocken av befintliga bolån har belåningsgraden minskat och var 2016. De höga bostadspriserna och hushållens skuldsättning lyfts fram som en risk och kan skada den makro ekonomiska stabiliteten framhålls av flera bedömare, såsom IMF, , och . Hushållens räntekostnader fortsätter att minska Ett annat sätt att mäta hushållens skuldbörda är att sätta deras räntebetalningar efter skatt i förhållande till deras disponibla inkomst. Av diagram 4.6 framgår att hushållens räntekvot stadigt har minskat, bortsett . fortsatte kvoten att minska, från , men minskningstakten har avtagit. Motsvarande kvot 1993 var . Fortsatt låga räntor i kombination med stigande disponibla inkomster har gjort att räntekvoten minskat trots att hushållens skulder ökat. Bidragande är även att allt fler hushåll väljer lån med en kortare räntebindningstid som ofta är förknippad med lägre räntor. Vid slut uppgick andelen hushåll med räntebindningstid upp till jämfört i slutet av . Kortare räntebindningstid inne bär att hushållen blir mer känsliga för en ränte uppgång. Diagram 4.6 Hushållens räntekostnader efter skatt 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 stresstester visar att få hushåll med nya bolån skulle få problem att betala på sina lån om räntorna stiger eller om deras inkomster minskar. Andelen hushåll med små marginaler har dessutom minskat . Ökade bruttomarginaler för nya bolån För många hushåll är bolånet ett av de största ekonomiska åtagandena, varför räntan spelar en stor roll för hushållens ekonomi. använde hushållen av sina disponibla inkomster till att betala räntor på lån (diagram 4.6). Trots att andelen är lägre än tidigare är det ur ett konsumentperspektiv viktigt att konkurrensen på bolånemarknaden fungerar väl och att konsumentskyddet på denna marknad är starkt. Ett sätt att mäta hur väl en marknad fungerar är att studera företagens vinstmarginaler. Om vinstmarginalerna är höga kan detta vara en signal om att konkurrensen är låg. Transparens kring vinstmarginaler stärker kundernas möjlig het att pressa priserna som nya aktörer kan lockas in på marknaden. Diagram 4.7 Bankernas bruttomarginal för nya bolån med tre månaders bindningstid I diagram 4.7 visas skillnaden mellan den faktiska ränta som kunderna betalar för sina nya tremå naders bolån och den finansieringskostnad för nya bolån med tremånaders räntebindningstid som beräknar. Diagrammet visar att bruttomarginalen pressades ner under finanskrisen för att därefter stiga. Vid slut uppgick bruttomarginalen på bolån enligt beräkningar till jämfört året innan och är således på en historisk hög nivå. Hushållens skuldsättning berör både delmålet om finansiell stabilitet och konsumentskydd. För den finansiella stabiliteten är det viktigt att skulderna inte är så höga att hushållen kraftigt drar ner på sin konsumtion om räntorna stiger. För konsumentskyddet handlar det om att enskilda hushåll kan drabbas hårt om de har skulder som är större än att de kan klara av en förändrad livssituation, arbetslöshet, stigande räntor eller ett prisfall på bostadsmarknaden. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 4.8 Volymviktade belåningsgrader för nya bolån Ett sätt att mäta sårbarheten utgörs av volymviktade belåningsgrader, där även storleken på lånet vägs in när genomsnittlig belåningsgrad beräknas. Med volymviktade belåningsgrader får stora bolån större genomslag i beräkningen av belåningsgraden, och vice versa. Diagram 4.8 visar att trenden med stigande volymviktade belåningsgrader i nyutlåningen bröts i samband med att bolånetaket infördes . Detta tyder på att en potentiellt osund utveckling har dämpats. Utöver bolånetaket antas även insatser som höjda riskvikter för bolån och amorterings kravet, vilket innebär att nya bolånetagare med en belåningsgrad måste amortera på bolånet, som infördes ha bidragit till nedgången. Diagram 4.9 Andelen hushåll med belåningsgrad över Även diagram 4.9 visar att andelen av den totala bolånestocken som utgörs av lån med belånings grad har minskat kontinuerligt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 sedan bolånetaket infördes. Färre högt belånade hushåll innebär en minskad risk för att många hushåll behöver dra ner på konsumtionen vid ett eventuellt bostadsprisfall. Även här antas åtgärder som bolånetaket, höjda riskvikter för bolån och amorteringskravet bidragit till den positiva utvecklingen. Andelen hushåll som amorterar och amorte ringarnas genomsnittliga storlek ökade kraftigt . Analysen visar också att nya bolåntagare som omfattas av amorteringskravet har förändrat sitt beteende genom att låna mindre än vad som annars hade varit fallet och köper billigare bostäder. Kravet kan dock i vissa fall innebära inlåsningseffekter, eftersom nya lån kan medföra ökade amorteringskrav. Diagram 4.10 Amorteringsvilja beroende på belåningsgrad Diagram 4.10 visar amorteringsvilja för nya bolånetagare, sorterat efter belåningsgrad. Det har blivit allt vanligare med amorteringar . amorterade av alla hushåll med nya lån vilket är en tydlig ökning från förgående år då amorterade i någon utsträckning. var motsvarande siffra . Ökningen kopplas framför allt till införandet av amorteringskravet. vanligt med amorteringar för hushåll med lägre belåningsgrader . Av hushållen med belåningsgrader amorterade , medan motsvarande siffra för de med belåningsgrader mellan var . Trots en gynnsam utveckling av amorteringar är det fortsatt en hög andel av både nya och befintliga bolånetagare som har en hög skuld i förhållande till sin inkomst eller i förhållande till Dessa hushåll kan reagera starkare vid en nedgång i bostadspriserna eller vid stigande räntor och kan därför förstärka en eventuell lågkonjunktur. följer hushållens skuld sättning noga och den årliga bolåneunder sökningen som myndigheten publicerar är en viktig del i denna kartläggning. Även om belåningsgraderna minskat så har hushållens skulder totalt ökat mer än hushållens inkomster. Skuldökningen och bostadspriserna har stimulerats av låga räntor, stigande inkomster, och en växande befolkning. Hushållens höga skuldsättning och stigande bostadspriser utgör fortsatt en makroekonomisk risk. Högt skuldsatta hushåll kan komma att dra ned på sin konsumtion om priserna på bostäder faller kraftigt. Generellt sett har nya bolåne tagare goda marginaler att klara sina betalningar och de senaste årens utveckling med större marginaler fortsatte 2016 enligt Finans inspektionens stresstester. Den svenska banksektorn är i hög grad koncentrerad till de fyra storbankerna Nordea, , och . Vid utgången av 2016 stod de fyra storbankerna för av utlåningen (59,året innan), vilket är marginell minskning (diagram 4.11). När det gäller inlåningen hade de fyra storbankerna en marknadsandel, baserat på bankernas verksamhet i , som uppgick till 2016 (65,året innan). Även här kan en marginell minskning noteras i förhållande till föregående år. Diagram 4.11 Marknadsandelar inlåning Storbankernas genomsnittliga årliga avkastning på eget kapital har varierat mellan . var den (diagram 4.12). Diagram 4.12 Storbankernas genomsnittliga avkastning på eget kapital För att förbättra öppenheten kring bolåne räntorna införde nya regler som innebär att finansföretag som erbjuder bolån ska informera om den genom snittliga räntan för varje räntebindningstid som företaget erbjuder. Finansföretaget ska även informera om vilka omständigheter som påverkar räntesättningen. Enligt reglerna bör företagen lämna informationen på sin webbplats. bolåneundersökning visar att det är mycket vanligt att hushåll som tecknar bolån också köper andra finansiella tjänster. För en konsument som är mån om att bli beviljad ett bolån och att eventuellt få en individuell rabatt på bolåneräntan kan det vara svårt att avgöra om tilläggstjänsterna är en bra affär i relation till ränteerbjudandet. har kraven skärpts för företag som förmedlar och ger råd om bolån, t.ex. är det inte längre tillåtet att kräva att en konsument också köper andra finansiella produkter för att bli beviljad ett bolån. Stigande bruttomarginal på tremånaders bolån (diagram 4.7) och en fortsatt hög genomsnittlig avkastning på storbankernas eget kapital (diagram 4.12) indikerar att konkurrensen på den svenska bankmarknaden inte är helt tillfredsställande. Stressindex för de finansiella marknaderna I det tredje delmålet för det finansiella systemet konstateras att ett högt ömsesidigt förtroende 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 mellan företag som verkar på de finansiella marknaderna är en förutsättning för finansiell stabilitet. Finansiellt stressindex () består av fyra delindex som mäter volatilitet på aktie-, penning-, valuta- och obligationsmarknaden. Det sammanvägda indexet ger en god bild av hur hög stressen är på de svenska finansiella marknaderna. Diagram 4.13 Finansiellt stressindex () Av diagram 4.13 framgår att stressnivån varit något lägre 2016 än 2015. I förhållande under finans- och skuldkrisen var stressnivån på betydligt lägre nivåer. Statens krishanteringsförmåga har förstärkts och statsskulden är fortsatt låg Förtroendet för statens förmåga att hantera finansiella kriser påverkas av i vilken utsträckning det finns regler för krishantering som är ändamålsenliga, tydliga och kända. infördes nya krishanteringsregler i som innebär att staten genom Riks gäldskontoret kan ta kontroll över och hantera ett krisdrabbat finansiellt företag. Detta förfarande, som kallas resolution, är främst aktuellt om det krävs för att bevara den finansiella stabiliteten. I resolution är det i första hand aktieägare och långivare som ska bära företagets förluster, inte staten. Förlusterna täcks genom att företagens aktiekapital skrivs ner. Vid behov skrivs även skulder till långivarna, med vissa undantag, ner. I den mån det är nödvändigt att återkapitalisera företagets verksamhet görs även en konvertering av skulder till nytt aktiekapital. Skuldnedskrivning och konvertering blir därmed de centrala verktygen för att hantera banker i kris. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Även om de nya krishanteringsreglerna innebär att det är aktieägare och långivare till de drabbade instituten som ska bära kostnaderna kan statens ekonomiska ställning ha betydelse för omvärldens förtroende för statens förmåga att hantera finansiella kriser. Diagram 4.14 Okonsoliderad statsskuld Miljarder kronor, nominell Statsskuld (vänster axel) Andel av BNP (höger axel) 70 72 74 76 78 80 82 84 86 88 90 92 94 96 98 00 02 04 06 Källa: lägsta arbetslöshet 2020. En indikator för det finansiella systemets funktionssätt när det gäller företagens kapitalförsörjning är Konjunktur institutets barometer, där företag tillfrågas om hur de upplever möjligheterna att finansiera sin verksamhet. Diagram 4.15 Företagens finansieringsmöjligheter Den svenska statsskulden är låg sett ur både ett historiskt och internationellt perspektiv (diagram 4.14). Vid slut uppgick den okonsoliderade statsskulden till , motsvarande av BNP. När den okonsoliderade statsskulden var som störst i förhållande till BNP, , uppgick skuldkvoten till . I förhållande till BNP har statsskulden därmed halverats . Den konsoliderade offentliga bruttoskulden (Maastrichtskulden) var som andel av BNP vid slutet av 2016. Motsvarande skuld för EU som helhet var av BNP, dvs. drygt dubbelt så hög som för . Ytterligare ett viktigt bedömningskriterium för det finansiella systemets funktionssätt är företagens kapitalförsörjning. Ett väl fungerande ramverk och finansiellt system för kapital försörjning är avgörande för att företag ska kunna starta och expandera. Företagens behov av externt kapital ska i första hand tillgodoses av den privata marknaden. Statens roll är marknads kompletterande, t.ex. vid tidiga utvecklings skeden och vid kommersialisering av innovativa affärsidéer för små och medelstora företag. Företagens möjlighet att finansiera inve steringar är viktig för konkurrenskraft och fler jobb och därmed för regeringens mål om EU:s Diagram 4.15 visar företagens möjligheter att finansiera sin verksamhet, där av respondenterna i Konjunktur institutets barometer uppgav att det är ”normalt”. Det är en liten uppgång , vilket är en ihållande trend . inleddes en dialog med bankerna där näringsministern och finansmarknadsministern tillsammas med bankerna eftersträvar att identifiera områden för att förbättra utlåningen till framför allt små och medelstora företag. Ytterligare beskrivningar av företagens kapitalförsörjning lämnas under utgiftsområde 24 Näringsliv. Mindre förändringar i klagomålsstatistiken över tiden Ett sätt att utvärdera konsumentskyddet är att analysera ärendestatistik från t.ex. Konsu menternas Bank- och . I tabell 4.1 nedan redovisas inkomna ärenden som avsåg klagomål respektive information uppdelat på kategorierna låna, spara, betala och övrigt. Tabell 4.1 Ärendestatistik hos Konsumenternas Bank- och samt Statistiken visar att antalet inkomna ärenden varit relativt åren 2012–2016 även om vissa skillnader finns mellan hur anmälnings frekvensen mellan områdena betala, låna och spara utvecklat sig . Statistiken inom området finns inte upp delad på kön. Även statistik från Allmänna reklamations nämnden pekar på att antalet ärenden är relativt . kom det in 470 anmälningar inom området bank (412 året innan) och motsvarande för försäkring var 811 ärenden (801 året innan). Inom myndigheten kom det totalt sett in fler ärenden än året innan. Kundnöjdhet inom olika delar av finansmarknaden Svenskt Kvalitetsindex (SKI) utför en under sökning över nöjdheten inom olika marknader för finansiella produkter riktade till privat kunder. I diagram 4.16 nedan redovisas kund nöjdheten för sparandeprodukter i värdepapper, bolåneprodukter och privata livförsäkringar. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 4.16 Kundnöjdhet inom olika delar av finansmarknaden Index 1–100 Källa: och Svenskt Kvalitetsindex För kundnöjdheten avseende privata livförsäk ringar har tilliten marginellt gått ner sedan förgå ende år. I jämförelse 2011–2014 ligger den dock högre. En bidragande orsak är enligt SKI att kundernas förväntningar successivt har ökat över tiden, vilket tyder på ett ökat engage mang bland dem. Dessutom antas informationen som kunderna får av privata livförsäkringsbolag blivit tydligare och mer begriplig. Kundnöjdheten för bolåneprodukter mins kade . Kundnöjdheten minskade för alla större banker, men ökade för ett antal mindre banker. Minskningen i nöjdhet kan vara kopplad till hur kunderna upplevde bolånens villkor samt medias rapportering kring listräntan och bankernas ökande marginaler. Kundnöjdheten för sparandeprodukter i värdepapper minskade . Enligt SKI är en av de största utmaningarna inom branschen att förbättra transparensen. Användningen av elektroniska betalningar Anpassningen till en minskad kontanthantering har gått mycket snabbt i jämfört med många andra länder. Antalet kortbetalnings- automater i butik har fortsatt att öka liksom användningen av internetbetalningar. Föränd ringen innebär minskade risker med kontant hanteringen och effektivare automatiska transaktioner. För överföring av pengar har användningen av mobilapplikationen Swish ökat kraftigt. I en enkätundersökning svarade 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 av de tillfrågade att de använder Swish, att jämföra 2014.3 Enligt samma källa har däremot förtroendet för e-faktura tjänster minskat. har andelen som anger ett högt förtroende för fakturor minskat , från 2016. Denna nedgång i förtroende kan ha påverkats av de senaste årens rapportering om bluffakturor och kanske även kritiska granskningar av vissa faktureringsföretag. Diagram 4.17 Internetbetalningar och elektroniska betalningar Antal e-fakturor (vänster axel) Antal privata internetbetalningar (höger axel) I diagram 4.17 visas utvecklingen av det totala antalet utförda privata internetbetalningar och elektroniska betalningar. Av diagrammet fram går att antalet fortsätter att öka. När det gäller antalet privata internetbetalningar har antalet ökat i förhållande till perioden 2013‒ 2015 då antalet var relativt . Antalet elektroniska betalningar ökade till 122 miljoner (108,5 miljoner året innan). Den ökade användningen av elektroniska betaltjänster och privata internetbetalningar kan ses som ett bevis på att både kunder, företag och handel har högt förtroende för och ser stor nytta med betaltjänsterna. Utvecklingen är positiv, men det finns också grupper av konsumenter som kan ha svårt att hantera de nya tekniska lösningarna eller saknar tillgång till dem. I kombination med att hanteringen av kontanter i samhället minskar innebär detta att de aktörer som utvecklar nya sätt att betala har en stor utmaning att skapa lättanvända tjänster. 3 Insight Intellegence ”Betalar” 2016. har som mål att stärka konsumenternas ställning på finans marknaden genom finansiell folkbildning. Fakta, information och utbildning ska bidra till att öka konsumenternas medvetenhet inom det privat ekonomiska området. Detta sker parallellt med andra konsumentskyddande insatser på finans marknaden. Strategin bygger på att utbilda personer som i sin tur kan möta konsumenter från olika målgrupper och föreläsa och informera i olika situationer. På så sätt når insatserna betydligt fler. Merparten av insatserna sker i nära samverkan med andra myndigheter, organi sationer och företag via det nationella nätverket ””, med 69 medlemmar. Tabell 4.2 Finansiell folkbildning 110 000 personer fick någon form (ca 120 000 året innan). Statistiken på området är inte uppdelad på kön. fokuserade utbildningen bl.a. på ”Trygga din ekonomiska framtid” riktat till överförmyndare för att dessa ska informera och utbilda gode män och i förlängningen förbättra ekonomin för huvudmännen. Även kommunala budget- och skuldrådgivare utbildades för att de ska kunna arbeta förebyggande. Dessutom hölls grundutbildning inom försäkring och pension för förtrondevalda inom . I samverkan med länsstyrelserna startade också utbildningen ”Våga prata pengar” för nyanlända. Alla utbildningsinsatser som Finans inspektionen initierar utvärderas via enkäter och resultaten är genomgående positiva. En översyn av om resurserna används på rätt sätt resulterade i två nya målgrupper. Den ena målgruppen var gode män inom kommunerna som utbildare och den andra nyanlända via personal i kommuner som utbildare. publicerar regelbundet en varningslista över företag som erbjuder konsumenter och investerare finansiella tjänster eller produkter utan att företaget har nödvändiga tillstånd i eller utanför . Detta görs i samarbete med tillsynsmyndigheter i andra länder. Av tabell 4.3 framgår att antalet sådana varningar ökat något 2016 jämfört med . En ökad volym varningar för oseriösa företag kan innebära att konsumentskyddet genom en ökad tillsyn blivit bättre, men kan även vara en indikator på att antalet oseriösa verksamhets utövare ökat. Verket för innovationssystem () har i uppdrag att utforma ett forsknings program för finansmarknadsforskning med syfte att stärka den svenska finansmarknads forskningens internationella konkurrenskraft och öka dess relevans för både privata och offentliga aktörer inom den finansiella sektorn. Satsningen utgår ifrån aktuella finansiella utmaningar i samhället och är därför bred och tvärvetenskaplig. Flera vetenskapliga discipliner ingår såsom nationalekonomi, företagsekonomi, beteendevetenskap, juridik, statistik och matematik. Finansmarknadsforskningsprogrammet består i huvudsak av två insatsformer: långsiktig finansiering av tre forskningscentrum och utlysningar av projektmedel inom olika områden. Utlysningen fokuserade på forskning kring finansiella marknader och hållbar utveckling. Centrumen sprider forskningsresultaten, dels genom akademiska och praktiska konferenser, dels genom samarbete med andra forskare och branschaktörer. Även vetenskaplig publicering är central för att sprida resultaten (tabell 4.4). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.4 Vetenskaplig publicering 4.4.2Resultat för hållbar utveckling Definition av målet för hållbar utveckling Med målet avses att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling genom att finansmarknadernas olika aktörer ska beakta miljömässiga, sociala och bolagsstyrningsmässiga aspekter. En viktig förutsättning för hållbar utveckling är stabila finansmarknader. Regeringens arbete för att värna finansiell stabilitet och fungerande marknader som tillgodoser behov av finansiella tjänster är därför ett sätt att bidra till detta. Över tid finns en målsättning att utveckla indikatorer som löpande kan redovisas och belysa risker avseende hållbarhet inom området. Genom FN:s Agenda 2030 har världens länder gjort kraftfulla åtaganden för hållbar utveckling. De består av 17 globala mål och 169 delmål som syftar till att säkerställa en ekonomisk, miljö mässig och social hållbar utveckling. Politik området Finansmarknad har kopplingar till flera av agendans delmål. I tabell 4.5 nämns de som bedöms ha tydligast koppling till politikområdet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.5 Agenda 2030-delmål med tydlig koppling till finansmarknadsområdet politikområdets mål om väl att främja och utöka tillgången till bank- och av finansiella tjänster. finansiella tjänster för alla. Reglering (krav) och tillsyn har stärkts trendmässigt. Centralt att bygga kunskap när det gäller begränsning stabilitet och för långsiktig venser samt tidig varning. Till 2030 avsevärt minska de Det finansiella systemet och aktörer har en central roll i och vapenflödena, öka och finansiering av terrorism och återfå stulna tillgångar (Diagram 3.20) samt bekämpa alla former av organiserad brottslighet. stabiliteten i världen, bland och globala spelregler är centrala för den finansiella även för makroekonomisk stabilitet. 1 Källa: Towards Achieving the 2030 Agenda and the Sustainable Development Goals (SDGs) Report on the implementation of the Action Agenda on financing for development Compilation of operational examples. har i två rapporter analyserat finansiella företags hållbarhetsarbete. Analysen är en del av redovisningen av regeringens uppdrag att fortsätta arbetet med hållbarhets frågor, kopplingen till finansiell reglering och tillsyn, samt hur tillsynen konstruktivt kan bidra till en hållbar utveckling. Den ena rapporten, Finansiella företags hållbarhetsarbete (Fi2016/03995/FPM), redo visar utfallet av en enkät där företag i olika delar av den finansiella sektorn svarar på om och hur de arbetar med hållbarhetsfrågor generellt, och med särskilt fokus på klimatfrågan. Enkäten visade att företagen tolkar begreppet hållbarhet på olika sätt och beror på företagets storlek, affärsmodell och hur efterfrågan från kunder ser ut. Kartläggningen visar också att finansiella företag är medvetna om hållbarhet både som risk och som möjlighet men att de gör olika bedömningar av hållbarhetens betydelse för den egna verksamheten. Kartläggningen visar att det främst är stora företag och företag som ingår i en större koncern som arbetar aktivt med hållbarhetsfrågor. I den andra rapporten, Hur kan finanssektorn bidra till en hållbar utveckling? (Fi2016/03995/FPM), behandlas principiella frågor om finansmarknadens och den finansiella tillsynens roll på området. drar slutsatsen att arbetet med de mål tillsynen redan har i sig är ett viktigt stöd för klimat politiken, dvs. stabilitet, konsumentskydd och effektiva marknader. innebär målet om hållbar utveckling nya krav på bl.a. tillsynen över de risker klimatförändringarna skapar, och som direkt berör de finansiella företagen, vilket är ett arbete som behöver utvecklas. Klimatförändringar och finansiell stabilitet