prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — presenterades regeringens 10-punktsprogram mot skatteflykt. Av punkt 10 i programmet, som handlar om åtgärder mot inhemskt skattefusk och svartarbete, framgår att regeringen kommer att arbeta för att personal- liggare införs i fler branscher. 6.30Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ Regeringens bedömning: Bestämmelsen om att skattetillägg inte får tas ut vid rättelser på eget initiativ bör ses över. Om det är lämpligt, bör skattetillägg kunna tas ut vid rättelser efter det att har informerat om myndig- hetens generella kontrollaktioner. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: I skatte- förfarandelagen (2011:1244) finns bestämmelser om skattetillägg. Skatteförfarandelagen trädde i kraft och ersatte bl.a. taxeringslagen (1990:324). Skattetillägg ska bl.a. tas ut av den som på någon annat sätt än muntligen under förfarandet har lämnat en oriktig uppgift (felaktig uppgift eller underlåten uppgift) till ledning för egen beskattning. Skattetillägg får dock inte tas ut om den uppgiftsskyldige på eget initiativ har rättat den oriktiga uppgiften. Uttrycket rättelse på eget initiativ infördes i skatteförfarandelagen. Bestämmelsen om rättelse på eget initiativ är generösare än den bestämmel- sen om frivillig rättelse som fanns i taxerings- lagen. Skattetillägg ska inte tas ut om den uppgiftsskyldige rättar en oriktig uppgift efter det att har informerat om en generell kontrollaktion. Om däremot rättelsen sker efter det att den uppgiftsskyldige har anled- ning att tro att har uppmärksammat den oriktiga uppgiften i det enskilda fallet ska skattetillägg tas ut (prop. 2010/11:165 s. 943). Regeringen avser att se över bestämmelsen om att skattetillägg inte får tas ut vid rättelser på eget initiativ i 49 kap. 10 § 2 skatteförfarande- Om det är lämpligt, bör skattetillägg kunna tas ut vid rättelser efter det att har informerat om myndighetens generella kontrollaktioner. En lämplig ordning skulle kunna vara att skattetillägg får tas ut om en rättelse görs efter det att har informerat om en generell kontrollaktion. Enskilda skulle således inom kunna göra en rättelse med anledning av information om en generell kontrollaktion utan att drabbas av skattetillägg. Vid rättelser efter tidsfristen ska dock skatte- tillägg tas ut. Vid en försiktig bedömning skulle ett sådant förslag kunna ha positiva offentligfinansiella effekter om ca . bedöms de offentlig- finansiella effekterna uppgå till ca . Beräkningarna är förenade med stor osäkerhet på grund av bristfälligt underlag. Avsikten är att proposition ska lämnas före utgången av mars månad 2018 och att det kommande förslaget ska träda i kraft . Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att se över bestämmel- serna om beräkning av skattetillägg i skatteför- farandelagen (dir. 2016:88). Uppdraget ska redovisas . 6.31Beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i Regeringens bedömning: Bestämmelser om beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i bör införas. Utländska företag som saknar fast driftställe i och som bedriver viss verksamhet här bör omfattas av bestämmelserna om skatteavdrag, registerings- skyldighet, F-skatt och uppgiftsskyldighet på samma sätt som svenska företag som bedriver motsvarande verksamhet. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Det ska vara ordning och reda på svensk arbetsmarknad och det kräver konkurrens på lika villkor oavsett om det är svensk eller utländsk arbetskraft. Ett problem som verkar ha växt under de senaste P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 åren är att utländsk arbetskraft som arbetar i inte betalar skatt här och på så sätt skaffar sig en konkurrensfördel gentemot svenska företag och arbetstagare. Det är viktigt att medborgarna har ett högt förtroende för skattesystemet och att det finns åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. har lämnat promemorian Beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i till Finansdeparte- mentet (Fi/2017/02786/S3). Promemorian har remitterats och bereds inom Finansdeparte- mentet. föreslår i sin promemoria att en begränsat skattskyldig arbetstagare som är anställd av ett utländskt företag som saknar fast driftställe i ska beskattas i när arbetstagaren utför arbete för en verksamhet, t.ex. ett företag eller offentlig sektor, i . Det avgörande för om arbetstagaren ska beskattas är vem den utför arbete för och inte vem som betalar ut lönen. Dessutom föreslås att utländska företag som saknar fast driftställe i och som bedriver viss verksamhet här ska omfattas av bestämmelserna om skatte- avdrag, registeringsskyldighet, F-skatt och uppgiftsskyldighet på samma sätt som svenska företag som bedriver motsvarande verksamhet. De föreslagna ändringarna skulle medföra att konkurrensneutrala regler införs. kontroller av utländska arbetstagare och arbetsgivare kan ske när arbetet påbörjas och det utförs. Behovet av att utföra kontroller i efterhand minskar. Förslagen innebär vidare att det blir lättare att få in den skatt som ska betalas här. Regeringen anser att de av föreslagna ändringarna bör införas. Enligt skulle förslaget om att utländska arbetstagare ska beskattas i när de utför arbete i ha positiva offentlig- finansiella effekter om ca med en särskild inkomstskatt för utom- lands bosatta om . I avsnitt 6.4 föreslås att den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta höjs till . Förslaget att utländska företag som saknar fast driftställe i och som bedriver viss verksamhet här ska omfattas av bestämmelserna om skatte- avdrag, registreringsskyldighet, F-skatt och uppgiftsskyldighet kommer även att förbättra inbetalningen av beslutade skatter. Regeringen bedömer därför att de samlade offentlig- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 finansiella effekterna av förslag uppgår till ca . Avsikten är att proposition ska lämnas och att de kommande förslagen ska träda i kraft . 6.32Övriga åtgärder inom skatteförfarandet Uppgifter om bl.a. utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag ska framöver lämnas löpande till på individnivå, dvs. Uppgifterna ska normalt lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. En arbetsgivardeklaration som ska innehålla upp- gifter om ersättning till en viss betalnings- mottagare ska också innehålla vissa andra upp- gifter som lämnas i bl.a. kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst. De flesta bestämmelserna träder i kraft . För uppgiftsskyldiga som ska föra en personal- liggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda, ska bestämmelserna tillämpas . För övriga uppgifts- skyldiga ska bestämmelserna tillämpas (prop. 2016/17:58, bet. 2016/17:SkU21, rskr. 2016/17:256, SFS 2017:387). Regeringen har tillsatt en utredning för att se över möjligheterna att införa en skyldighet för bl.a. skatterådgivare att informera om skatteupplägg (dir. 2017:38). Uppdraget ska redovisas . presenterade den Europeiska kommissionen ett förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöver- skridande arrangemang. Förslaget innebär att det införs EU-gemensamma bestämmelser om informationsskyldighet för förmedlare av gräns- överskridande skatteupplägg och automatiskt utbyte av upplysningar om skatteupplägg mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna. Regeringen välkomnar arbete som syftar till att förhindra skatteflykt, skatteundandragande och skadlig skattekonkurrens (se avsnitt 6.33). har i ett tillkännagivande begärt att regeringen ser över reglerna om företrädaransvar och om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsäg- barheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan (bet. 2014/15:SkU20, rskr. 2014/15:169). har avslagit en motion om att företrädaransvaret ska slopas eller att en särskild tidsfrist ska gälla innan ansvaret inträder. Med anledning av tillkännagivande har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att se över vissa frågor rörande företrädaransvaret. Regeringen kommer även att se över F-skatte- systemet och bl.a. analysera om systemet behöver ändras i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Regeringen anser att det är viktigt att skyddet för hotade och förföljda personer förstärks. Som svar på ett tillkännagivande från (bet. 2013/14:SkU34, rskr. 2013/14:251) gav den dåvarande regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personer (dir. 2014:98). Betänkandet Ökad trygghet för hotade och förföljda personer (SOU 2015:69) över- lämnades och har remitterats. Regeringen arbetar vidare med förslagen i betänkandet med ambitionen att en proposition ska kunna lämnas till . 6.33Det internationella arbetet för att motverka skatteundandragande Den svenska modellen bygger på att alla bidrar till vår gemensamma välfärd. Skatteflykt och skatteundandragande innebär mycket stora kostnader för och andra länder och drar undan resurser från den gemensamma välfärden. Att motverka skatteflykt och skatteundan- dragande, på både nationell och internationell nivå, är därför fortsatt en hög politisk prioritering för . Motverkande av skatteundandragande är även en fråga som stått högt upp på EU:s och agenda. Det bedrivs ett omfattande internationellt arbete i dessa frågor, bl.a. vad gäller automatiskt informationsutbyte där deltar i EU:s arbete såväl som arbetet inom och det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. För att undanröja de hinder som en dubbel- beskattning kan medföra för utbyte av varor och tjänster, för kapitalets och arbetskraftens rörlighet och för utvecklingen av ekonomiska förbindelser mellan länder så ingår länder skatteavtal med varandra. Avtalen bidrar även till att bekämpa internationell skatteflykt. är ett projekt som drivs av G20 och och som syftar till att motverka erosion av skattebaser och vinstförflyttningar. Projektet påbörjades och 2015 publicerades 13 rapporter med totalt 15 åtgärder samt ett sammanfattande dokument. Vissa åtgärder inom ramen för kräver ändringar i ländernas bilaterala skatteavtal. Att ändra varje enskilt bilateralt skatteavtal skulle ta . Mot den bakgrunden tillsatte en arbets- grupp med uppgift att utveckla ett multilateralt instrument (MLI) som skulle möjliggöra för länder att snabbt göra ändringar i sina skatteavtal på de områden som berörs av . MLI antogs av arbetsgruppen . har deltagit aktivt i arbetsgruppens arbete. anordnade en ceremoni för undertecknande av MLI i . undertecknade då MLI tillsammans med ett stort antal andra länder. har i samband med undertecknandet lämnat ett dokument till med en förteckning över de svenska bilaterala skatteavtal som ska omfattas av MLI och inställning till konventionens artiklar. För att konventionen ska bli gällande kommer den att lämnas till för godkännande. Förutsatt att godkänner MLI kommer ett stort antal lagar om skatteavtal att behöva ändras. Lagändringarna förväntas träda i kraft tidigast . antog Rådet direktivet mot skatteundandraganden. Direktivets syfte är att motverka skatteundandragande i företagssektorn på den inre markanden. Direktivet ska, med vissa undantag, vara implementerat . När rådets direktiv mot skatteundan- draganden antogs gav finansministrarna sam- tidigt kommissionen i uppdrag att ta fram ett P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 förslag med regler om hybrida missmatchningar som involverar tredjeländer och som är förenliga med och inte mindre effektiva än BEPS kommissionen ett förslag till rådets direktiv om ändring av direktivet mot skatteundandraganden vad gäller hybrida missmatchningar med tredje länder. Ändringsdirektivet antogs av rådet . Ändringsdirektivet innehåller flera regler om hybrida missmatchningar. Det gäller hybridregler som involverar fasta driftställen, hybridöverföringar, importerade missmatch- ningar och missmatchningar som rör företag med dubbel hemvist och en regel som ska motverka att begränsat skattskyldiga innehar transparenta företag för beskattningsändamål. Hybridreglerna i direktivet mot skatteundan- draganden och i ändringsdirektivet ska vara genomförda i svensk rätt och tillämpas senast . Bestämmelserna avseende den skattemässiga behandlingen av vissa transparenta företag ska dock vara genom- förda i svensk rätt och tillämpas . remitterade Finans- departementet promemorian Nya skatteregler för företagssektorn med flera förslag på skatte- området. Flera av dessa förslag är föranledda av direktivet mot skatteundandragande och ändringsdirektivet. I avsnitt 6.14 behandlas förslagen i den remitterade promemorian. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om tvist- lösningsmekanismer vid dubbelbeskattning i Europeiska unionen. Målet med direktivet är att fastställa regler för att lösa tvister som uppstått mellan medlemsstater till följd av tolkningen och tillämpningen av skatteavtal och andra konventioner för undanröjande av dubbel- beskattning. Förslaget bygger på de behov som identifierats av rådet för att förbättra förutse- barheten på skatteområdet och därigenom främja investeringar och stimulera tillväxten. Förslaget är inriktat på att skapa gynnsammare villkor, minska kostnaderna för att följa regelverken samt minska den administrativa bördan för företagen. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Genom förslaget inrättas en obligatorisk och bindande tvistlösningsmekanism genom ett förfarande för ömsesidig överenskommelse kombinerat med ett skiljeförfarande, som innehåller en tydlig tidsfrist och en skyldighet att nå resultat för alla medlemsstater. enades om en ståndpunkt vid mötet . hade 94 länder, inklusive , undertecknat ett multilateralt avtal om att genomföra och tillämpa den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Den globala standarden har även tagits in i genom ändringar i direktivet om administrativt samarbete. Det automatiska utbytet om finansiella konton påbörjas mellan många av länderna . Övriga länder har åtagit sig att påbörja utbytet . hade 65 länder undertecknat ett multilateralt avtal om land-för-land-rapportering på skatteområdet och om automatiskt utbyte av sådana rapporter. Standarden har även tagits in i genom ändringar i direktivet om administrativt samarbete. Land-för-land-rapporter ska lämnas för stora multinationella koncerner och innehålla vissa uppgifter om koncernernas verksamhet i respektive land. Rapporterna ska i huvudsak användas för övergripande riskanalys avseende skattebaserosion och vinstförflyttning på internprissättningsområdet. Den svenska lagstiftningen för att genomföra avtalet trädde i kraft efter förslag i prop. 2016/17:47 Dokumentation vid internprissättning och land-för-land-rapporte- ring på skatteområdet. Direktivet om administrativt samarbete Rådets direktiv om administrativt samarbete antogs . antogs ett förslag till ändringar i direktivet som syftar till att säker- ställa att upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhands- besked om prissättning utbyts automatiskt mellan medlemsstaterna och i begränsad utsträckning även med kommissionen. Det automatiska utbytet påbörjades . Utbytet ska i vissa fall även ske retroaktivt. antogs ett förslag till ändring i direktivet för att uppnå ökad insyn i och bättre bekämpning av skatteundandragande och skatteflykt. Ändringen innebär att det införs bestämmelser som ger skattemyndigheterna tillgång till upplysningar som samlats in i enlighet med penningtvättsdirektivet. Den svenska lagstiftningen för att genomföra denna del av direktivet trädde i kraft efter förslag i prop. 2016/17:173 Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Utöver dessa ändringar har de globala standarderna för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton och om land-för-land-rapportering på skatteområdet tagits in i direktivet respektive 2016. presenterade den Europeiska kommissionen ett förslag till ändring av direktivet för att införa EU-gemensamma bestämmelser om informationsskyldighet för förmedlare av gränsöverskridande skatteupplägg och automatiskt utbyte av upplysningar om skatteupplägg mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna (se avsnitt 6.32). Gemensam EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner enades om att det ska upprättas en EU-förteckning över icke samarbetsvilliga tredjelandsjurisdiktioner och att defensiva åtgärder på EU-nivå ska utforskas utan att detta ska påverka medlemsstaternas befogenheter. har det inom rådet arbetats med att ta fram en sådan förteckning. Förteckningen ska upprättas av rådet . 6.34Offentligfinansiella effekter – en sammanfattning I tabell 6.30 redovisas de offentligfinansiella effekterna av de skatte- och avgiftsförändringar som presenterats i denna proposition. För mer utförliga beskrivningar av de olika skatte- åtgärderna hänvisas till tidigare avsnitt i detta kapitel. Tre olika typer av offentligfinansiella effekter redovisas i tabell 6.30, bruttoeffekt , periodiserade nettoeffekter –2020 och varaktig effekt. statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Brutto- effekten beaktar således inte eventuella indirekta effekter som t.ex. regeländringens påverkan på andra skattebaser och på konsumentprisindex. Om konsumentprisindex påverkas av en regeländring så uppkommer en indirekt effekt då utgifter i olika offentliga transfereringssystem påverkas av förändringar i konsumentprisindex. Vid en bedömning av de kortsiktiga offentlig- finansiella effekterna av olika åtgärder är den periodiserade nettoeffekten för den konsoliderade offentliga sektorn mest relevant. I den periodiserade redovisningen hänförs förändringar i skatte- och avgiftsintäkter till det inkomstår den skattepliktiga händelsen äger rum. Vidare beaktas i nettoeffekten även vissa indirekta effekter på skatteintäkterna och på de offentliga utgifterna. Den periodiserade nettoeffekten redovisas för åren 2018–2020. Den varaktiga effekten, som redovisas i den sista kolumnen i tabell 6.30 ger ett mått på den bestående årliga kostnaden/intäkten som en åtgärd medför, dock utan koppling till hur de offentliga finanserna påverkas ett visst år. Beräkningen baseras på nuvärdet av en åtgärds framtida nettoeffekter. På så vis möjliggörs jämförelser mellan regelförändringar vars nettoeffekter är olika fördelade över tiden. Avvikelser mellan den varaktiga effekten och de periodiserade årliga nettoeffekterna beror bl.a. på fördröjd övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. För en närmare beskrivning av metodfrågor kopplade till denna redovisning hänvisas till publikation ”Beräkningskonventioner 2017: Metoder för effektberäkningar vid ändrade skatteregler”. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 De offentligfinansiella effekterna av de åtgärder som redovisas i detta avsnitt har beräknats utifrån prognostiserade priser och volymer. Den prognos av offentliga sektorns totala intäkter –2020, som redovisas i kapitel 7, baseras på prognoser för ekonomiska utveckling, inklusive effekterna av de i denna proposition aviserade åtgärderna på t.ex. tillväxt och sysselsättning. I kapitel 7 redovisas intäkterna i respektive års priser och volymer. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) bedömde regeringen att upp- räkningen av den nedre och den övre skikt- gränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster för borde begränsas till förändringen i konsumentprisindex plus en procent. Det bedömdes att förslaget skulle med- föra en skatteintäktsökning på . Av dessa avsåg den nedre skiktgränsen och den övre skiktgränsen. Någon begränsad uppräkning av skiktgränserna föreslås inte i denna proposition. Detta har beaktats i inkomstberäkningarna. Sammantagna effekter av skatteåtgärderna Förslagen och bedömningarna i budget- propositionen innebär att skatteintäkterna sammantaget minskar med . Den totala bruttoeffekten beräknas till , se tabell 6.30. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 6.30 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte-och avgiftsregler. Bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt –2020 samt varaktig effekt Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattningen Sänkt skatt för pensionärer -4,42 -4,42 -4,42 -4,42 -4,42 Sänkt skatt för personer med sjuk- och aktivitetsersättning -0,48 -0,48 -0,48 -0,48 -0,48 Höjd särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Ändrad beräkning av bilförmån, summa Varav: utbrytning av fordonsskatt ur bilförmånsberäkning utbrytning av trängselskatt ur bilförmånsberäkning Lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall -0,44 -0,21 -0,21 -0,21 -0,21 Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. Utvidgat växa-stöd till den först anställda (tillfällig –) -2,31 -1,80 -1,44 -1,44 -0,16 Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter Ändrad avyttringstidpunkt vid konkurs -0,05 -0,05 Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter Långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel, summa -0,57 -0,51 -0,95 -0,71 -0,83 Varav: förändrad beskattning av bensin och dieselbränsle -3,61 -3,32 -6,23 -6,15 -6,63 förändrad beskattning av biodrivmedel i bensin och skatteeffekt till följd av justerade reduktionsnivåer slopad energiskatt för etanol i E85 och höginblandad -0,05 -0,04 -0,04 -0,04 -0,04 Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon (exkl. bonus på utgiftssidan) Indexering av miljöskatter, summa Varav: skatt på flygresor Höjd koldioxidskatt i värmesektorn, summa Varav: höjd koldioxidskatt för kraftvärmeproduktion höjd koldioxidskatt för annan värmeproduktion Skattenedsättning för energiskatt på el för värmeföretag -0,04 -0,03 -0,03 -0,03 -0,03 Försäkranssystemet för elskatt ersätts med återbetalningssystem och frivillig skattskyldighet -0,20 -0,16 -0,16 -0,16 -0,16 Skatt på konsumtion m.m. – övriga punktskatter Redovisningsskyldighetens inträde på punktskatteområdet Slopad reklamskatt för annonser i periodiska publikationer -0,02 -0,01 -0,00 -0,00 -0,00 Skatt på konsumtion m.m. – mervärdesskatt Sänkt mervärdesskatt på förevisning av naturområden -0,32 -0,32 -0,28 -0,28 -0,28 -6,66 -5,99 -4,65 -3,44 -2,17 P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattningen Ytterligare sänkningar av skatten för pensionärer -4,17 -8,48 -8,48 Slopad skattefrihet för förmån av privat hälso- och sjukvård Återinförande av skattereduktion för fackföreningsavgift -1,34 -1,34 -2,67 -2,67 -2,67 Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i Skatt på kapitalanvändning – företagsskatter Nya skatteregler för företagssektorn -0,03 -0,03 -0,99 Skatt på konsumtion m.m. – övriga punktskatter Personalliggare i fler verksamheter Skattetillägg vid rättelser på eget initiativ Beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i -5,26 -6,61 -7,03 Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattningen Ej genomförande av aviserad begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt -1,22 -1,22 -1,22 -1,22 -1,22 Ej genomförande av aviserad begränsad uppräkning av den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt -0,13 -0,13 -0,13 -0,13 -0,13 -1,35 -1,35 -1,35 -1,35 -1,35 -7,84 -7,23 -11,26 -11,40 -10,55 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar . Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Förslaget till lag om skatt på flygresor Den nya lagen föranleds av förslaget i avsnitt 6.21 om skatt på flygresor. I paragrafens första stycke anges att skatt ska betalas till staten. Lagen ska tillämpas på kommersiella flygresor, dvs. kommersiella transporter av passagerare. Med kommersiell flygresa avses en flygresa som utförs mot betalning åt allmänheten. Vägledning för vilka flygresor som ska anses som kommersiella har hämtats från luftfartslagen (2010:500). I 7 kap. 1 § luftfartslagen anges att den som vill utföra lufttransporter mot betalning åt allmänheten ska ha ett drifttillstånd.