prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Resultat- skillnaderna i läsförståelse mellan pojkar och flickor har minskat jämfört med 2012. I och i övriga presterade elever med utländsk bakgrund liksom i tidigare PISA-undersökningar på en lägre genomsnittlig nivå jämfört med elever med inhemsk bakgrund. Detta gäller i samtliga tre kunskapsområden som Även efter att hänsyn tas till skillnader i elevernas socioekonomiska bakgrund kvarstår resultatskillnader, även om de minskar. En av indikatorerna som mäter den socio- ekonomiska bakgrundens betydelse för resultaten i naturvetenskap (effekten), visade på ökad betydelse. Enligt denna indikator hade familjebakgrunden en större betydelse i än i ett genomsnittligt OECD-land. Skolans socioekonomiska sammansättning hade också fått större betydelse för en elevs resultat och låg på OECD-genomsnittet (2015 – 15-åringars kunskaper i naturvetenskap, läsförståelse och matematik [rapport 450]). Resultat från PISA-undersökningarna 2000– 2015 avseende andelen lågpresterande elever sett i ett internationellt perspektiv presenteras i avsnitt 2.4.2. TIMSS (Trends in International Mathematics and Science Study) är en internationellt jämförande studie som undersöker elevers kunskaper i och attityder till matematik och naturvetenskap i årskurs 4 och 8. I TIMSS 2015 deltog för tredje gången med årskurs 4 och för femte gången med årskurs 8. Totalt deltog 57 länder i TIMSS 2015. TIMSS 2015 visade ett trendbrott för svensk del. Efter försämringar i tidigare undersökningar förbättrades tre av fyra resultat. Både hög- och lågpresterande elever nådde bättre resultat 2015 jämfört med TIMSS 2011. Fjärdeklassarna har förbättrat sig i matematik och nådde samma nivå i naturvetenskap som i förra undersökningen. I matematik presterade eleverna i snitt 519 poäng, en förbättring med 15 poäng jämfört med TIMSS 2011. I natur- vetenskap presterade eleverna i snitt 540 poäng, samma nivå som i TIMSS 2011. Åttondeklassarnas resultat 2015 var bättre i både matematik och naturvetenskap jämfört med eleverna i årskurs 8 2011. I matematik presterade eleverna i snitt 501 poäng, en förbättring med 16 poäng jämfört med TIMSS 2011. I naturvetenskap presterade eleverna i snitt 522 poäng, en förbättring med 13 poäng jämfört med TIMSS 2011. Jämfört med resultaten i EU och presterade svenska elever, såväl fjärdeklassare som åttondeklassare, något under genomsnittet i matematik. I naturvetenskap presterade fjärde- klassarna över genomsnittet och åttonde- klassarna på genomsnittet. Indikator: Elevers trygghet i För att mäta elevers trygghet i används de resultat som framkommer av Statens skolinspektions skolenkät27 där elever i årskurs 5 och årskurs 9 får ta ställning till påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”. Eleverna har fem svarsalternativ: stämmer helt och hållet, stämmer ganska bra, stämmer ganska dåligt, stämmer inte alls samt vet ej. (Resultaten från enkäten redovisas i avrundade siffror, vilket gör att andelarna totalt kan överstiga .) Andelen elever i årskurs 5 som svarade att påståendet stämmer helt och hållet var och svarade att påståendet stämmer ganska bra. Den totala andelen för dessa två svarsalternativ uppgår till , vilket är i nivå med tidigare års undersökningar. Se diagram 3.10 för utveck- lingen de senaste åtta terminerna. Andelen elever som svarade att påståendet stämmer ganska dåligt var medan svarade att påståendet inte stämmer alls. Svarsalternativet vet ej valdes av av eleverna. Även detta är i nivå . Resultaten av enkäten visar en viss skillnad mellan flickor och pojkar. Andelen flickor som svarade stämmer helt och hållet och stämmer ganska bra på påståendet var . Motsvarande andelar för pojkarna var . Andelen flickor som valde svarsalternativen stämmer ganska dåligt eller stämmer inte alls var . Andelen pojkar som valde svarsalternativet stämmer ganska dåligt var medan valde svars- alternativet stämmer inte alls. Svarsalternativet vet ej valdes av av flickorna och av pojkarna. 27 Skolinspektionens skolenkät är en del i myndighetens regelbundna tillsyn. Enkäten besvaras av ett urval av skolor och genomförs en gång per termin. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av den totala andelen elever i årskurs 5 som tog ställning till påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan” har valt alternativet ”Vill ej ange/annat” under kön. Resultaten visar att dessa elever känner sig mindre trygga i skolan. svarade att påståendet stämmer helt och hållet eller stämmer ganska bra. Andelen som valde svarsalternativet stämmer ganska dåligt eller stämmer inte alls var medan valde alternativet vet ej. Diagram 3.10 Andelen elever som har svarat stämmer helt och hållet eller stämmer ganska bra på påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”, fördelat på den totala andelen och utifrån det valda alternativet för kön (män, kvinnor samt vill ej ange/annat), årskurs 5 Vill ej ange/annat Anm.: För ht 13–vt 15 saknas uppgifter för dem som under kön valt alternativet ”Vill ej ange/annat”. Andelen elever i årskurs 9 som svarade att påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan” stämmer helt och hållet var och svarade att påståendet stämmer ganska bra. Den totala andelen för dessa två svarsalternativ uppgår till , vilket är något lägre än i tidigare års undersökningar. Se diagram 3.11 för utvecklingen de senaste åtta terminerna. Andelen elever som svarade att påståendet stämmer ganska dåligt var medan svarade att påståendet inte stämmer alls. Svarsalternativet vet ej valdes av av eleverna. Även detta är i nivå . Resultaten av enkäten visar en viss skillnad mellan flickor och pojkar. Andelen flickor som svarade stämmer helt och hållet och stämmer ganska bra på påståendet var . Motsvarande andelar för pojkarna var . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Andelen flickor som valde svarsalternativen stämmer ganska dåligt eller stämmer inte alls var . Andelen pojkar som valde svarsalternativet stämmer ganska dåligt var medan valde svars- alternativet stämmer inte alls. Av flickorna svarade vet ej medan motsvarande andel av pojkarna var . Av den totala andelen elever i årskurs 9 som besvarat påståendet har valt alternativet ”Vill ej ange/annat” under kön. Resultaten visar att dessa elever känner sig mindre trygga i skolan. Vidare svarade respektive stämmer helt och hållet respektive stämmer ganska bra. Andelen som valde svarsalternativet stämmer ganska dåligt eller stämmer inte alls uppgick till medan valde alternativet vet ej. Diagram 3.11 Andelen elever som har svarat stämmer helt och hållet eller stämmer ganska bra på påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”, fördelat på den totala andelen och utifrån det valda alternativet för kön (män, kvinnor samt vill ej ange/annat), årskurs 9 Vill ej ange/annat Sameskolan ska ge en utbildning med samisk inriktning, som i övrigt motsvarar utbildningen i årskurs 1–6 i . Sameskolan har i uppdrag att förmedla det samiska samhällets och urfolket samernas normer, värdegrund, traditioner och kulturarv till eleverna. Staten är genom Sameskolstyrelsen huvudman för same- skolan samt för förskoleklass och fritidshem vid skolenhet med sameskola. Det finns även integrerad samisk undervisning i kommunala grundskolor i årskurs 1–9. efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter avseende förskola. För sameskolan gäller läroplanen för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lsam11, reviderad 2016). Det finns fem skolenheter inom sameskolan och har, enligt uppgift från Sameskolstyrelsen, elevantalet varit 194 elever och elever. Det är en minskning med 11 elever mot föregående år. Av eleverna i sameskolorna var flickor och pojkar. I förskoleklasserna var flickor och pojkar. Integrerad samisk undervisning har genomförts i tio kommuner för 168 elever i förskoleklass och årskurs 1–9. Jämfört med 2015 har undervisningen minskat med 44 elever. Dock har de kommuner som genomför samisk integrerad undervisning beställt fler timmar än tidigare av Sameskolstyrelsen. Redovisning uppdelad på kön saknas då kommunerna har valt att inte redovisa detta. /17 gick 132 barn i samisk förskola, vilket är på samma nivå som föregående läsår. Andelen pojkar i förskola var och andelen flickor . Antalet elever i fritidshem vid sameskolorna minskade från 87 /16 till 84 /17 (39 flickor och 45 pojkar). Resultat på nationella prov Nationella prov genomförs i årskurs 3 och 6. Syftet med proven är att de ska användas för att ge information för att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskraven och, för de årskurser där det finns betyg, även ge stöd för betygssättning. Andelen av de elever som gjorde samtliga delprov i matematik och som nådde kravnivån 2015/16 var . I svenska uppnådde kravnivån. I jämförelse med föregående läsår var provresultaten lägre i såväl matematik som svenska, som då uppgick till . Av flickorna nådde kravnivån i matematik och av pojkarna . I svenska nådde av flickorna kravnivån och av pojkarna nådde kravnivån. För /15 redovisades inga resultat för de nationella proven i årskurs 6 på grund av ett för litet elevantal. För /16 redovisades att 15 elever genomförde delproven i svenska, matematik och engelska. I svenska klarade samtliga elever delproven medan alla elever utom en klarade alla delprov i matematik och engelska. Sameskolstyrelsen hade 98 personer anställda 2015. Omräknat till heltidstjänster innebar det 89 årsarbetare, vilket är en ökning från 85 jämfört med föregående år. Den övervägande delen av de anställda var kvinnor. Den totala kostnaden för sameskolan, förskola och fritidshem uppgick till ca . Kommunernas avgifter som uppgår till finansierar platser inom förskolan, förskoleklass och fritidshem. Genomsnittskostnaden per barn i förskolan uppgick till 2016. Genomsnitts- kostnaden per elev i sameskola, inklusive barn i förskoleklass och fritidshem, uppgick till 2016. Utbildningen i grundsärskolan ska enligt skol- lagen syfta till att ge elever med utvecklings- störning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och så långt som möjligt motsvara den som ges i . Ett beslut om att en elev ska tas emot i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en peda- gogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. För grund- särskolan gäller läroplanen för grundsärskolan 2011 (Lgrsär11, reviderad 2016). Inom grundsärskolan finns det en särskild inriktning som benämns träningsskola. Den är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen. /17 var 9 944 elever mottagna i grundsärskolan, vilket är en ökning med 170 elever eller jämfört med föregående 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En delförklaring till ökningen av elever i grundsärskolan kan vara att elevkullarna har blivit större. Av eleverna var flickor och pojkar. Fördelningen mellan pojkar och flickor i grundsärskolan har varit i princip oförändrad . av eleverna gick i en grundsärskola med enskild huvudman. Andelen elever i grundsärskolan utgör av alla elever i det obligatoriska skolväsendet. Sammantaget, och trots ökningen för /17, innebär detta en minskning /08 då andelen uppgick till . De förändringar som troligen ligger bakom minskningen är att gruppen elever med autism eller autismliknande tillstånd fr.o.m. /12 hör till målgrupp samt att grundsärskolan 2011 blev nioårig efter att tidigare ha varit tioårig (med den sista årskursen frivillig). Diagram 3.12 Andelen elever av samtliga elever i obligatoriska skolformer som var inskrivna i grundsärskolan Källor: och egna beräkningar. I grundsärskolan arbetade ca 4 400 lärare /17. av lärarna var kvinnor. Omräknat till heltidstjänster fanns det drygt 2 600 lärare. Jämfört med 2015/16 ökade antalet heltidstjänster med . Lärartätheten, dvs. antalet elever per lärare (heltidstjänster) var 3,8 såväl i de kommunala som i de fristående grundsärskolorna. Den totala kostnaden för grundsärskolan beräknas 2016 ha uppgått till ca (inklusive skolskjuts), vilket är en ökning jämfört med . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 per elev har ökat till per elev. Utbildningen vid specialskolan är avsedd för de barn som inte kan gå i eller grund- särskolan på grund av dövhet eller hörselskada, dövblindhet, grav språkstörning eller synskada och ytterligare funktionsnedsättning. Special- skolan har tio årskurser. Staten är genom Specialpedagogiska skolmyndigheten huvudman för specialskolan samt för förskoleklass och fritidshem vid skolenheter med specialskola. Eleverna undervisas vid fem skolor med regionala upptagningsområden och fyra riks- rekryterande skolor. För specialskolan gäller läroplanen för specialskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011(Lspec11, reviderad 2016). /17 gick 640 elever i specialskolan, vilket var 90 elever fler än föregående läsår. Av eleverna var flickor och pojkar. avslutade drygt 40 elever årskurs 10 i specialskolan med ett genomsnittligt meritvärde på ca 163 meritpoäng (16 ämnen). Detta är en ökning från föregående år då den genomsnittliga meritpoängen var 158. Flickornas genomsnittliga meritvärde är högre än pojkarnas och låg på 175 meritpoäng jämfört med pojkarnas 156. I specialskolan var antalet tjänstgörande lärare 234 /17, vilket motsvarar 190 heltidstjänster. Majoriteten av lärarna är kvinnor, . Antalet tjänstgörande lärare ökade sedan föregående år. Lärar- tätheten, mätt i antalet heltidstjänster per 100 elever, var knappt 30, vilket är oförändrat jämfört med föregående läsår. Kostnaden för specialskolan uppgick till ca , vilket är en minskning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick i genomsnitt till , vilket är en minskning sedan föregående år. Statistiken för specialskolan avseende publiceras först . Fritidshemmet ska komplettera utbildningen i förskoleklassen samt och motsvarande skolformer genom att stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Varje kommun ska erbjuda fritidshem t.o.m. vårterminen det år då eleven fyller . Från och med höstterminen det år då eleven fyller får öppen fritidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem. För fritidshemmet gäller läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr11, reviderad 2016). Läroplanen innehåller värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer samt ett avsnitt om fritidshemmet. Antalet elever i fritidshem uppgick till totalt 478 021, vilket 16 150 elever jämfört procent av eleverna gick i fritidshem med fristående huvudman. Andelen av alla barn, 6–, som är inskrivna i fritidshem var . Av eleverna var flickor och pojkar, vilket hänger samman med att andelen pojkar i befolkningen är större än andelen flickor. Det var en jämnare könsfördelning på enskilda fritidshem, flickor och pojkar, än på kommunala fritidshem där motsvarande siffror var flickor och pojkar. Antalet fritidshem uppgick totalt till ca 4 240, vilket var samma som föregående år. Andelen barn i åldern 6–som gick i fritidshem 2016 var , vilket är en halv procentenhet mer än 2015. Andelen inskrivna 6–9-åringar har ökat och . var av alla 10–12-åringar inskrivna i fritidshem, var motsvarande andel och 2006 var andelen . har grupperna totalt sett blivit fler på fritidshemmen. 2016 fanns det 11 860 grupper jämfört med 11 300 grupper 2015. Det genomsnittliga antalet elever per grupp har minskat , från 2014 och 2015 till 2016. till den senaste tioårsperioden har grupperna emellertid vuxit kraftigt i storlek. var den genomsnittliga gruppstorleken 31,7 elever. fanns det totalt 38 000 anställda i fritidshemmet. Omräknat till årsarbetare motsvarar det 22 050 anställda, vilket är 950 årsarbetare fler än 2015. Det är vanligt att personal som tjänstgör i fritidshem även tjänstgör i förskoleklass, grundskola eller i båda dessa verksamheter. Andelen kvinnor bland de anställda uppgick . Andelen män bland personalen har dock ökat kontinuerligt, och har gått från . Antal elever per anställd (ej mätt utifrån årsarbetare) 2016 var 12,6 vilket är en liten minskning jämfört med då motsvarande siffra uppgick till 12,9. Antalet elever per anställd skiljer sig mellan kommunala och enskilda fritidshem. Personaltätheten var högre i kommunala fritidshem, där det i genomsnitt gick 12,5 elever per anställd. Motsvarande antal för enskilda fritidshem var 13,5 elever per anställd. Både bland kommunala och enskilda fritidshem har antalet elever per anställd minskat jämfört med föregående år. Den totala kostnaden för fritidshem uppgick till ca , vilket är en ökning från föregående år (fasta priser). Kostnaden per inskriven elev i fritidshem har ökat jämfört med och uppgick till per elev. 3.3.3Utvecklingsinsatser och andra verksamhetsdelar Fler anställda i fritidshemmet lämnas statsbidrag för att anställa mer personal i de lägre årskurserna och ge lärare i förskoleklass och årskurs 1–3 mer tid för varje elev. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 satsningen även fritidshem. Statsbidraget kan sökas av huvudmän för att anställa mer personal i fritidshemmet. Syftet med bidraget är att höja verksamhetens kvalitet. avsattes till statsbidraget för fritidshem. Intresset för satsningen har varit stort och hela beloppet har utbetalats. För /17 har beviljat bidrag till 273 kommunala, 258 enskilda och två statliga huvudmän. tog regeringen emot betänkandet På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik (SOU 2016:59). Utredningen föreslår att det ska införas en bestämmelse i skollagen om en åtgärdsgaranti. Syftet med åtgärdsgarantin är att garantera att elever i behov av stöd i sin läs-, skriv- och matematikutveckling upptäcks tidigt och får adekvata stödinsatser. beslutade regeringen att inhämta Lagrådets yttrande över förslag om en åtgärdsgaranti i läsning, skrivning och matematik. Som ett led i införandet av en åtgärdsgaranti och för att stärka möjligheterna till tidigt stöd och förankra det nya avsnittet i läroplanen avseende förskoleklassen fick i uppdrag att kartlägga och analysera behovet av fortbildning för personal som är verksamma i skolformen. Kunskapskrav i läsförståelse och obligatoriska bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling och matematik i årskurs 1 Nya bestämmelser om kunskapskrav i årskurs 1 trädde i kraft . infördes även en skyldighet för huvudmän att använda obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik (prop. 2014/15:137). Syftet med dessa insatser är att förbättra förutsättningarna för att tidigt identifiera och ge stöd till både de elever som riskerar att inte nå kunskapskraven i matematik eller de delar av kunskapskraven i svenska och svenska som andraspråk som avser läs- och skrivutveckling och för de elever som behöver extra utmaningar för att nå så långt som möjligt. Genom de obligatoriska bedömnings- stöden främjas även en likvärdighet i lärarnas bedömningar av elevernas kunskaper. har genomfört olika insatser för att implementera bestämmelserna. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Arbetsmiljön i förskola och fritidshem har i ett tillkännagivande anfört att regeringen ska återkomma med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och i fritidshem ska förbättras (bet. 2010/11:UbU6, punkten 7, rskr.2010/11:170). Barnen i förskolan och eleverna i fritidshemmet omfattas inte av arbetsmiljölagen (1977:1160), till skillnad mot elever i förskole- klassen och grund- och gymnasieskolan. Personalen i förskola och fritidshem omfattas dock av arbetsmiljölagen på vanligt sätt, eftersom de är arbetstagare. skollagskommitté ansåg i sitt slutbetänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) att en konsekvens av att kommittén föreslog att förskolan skulle bli en egen skolform borde vara att arbetsmiljölagen (1997:1160) skulle utvidgas till att även omfatta barn i förskolan. Vilka förändringar som detta skulle föranleda övervägdes inom ramen för den utredning som tillsattes av regeringen (dir. 2004:91) för översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen. Utredningen, som tog sig namnet Utredningen om arbetsmiljölagen lämnade ett delbetänkande , Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. (SOU 2006:44) och ett slutbetänkande , Bättre arbetsmiljöregler II Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. (SOU 2007:43). I utredningen framkom att det finns vissa brister i tillsynen över barnens och elevernas hälsa och säkerhet i förskola respektive fritidshem. Utredningen ansåg dock inte att det är lämpligt att åtgärda bristerna med en utvidgning av arbetsmiljölagen till barn i förskolan och eleverna i fritidshemmet, utan menade att arbetsmiljön i förskolan och fritidshemmet kan regleras i skollagen. Utredningen konstaterar i delbetänkandet att arbetsmiljölagen inte är utformad med hänsyn till barns och elevers situation i förskola och skola. Lagen utgår från ett arbetsgivar- och arbetstagarförhållande och förutsätter sam- verkan som även innebär skyldigheter för arbetstagare. tillsyn över den fysiska miljön i förskola och fritidshem för personalen kommer dock även barnen tillgodo enligt utredningen. Den fysiska miljön kontrolleras dessutom av flera andra aktörer som t.ex. Statens skolinspektions och kommunernas tillsyn enligt skollagstiftningen (29 kap. 3–4 §§). Med hänvisning till ovanstående föreslog regeringen i sin proposition Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) att den tidigare bestämmelsen om barngruppernas sammansättning och storlek skulle bibehållas som en viktig del av de allmänna bestämmelserna om förskolan och fritids- hemmet. I likhet med vissa remissinstanser ansåg dock regeringen att barnens rätt till en god miljö i förskolan ytterligare kunde lyftas fram och föreslog därför att tydliggöra att barnen även i övrigt ska erbjudas en god miljö och vidare att det i lag införs en bestämmelse som reglerar tillgängligheten av lokaler och utrustning så att syftet med verksamheten ska kunna uppfyllas. beslutade i enlighet med regeringens förslag och den nya skollagen (2010:800) trädde i kraft . Sammantaget verkar båda bestämmelserna för syftet att förebygga ohälsa och i övrigt skapa en god inne- och utemiljö för barnen i förskolan och för eleverna i fritidshemmet (2 kap. 35 §, 9 kap. 8 § och 14 kap. 9 §). Regeringen anser att regleringen är tillräcklig i skollagen och det är huvudmännens ansvar att barnen har en trygg och säker miljö. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att föreslå åtgärder för hur barns säkerhet i förskolan kan förbättras och säkerställas. Utredaren redovisade sitt uppdrag i betänkandet Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan (SOU 2013:26). Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Bland huvudförslagen fanns en ny bestämmelse i skollagen om ett målriktat arbete för barns säkerhet i förskolan samt ett nytt nationellt rapporteringssystem för olyckor och tillbud i förskolan. Regeringen anser att ett nationellt rapporteringssystem i sig inte leder till att målet att minska barnolycksfall nås. Det skulle också innebära ännu ett i raden av uppdrag där kommunen som huvudman ska rapportera till staten. Kostnaden och resurser för ett nationellt register motsvarar inte nyttan av detsamma. Ett allt för omfattande krav på dokumentation av olyckor och tillbud riskerar att öka det administrativa arbetet och leda till överbyråkratisering, vilket regeringen, inom ramen för regeringens tillitsreform, aktivt arbetar för att motverka. Regeringen bedömer att det systematiska arbetet för att öka säkerheten för våra barn i förskolan måste ske på lokal nivå och utifrån de lokala förutsättningarna på varje förskola. För att säkerställa att det finns förutsättningar för en förskola där varje barn kan utvecklas efter sina behov har regeringen gjort satsningar på mindre barngrupper. En viktig förutsättning för att förskolan ska kunna erbjuda barnen en god miljö och uppfylla målen för verksamheten är att barngrupperna har en lämplig storlek och att personaltätheten är tillräcklig. Regeringen har därför gett i uppdrag att återinföra riktmärken för barngruppernas storlek i förskolan (U2015/1495/S).