prop · H50327 · 2017-10-24 00:00:00 — I det sammanhanget nämnde rådet att skatteutgifter skulle kunna inordnas under utgiftstaket eller att ett särskilt tak skulle kunna skapas för nya skatteutgifter.10 1.3 Syfte, frågeställningar och avgränsningar Riksdag och regering har uttalat att skatteutgifter i princip bör kunna prövas på samma sätt som utgifter på anslag. Syftet med denna granskning är att bedöma om regeringens redovisning av skatteutgifter är i linje med de uttalanden som har gjort om att skatteutgifter i princip bör kunna prövas på samma sätt som utgifter på anslag. Granskningen koncentreras till två frågeställningar. •Utgår redovisningen av skatteutgifter från en tydlig jämförelsenorm? •Är skatteutgifter redovisade så att de i budgetprocessen kan prövas på motsvarande sätt som stöd på budgetens utgiftssida? Den första frågeställningen bildar ett fundament för att besvara den andra frågan, som är den huvudsakliga granskningsfrågan. Motivet till den första frågan är att jämförelsenormen är helt avgörande för hur skatteutgifterna redovisas eftersom dessa inte kan beräknas utan en jämförelsenorm. Den andra frågan omfattar redovisningen av befintliga skatteutgifter och redovisningen vid införandet av nya skatteutgifter. Skatteutgifternas effektivitet som styrmedel har tidigare uppmärksammats. Den här granskningen berör inte denna fråga. Granskningen omfattar inte heller en undersökning av jämförelsenormen som sådan och huruvida det enligt finns skatteutgifter som inte redovisas som skatteutgifter. Vidare omfattar granskningen inte frågan om förutsättningarna att integrera behandlingen av skatteutgifter i budgetprocessen. 10 (2008). Se även och (2008), s. 15–16. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen lämna en redovisning av skatteutgifter till riksdagen.11 Hur denna redovisning ska utformas regleras inte närmare i lagen. I regeringens skrivelse där skatteutgifterna numera redovisas anges att det finns två syften med skatteutgiftsredovisningen. Det mest centrala är att synliggöra de stöd till hushåll och företag som finns på budgetens inkomstsida. Avsikten med redovisningen i denna del är att ge ett bredare underlag för prioriteringen mellan olika stöd. Det andra syftet är att beskriva graden av enhetlighet i skattereglerna.12 Denna granskning utgår från tre huvudsakliga bedömningsgrunder. •Jämförelsenormen bygger på principen om enhetlig beskattning. •Likartade krav kan ställas på beredning och redovisning av skatteutgifter och utgifter på anslag. •Ett särskilt redovisningskrav kan ställas vid införandet av nya skatteutgifter. Dessa bedömningsgrunder beskrivs utförligare nedan. 1.4.1 Jämförelsenormen bygger på principen om enhetlig beskattning har uttryckt att enhetlig beskattning alltjämt är ett krav på skattepolitiken.13 I det arbete som kom att ligga till grund för skatteutgiftsredovisningen påpekades vikten av att är stabil , vilket även uttryckts av regeringen.14 bedömer därför att skatteutgiftsredovisningen ska utgå från en stabil jämförelsenorm och att jämförelsenormen ska utgå från principen om enhetlig beskattning. Bedömningsgrunden är i linje med att ett av skatteutgiftsredovisningens syften är att beskriva graden av enhetlighet i skattereglerna. Principen om enhetlig beskattning var en viktig utgångspunkt –skattereform. har uttryckt att redovisningen av skatteutgifter inte ska utvecklas på ett sätt som gör den mindre informativ när det gäller avvikelser från grundläggande principer i skattesystemet.15 1.4.2Likartade krav kan ställas på beredning och redovisning av skatteutgifter och utgifter på anslag Regeringen framhöll i propositionen om en reformerad budgetlag att det i syfte att upprätthålla god budgetdisciplin bör ställas i princip likartade krav på beredning 1110 kap. 4 § budgetlagen (2011:203). 2015/16:98, s. 11. Se även prop. 2010/11:40, s. 48. 2010/11:FiU1, s. 70. Se även prop. 2010/11:40, s. 49. 14SOU 1995:36, bilaga 4, s. 6; prop. 1995/96:150, bilaga 3, s. 2. 2010/11:SkU1y, s. 9. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och redovisning av skatteutgifter som på beredning och redovisning av utgifter på anslag.16 välkomnade regeringens förslag och såg det som ett steg i riktning mot att budgetpröva skatteutgifter på samma sätt som stöd på budgetens utgiftssida.17 Kraven på redovisningen av befintliga skatteutgifter Att i princip likartade krav kan ställas på beredning och redovisning av befintliga skatteutgifter som beredning och redovisning för utgifter på anslag innebär att bedömningsgrunden utgår ifrån budgetlagens och riksdagsordningens (2014:801) bestämmelser på området. I budgetlagen anges bl.a. att regeringen noggrant ska följa hur statens inkomster och utgifter utvecklas i förhållande till beräknade och beslutade belopp. Regeringen ska vidare förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall för det innevarande budgetåret.18 Att utgifter i förslaget till statens budget ska hänföras till utgiftsområden (UO) framgår av riksdagsordningen.19 I budgetlagen finns också bestämmelser om att budgetpropositionen ska innehålla en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena om utgifterna hänförts dit.20 I detta sammanhang kan det nämnas att finansutskottet uttryckt att bestämmelsen om obligatorisk redovisning av skatteutgifter skulle kunna innebära att resultatredovisningen på utgiftsområdena ska innehålla en redovisning av resultaten av skatteutgifterna.21 Nya skatteutgifter ska konkurrera med utgifter om budgetutrymme En förutsättning för att beredningen av nya skatteutgifter ska kunna sägas ske på motsvarande sätt som av utgifter är att de konkurrerar om det budgetmässiga utrymmet.22 Detta kräver åtminstone att skatteutgifternas påverkan på offentlig sektors finansiella sparande beräknas och att beräkningarna redovisas för inom ramen för budgetprocessen. Det kan därutöver diskuteras om införandet av nya skatteutgifter ska föranleda en justering av utgiftstaket, i enlighet med de principer som regeringen uttryckt i skrivelsen för finanspolitiken.23 I skrivelsen anger regeringen tre principer för teknisk justering av utgiftstaket. En av dessa är att förändringar som påverkar det offentliga åtagandet utan att påverka de takbegränsade 2010/11:40, s. 48. 2010/11:FiU2y, s. 9. 2010/11:KU14, s. 33, anger att det inte gör en annan bedömning än finansutskottet. 189 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). 199 kap. 5 § och 11 kap. 18 § riksdagsordningen (2014:801). 2010 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 2010/11:FiU2y, s. 9; bet. 2010/11:KU14, s. 33. hänvisar till att resultatredovisningen enligt författningskommentaren till 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska relateras till verksamheten som helhet. 22Riksrevisionen (2007), s. 27. 2010/11:79, s. 28. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? utgifterna bör föranleda tekniska justeringar för att inte takets avsedda stramhet ska urholkas. En annan princip är att tekniska justeringar bör göras vid omläggningar från bruttotill nettoredovisning, t.ex. då utgifter krediteras mot skattekonto. 1.4.3Ett särskilt redovisningskrav kan ställas vid införandet av nya skatteutgifter Utöver vad som föreskrivs i budgetlagen och riksdagsordningen kan ytterligare ett krav ställas på redovisningen i förslag till regeländringar som innebär skatteutgifter. Kravet är att regeringen redogör för skälen att införa en åtgärd på budgetens inkomstsida i stället för att införa den på utgiftssidan. I internationella rekommendationer om skatteutgiftsredovisning har det framhållits att ett av flera möjliga kriterier som bör vara uppfyllt när en ny skatteutgift införs är att det ska visas att en skatteutgift är mer effektiv än en åtgärd på utgiftssidan.24 Att regeringen särskilt redovisar varför den föreslår en åtgärd på inkomstsidan i stället för på utgiftssidan kan också motiveras av att uttryckt att kravet på generella skatteregler är styrande för skattepolitiken. I riktlinjerna för skattepolitiken framhålls bl.a. att administrativa kostnader i undantagsfall kan motivera att skatteutgifter väljs i stället för stöd på budgetens utgiftssida.25 1.5 Metod och urval Arbetshypotesen i granskningen är att skatteutgifterna redovisas på ett sätt som gör att de kan prövas på samma sätt som utgifter på anslag. Därför genomförs en genomgång av hur skatteutgifterna redovisas med utgångspunkt i de krav som ställs på redovisningen av utgifter på anslag. I denna genomgång prövas om redovisningen lever upp till de krav som ställs på redovisning av utgifter. Den huvudsakliga metoden för granskningen är dokumentstudier. Huvudsakliga källor för granskningen av befintliga skatteutgifter är regeringens skrivelser och redovisningen på utgiftsområde i budgetpropositionens bilagor. I granskningen av redovisningen av nya skatteutgifter är källorna de propositioner som regeringen lagt fram för . Dokumentstudierna har kompletterats med intervjuer med tjänstemän vid som utförts . Undersökningen avser åren 2006–2016 och överlappar den period som omfattades av förra granskning av skatteutgiftsredovisningen. Undersökningen inriktas mot ett urval av skatteutgifter som består av de 15 skatteutgifter som enligt skrivelse uppgick till störst belopp . Sammantaget utgör de (164,2 mdkr) av beloppet för samtliga kvantifierade skatteutgifter. För att undersökningen ska omfatta av det totala kvantifierade beloppet skulle 24Riksrevisionen (2007), s. 10–11; Polackova Brixi m.fl. (2004). 2007/08:100, s. 77; prop. 2014/15:100, s. 105; 2014/15:SkU7y, s.15. Utskottet skriver att ”enkla, tydliga och hållbara regler med få undantag samt breda skattebaser är grundläggande principer”. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N dubbelt så många skatteutgifter behöva ingå i urvalet. I kapitel 2 förklaras olika typer av skatteutgifter. För en utförligare redovisning av skatteutgifterna i urvalet, se bilaga 1. Tabell 1 Skatteutgifter som ingår i urvalet (mdkr)26 Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt Nedsatt energiskatt på el inom industrin Energiskatt på diesel i motordrivna fordon Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Stöd för nystartsjobb* Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar -6,00 Socialavgifter på icke förmånsgrundande -14,14 ersättningar för arbete** Anm. * Stöd för nystartsjobb utgår som kreditering av skattekonto. ** Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete är en s.k. skatteteknisk skatteutgift. Källa: Skr. 2015/16:98, s. 30–34. Kapitel 2 innehåller en bakgrundsbeskrivning av skatteutgifter, redovisningen i regeringens skrivelser samt redovisningen av skatteutgifter på utgiftsområden. I kapitel 3 utreds frågan om huruvida regeringens redovisning av skatteutgifter utgår från en tydlig jämförelsenorm för skattepolitiken. 26 Skatteutgifter som uppgår till negativa belopp är skattesanktioner. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? I kapitel 4–6 behandlas frågan om skatteutgifter redovisas på ett likartat sätt som utgifter på anslag. I kapitel 4 undersöks huruvida regeringens redovisning av skatteutgiftsprognoserna ger motsvarande information om skatteutgifternas utveckling som för utgifter på anslag. Specifikt undersöks om prognoserna har förändrats och om det av redovisningen framgår varför dessa förändrats. I kapitel 5 presenteras en undersökning om huruvida befintliga skatteutgifter redovisas på utgiftsområden så att de i budgetprocessen kan prövas på motsvarande sätt som stöd på budgetens utgiftssida. I kapitel 6 undersöks sedan om redovisningen av nya skatteutgifter lever upp till de krav som ställs på utgiftsredovisning i budgetsammanhang. Där inkluderas en undersökning om huruvida regeringen redovisat varför den föreslår en åtgärd på budgetens inkomstsida i stället för på dess utgiftssida. Kapitlet innehåller även en diskussion om huruvida införandet av nya skatteutgifter ska medföra justeringar av utgiftstaket och vidare en undersökning av hanteringen av utgiftstaket i samband med att skattekontokrediteringar flyttats över till budgetens utgiftssida. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.1 Skatteutgiftsredovisningen i ett budgetperspektiv Skatteutgiftsredovisningen infördes i samband med att en ny budgetprocess infördes . Den nya budgetprocessen innebar bl.a. att ett treårigt utgiftstak infördes för att öka kontrollen av utgiftsutvecklingen . Utgiftstaket omfattar de s.k. takbegränsade utgifterna som utgörs av utgifterna på samtliga utgiftsområden med tillägg för utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget, men med undantag för utgifterna på UO 26, Statsskuldräntor m.m. En annan nyhet var den s.k. rambeslutsprocessen där budgeten antas i två steg. I det första steget tar beslut om bl.a. utgiftstakets fastställande, om de takbegränsade utgifternas fördelning på utgiftsområden samt de av regeringen presenterade inkomstberäkningarna för budgetåret. I ett andra steg beslutar om prioriteringar inom respektive utgiftsområde.27 Denna ordning – där besluten tas uppifrån och ned – innebär att utgifter ställs mot varandra, och det ansågs angeläget att olika utgifter skulle kunna jämföras på ett rättvisande sätt. Frågan om jämförelsen av stöd som utgick på budgetens inkomstrespektive utgiftssida uppkom då naturligt. avger regeringen en samlad redovisning av stöd på budgetens inkomstsida. Regeringen uttryckte i den första redovisningen att denna skulle fungera som underlag för den offentliga diskussionen och möjliggöra en kontinuerlig prövning av stöd på inkomstsidan på motsvarande sätt som för stöd på budgetens utgiftssida.28 Regeringen anförde vidare att skatteförmåner i många fall var ett alternativ till stöd på budgetens utgiftssida och att det därför var viktigt att behandlade dessa båda stödformer på likartade sätt vad gäller utvärdering, kontroll och budgetprövning.29 välkomnade redovisningen av stöd som utgår på budgetens inkomstsida och såg den som ett viktigt led i arbete med att förbättra arbetsformerna för budgetberedning. Vidare ansåg utskottet att redovisningen – även om beräkningarna av skatteutgifterna innehöll ”ett element av osäkerhet” eftersom de var avhängiga den tillämpade jämförelsenormen – skulle ge bättre möjlighet att kontinuerligt pröva olika stöd på budgetens inkomstsida och möjliggöra en jämförelse mellan stöd på budgetens utgiftssida och stöd på inkomstsidan. 1994/95:150, bilaga 1, s. 52–56; bet. 1994/95:FiU20, s. 91–96. 1995/96:150, bilaga 3, s. 1. 1995/96:150, bilaga 3, s. 5. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? Att stöd på inkomstsidan därtill redovisades på utgiftsområden sågs som ett bra tillskott till beslutsunderlag och bedömdes underlätta arbetet med att prioritera mellan olika utgiftsområden och mellan olika anslag inom ett utgiftsområde.30 2.2 Identifiering av skatteutgifter För att kunna bedöma om en skatteutgift har uppkommit och beräkna till vilket belopp den uppgår, förutsätts att det finns en jämförelsenorm för skattesystemet. Jämförelsenormen utgår från principen om enhetlig beskattning. Det betyder att inkomster inom ett och samma inkomstslag ska beskattas med en och samma skattesats. Motsvarande gäller för olika slag av konsumtion.31 Om skattereglerna utformats på ett sätt som inte är förenligt med jämförelsenormen uppstår en avvikelse. För den skattskyldige kan denna avvikelse innebära en skattelättnad eller en skattehöjning. Avvikelser som innebär skattelättnader benämns skatteutgifter, och avvikelser som innebär skattehöjningar benämns skattesanktioner. Vanligast är att avvikelserna innebär skattelättnader för de skattskyldiga.32 Därför används ofta termen skatteutgifter när man i generella ordalag talar om skatteavvikelser. Avvikelser mellan jämförelsenorm och skattelagstiftning innebär att inkomsterna till offentlig sektor blir andra än om det inte hade funnits några avvikelser. Skatteutgifterna är med andra ord saldopåverkande. Det finns dock även s.k. ej saldopåverkande skatteutgifter. Sådana uppstår när offentliga transfereringar såsom bostads- eller barnbidrag, i strid med jämförelsenormen, inte beskattas.33 Tanken är att en skatt på dessa bidrag skulle medföra att de höjdes i motsvarande grad och att det finansiella sparandet därmed inte skulle påverkas om transaktionerna beskattades. 2.3 Skrivelsen och dess hantering redovisar regeringen skatteutgifter i en särskild skrivelse ställd till . Skrivelsen tas fram i och lämnas till som den ekonomiska vårpropositionen. avger ett betänkande med anledning av skrivelsen där det föreslår att ska lägga skrivelsen till handlingarna. 1995/96:FiU10, s. 140. 2010/11:40, s. 49. 32Framställningen i kapitlet bygger på uppgifter i skr. 2015/16:98 om inte annat anges. För en beskrivning av redovisningen av skatteutgifter i , se även Kjellqvist m.fl. (2012). 33Enligt jämförelsenormen ska alla offentliga transaktioner beskattas. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.3.1 Klassificering av skatteutgifter I skrivelsen redovisar regeringen samtliga skatteutgifter enligt uppställningen nedan. Skatteutgifterna klassificeras med hänsyn till det skatteslag i vilket skatteutgiften uppkommit (A–I), med avseende på vilken specifik teknik som använts för att åstadkomma skattelättnaden (J–K). Därtill finns klasser för skatteutgifter som uppstått på grund av ändrade regler för skattskyldighet (L), för skattesanktioner (M) samt för de ej saldopåverkande skatteutgifterna (N). Skattereduktioner är en specifik metod för att åstadkomma en skattelättnad som innebär att det belopp som den skattskyldige ska betala i skatt reduceras utan att skattesatsen ändrats. Krediteringar av skattekonton förutsätter inte någon ändring av skattelag. Däremot antar en ny lag om kreditering på skattekonto och regeringen utfärdar en förordning med bestämmelser för stödet. Stödet utgår som ett tillgodoräknande på den skattskyldiges skattekonto hos . Enligt nationalräkenskaperna ska krediteringar av skattekonton redovisas som utgifter. Regeringen har därför flyttat över dessa till budgetens utgiftssida där de redovisas på anslag.34 Det innebär att stöd i form av krediteringar av skattekonton inte kommer att ingå i skatteutgiftsredovisningen framöver. Tabell 2 Klassificering av skatteutgifter A Inkomst av tjänst och allmänna avdrag Källa: Skr. 2015/16:98, s. 6. 2.3.2 Redovisningen av de enskilda skatteutgifterna Varje enskild skatteutgift redovisas i skrivelsen.35 Redovisningen innehåller dels prognoser över utgiftsutvecklingen för , dels en kortfattad beskrivning av 2016/17:1, s. 37. 35Regeringen skriver att huvudprincipen för redovisningen är att den ska vara heltäckande och att alla identifierade skatteutgifter ska redovisas men att avsteg från principen kan vara nödvändiga av praktiska skäl. För punktskatter är utgångspunkten t.ex. att redovisa skatteutgifter där skatteintäkterna från en enhetligt utformad skatt skulle ha överstigit av de totala skatteintäkterna. 2015/16:98, s. 11. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? skatteutgiften inklusive hänvisning till relevant lagrum. Prognoserna är såväl bakåtblickande som framåtblickande. Hur som omfattas av prognoserna har varierat . skrivelse redovisades uppgifter för åren 2015–2018. I skrivelsen förklaras att de skatteutgiftsbelopp som där redovisas bygger på en periodiserad redovisning och har beräknats enligt den s.k. skattebortfallsmetoden. Beräknade enligt denna metod motsvaras skatteutgiftsbeloppen av de bruttoberäknade offentligfinansiella budgeteffekterna som redovisas i budgetpropositionen. Skattebortfallsmetoden innebär att skatteutgiftsbeloppet beräknas genom att skattebasen multipliceras med nedsättningen. Vid exempelvis nedsatt momsskattesats till för livsmedel multipliceras skattebasen med skillnaden mellan den nedsatta skattesatsen och normalskattesatsen för moms om 25 procent.36 Vid beräkningen av skatteutgifter för nedsatta socialavgifter och för särskild löneskatt ska dock dessa räknas upp med aktuell marginalskattesats för att motsvara den bruttoberäknade offentligfinansiella effekten. Vid beräkningar av skatteutgifter inom inkomst av tjänst beaktas vidare att vissa inkomster av tjänst berättigar till jobbskatteavdrag. Beräkningsmetoden är statisk och tar inte hänsyn till indirekta effekter. Det innebär också att ingen hänsyn tas till de eventuella beteendeförändringar som ändrad skattelagstiftning kan ge upphov till och hur dessa kan påverka andra skatter. I regeringens skrivelse framhålls att skatteutgifterna därmed inte kan ses som ett mått på de inkomstförstärkningar som ett slopande av skatteutgiften skulle innebära. 2.3.3 Skrivelsens övriga innehåll Skrivelsen innehåller vidare avsnitt om jämförelsenormen, både övergripande och fördjupat för respektive skatteslag. I ett separat kapitel behandlas därtill enstaka skatteutgifter i ett samhällsekonomiskt effektivitetsperspektiv. Bakgrunden till avsnittet är att det av den övriga redovisningen inte framgår huruvida det ur effektivitetssynpunkt kan vara motiverat med regeländringar som medför skatteutgifter. Denna del av redovisningen kopplas även till riktlinjerna för skattepolitiken. har den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga, nedsättningar av koldioxidskatten, nedsatt energiskatt på drivmedel avsedda för vägtransporter samt nedsatt moms på restaurang- och cateringstjänster behandlats i detta avsnitt.37 2.4 Redovisning av skatteutgifter på utgiftsområden Skatteutgifter redovisas även på utgiftsområden. För varje utgiftsområde finns mål som beslutats av . Enligt budgetlagen ska regeringen för utgifter som 2010/11:40, s. 49. 2014/15:98, s. 21. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N hänförts till ett utgiftsområde lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten som helhet i förhållande till de av beslutade målen.38 För utgiftsområdet som helhet redogör och kommenterar regeringen nya prognoser om utgiftsutvecklingen. Den föreslår nya utgiftsramar för budgetåret och preliminära anslagsberäkningar . Även på områdesnivå redovisas och kommenteras utgiftsutvecklingen. Den nya ramnivån för anslag på utgiftsområdet härleds i en tabell där det framgår i vad mån pris- och löneomräkningar, övriga makroekonomiska förutsättningar samt nya beslut om regeländringar förklarar de nya utgiftsramarna. Dessa ingår tillsammans med de preliminära anslagsberäkningarna i rambeslutsprocessen som beslutspunkter. I skrivelsen hänförs ett antal saldopåverkande skatteutgifter till utgiftsområden. Att en skatteutgift hänförs till ett utgiftsområde förutsätter att regeringen bedömt att skatteutgiften införts som stöd på ett specifikt utgiftsområde och att den därför kan jämställas med stöd på budgetens utgiftssida och borde ingå i redovisningen av resultaten som lämnas på utgiftsområdet. Regeringen anger att en sådan redovisning är en förutsättning för en mer rättvisande jämförelse av stöd som lämnas inom olika områden. Skatteutgifter som inte är saldopåverkande hänförs inte till utgiftsområde. Detta gäller även för skattetekniska skatteutgifter trots att de är saldopåverkande och utgör stöd för den som omfattas av skattelättnaden.