prop · H403213 · 2017-06-29 00:00:00 — Övningsverksamheten bör vidare vid behov ta hänsyn till andra hot och risker som kan ha en nära koppling till informations- och cybersäkerhetsområdet. Ett sådant exempel är informationspåverkan. Övningsscenarion inom informations- och cybersäkerhetsområdet som inkluderar informationspåverkan kan bidra till att höja samhällets samlade förmåga att motstå dessa hot inom såväl Försvarsmaktens försvarsplanering som totalförsvarsplanering. genomförs en stor del av nationella och myndighetsspecifika tekniska övningar med stöd av FOI:s tekniska plattform CRATE (Cyber range and training enviroment). Regeringen ska verka för att –förmågan att hantera allvarliga it-incidenter upprätthålls genom en samordnad övningsverksamhet. 2.6Stärka det internationella samarbetet Internationella samarbeten kring cybersäkerhet ska stärkas, inom ramen för målsättningen om ett globalt, tillgängligt, öppet och robust internet som präglas av frihet och respekt för mänskliga rättigheter. Cybersäkerhet – en del av utrikes- och säkerhetspolitiken Digitalisering och globalisering har en accelererande betydelse för internationella relationer i stort. Det skapar nya möjligheter, men också nya konfliktytor, motsättningar och sårbarheter. Från att ha varit en avgränsad och teknisk angelägenhet, med fokus på system- och driftssäkerhet, har cybersäkerhet blivit en fråga med grundläggande relevans för fred, säkerhet och global utveckling. Staters agerande på cyberområdet får allt bredare och mer omfattande utrikes- och säkerhetspolitiska återverkningar. Globalt finns motsättningar mellan stater kring hur cybersäkerhetsaspekterna ska hanteras. En huvudmotsättning rör synen på staters roll och rätt att övervaka, begränsa och kontrollera såväl infrastruktur som informationsflöden. behandlas frågor relaterade till informations- och cybersäkerhet från olika perspektiv i ett stort antal internationella organisationer och format, t.ex. FN, EU, , , och Nato, det nordiskbaltiska samarbetet, samt i flera specialiserade internationella organisationer och processer (t.ex. ICANN, IETF, ITU och IGF) som behandlar frågor som om drift, styrning och förvaltning av internet. Härutöver finns initiativ och processer med betydelse för den internationella diskussionen kring regler och normer, t.ex. den s.k. Londonprocessen, Freedom Online Coalition (FOC) och det svenska initiativet (). Regeringen betonar vikten av att ytterligare utveckla förmåga att agera samstämmigt och effektivt i internationella processer. Det kräver förbättrad överblick, där långsiktiga intressen kan värnas inom ramen för ett stort antal processer som innefattar politiska, legala och tekniska aspekter. Det förutsätter också förbättrad samordning och dialog mellan berörda parter nationellt. Regeringens mål för internets utveckling är ett globalt, tillgängligt, öppet och robust internet som präglas av frihet och respekt för mänskliga rättigheter. För att frihetsdimensionen trovärdigt och effektivt ska kunna främjas krävs ett utvecklat internationellt samarbete för att hantera säkerhetsutmaningarna. Utvecklingen i omvärlden, inklusive i närområde, understryker detta behov. Adekvata säkerhetsåtgärder kommer fortsatt behöva vidtas med hänsyn till nationell säkerhet eller för att bekämpa it-relaterad brottslighet. Det finns en risk att strävan efter kontroll över informationsflöden tar överhanden i många staters agerande. Tendenser till fragmentering och begränsning av internet går emot grundläggande värderingar och långsiktiga ekonomiska och säkerhetspolitiska intressen. Regeringen framhåller att en sådan utveckling måste bemötas genom utvecklade internationella samarbeten. Grundläggande motsättningar mellan stater finns också i synen på ickestatliga aktörers roller och ansvar. Regeringen vill motverka en statsledd förvaltning av internet och betonar de icke-statliga aktörernas centrala roller och ansvar för ett fritt och säkert internet, där legitima intressen hos näringsliv och civilsamhälle kan göra sig gällande. Det är tydligt att såväl sårbarheter som säkerhetsåtgärder berör och involverar näringslivet och civilsamhället i stort. Samarbeten och dialog med icke-statliga aktörer behöver därmed fortsätta att utvecklas på internationell nivå. Internationell rätt och internationella normer Inom FN finns principiell samsyn kring att internationell rätt gäller på cyberområdet, men det finns betydande svårigheter och utmaningar att säkerställa att reglerna tolkas unisont. Mot denna bakgrund pågår internationella diskussioner kring tolkning och tillämpning av den internationella rätten på cyberområdet, liksom kring möjligheten att etablera frivilliga internationella normer och förtroendeskapande åtgärder för staters ansvarsfulla uppträdande. Här diskuteras även möjligheten att utifrån internationella regelverk, normer och överenskommelser verifiera, peka ut och utkräva ansvar. Regeringen betonar vikten av att tar en aktiv roll i dessa diskussioner och processer, med utgångspunkten att förebygga konflikter och understödja internationell samsyn kring normer för staters ansvarsfulla uppträdande. Angrepp och attacker inom cyberområdet utgör en växande utmaning. Stater kommer därför att vilja utveckla internationella samarbeten för att minska sin sårbarhet och stärka sin motståndskraft, bl.a. inom ramen för EU:s och Natos samarbeten för cybersäkerhet och cyberförsvar. Cybersäkerhet måste också beaktas inom ramen för de framväxande hotbilder som kännetecknas av att en kombination av öppna och dolda instrument används antagonistiskt och destabiliserande, vilket också tydligt innefattar och berör det civila samhället i stort. Internationella samarbeten innefattar därmed också i allt större utsträckning den bredare frågan om påverkanskampanjer och desinformation, med potentiell inverkan på demokratiska processer, traditionella medier och sociala medier. Regeringen verkar för utvecklade samarbeten inom EU, och med Nato, liksom i förhållande till utvalda strategiska samarbetsländer som delar intressen. Samarbeten kring förutsättningarna i närområde har särskild prioritet, t.ex. inom ramen för det svensk-finska, det nordiska och det nordisk-baltiska samarbetet. Internationella standarder är en viktig fråga inom cybersäkerhetsområdet. Standarder utvecklas och förhandlas inom och i andra internationella sammanhang och är en förutsättning för gränsöverskridande lösningar. Mänskliga rättigheter och global utveckling Mänskliga rättigheter gäller överallt. Regeringen framhåller att en rättighetsbaserad ansats bör vara en utgångspunkt i diskussioner som rör digitaliseringens möjligheter och utmaningar. Integritet och säkerhet på cyberområdet är en förutsättning för att individer ska kunna tillvarata och utöva sina fri- och rättigheter samt utnyttja informationsteknologins möjligheter. Tillgång till ett öppet, fritt och säkert internet utgör ett viktigt instrument för att globalt stärka mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och utveckling. Internet öppnar nya kanaler för Skr. 2016/17:213 människor att kommunicera, interagera och uttrycka sina åsikter och verka för sina intressen i en globaliserad värld i en omfattning som inte varit möjlig. Ökad tillgång till information och kunskap främjar också jämställdhet. Digitalisering och informationsteknologisk utveckling är i allt högre grad en betydande motor för ekonomisk och social utveckling, inte minst när det gäller att skapa förutsättningar för fattiga människor och kvinnors självständighet och möjlighet till arbete, samt för innovativa lösningar på utvecklingsproblem inom utbildning, finans, jordbruk, hälsa och miljö. Regeringen ska verka för att –stärka samlade agerande som aktör inom relevanta internationella processer (inom bl.a. FN, EU, och i partnerskapet med Nato) och i samarbeten med likasinnade länder (i , närområdet, inom EU och med globala partner), –motverka tendenser till fragmentering av internet och begränsning av globala flöden, –motverka en statsledd förvaltning av internet och värna de ickestatliga aktörernas roller och ansvar, –stärka internationella samarbeten kring cybersäkerhet och cyberförsvar för att hantera hot och sårbarheter, –stärka internationella samarbeten kring tillämpningen av internationell rätt och förebyggande av konflikter, t.ex. genom etablering av frivilliga normer och förtroendeskapande åtgärder, –främja ett öppet, fritt och säkert internet till stöd för mänskliga rättigheter och global utveckling. Handel och ekonomiskt samarbete Cybersäkerhet ska främjas inom ramen för ambitionen att värna fria flöden till stöd för innovation, konkurrenskraft och samhällsutveckling. En fri handel som till fullo drar nytta av digitaliseringens möjligheter har stor potential att bidra till nya jobbmöjligheter, stärkt konkurrenskraft och hållbar tillväxt. De flesta företag, oavsett sektor, är beroende av fria, gränsöverskridande dataflöden i sin verksamhet. Digitaliseringen innebär ett stärkt intresse att värna upphovsrätt och säkerhet för företag i internationell konkurrens. Det är särskilt relevant för ett land som , med innovations- och kunskapsdrivna företag på en global marknad. En robust infrastruktur och en väl utvecklad cybersäkerhet är också väsentligt för att , i konkurrens med andra länder, ska kunna locka till sig investeringar. Regeringen framhåller vikten av att värna cybersäkerhet inom ramen för en övergripande ambition att främja innovation, konkurrenskraft och samhällsutveckling. Fria dataflöden är en förutsättning för en välfungerande digital inre marknad och för handel med övriga världen. marknadsstrategi syftar till att stärka och fördjupa den inre marknaden 2016/17:213 med särskild relevans för politikområden som påverkas av digitaliseringen ur ett gränsöverskridande perspektiv. Fria dataflöden är också ett viktigt offensivt intresse för EU i de externa handelsförbindelserna mellan EU och omvärlden. Regeringen framhåller vikten av att fortsätta arbetet för att säkerställa att dataflöden inte hindras på den inre marknaden eller mellan EU och omvärlden. Hinder kan t.ex. bestå av omotiverade eller oproportionerliga lokaliseringskrav. Syftet med lokaliseringskrav är att tvinga företag att lokalisera data som annars hade förlagts i andra länder i det egna landet. Sådana hinder bör undanröjas som vissa lokaliseringskrav med hänvisning till nationell säkerhet och andra offentliga intressen måste kunna anses motiverade. Regeringen ska verka för att –fortsätta ledarskap inom EU på det digitala området och driva den digitala agendan framåt, genom att fullborda den digitala inre marknaden, liksom genom att vara drivande vad gäller diskussioner om framtidsfrågor, –EU aktivt och offensivt motverkar digital protektionism som legitima allmänna ändamål som dataskydd och nationell säkerhet respekteras. Regeringen vill med denna strategi skapa en tydlig plattform för långsiktiga arbete med informations- och cybersäkerhet. Av strategin framgår vilka övergripande områden som regeringen vill prioritera och vilka målsättningar som finns för respektive område. Regeringen pekar även ut en övergripande inriktning för hur målsättningarna ska nås. Strategin kommer efter behov att följas av specifika uppdrag och andra styrande åtgärder till berörda myndigheter för att målsättningarna ska kunna nås. Säkerhetsutmaningarna kommer inte kunna lösas en gång för alla. Teknik- och hotutvecklingen innebär att informations- och cybersäkerhetsområdet förändras och utvecklas i snabb takt. Detta återspeglas bl.a. i förändrade regler och krav på EU-nivå och internationellt. Strategin måste ha en flexibilitet att kunna anpassas till de snabba omvärldsförändringarna och är därför inte tidsatt, utan kommer att behöva uppdateras vid behov. Regeringens avsikt är att genomföra en första sådan uppdatering 2018 i syfte att anpassa strategin till de nya bestämmelser och övriga konsekvenser som genomförandet av NIS- direktivet i svensk rätt kommer att innebära. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, , , , , Regeringen beslutar skrivelse Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet