prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I synnerhet dags- pressen präglas av den pågående struktur- omvandlingen och den digitala omställningen. Avskaffandet av reklamskatten för annonser i periodiska publikationer som inte utgör annons- blad, katalog eller program som inleddes bedöms vara ett steg i riktningen för att bidra till att skapa förbättrade förutsättningar för oberoende medier i hela landet. Presstödet och utvecklingsstödet bidrar till att uppfylla det mediepolitiska målet om att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas obero- ende och tillgänglighet. Regeringen bedömer att de förändringar av presstödet som trädde i kraft och införandet av det nya utvecklingsstödet till tryckta allmänna nyhets- tidningar har medfört att stödet kan utnyttjas mer effektivt . Medieutred- ningens förslag till nytt mediestöd bereds i . Regeringen bedömer att stödet till taltidningar bidrar till att uppfylla det mediepolitiska målet om massmediers tillgänglighet då fler och fler dagstidningar, samt många läns- och kommuntaltidningar blir en del av taltidnings- tjänsten. som antalet taltidnings- prenumeranter fortsätter att minska ökar antalet institutioner som prenumererar. Radio och tv i allmänhetens tjänst I sändningstillstånd, anslagsvillkor och beslut om tillgängliggörande av tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning ställs grund- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 läggande krav på programföretagens utbud och distribution. Utifrån dessa public service- uppdrag bidrar programföretagen – SR, SVT och UR – till att uppfylla de mediepolitiska målen att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet. Regeringen bedömer, utifrån gransknings- nämndens beslut, att SR, SVT och UR i huvudsak har uppfyllt sina uppdrag i allmän- hetens tjänst. Det är tydligt att den kritik som framförts av föregående år på flera områden lett till aktiva åtgärder från programföretagens sida i syfte att förbättra och tydliggöra redovisningarna. Regeringen kommer fortsatt att särskilt följa utvecklingen när de gäller programföretagens kommersiella samarbeten och deras insatser för att uppfylla kraven på tillgängliggörande av tv-sändningar för personer med funktionsnedsättningar. uppföljning av innehållsdelen av uppdragen utgår av grundlags- skäl uteslutande från den verksamhet som programbolagen bedrivit i marknätet. Som redovisas i avsnitt 1.6.3 har regeringen gett den parlamentariska public service-kommittén i uppdrag att föreslå en ändamålsenlig reglering som omfattar såväl sändningar i marknätet som verksamhet i en onlinemiljö. Kommittén ska även bedöma vilka förutsättningar som bör vara uppfyllda för att ett tillgodoräknande ska vara möjligt inom nu gällande reglering. Kommersiell radio och tv m.m. Radiomarknadens utveckling visar att det finns ett kommersiellt intresse av att kunna sända över större områden. Genom den nya möjligheten att vid utformningen av sändningsområden se till vad som gagnar konkurrens och mångfald på radioområdet kan förutsättningar för en väl fungerande marknad för lokal kommersiell radio skapas. Skydd av barn och unga mot skadlig mediepåverkan Regeringen bedömer att Statens medieråds arbete bidrar till att rusta barn och unga som medvetna medieanvändare. Detta görs genom att följa medievanor hos barn och unga, och baserat på dess resultat, ta fram undervisnings- och informationsmaterial till elever och vuxna i barns närhet. Myndighetens arbete med ålders- klassificering av film som visas offentligt bidrar till att skydda barn mot skadlig mediepåverkan i det offentliga rummet. för fastställande av åldersgränser för film på bio, samt utvidgningen av ledsagarregeln till , som trädde i kraft , bidrar till ett större utbud av film på bio för barn och unga. Den fortsatta tillgången till högkvalitativ forsk- ning och dokumentation om medieutvecklingen är väsentlig och det är av stor vikt att denna garanteras även . Medieområdet förändras i snabb takt. Relevant kunskap på detta område skapar förutsättningar för väl- grundade beslut som bidrar till en starkare mediemarknad präglad av kvalitet, tillgänglighet, mångfald och konkurrens. 14.5.111:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och Tabell 14.9 Anslagsutveckling 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 9 722 tkr prisnivå. 3Motsvarar 9 721 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till för utbyte av tv- sändningar mellan och . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 14.10 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med med anledning av att statens bidrag till SVT avseende tillhandahållande och överföring av SVT World till har upphört. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:1 Utbyte av tv- sändningar mellan och . beräknas anslaget till respektive . 14.5.211:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Tabell 14.11 Anslagsutveckling 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 3 317 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 317 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för informa- tion om forskningsresultat för att utarbeta mediestatistik och dokumentera ägar- och marknadsförhållanden inom svenska massmedier vid den svenska avdelningen av Nordiskt informationscenter för Medie- och Kommunika- tionsforskning (Nordicom). Tabell 14.12 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för framtagande av en kunskapsöversikt vid Nordicom. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen . beräknas anslaget till respektive . 14.5.311:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Tabell 14.13 Anslagsutveckling 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till Europeiska audiovisuella observatoriet. Tabell 14.14 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:3 Avgift till Europeiska beräknas anslaget till respektive . Tabell 14.15 Anslagsutveckling 11:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 22 310 tkr prisnivå. 3Motsvarar 22 310 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens medieråds förvaltningsutgifter. avskaffades avgifter för ålders- klassificering av film, genom ändringar i lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 14.16 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 11:4 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:4 . beräknas anslaget till respektive . 14.5.5 11:5 Stöd till taltidningar Tabell 14.17 Anslagsutveckling 11:5 Stöd till taltidningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till taltidningar. Anslaget får även användas för vissa förvaltningsutgifter. Tabell 14.18 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 11:5 Stöd till taltidningar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med och . beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget ökar med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:5 Stöd till taltidningar . beräknas anslaget till respektive . 14.5.6 Radio och tv i allmänhetens tjänst Verksamheten i (), () och () inklusive dotter- bolagen, finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgiftsmedel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradio- kontot). Även verksamheten vid Myndigheten för press, radio och tv finansieras delvis med radio- och tv-avgiftsmedel. har lämnat ett tillkännagivande avseende behovet av en parlamentarisk utredning av radio- och tv-avgiften inför nästa sändningstillstånd 2020 (bet. 2014/15:KrU3, punkt 1, rskr. 2014/15:157). Tillkännagivandet är tillgodosett i och med tillsättandet av den parlamentariska public service-kommittén (Ku P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 2016:06) , och är därmed slutbehandlat. Regeringens förslag: Från rundradiokontot tilldelas 2 , 4 och . För den verksamhet som bedrivs av Myndigheten för press, radio och tv anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Skälen för regeringens förslag: Medelstill- delningen till SR, SVT och UR har räknats upp i förhållande till 2016 i enlighet med beslut med anledning av propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). En förutsättning för en 2-procentig upp- räkning av medelstilldelningen ska enligt beslut vara att antalet radio- och tv- avgifter inte minskar i någon större omfattning. I Rundradiorörelsens samlade ekonomi (Ku2017/00641/MF) redovisar Radiotjänst i () en minskning av avgifterna . I genomsnitt betalade 3 513 000 hushåll radio- och tv-avgift vilket var en minskning med 21 . Det är i rad som antalet betalande hushåll minskar. Till skillnad kan minskningen 2016 inte förklaras av Högsta förvaltnings- domstolens dom som innebar att datorer inte skulle anses vara avgiftspliktiga. Nedgången av antalet betalande hushåll bör istället ses i ljuset av den tekniska utvecklingen. Konsumtionen av radio och tv via traditionella tv-mottagare minskar som användningen av internet för att ta emot tv- sändningar ökar markant. Då det nuvarande finansieringssystemet utgår från hushållens innehav av tv-mottagare riskerar en obalans att uppstå mellan inkomster och utgifter. Regeringen har därför tillsatt den parlamen- tariska public service-kommittén (Ku 2016:06) som har i uppdrag att lämna förslag på nöd- vändiga förändringar av systemet. Regeringen bedömer att medelstilldelningen bör räknas upp trots beslut om att en sådan uppräkning förutsätter att antalet radio- och tv-avgifter inte minskar i någon större omfattning. Intentionen bakom beslut var att skapa incitament för RIKAB och programföretagen att arbeta aktivt för att öka betalningsviljan hos hushållen. Regeringen gör bedömningen att nedgången inte beror på hur denna uppgift har skötts, utan på den tekniska utvecklingen och dess påverkan på konsumtionen av radio och tv. SVT har respektive 2017 fått en särskild tilldelning med . Avsikten var att kompensera de direkta merkostnader som uppkom till följd av regeringsbeslut om sändningsutrymme för tv-sändningar. I sitt budgetunderlag (Ku2017/00637/MF) har SVT enligt tidigare överenskommelse redovisat de totala kostnader som uppkommit med anledning av beslutet. Den faktiska slutsumman uppgår enligt SVT:s redovisning till sammanlagt 224 miljoner vilket innebär att SVT fått utöver uppkomna kostnader. minskas därför SVT:s tilldelning med motsvarande belopp. 2 957 600 000 4 845 400 000 8 230 800 000 Avdrag med anledning av särskild -6 000 000 8 224 800 000 Myndigheten för press, radio och tv finansieras delvis över statens budget och delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till budgetens inkomstsida. Regeringens förslag till medels- tilldelning till Myndigheten för press, radio och tv lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv. Regeringen föreslår att anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Förändring av radio- och tv-avgiften Regeringens förslag: Radio- och tv-avgiften höjs med till fr.o.m. . Ärendet och dess beredning: Regeringens förslag om höjd radio- och tv-avgift förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Den föreslagna höjningen är av sådant slag att regeringen inte ansett det nödvändigt att, utöver kontakter med programföretagen och RIKAB, inhämta ytterligare upplysningar i ärendet. Förslag till lag om sådan ändring redovisas under avsnitt 2.2 Lagförslag. Förslaget är författnings- tekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Skälen för regeringens förslag: beslutade i enlighet med regeringens proposition Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60) om de ekonomiska förutsätt- ningarna för radio och tv i allmänhetens tjänst under den kommande tillståndsperioden. Medelstilldelningen till SR, SVT och UR ska höjas under förutsättning att antalet avgifter inte minskar i någon större utsträckning. Målsättningen är att det ska råda balans mellan intäkter och utgifter för rund- radiokontot. För att undvika ett negativt resultat höjdes radio- och tv-avgiften med fr.o.m. . Avgiften hade varit oförändrad . Radio- och tv-avgiften höjdes igen med . Antalet registrerade tv- avgifter hade då minskat . De prognoser som lämnades i budget- underlag från SR, SVT och UR visade ett underskott för rundradiorörelsen för innevarande och kommande år. Regeringen gjorde bedömningen att avgiften skulle höjas och att utvecklingen i rundradiorörelsen skulle följas noga. RIKAB har i skrivelse till regeringen (Ku2017/00641/MF) redovisat rundradiorörel- sens samlade ekonomi 2016. RIKAB konstaterar att antalet betalande hushåll har minskat med ca 21 000 . Trots höjningen av radio- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 och tv-avgiften blev resultatet negativt och det ackumulerade resultatet var -. I budgetunderlagen från SR, SVT och UR föreslås därför en höjning av radio- och tv-avgiften med 1,5–under för att skapa förutsättningar för balans på rundradiokontot. Med hänsyn till den tekniska utvecklingen och ändrade konsumtionsmönster gör regeringen bedömningen att det är mindre troligt att antalet betalande hushåll kommer att öka . Regeringen föreslår därför att radio- och tv-avgiften höjs med till vilket motsvarar . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Ungdomspolitiken omfattar frågor om unga kvinnors och unga mäns levnadsvillkor. Inom politikområdet förekommer bl.a. statsbidrag och särskilda insatser till ungdomar som varken arbetar eller studerar och visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksam- Arbetet med ungdomspolitiken är sektors- övergripande. Alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan bör ha ett ungdomsperspektiv. Det ungdomspolitiska arbetet förutsätter insatser på såväl nationell, regional och lokal som internationell nivå. Till området hör Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). Tabell 15.1 Utgiftsutveckling inom Ungdomspolitik, utgiftsområde 17 12:1 Myndigheten för ungdoms- och 12:2 Bidrag till nationell och internationell 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Målet för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över Sam- hällsutvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Det övergripande målet för ungdomspolitiken anger att alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar omfattas. Därav följer att detta verksamhetsområde är ett av flera som ska bidra till måluppfyllelsen för ungdomspolitiken. Resultatuppföljningen för ungdomspolitiken fokuserar främst på resultat från det egna verksamhetsområdet. En översiktlig bild av måluppfyllelsen tecknas även genom indikatorer som också berör andra områden, eftersom flera politikområden har ett samlat ansvar för att målen för ungdomspolitiken genomförs. Att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor innebär att samhället ska skapa goda levnads- villkor för individen med utgångspunkt i ungdomars rätt att komma i åtnjutande av de mänskliga rättigheterna såsom de uttrycks i grundlagarna och i konventions- åtaganden på området. Individen ska ha tillgång till utbildning, arbete, bostad, hälsa, trygghet, kultur och fritid, sitt språk, möjlighet till delaktighet och inflytande samt ett liv fritt från diskriminering. Begreppet makt används i målet i betydelsen individens förutsättningar och möjligheter att forma sitt eget liv, vilket är beroende av goda levnadsvillkor. Den tredje delen av målet, dvs. inflytande över samhälls- utvecklingen, innebär en uttalad målsättning att ungdomar ska finnas med i samhällsbyggandet och att ungdomar har en uttalad rätt till inflytande. 15.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En av regeringens prioriteringar är att stärka unga kvinnors och unga mäns etablering i samhället. Därmed är ungas utbildning, arbete, ekonomiska situation och boende centrala faktorer för uppföljningen av det ungdoms- politiska målet. Den löpande uppföljningen av goda levnadsvillkor fokuserar på ett urval av basindikatorer som belyser ungas etablering och huvudsakligen baseras på registerdata. Dessa indikatorer är: –Andel unga (16–) som inte studerar och inte har fullföljt en utbildning mot- svarande minst 2-årig gymnasieutbildning. –Andel unga (16–) som varken arbetar eller studerar (varav andel unga kvinnor och unga män med okänd aktivitet). –Mediantid i arbetslöshet bland unga (18–). –Andel unga (20–) som bor kvar i föräldrahemmet. –Andel unga (16–) som skattar sitt allmänna hälsotillstånd som bra. Bedömningen av måluppfyllelse kommer där- utöver att fördjupas med hjälp av ett urval kompletterande indikatorer. Uppföljningen av dessa baseras i många fall på enkätstudier som genomförs med fleråriga intervall. Bedömningen fördjupas också med hjälp av andra studier och rapporter som tas fram inom ramen för det ungdomspolitiska uppföljningssystemet samt genom särskilda uppdrag. Ungdomspolitiken är tvärsektoriell och har kopplingar till flera andra utgiftsområden. Därför kan resultat som påverkar ungas levnadsvillkor även finnas under flera andra utgiftsområden i statens budget, såsom t.ex. utgiftsområde 9, 14 och 16. Unga kvinnor och unga män i har i många avseenden goda levnadsvillkor. Ett antal utmaningar som påverkar möjligheterna till goda levnadsvillkor, makt och inflytande kvarstår dock. Exempelvis minskar ungdomsarbets- lösheten men andelen unga som varken arbetar eller studerar minskar inte tillnärmelsevis i samma omfattning. Ungas möjligheter till etablering försvåras genom en ökande psykisk ohälsa hos unga och att det blivit svårare för unga att få ett eget boende. Indikator: Andel unga (16–) som inte studerar och inte har fullföljt en utbildning motsvarande minst 2-årig gymnasieutbildning Andelen unga i åldern 16–som inte studerade och inte hade fullföljt en utbildning motsvarande minst 2-årig gymnasieutbildning var 2015. Andelen unga i åldern 16–som inte studerade och som var utan gymnasieutbildning var högre bland unga män än bland unga kvinnor, se tabell 15.2. Tabell 15.2 Andel unga (16–) som inte studerar och inte har fullföljt en utbildning motsvarande minst 2-årig gymnasieutbildning, kvinnor och män, procent Uppgifterna är hämtade från utbildningsregistret och registret för personer i utbildning. En högre andel utrikes födda unga i åldern 16–studerade inte och var utan minst 2-årig gymnasieutbildning, , jämfört med unga födda i , . I båda grupperna var andelen högre bland unga män jämfört med bland unga kvinnor. Andelen bland utrikes födda unga kvinnor var och bland utrikes födda unga män , se tabell 15.3. Tabell 15.3 Andel unga (16–) som inte studerar och inte har fullföljt en utbildning motsvarande minst 2-årig gymnasieutbildning, procent Utrikes födda unga kvinnor Utrikes födda unga män Uppgifterna är hämtade från utbildningsregistret och registret för personer i utbildning. Indikator: Andel unga (16–) som varken arbetar eller studerar (varav andel unga med okänd aktivitet) Andel unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar (varav andel unga med okänd aktivitet) uppgick . Detta innebär att 82 060 ungdomar i åldern 16–varken arbetade eller studerade 2014. Det är en något större andel jämfört med då varken arbetade eller studerade, men lägre jämfört med då andelen var . Vid tolkningen av utvecklingen bör det beaktas att individer som fått P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 barnbidrag eller aktivitetsersättning för förlängd skolgång exkluderas från gruppen som varken arbetar eller studerar . var andelen unga kvinnor som varken arbetade eller studerade och andelen unga män . Skillnaden mellan könen är liten. Se tabell 15.4 för utvecklingen . Tabell 15.4 Andel unga (16–) som varken arbetar eller studerar, procent Uppgifterna lämnas av SCB och är hämtade från olika register som SCB sammanställer. Indikator: Mediantid i arbetslöshet bland unga (16–) Mediantiden i arbetslöshet för inskrivna arbets- lösa mellan 16–har ökat för både unga kvinnor och unga män. uppgick mediantiden att jämföra med 2011 då mediantiden var . uppgick mediantiden för unga kvinnor och för unga män. Mediantiden i arbetslöshet för inskrivna arbets- lösa har ökat för både unga kvinnor och unga män , se tabell 15.5. Mediantid i arbetslöshet bland unga (16–24 år), antal dagar Uppgifterna lämnas av Arbetsförmedlingen och är hämtade från myndighetens registerdatabas. Indikator: Andel unga (20–) som bor kvar i föräldrahemmet Andelen unga 20–som bor kvar i föräldrahemmet har ökat från 2008– 2014–2015. Störst ökning återfinns i gruppen unga kvinnor, där siffran stigit från till . Det är dock fortfarande vanligast att unga män bor kvar i P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 föräldrahemmet, men denna siffra har legat relativt . Åren 2014–2015 bodde av de unga männen kvar hemma, vilket är ungefär samma andel som åren 2008–2009. Det är vanligare att unga med utländsk bakgrund, dvs.