prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I syfte att möjliggöra för kommuner att i större utsträckning erbjuda insatser för föräldralediga förstärks därför befintliga medel enligt 37a § förordningen om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar –2020. Insatserna ska även kunna omfatta asylsökande. Fler kvinnor i arbete eller studier Arbetsförmedlingen har på uppdrag av rege- ringen redovisat en handlingsplan för hur myn- digheten avser att öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar. I handlings- planen ingår bl.a. förändring av normer och kunskapsuppbyggnad inom myndigheten samt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 att utforma servicen så att utrikes födda kvinnor ska få ta del av utbildningar, program och insat- ser i samma utsträckning som andra inskrivna på Arbetsförmedlingen. Studier är en viktig väg till etablering på arbetsmarknaden. Regeringen anser att det bör ses över hur bestämmelserna inom studiestöds- systemet och andra ersättningssystem samspelar och påverkar utrikes födda kvinnors ekonomiska förutsättningar att studera och arbeta. Vid behov bör generella åtgärder vidtas i syfte att minska skillnaderna i rekrytering till studier mellan gruppen utrikes födda kvinnor och andra grup- per (se utg.omr. 15 avsnitt 3.6.1). Regeringen har även gett Stats- kontoret i uppdrag att sammanställa och utveckla kunskap om varför utomeuropeiskt födda kvinnor i större utsträckning än andra står utanför arbetskraften, samt att beskriva vad som kan förbättra deras förutsättningar att delta i arbetskraften. Tabell 3.10 Anslagsutveckling 1:1 Etableringsåtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för att främja etablering i arbets- och samhälls- livet samt för statsbidrag till kommuner för detta ändamål. Anslaget får även användas för uppföljning och utvärdering av integrationen. Medlen för tidiga insatser för asylsökande m.fl. utökas med 2018 respektive 2019, därefter med . Syftet är att asylsökande och nyanlända i väntan på bosättning i en kommun ska få bättre tillgång till tidig information om det svenska samhället. Vidare bör förutsättningarna för nyanlända att delta i insatser i bl.a. svenska under sin föräldraledighet förbättras. Regeringen förstärker därför medlen med 2018–2020. Insatserna ska även kunna omfatta asylsökande. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:1 Etableringsåtgärder . beräknas anslaget till och till . I tabell 3.11 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budget- propositioner samt förslag i denna budgetpro- position som påverkar anslagsnivån 2018 och framåt. Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för1:1 Etableringsåtgärder Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 3.6.21:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting för utgifter i sam- band med mottagandet av nyanlända invandrare. Anslaget får även användas för utgifter för uttagning av personer som ska vidarebosättas samt för resor för dessa personer vid vidare- bosättning. Ersättning betalas ut med stöd av förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flykting- mottagande och med stöd av förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Utgifterna beräknas bli ca lägre än vad som anvisades i budgetpropositionen . Den främsta förklaringen är att antalet kommunmottagna antas bli lägre än vad som beräknades i samband med budgetpropositionen , vilket i sin tur beror på att antalet asylsökande har blivit lägre än beräknat. Fortsatt långa handläggnings- tider inom asylprövningen innebär också att en del kommer att tas emot i en kommun först . Utgifterna för ersättning för ensam- kommande barn bedöms bli betydligt lägre än vad som är beräknat i budgetpropositionen , vilket beror dels på att en större del av ersättningarna kommer att betalas ut , dels på att fler antas få sin ålder upp- skriven till . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.13 Prognos för antalet kommunmottagna 2017– 2020 Beräknat i BP17 respektive BP18 Tillskottet till kommunerna för att bättre kunna möta utbildningsbehovet bland nyanlända med anledning av införandet av en utbildningsplikt innebär att anslaget ökar med 2018, 2019 och . kommer utgifterna för statsbidrag till kommuner för mottagande av skyddsbehövande m.fl. i samband med vidare- bosättning, utgiftsområde 8 anslag 1:3 Migrat- ionspolitiska åtgärder, att redovisas på detta anslag. Det gäller även utgifterna för resekostna- der för de personer som vidarebosätts till . Regeringen föreslår att 19 anvisas under anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande . beräknas anslaget till 13 och till 10 . I tabell 3.14 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budget- propositioner samt förslag i denna budget- proposition som påverkar anslagsnivån 2018 och framåt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Förändring till följd av: -6 000 000 -8 806 000 -8 961 000 -2 764 365 Överföring till/från andra RM18:1: Statsbidrag för Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.6.31:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. ningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. Anslaget påverkas främst av antalet nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget, vilket i sin tur påverkas av antalet kommunmottagna. Utfallet beräknas bli , vilket är ca lägre än vad som anvisades i budgetpropositionen . Nedrevideringen beror på att antalet delta- gare i etableringsuppdraget beräknas bli färre än vad som antogs i budgetpropositionen . och framåt fortsätter antalet delta- gare att minska, vilket innebär att även utgifterna minskar. Förändringar avseende reformeringen av regelverket för nyanländas etablering medför att anslaget ökar med 2018, 2019 och . Regeringen bedömer att det inte föreligger behov av ett särskilt bemyndigande om ekono- miska åtaganden för anslaget. Regeringen föreslår att 5 anvisas under anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare . beräknas anslaget till 3 respektive 3 . I tabell 3.16 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budget- propositioner samt förslag i denna budgetpro- position som påverkar anslagsnivån 2018 och framåt. Anslaget får användas för utgifter för etable- ringsersättning till deltagare i arbetsmarknads- politiska insatser. Etableringsersättning får ges till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser enligt förord- Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: Nytt regelverk etablering och -1 343 854 -2 644 229 -3 315 500 Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:4 Hemutrustningslån 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 beräknas anslaget till och till . I tabell 3.18 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budget- propositioner samt förslag i denna budgetpropo- sition som påverkar anslagsnivån 2018 och framåt. I tidigare beslut ingår sänkningen av de högsta beloppen för lån avseende omöblerad bostad för enpersonshushåll och hushåll bestå- ende av två vuxna (se avsnitt 3.4.3) som trädde i kraft . Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Hemutrustningslån Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget får användas för utgifter för lån till nyanlända invandrare för inköp av hemutrust- ning. Utgifterna för hemutrustningslån påverkas främst av antalet nyanlända som tas emot i en kommun och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. Utgifterna beräknas bli ca lägre än vad som anvisades i budgetpropositionen , vilket beror på att antalet kommunmottagna har blivit färre än beräknat. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:4 Hemutrustningslån för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar åtgärder för att förebygga och motverka diskriminering på grund av kön, könsidentitet eller könsuttryck, etnisk tillhörig- het, religion eller annan trosuppfattning, funk- tionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Området omfattar verksamheten hos Diskrimi- neringsombudsmannen (DO) och Nämnden mot diskriminering som finansieras från anslag 2:1 . Vidare ingår åtgärder mot diskriminering, rasism och lik- nande former av fientlighet liksom insatser för att stärka homo- och bisexuellas, transpersoners och queeras lika rättigheter som finansieras från anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom området Diskriminering 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för regeringens politik mot diskriminering är ett samhälle fritt från diskriminering (prop. 2008/09:1 utg.omr. 13, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Målet för arbetet mot rasism utgår från det av regeringen beslutade målet för den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlig- het och hatbrott: ett strategiskt, effektivt och samlat arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott i . Målet för arbetet med att stärka homo- och bisexuellas, transpersoners och queeras rättig- heter utgår från det av regeringen beslutade övergripande målet för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexu- ell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. I detta avsnitt redovisas resultaten av åtgärder som bidragit till målsättningen om ett samhälle fritt från diskriminering. Vidare redovisas resul- taten av åtgärder för att uppnå ett strategiskt, effektivt och samlat arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott i . Slutligen redovisas åtgärder som bidrar till målet om lika rättigheter och möjligheter oavsett sexu- ell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Centrala bedömningsgrunder är: –utveckling av lagstiftningen för skydd mot diskriminering och för lika rättigheter och möjligheter, –anmälningar och uppgifter om förekomsten av diskriminering, –individers möjlighet att hävda sina rättig- heter och arbetet för att motverka diskri- minerande strukturer, –kunskapen om diskriminering, rasism och liknande former av fientlighet samt lika rättigheter och möjligheter för hbtq- personer, och –det civila samhällets arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och för lika rättigheter och möjligheter. Underlaget för bedömningarna utgörs främst av redovisningar och rapporter från de myndigheter som haft särskilda regeringsuppdrag inom områ- det. I bedömningen vägs även resultat från utredningar in samt underlag från berörda myndigheters årsredovisningar. Bedömningen av insatser för ett effektivt arbete mot diskrimine- ring och diskriminerande strukturer påverkas även av de insatser som gjorts av de s.k. antidis- krimineringsbyråerna på regional och lokal nivå. Ett samhälle fritt från diskriminering har mottagit rekommendat- ioner och synpunkter från internationella granskningsorgan om att förstärka skyddet mot diskriminering både gällande lagstiftning och (DO:s) roll (se vidare utg. omr. 1 avsnitt 8.13.2). Arbetet för ett samhälle fritt från diskrimine- ring och för lika rättigheter och möjligheter förutsätter effektiva insatser mot diskriminering och diskriminerande strukturer på nationell, regional och lokal nivå samt på internationell nivå. lämnades betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87). Utredaren har haft i uppdrag att lämna förslag som säkerställer goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta tillvara sina rättigheter. Förslagen har remitte- rats. avsatte regeringen sammantaget ca till DO och antidiskri- mineringsbyråerna för arbetet mot diskrimine- ring samt för lika rättigheter och möjligheter på nationell, regional och lokal nivå. deltog också i ett flertal internationella forum för att främja lika rättig- heter och möjligheter. har fortsatt med- verkat i det pågående förhandlingsarbetet om Europeiska kommissionens förslag till nytt EU- direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. En effektiv och heltäckande lagstiftning Regeringen har fortsatt arbetet med att säker- ställa samma skydd oavsett diskriminerings- grund för att få en effektiv och heltäckande lag- stiftning. ändrades diskrimi- neringslagens bestämmelser om aktiva åtgärder (prop. 2015/16:135, bet. 2015/16:AU10, rskr. 2015/16:304). Ändringarna innebär att aktiva åtgärder inom arbetslivet och utbildningsområ- det ska omfatta samma diskrimineringsgrunder som diskrimineringsförbudet. Regeringen anvisar ett övergripande ramverk för arbetet och att lönekartläggningar för jämställda löner ska genomföras . Därutöver har regeringen överlämnat en proposition (prop. 2016/17:220) till med ett förslag till ett utvidgat skydd mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet. Förslaget innebär att nuvarande undantag för företag med färre än tio anställda inom området varor och tjänster tas bort. Anmälningar och uppgifter om förekomsten av diskriminering Rapportering från bl.a. DO visar att diskrimine- ring förekommer inom flera samhällsområden. I SOU 2016:87 framgår att det finns ett stort mörkertal när det gäller förekomsten av diskri- minering. Av dem som har utsatts är det bara ett fåtal som gör en anmälan (SOU 2016:87). I den omvärldsanalys som DO lämnat pekar myndigheten på att risken att utsät- tas för diskriminering är särskilt stor när det gäller grundläggande samhällsområden inom offentliga åtaganden som innebär att tillhanda- hålla bostad, jämlik utbildning, socialtjänst och social trygghet. mottog DO 2 264 anmälningar om diskriminering. Det är 118 anmälningar färre än föregående år. Det minskade antalet är för- hållandevis jämnt fördelat över de flesta sam- hällsområden. Antalet anmälningar inom sam- hällsområdet utbildning har dock ökat. Av anmälningarna till DO gjordes av kvinnor och av män, vilket är en viss förändring från föregående år då av anmälningarna gjordes av kvinnor och av män. har det skett en bety- dande ökning av anmälningar där uppgift om kön saknas eller inte har definierats. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.2 Antalet inkomna anmälningar om diskriminering till DO fördelade på kön 2014–2016 Ej definierat/uppgift saknas *Det totala antalet kan avvika från antalet ärenden på grund av att vissa anmälare uppger flera kön när till exempel ett par föräldrar anmäler. Källa: DO:s årsredovisning . Till de 16 antidiskrimineringsbyråer som fick statligt stöd inkom sammantaget 1 381 ärenden. Det är en ökning från föregående år då antalet inkomna ärenden uppgick till 1 107. Av inkomna ärenden var fördelningen mellan kvinnor och män relativt lika , från kvinnor och från män. Uppgift om kön saknas för av anmälningarna. De flesta av anmälningarna till DO och anti- diskrimineringsbyråerna avsåg diskrimineringsgrunderna funktionsnedsättning och etnisk tillhörighet. Anmälningarna för de båda grunderna har sammantaget sjunkit jämfört med . Inom samhällsområdet utbildning har dock anmälningarna som har samband med etnisk tillhörighet ökat. Detsamma gäller för diskrimineringsgrunden funktionsnedsättning, men här har även anmälningarna inom samhälls- området arbetsliv ökat. Vidare har antalet anmälningar som gäller missgynnande som har samband med föräldraledighet fortsatt att öka. I flera fall avser anmälan också diskriminering som har samband med kön (graviditet). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.3 Antalet anmälningar till DO per diskrimineringsgrund och missgynnande i samband med föräldraledighet till DO 2014–2016 Missgynnande i samband med Källa: DO:s årsredovisning . Därutöver har antalet anmälningar om sexuella trakasserier fortsatt att öka markant inom utbildningsområdet. Flera ärenden utgörs av uppgifter som har överlämnats från Skolin- spektionen. Ökningen av anmälningarna avse- ende sexuella trakasserier avspeglas också i en ökning avseende diskrimineringsgrunden kön inom utbildningsområdet. Individers möjlighet att hävda sina rättigheter och arbetet för att motverka diskriminerande strukturer Av de inkomna ärendena till DO beslutade myndigheten att inleda tillsyn i 204 ären- den. beslutade DO att utreda 264 ärenden som hade sin grund i en enskild anmälan. De allra flesta ärenden som utreddes avslutades med tillsynsbeslut där DO, om utredningen gett grund för det, uttalat sig om eventuella överträdelser, brister eller risker för diskriminering som har observerats. I somliga fall har DO bedömt att det som framkommit i en utredning givit myndigheten skäl att inträda som part och väcka talan i domstol. beslutade DO att driva 13 ärenden vidare till domstol, 4 ärenden från män och 9 ärenden från kvinnor, varav DO företrädde 3 kvinnor i ett av målen. I jämförelse drev DO 16 ärenden till domstol ärenden . De ärenden som DO lyft genom såväl tillsynsbeslut som i process återspeglas i den debatt som förekommer i samhället om normer och värderingar. Dessa ärenden gäller exempelvis diskriminering kopplat till kön när det gäller separata badtider för kvinnor samt efterlevnaden av förbudet mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet, bl.a. när det gäller skolors arbete med stöd och anpassning till elever med psykisk funktionsnedsättning. Det gäller även arbetsgivares möjligheter att upprätt- hålla likabehandlingsnormer samt vikten av att vinnlägga sig att använda rätt namn och prono- men för transpersoner. har fyra domar meddelats, varav två från Arbetsdomstolen (AD) och två från allmän domstol. I tre av dessa domar bifölls DO:s talan. Vidare har DO följt upp gransk- ningen av skolors likabehandlingsplaner som DO genomförde –2015. I en del av de skolor där brister har konstaterats har DO på nytt begärt in skolornas likabehandlingsplaner för att se om de brister som den förra gransk- ningen identifierade åtgärdats. På arbetslivets område har DO inlett och i stora delar avslutat en större tillsynsinsats avseende statliga arbets- givares jämställdhetsplaner. Tillsynen omfattade 190 statliga myndigheter. Slutrapportering av resultat sker i samband med att granskningen avslutas . Av de 1 381 inkomna ärendena till antidiskri- mineringsbyråerna 2016 handlades 899 som rådgivningsärenden och 482 som insatsärenden. Rådgivningsärendena bestod av enklare förfråg- ningar där individen själv efter rådgivningen agerar. Byråerna avslutade knappt 400 ärenden främst till följd av att ärendet inte bedömts som diskriminering eller att anmälaren valt att inte gå vidare med ärendet. Knappt 300 ärenden hänvi- sades vidare till annan organisation eller myn- dighet. I 160 av ärendena träffades förlikningar eller lokala lösningar som resulterat i exempelvis ekonomisk kompensation till utsatta, återkallade uppsägningar, omprövningar av beslut samt att utredningar om missförhållanden på en arbets- plats har inletts. Ökad kunskap om diskriminering DO har fortsatt arbetet med att samverka med olika nyckelaktörer i syfte att fler ska bidra till att ta ett större ansvar för att motverka diskrimi- nering och främja lika rättigheter och möjlig- heter. Vidare har DO genomfört rättighets- baserade utbildningar som bidragit till att öka kunskap om diskriminering. Dessutom har DO genomfört ett omfattande arbete med att infor- mera om nyheterna i lagstiftningen om aktiva åtgärder och tagit fram särskilda rapporter för att öka kunskapen om diskriminering. DO har även, i samarbete med Myndigheten för delaktighet, haft ett särskilt uppdrag att informera om bristande tillgänglighet som en form av diskriminering (S2015/2415/FST). Två större rapporter har varit särskilt viktiga: Sakligt motiverad eller koppling till kön och Kedjor av händelser. Den förstnämnda syftar till att skapa insikt i hur arbetsgivare går tillväga för att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Den sistnämnda togs fram för att fördjupa och utveckla kunskap om hur muslimer och förmo- dade muslimer upplever diskriminering i dagens . I syfte att höja och sprida kunskap om diskriminering på bostadsmarknaden beviljade regeringen antidiskrimineringsbyrån mot Diskriminering ett särskilt bidrag (Ku2016/02356/DISK). Bidraget har använts för att genomföra kartläggningar och ta fram utbild- nings- och informationsmaterial samt sprida kunskap brett hos olika berörda aktörer nation- ellt. Ett samlat arbete mot rasism och liknande former av fientlighet beslutade regeringen om en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (Ku2016/02629/DISK). Planen innebär ett samlat grepp om arbetet mot rasism och liknande former av fientlighet som utförs av flera myndigheter, regionala och lokala aktörer samt organisationer inom det civila samhället. Planen utgår från fem särskilt viktiga strategiska områden som regeringen har identifi- erat som avgörande för att uppnå målet med planen, nämligen: –förbättrad samordning och uppföljning, –mer kunskap, utbildning och forskning, –civila samhället: ökat stöd och fördjupad dialog, –förstärkt förebyggande arbete på nätet, och –ett mer aktivt rättsväsende. Insatserna inom rättsväsendets område redovisas under utgiftsområde 4 avsnitt 2. Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 avsattes sammantaget för åtgärder inom ramen för planen . Förbättrad samordning och uppföljning Regeringen har gett Forum för levande historia i uppdrag att samordna och följa upp den nation- ella planen mot rasism, liknande former av fient- lighet och hatbrott. Forum för levande historia har lämnat en första delredovisning i vilken framgår hur arbetet har påbörjats och hur myndigheten planerar att genomföra uppdraget. I redovisningen framgår även hur andra myndig- heter har genomfört olika regeringsuppdrag på området (Ku2017/01152/DISK). Redovisningen ger en delvis positiv bild av utvecklingen. Flera av myndigheterna som haft regeringsuppdrag har gjort utvärderingar som visar att insatserna har gett goda resultat (, Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor (MUCF) och Statens medie- råd). Flera av myndigheterna påtalar också att det saknas kunskap om rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott inom det aktuella verksamhetsområdet och att det saknas samlad kunskap inom det område de verkat inom (DO, MUCF och ). DO har inom ramen för uppdraget att utveckla arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans, fortsatt arbetet med att samla in kunskap om vilka insatser som genomförs i för att motverka att männi- skor utsätts för rasism och främlingsfientlighet (Ku2017/01001/DISK). i har haft i uppdrag att utveckla arbetsformer för att motverka sociala risker med fokus på rasism och extrem- ism.