prop · H50324 · 2017-10-06 00:00:00 — Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisning på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser ersätta prao för en elev. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om praktisk arbetslivsorientering (prao). Första stycket innebär att skolhuvudmannen är ansvarig för att prao anordnas för alla elever på de skolenheter som huvudmannen ansvarar för, men att det står huvudmannen fritt att bestämma när under årskurs 8 eller 9 som praon ska genomföras. Det innebär att en elev t.ex. kan genomföra fem dagars prao i årskurs 8 och i årskurs 9 eller alla tio dagars prao under någon av årskurserna. Med dagar avses i detta sammanhang skoldagar. Eleverna har enligt 7 kap. 17 § en skyldighet att delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen. Utbildning är ett vidare begrepp än undervisning (1 kap. 3 § skollagen) och omfattar även Eleven är dock inte skyldig att delta i prao om eleven har giltigt skäl att utebli. Giltiga skäl kan t.ex. vara sjukdom eller beviljad ledighet (se 4 kap. 8 § skolförordningen [2011:185] och 7 kap. 18 § skollagen). Att ansvaret för att anordna prao ligger på huvudmannen innebär bl.a. att huvudmannen måste vidta egna åtgärder för att hitta praoplatser. Det är dock inte uteslutet att en huvudman även tar hjälp av elever eller föräldrar för att hitta praoplatser. Huvudmannen har dock fortfarande ett ansvar för att fördela praoplatserna. Att en elev eller förälder försöker bistå med att få fram praoplats innebär vidare inte att huvudmannen kan anses ha fullgjort sitt ansvar för att anskaffa praoplats för det fall att eleven eller föräldrarna inte lyckas. Det är alltid huvudmannens ansvar att anordna praoplatser. Huvudmannen ska vidare, innan en elev placeras på en praoplats, göra en bedömning av om den aktuella arbetsplatsen är lämplig för eleven utifrån föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö. Att prao enligt andra stycket i första hand ska anordnas på en arbetsplats innebär att huvudmannen på olika sätt ska ha gjort tillräckliga ansträngningar för att hitta lämpliga praoplatser på en arbetsplats. Det kan t.ex. ske genom kontakt med arbetsgivare inom olika yrkesområden. För att det ska anses att en huvudman har gjort tillräckliga ansträngningar bör kontakt ha tagits med åtminstone ett flertal arbetsgivare inom olika branscher i kommunen. I stora kommuner bör det vara tillräckligt om kontakt tas inom ett lämpligt geografiskt område. Först när huvudmannen har gjort sådana ansträngningar kan prao på ett yrkesprogram vara ett andrahandsalternativ till arbetsplatsförlagd prao. Med synnerliga skäl enligt andra stycket avses att huvudmannen i princip ska ha uttömt möjligheterna att hitta en praoplats eller plats på ett yrkesprogram innan andra arbetslivsorienterande insatser erbjuds en elev. Det kan även tänkas finnas enstaka fall där huvudmannen bedömer att det inte är lämpligt att placera en elev på en arbetsplats. Som nämnts ovan ska huvudmän genomföra en undersökning och riskbedömning med särskild hänsyn till att arbets- och skoluppgifter kan komma att utföras av minderåriga som ännu inte är fysiskt och psykiskt mogna innan eleven tilldelas en praoplats. Undersökningen och riskbedömningen ska ta hänsyn till minderårigas fysiska och psykiska mognad, ålder och förutsättningar i övrigt (4 § föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö, AFS 2012:3). En sådan bedömning kan innebära att andra insatser ses som mer lämpade för en enskild elev. Sådana insatser ska på annat sätt ge eleverna kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval och kan t.ex. bestå av entreprenörskapsprojekt i skolan, studiebesök på arbetsplatser eller att arbetslivsrepresentanter från olika branscher informerar elever om yrkesinnehåll och arbetsvillkor. Övervägandena finns i avsnitt 4. 8 a § Huvudmannen ansvarar för att praktisk arbetslivsorientering (prao) anordnas under sammanlagt minst från och med årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval. Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser ersätta prao för en elev. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om praktisk arbetslivsorientering (prao) för elever i specialskolan. Enligt första stycket gäller bestämmelsen endast för elever som läser enligt specialskolans kursplaner (jfr 12 kap. 8 § andra stycket skollagen). Bestämmelsen innebär att huvudmannen är skyldig att anordna prao för sådana elever, men att det står huvudmannen fritt att bestämma när under årskurs 9 eller 10 som praon ska genomföras. Andra stycket motsvarar 10 kap. 8 a § andra stycket, se kommentaren till den bestämmelsen. Övervägandena finns i avsnitt 4. 11 a § Ett skriftligt avtal (utbildningskontrakt) ska upprättas för varje elev och arbetsplats och undertecknas av eleven, skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Skolhuvudmannen ska se till att utbildningskontrakt upprättas. Om eleven är ska även elevens vårdnadshavare underteckna utbildningskontraktet. I utbildningskontraktet ska det anges 1.vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen, hur många veckor av utbildningen som ska genomföras där varje termin och vilka tider som ska gälla för utbildningen på arbetsplatsen, 2.hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under den arbets- platsförlagda delen av utbildningen ska fördelas mellan skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som avses i första stycket, 3.avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut, och 4.vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på arbetsplatsen som ska vara kontaktpersoner för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om det utbildningskontrakt som ska tecknas inför det arbetsplatsförlagda lärandet för den elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning. Eftersom avtalet bl.a. är avsett att reglera fördelningen av ett eventuellt framtida ansvar för den skada som eleven kan orsaka ska det undertecknas av företrädare för skolhuvudmannen och inte av en person som enbart representerar skolenheten (prop. 2010/11:104 s. 29 f.). Ändringen i andra stycket innebär att undantaget om att utbildningskontraktet inte ska undertecknas av elevens vårdnadshavare om eleven har ingått äktenskap tas bort. Detta till följd av att möjligheten för underåriga att få tillstånd att ingå äktenskap har tagits bort (se prop. 2013/14:208, bet. 2013/14:JuU30, rskr. 2013/14:263). Enligt punkt 1 i tredje stycket ska det anges vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen. Resterande del av den punkten ändras. Kravet på att det i utbildningskontraktet ska anges omfattningen av de delar av utbildningen som ska utföras på arbetsplatsen ändras, så att det i stället ska anges hur många veckor av lärlingsutbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen varje termin och de tider som ska gälla för eleven när denne befinner sig på arbetsplatsen. Om en elev ska utföra det arbetsplatsförlagda lärandet på flera arbetsplatser ska det tecknas ett utbildningskontrakt för varje arbetsplats. En elev som går gymnasial lärlingsutbildning ska genomföra mer än hälften av denna utbildning som arbetsplatsförlagt lärande. Omfattningen ska då räknas från och med det läsår som eleven påbörjar den gymnasiala lärlingsutbildningen (4 kap. 12 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Utbildningen ska bedrivas som heltidsstudier, pågå och fördelas så jämnt som möjligt (16 kap. 17 § skollagen och 3 kap. 1–3 §§ gymnasieförordningen). När skolarbetet förläggs till en arbetsplats utanför skolan ska den arbetstid som gäller på arbetsplatsen tillämpas, om inte rektorn beslutar annat. För minderåriga elever som genomgår utbildning på en arbetsplats ska de föreskrifter som utfärdats av om arbetstid för minderåriga gälla (3 kap. 3 § andra stycket gymnasieförordningen). För en elev består av . När en elev genomför skoldagar i form av arbetsplatsförlagt lärande kan dessa utföras i en följd, men så behöver inte alltid vara fallet. I praktiken kan det innebära att en elev exempelvis genomför sin utbildning genom att en skolvecka vara på arbetsplatsen enstaka dagar och resterande dagar i skolan. Det kan också innebära att eleven är uteslutande på skolan vissa veckor och uteslutande på arbetsplatsen andra veckor eller t.ex. på arbetsplatsen jämna veckor och på arbetsplatsen ojämna veckor. Beroende på hur arbetet på arbetsplatsen och utbildningen på skolan organiseras kan således en elev som enligt utbildningskontraktet exempelvis ska genomföra av lärlingsutbildningen på arbetsplatsen en viss termin, utföra denna del av utbildningen, som motsvarare , över av t.ex. . Det står parterna fritt att i utbildningskontraktet, utöver de antal veckor av lärlingsutbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen, också ange över hur många kalenderveckor det arbetsplatsförlagda lärandet ska fördelas. I utbildningskontraktet ska, utöver antalet veckor av lärlingsutbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen varje termin, även anges de tider som ska gälla för utbildningen på arbetsplatsen. Övervägandena finns i avsnitt 5. 11 c § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om utbildningskontrakt. Paragrafens första stycke innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. Ändringen innebär att bemyndigandet tas bort i den del det avser utbildningskontrakt. Paragrafens andra stycke är nytt och innehåller en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela närmare föreskrifter om utbildningskontrakt. De föreskrifter som kan meddelas är verkställighetsföreskrifter. Sådana föreskrifter får inte innebära att enskilda åläggs ytterligare skyldigheter utöver vad som framgår av lagbestämmelsen. 2017/18:24 emot kan verkställighetsföreskrifterna tillföra vad som behövs för att lagen ska kunna tillämpas i praktiken. Övervägandena finns i avsnitt 5. 10 a § Ett skriftligt avtal (utbildningskontrakt) ska upprättas för varje elev och arbetsplats och undertecknas av eleven, skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Skolhuvudmannen ska se till att utbildningskontrakt upprättas. Om eleven är ska även elevens vårdnadshavare underteckna utbildningskontraktet. I utbildningskontraktet ska det anges 1. vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen, hur många veckor av utbildningen som ska genomföras där varje termin och vilka tider som ska gälla för utbildningen på arbetsplatsen, 2.hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ska fördelas mellan skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som avses i första stycket, 3.avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut, och 4.vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på arbetsplatsen som ska vara kontaktpersoner för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om att ett utbildningskontrakt ska tecknas inför det arbetsplatsförlagda lärandet för den elev som går i gymnasiesärskolan och genomgår gymnasial lärlingsutbildning. Paragrafen motsvarar paragrafen i 16 kap. 11 a § (se författ- ningskommentaren till den bestämmelsen och prop. 2010/11:104 s. 30). Övervägandena finns i avsnitt 6. Sammanfattning av betänkandet Välja yrke (SOU 2015:97) Kunskaper om arbetslivet underlättar gymnasievalet För att vara väl förberedd för valet behöver en elev i tidigt utveckla kunskaper om arbetslivet och olika yrkesområden samt få vägledning i den konkreta valsituationen. Utredningen konstaterar att kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen i varierar och att elevernas kunskaper om arbetslivet och om vilka jobb som finns behöver förbättras. Utredningen föreslår att: •grundskolans läroplan och kursplaner ska förtydligas när det gäller kunskaper om arbetslivet, •alla elever i och specialskolan ska ges möjlighet att genomföra minst två veckors praktisk arbetslivsorientering (prao) på en arbetsplats eller på ett yrkesprogram i gymnasieskolan, •Arbetsmiljöverket ska få i uppdrag att informera huvudmännen om hur riskbedömningar ska genomföras vid prao, och att •en utökad statlig satsning på yrkestävlingar ska genomföras. Större och mer genomgripande förändringar av studie- och yrkesvägledningen i kräver en grundligare analys än vad som varit möjlig att genomföra inom ramen för uppdrag. Utredningen föreslår därför att en ny statlig utredning får i uppdrag att utveckla studie- och yrkesvägledningen i . lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) att det ska införas två nya paragrafer, 10 kap. 13 a § och 12 kap. 13 b §, och närmast före 10 kap. 13 a § och 12 kap. 13 b § nya rubriker av följande lydelse. I årskurs 8 och 9 ska alla elever ges möjlighet att genomföra sammanlagt minst två veckors praktisk arbetslivsorientering (prao). Praon ska ges inom ramen för de ämnen som undervisningen i omfattar enligt 4 §. Praon ska genomföras på en arbetsplats eller genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Endast om det finns synnerliga skäl får andra former för arbetslivsorientering ersätta prao för en elev. I årskurs 9 och 10 ska alla elever som tillämpar specialskolans kursplaner ges möjlighet att genomföra sammanlagt minst två veckors praktisk arbetslivsorientering (prao). Praon ska ges inom ramen för de ämnen som undervisningen i specialskolan omfattar enligt 4 §. Praon ska genomföras på en arbetsplats eller genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Endast om det finns synnerliga skäl får andra former för arbetslivsorientering ersätta prao för en elev. Denna lag träder i kraft . Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), Kammarrätten i , Myndigheten för delaktighet, , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Myndigheten för , Universitet- och högskolerådet, , , , , , , , (), Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , , , utvärdering (IFAU), , , , kommun, , , kommun, , , kommun, kommun, läns landsting, , , läns landsting, , Samverkansorganet i , Kommuner och Landsting, , , Elbranschens centrala , , , , , , , , Industriarbetsgivarnas kompetensråd, Innovations- och kemiindustrierna i , i , Livsmedelsföretagen, , , , , Vuxenutbildning i Samverkan, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, , , Akademikers , Elevkårer, , , och , , Trä- och Möbelföretagen, Visita och i . Därutöver har spontana remissvar lämnats av rektorer på Restaurang- och livsmedelsprogrammet i , Naturvetarna, , , Håltagningsentreprenörerna inom Byggindustrier, , Byggindustrier, Installatörsföretagen, , hörselskadade barn och barn med språkstörning, Frisörföretagare, , Svensk Ventilation, , , Transportföretagen, Kött- och Charkföretagen och . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig: kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , Vadsten kommun, kommun, kommun, , i , , Bevakningsbranschens yrkes- och arbetsmiljönämnd, Friskolor- nas riksförbund, , Föreningen Prop. 2017/18:24 chefer, , , Gruvindu- Bilaga 3 strins yrkesnämnd, Handels kompetensråd, Hantverkarnas riksorganisation, , Idéburna skolors riksförbund, , , för ungdomsorganisationer, , Lika Unika, Maskinentreprenörerna, , , Murnings- och putsentreprenörerna, , Nationell samverkan psykisk ohälsa, Nätverket för unga för tillgänglighet, , , och Skola, , , elevråd, Lås- och , , , Transportfackens och . Sammanfattning av promemorian Lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagt lärande inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (U2014/4311/GV) Utbildningskontrakt i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Skollagens bestämmelser om utbildningskontrakt för lärlingar i gymnasieskolan behöver förtydligas. I promemorian föreslås att det i utbildningskontraktet ska anges vilka delar av utbildningen som ska genomföras på en arbetsplats, hur många veckor som ska genomföras där och när dessa veckor ska genomföras. Det bör införas utbildningskontrakt för lärlingsutbildning inom gymnasiesärskolan på samma sätt som i gymnasieskolan. De föreslagna ändringarna ska träda i kraft . Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs /…/ Ett skriftligt avtal (utbildningskontrakt) ska upprättas för varje elev och arbetsplats och undertecknas av eleven, skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Skolhuvudmannen ska se till att utbildningskontrakt upprättas. Om eleven är och inte har ingått äktenskap, ska även elevens vårdnadshavare underteckna utbildningskontraktet. I utbildningskontraktet ska det anges 1. vilka delar av utbildningen 1. vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbets- som ska genomföras på arbets- platsen och omfattningen av dessa platsen, hur många veckor av utbildningen som ska genomföras där varje termin och när dessa veckor ska genomföras, 2. hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ska fördelas mellan skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som avses i första stycket, 3.avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut, och 4.vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på arbetsplatsen som ska vara kontaktpersoner för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. meddela ytterligare föreskrifter om meddela ytterligare föreskrifter om 3Senaste lydelse 2011:877. 4Senaste lydelse 2014:422. Ett skriftligt avtal (utbildnings- kontrakt) ska upprättas för varje elev och arbetsplats och under- tecknas av eleven, skolhuvud- mannen och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller till att utbildningskontrakt upp- Om eleven är och inte har ingått äktenskap, ska även 1. vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbets- platsen, hur många veckor av utbildningen som ska genomföras där varje termin och när dessa veckor ska genomföras, 2. hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda delen av ut- juridiska eller fysiska person som avses i första stycket, 3. avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut, och 4. vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på arbets- platsen som ska vara kontakt- personer för den arbetsplats- förlagda delen av utbildningen. Denna lag träder i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas därefter. Efter remiss har yttranden över promemorian lämnats av Myndigheten för delaktighet, , , , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Myndigheten för , Universitets- och högskolerådet, , , , , , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (tidigare ), , , utvärdering (IFAU), Arbetsdomstolen, kommun, kommun, , kommun, , kommun, , Kumla kommun, , , kommun, kommun, Sala kommun, kommun, kommun, kommun, , Kommuner och Landsting, , , , , Föräldraalliansen , , , , Industriarbetsgivarnas kompetensråd, , i (LO), , (), , , , , , , , () och (tidigare ). Därutöver har spontana remissvar lämnats av , , Livsmedelsföretagen och Lärlingsgymnasiet. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig: för arbetsliv och socialvetenskap, , , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , Malung-Sälens kommun, kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , , , Västra , El- branschens centrala , , Föreningen (), , , , Handelns kompetensråd, Handikappförbundens samarbetsorgan, Hantverkarnas , Innovations- och kemiindustrierna i , för Ungdomsorganisationer (LSU), Lika Unika, Metallgruppens Utbildningsråd, , Nationell samverkan psykisk ohälsa (NSPH), Nätverket för unga för tillgänglighet, och Skola, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (), , Stål och metallindustrins yrkesnämnd, , Akademikers (), , elevråd , Elevråds , , , , , Transportfackens (), för Hotell och Restauranger och VVS-bran- schens . Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 16 kap. 11 a och 11 c §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 10 kap. 8 a §, 12 kap. 8 a § och 19 kap. 10 a §, dels att det närmast före 10 kap. 8 a § och 12 kap. 8 a § ska införas nya rubriker, av följande lydelse. Huvudmannen ansvarar för att praktisk arbetslivsorientering (prao) anordnas för alla elever under sammanlagt minst från och med årskurs 8. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval. Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisning på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Endast om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser ersätta prao för en elev. Huvudmannen ansvarar för att (prao) anordnas under samman- lagt minst från och med årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval. Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Endast om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser ersätta prao för en elev. Ett skriftligt avtal (utbildningskontrakt) ska upprättas för varje elev och arbetsplats och undertecknas av eleven, skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Skolhuvudmannen ska se till att utbildningskontrakt upprättas. Om eleven är och Om eleven är ska inte har ingått äktenskap, ska även även elevens vårdnadshavare un- I utbildningskontraktet ska det anges 1. vilka delar av utbildningen 1. vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbets- arbetsplatsen och omfattningen av platsen, hur många veckor av ut- som ska gälla för utbildningen på arbetsplatsen, 2. hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ska fördelas mellan skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som avses i första stycket, 3.avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut, och 4.vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på arbetsplatsen som ska vara kontaktpersoner för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om meddela ytterligare föreskrifter om 5Senaste lydelse 2011:877. 6Senaste lydelse 2014:422. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om utbildningskontrakt.