prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Baserad på anslagets omfattning och på de ansökningar som kommit in till , föreslår regeringen att bemyndigandet ökas med i propositionen Höständringsbudget (prop 2017/18:2)och att bemyndigandet ökas med ytterligare . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:16 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2019–2023. Förstärkning och förlängning av Klimatklivet beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk som omfattar nya klimatmål. För att ska vara ledande i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser och nå de högt ställda målen som har antagit, krävs investeringar och insatser i samhällets alla sektorer. Klimatklivet är en av regeringens viktigaste insatser för att stödja minskade utsläpp i hela landet. Regeringen föreslår både en förstärkning och förlängning av anslaget för att ytterligare påskynda klimatomställning och så att de investeringar som medför störst klimatnytta kan genomföras. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2018. beräknas anslaget ökas med 2019 och 2020–2023. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Ett nytt ladda hemma-stöd Regeringen föreslår också ett särskilt ladda hemma-stöd. Syftet med stödet är att göra det enklare och billigare för hushåll att installera laddpunkter för elfordon vid hemmet, och därmed ställa om till hållbara transportsätt. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2018. beräknas anslaget ökas med . Föreslagen anslagsnivå 2018 och beräkningar –2020 anges i det följande: Tabell 3.55 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:16 Klimatinvesteringar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:16 Klimatinvesteringar . beräknas anslaget till 2 respektive 3 . Tabell 3.36 Anslagsutveckling 1:17 Elbusspremie 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för elbusspremien. Anslaget får användas för statsbidrag för detta. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. I förordningen (2016:836) om elbusspremie finns bestämmelser om premien. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:18 Elbusspremie ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2023. Skälen för regeringens förslag: För att det ska vara möjligt att besluta om elbusspremie redan i planeringsfasen behöver ett bemyndigande knytas till anslaget. Bemyndigandet föreslås öka med i förhållande till 2017 i och med förläningen av stödet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Elbusspremie ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2023. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Tabell 3.57 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:17 Elbusspremie Erhållet/föreslaget bemyndigande För att regeringens satsning på Elbusspremien ska få bästa genomslag är det viktigt med långsiktighet. Regeringen förlänger därför elbusspremien och beräknar att anslaget ökas med 2020–2023. Föreslagen anslagsnivå 2018 och beräkningar –2020 anges i det följande: Tabell 3.58 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:17 Elbusspremie 3.10.181:18 Investeringsstöd för gröna städer Tabell 3.59 Anslagsutveckling 1:18 Investeringsstöd för gröna städer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU 10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:17 Elbusspremie . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter av åtgärder för grönare städer. Anslaget får användas för statsbidrag för detta. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som stödet medför. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. Skälen för regeringens förslag: En förutsättning för optimal användning av anslaget är att det finns möjlighet att teckna avtal om fleråriga projekt. På så sätt kan fler stora och mer långsiktiga investeringar komma tillstånd. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer ingå ekonomiska åtaganden som medför P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 behov av framtida anslag på högst 2019–2022. Tabell 3.60 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer Erhållet/föreslaget bemyndigande Stödet för gröna städer syftar till att öka främst kommunernas möjligheter för åtgärder för grönare städer, stadsnära grönska, ekosystemtjänster i urban miljö och barns utemiljöer. I städerna finns möjligheten att lösa många av klimat- och miljöutmaningarna och hållbar stadsutveckling är ett viktigt medel i arbetet att uppnå miljömålen. Stödet stärker förutsättningarna för att städerna ska utvecklas till levande, gröna, hälsosamma och trygga platser där människor möts och innovationer skapas. Förslaget innebär bl.a. en satsning på testbäddar för utveckling av innovationer inom klimat och miljö, vilket också leder till förbättrad hälsa, nya jobb, och till att stärka som exportnation. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs 2018. beräknas anslaget tillföras och 2020. Stödet kompletterar regeringens andra verktyg för att öka städernas möjligheter att lösa dagens miljö- och klimatutmaningar som stadsmiljöavtalen (utg.omr. 22) och Klimatklivet. Tabell 3.61 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:18 Investeringsstöd för gröna städer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Tabell 3.62 Anslagsutveckling 1:19 Elcykelpremie 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för elcykelpremien. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som elcykelpremien medför för myndigheter. Trafiksituationen är trängd på många håll i landet med dålig luft och konkurrens om markutnyttjande som följd. Cykling ger minskade utsläpp, positiva hälsoeffekter, minskad trängsel samt ökade möjligheter att planera hållbara och levande städer. För att fler privatpersoner ska få tillgång till elcykel, elmoped m.m. och använda dessa i pendling till arbete eller föreslår regeringen en premie. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs 2018. beräknas anslaget tillföras . Föreslagen anslagsnivå 2018 och beräkningar –2020 anges i det följande: Tabell 3.63 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:19 Elcykelpremie Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU 10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:19 Elcykelpremie . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.64 Anslagsutveckling 1:20 Industriklivet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter kopplade till åtgärder som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp, såsom forskning, förstudier och investeringar. Anslaget får också användas till utgifter för berörda myndigheters arbete kopplade till stödet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Tabell 3.65 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:20 Industriklivet Erhållet/föreslaget bemyndigande Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:20 Industriklivet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. Skälen för regeringens förslag: Investeringscykeln för nya industriprocesser är lång. De projekt som utvecklar nya processer är omfattande. För att det ska vara möjligt att stödja projekt som löper behöver ett bemyndigande knytas till anslaget. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:20 Industriklivet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. Utsläpp från industrins förbränning och processer utgör omkring en tredjedel av de samlade utsläppen i . En stor del av de direkta utsläppen för industrin kommer från några särskilt energi- och koldioxidintensiva branscher – däribland järn- och stål, metall, kemisk industri, raffinaderier, massa- och papper, mineralindustrin inkl. cement. De flesta av dessa branscher, utom massa- och papper, har en stor andel processrelaterade växthusgasutsläpp som är svåra att minska. För att stödja tekniksprång som minskar de processrelaterade utsläppen, i dessa branscher inför regeringen . Industriklivet syftar till att stödja genomgripande åtgärder för att kraftigt minska de processrelaterade utsläppen i industrin. Industriklivet består både av stöd till förstudier och till investeringar. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs 2018 och beräknas därefter tillföras . Föreslagen anslagsnivå 2018 och beräkningar –2020 anges i det följande: Tabell 3.66 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:20 Industriklivet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU 10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:20 Industriklivet . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regeringens förslag: Investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 godkänns som riktlinje för investeringar. Skälen för regeringens förslag: investeringsplan för samhällsinvesteringar planeras till ca för perioden –2020. Tabell 3.67 Investeringsplan för Investeringarna som avser samhällsändamål avser främst förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden som avses skyddas enligt . Investeringar avser även nyuppförande av naturum och andra byggnader som används bl.a. för informationsändamål samt renovering av befintligt byggnadsbestånd i skyddade områden. Investeringsplanen framgår av tabellen nedan. Anskaffning och utveckling av nya investeringar Skydd av värdefull natur Byggnader, anläggningar m.m. i anslutning till skyddad värdefull natur Summa utgifter för anskaffning och Varav investeringar i anläggningstillgångar Anslag 1:14 Skydd av värdefull natur Anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur Summa finansiering av anskaffning och Skötsel av skyddade områden, artbevarande, friluftsliv m.m. Summa utgifter för vidmakthållande Varav investeringar i anläggningstillgångar Anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur Summa finansiering av vidmakthållande Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar 1 Relativt föregående års rapportering har viss förändring skett av vad som redovisas som samhällsinvesteringar. Den mest väsen tliga förändringen rör posten ”Vidmakthållande av befintliga investeringar”, där den nu gällande tillämpningen ger att hela anslage t 1:3 ap.2 betraktas som samhällsinvestering med reduktion av (a.) de byggnadsinvesteringar som är nyanskaffningar och (b.) de bidrag som lämnar staten (dvs. bidrag till kommuner, privatp ersoner m.m. men ej de bidrag som ges till länsstyrelser). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Området omfattar forskning inom utgiftsområde 20, främst forskning om miljö och samhällsbyggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) men också forskningsverksamheten vid , (), IVL och (). Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Miljöforskning 2:1 för miljö, 2:2 för miljö, 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. I budgetpropositionen ökades anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning. Satsningarna på flera nationella forskningsprogram samt en utökad satsning på strategiska innovationsområden beskrevs 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, 2016/17:208). anlagsnivån ökar framöver vilket tydligt framgår i tabell 4.1 ovan. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringens samlade forskningspolitik redogörs för i utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning. Där redovisas de indikatorer som regeringens samlade forskning redovisas emot. De indikatorer som används inom Utgiftsområde 16 är bl.a. andelen kvinnor bland den forskande och undervisande personalen i högskolan, andelen kvinnliga professorer och antalet publiceringar och citeringar av forskningsartiklar, allt redovisat på nationell nivå och jämfört med andra länder. För forskningsfinansierande myndigheter ligger motsvarande mätetal i antalet finansierade projekt, främst p.g.a. den långa fördröjningen mellan beviljade bidrag och publicerade arbeten (i regel ). Inom utgiftsområdet finns tre större viktiga finansiärer av miljöforskning: för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har som huvuduppgift att finansiera forskning och betalar ut ca till forskning inom miljö, areella näringar och samhällsbyggande som stödjer långsiktig miljöforskning, har som huvuduppgift att genomföra regeringens miljöpolitik men finansierar också forskning i programform forskning till stöd för arbetet med (Mistra) är en av de stiftelser som bildades av löntagarfondsmedel och har till uppgift att stödja bred åtgärdsinriktad miljöforskning med koppling till näringslivet. 16 finansierar också forskning som kan kategoriseras miljöforskning. Flera institut är utförare av miljöforskning. Det handlar främst om () som bedriver internationell forskning inriktad mot politik och styrmedel i olika sammanhang och IIIEE, det vid som bedriver forskning och utbildning med stark internationell prägel. Dessutom bedriver IVL samfinansierad forskning med näringslivet inom hela miljöområdet, ofta med naturvetenskaplig inriktning. Flera myndigheter både finansierar och bedriver miljörelaterad forskning, bl.a. () som utför tillämpad forskning med inriktning på meteorologi, hydrologi, oceanografi och klimat, som finansierar och bedriver forskning främst inom kärnsäkerhet och strålskydd, samt som finansierar och bedriver forskning inom geoteknik och markanvändning, sanering av förorenad mark, m.m. Den klimatrelaterade forskningen redovisas under avsnitt 3.5.2 Begränsad klimatpåverkan. Under utgiftsområdet 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik redovisas den forskning som Formas finansierar inom samhällsbyggnads- området. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel återfinns en beskrivning av den forskning som Formas finansierar inom dessa områden. Viss forskning som finansieras av andra finansiärer kan också definieras som miljöforskning, exempelvis inom havs- och vattenområdet, liksom en del fakultetsfinansierad forskning vid lärosätena. Formas, och Mistra betalade ut till olika projekt och program. Därutöver beviljas svenska miljöforskare ca från Horisont , EU:s ramprogram för forskning och innovation. Formas finansierade sammanlagt 368 forskningsansökningar , vilket är en ökning med innan (se tabell 4.2). av de som sökt forskningsmedel hos Formas är kvinnor, är män. Bland de som beviljats medel är förhållandet detsamma. Detta gäller , med mindre variationer. Tabell 4.2 Beviljade forskningsansökningar under 2014- 2016 Resultaten från miljöforskningen har förutom publicering i vetenskapliga tidsskrifter också populariserats genom Formas tidskrift , genom seminarier och informationsinsatser riktade mot allmänheten, genom rapporter beställda av och Havs- och vattenmyndigheten och genom forskarnas egna insatser. Projektansökningar på miljöområdet omfattar i regel en kommunikationsplan för nyttiggörande av resultaten, både under och efter projektets genomförande. Den nya forsknings- och innovationspolitiken I beslut med anledning av forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) beräknas medel tillföras till ett nationellt forskningsprogram om klimat som omfattar –2020 och till ett nationellt program om hållbart samhällsbyggande som omfattar –2020. Utöver detta har i samband med beslutet om samma proposition beräknat tillföra medel till forskning för en social bostadspolitik (2018–2020) och medel till Strategiska innovationsområden (SIO), som omfattar . På uppdrag av regeringen(prop. 2012/13: 30) har Formas utvecklat ett forskningsprogram för P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Formas fick ökade anslag för detta –2016. Programmet syftar till att öka kunskapen om hållbart samhällsbyggande ur ekologiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt perspektiv. Satsningen är åtgärdsinriktad för att bidra till bl.a. teknikutveckling, innovation och miljöteknikexport. Formas har utvecklat programmet i dialog med centrala aktörer inom samhällsbyggnadsområdet, bl.a. IQ Samhällsbyggnad och dess medlemmar. har gjort två programsatsningar, en om Miljölagstiftningen som styrmedel mot miljömålen och en förlängning av programmet (), som haft stor betydelse för agerande inom såväl EU som . Strategiska innovationsområden, SIO Formas, och genomförde en gemensam utlysning för att etablera och genomföra strategiska innovationsprogram inom energi- och klimatområdet. Formas finansierar även program från tidigare utlysningar; ett strategiskt innovationsprogram om nya biobaserade material, produkter och tjänster (BioInnovation), ett om elektroniksystem (Smartare elektroniksystem), ett inom samhällsbyggnad (Smart Built Environment) och ett om resurs- och avfallshantering (RE:Source). har Formas beviljat totalt för projekt inom dessa program. Regeringen stödjer genom Formas följande forskningsorganisationer: –Stiftelsen (SLF, ) –för jordbruks- och miljöteknik (JTI, ) –(Skogforsk, ) –Stiftelsen (för samfinansierad forskning vid IVL , ) –(SEI, ) P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Stöden, som varit i samma storleksordning , ska säkerställa institutens konkurrensförmåga i relation till universiteten som erhåller mer fast statlig finansiering. Ett annat viktigt motiv till stöden är att medlen ska gå till samfinansierad forskning (med bransch, näringsliv eller andra finansiärer, t.ex. EU). På så sätt får de investerade medlen ökad utväxling, som den finansierade forskningen ligger nära användarna av forskningsresultaten. Det stärker forskningens bidrag till samhälle och näringsliv, i enlighet med regeringens målsättning. Formas, Havs- och vattenmyndigheten och har omfattande internationella samarbeten kring forskningsfinansiering. Inom EU deltar man i ett flertal samarbeten kring finansiering av forskning om bl.a. klimat, havsmiljö, biologisk mångfald och eko- systemtjänster, djurvälfärd, skogsproduktion, hållbart samhällsbyggande och hållbar konsumtion. Formas har här en nyckelroll som expertmyndighet för två av de sju programkommittéerna för samhällsutmaningar inom Horisont 2020. Programkommittéerna är medlemsländernas forum för att påverka innehåll och inriktning på utlysningar inom Horisont 2020. Formas, och Havs- och vattenmyndigheten är tillsammans med andra myndigheter också aktiva inom flera initiativ för gemensam programplanering (Joint Programming Initiatives, JPI). Syftet med JPI:erna är att EU:s medlemsländer ska samordna sina forskningssatsningar inom samhällsutmaningarna för att nå bästa möjliga effekt. Formas är utöver detta engagerat i bilateralt forskningssamarbete utanför , bl.a. med , och . Samarbetena gäller stöd till forskarutbyten mellan länderna, bidrag till konferenser och gemensamma utlysningar av forskningsmedel inom Formas ansvarsområden. Strategi, utvärdering och analys Både Formas och analyserar forsknings- och kunskapsbehoven inom sina respektive områden. analyser är huvudsakligen inriktade på uppföljningen av miljömålen, och underlag för internationellt förhandlingsarbete. Formas utvärderingar har omfattat dels finansierade satsningar på excellenta forskningsmiljöer, verksamheten vid Swetox i och vid Skogforsk, samt flera mindre studier, bl.a. fallstudier om forskningens nyttiggörande. Vetenskapliga rådet för hållbar utveckling Regeringen inrättade 2015 ett Vetenskapligt råd för hållbar utveckling, som en plattform för dialog mellan politik och vetenskap. har Rådet utvecklat arbetet med att förse regeringen med kunskapsunderlag om miljö- och hållbarhetsfrågor i ett bredare perspektiv. Exempelvis har Rådet gjort en analys av vetenskapens roll i arbetet med Agenda 2030 och en studie av köttkonsumtionens miljöpåverkan. Regionala seminarier har också genomförts för att belysa forskningens roll i arbetet med hållbar utveckling och för att stärka dialogen mellan vetenskap och samhälle. Formas har regeringens uppdrag att verka för en jämställd fördelning av forskningsmedel och att främja jämställdhet genom sin verksamhet (se fördelning tabell xx ovan). Formas är utsedd till en av flera Jim- myndigheter (Jämställdhet i myndighets- styrningen), vars verksamhet kan bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Formas har i egenskap av fått i uppdrag att redovisa en plan för hur myndigheten avser att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering. Uppdraget redovisades och innehåller hur jämställdhet ska integreras i ordinarie verksamhet samt vilka utvecklingsbehov, mål och aktiviteter som ska vidtas och genomföras –2018. Exempel från handlingsplanen är att Formas ska arbeta med målsättningen att forskare oavsett kön ska ha samma villkor och möjligheter att ta del av Formas forskningsmedel. Inom ramen för detta arbetar man t.ex. med jämn könsfördelning i och utbildning av beredningsgrupper och med att säkerställa att texter vid utlysningar riktar sig både till kvinnor och män. Regeringen bedömer att de olika finansiärerna av miljöforskning kompletterar varandra väl och är viktiga för att täcka behovet av underlag inom hela miljöområdet. De olika stödformerna och inriktningarna som finansiärerna har är viktiga för att tillgodose både långsiktig kunskapsförsörjning, bibehållen nationell forskningskompetens på området och för att söka lösningar på aktuella miljöproblem (s.k. behovsmotiverad forskning). Regeringens bedömning är att verksamheten vid Formas håller en hög kvalitet och att den finansierade forskningen har stor betydelse för miljöarbetet och för den nationella och internationella miljöpolitiken. Regeringen anser att den forskning som finansieras av bidrar med vetenskapligt underlag för arbetet med miljökvalitetsmålen.