prop · H403130 · 2017-05-30 00:00:00 — har styrelsen för Första AP-fonden ändrat avkastningsmålet till en real avkastning på efter kostnader över rullande tioårsperioder. var avkastningsmålet för Första AP-fonden en nominell avkastning om efter kostnader över rullande tioårsperioder. var målet formulerat . I den högra delen av figur 5.1 framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2012–2016), (2007–2016) och –2015. Detta innebär att Första AP- fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. Utöver målet för den reala avkastningen fattar styrelsen även beslut om hur stor finansiell risk som fonden bör ta. Detta uttrycks i en övergripande tillgångsfördelning mellan aktier och räntebärande placeringar. Det finns också ett definierat mandat när det gäller tolerans för avvikelser, samt ett antal tillåtna tillgångsklasser. Den verkställande direktören definierar, med utgångspunkt från styrelsens riskpreferens, investeringsövertygelser och riktlinjer i övrigt ett strategiskt benchmark för fondens förvaltning på lång sikt (). bygger på en väldiversifierad portfölj, långsiktig förvaltning, utnyttjande av ineffektiva marknader och riskpremier. förvaltning och hållbart värdeskapande är också ledord. förvaltningschefen ansvarar för att utforma den strategiska förvaltningen Denna bryts sedan ned enligt olika beslutsmandat till operativ förvalting och verkställs inom investeringsorganisationen. Första AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar. Jämfört med föregående årsskifte har andelen aktier och räntor minskat Årets förändringar följer trenden Utländska aktier (exklusive tillväxtmarknader) står för den största minskningen. Figur 5.3 Första AP-fondens faktiska tillgångsallokering +0,1 +0,1 +27,5 +1,4 -7,0 -0,7 +3,6 +1,5 -24,4 -2,4 +0,1 +0,1 okeringen , TAA och . ångar inkluderar bland annat investeringar i hedgefonder, fastigheter, PE och riskparitetsportfölj, Riskparitetsportföljen infördes , En riskparitetsportfölj är en e portföljskomponent bidrar med lika mycket risk till portföljens totala risk r sig från redovisad allokering i årsredovisningen på grund av skillnader i angreppssätt (utvärderar utgående marknadsvärde och AP1 redovisar exponering) samt v tillgångsslag Källa: bilaga 9 (grunddata från Första AP-fonden) Tillfällig överträdelse av placeringsreglerna liksom överskred Första AP-fonden femprocentsgränsen i placeringsreglerna för innehav i onoterade aktier. För att minska innehavet avyttrades en portfölj av nordamerikanska riskkapitalfonder. Försäljningen bidrog till att andelen onoterade investeringar i fondens totala portfölj begränsades till per . Enligt lagen om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) ska en fond som överskrider de kvantitativa placeringsreglerna avveckla den överskjutande delen av innehavet så snart det är lämpligt med hänsyn till marknadsförhållandena. har Första AP-fondens interna kostnader (rörelsens kostnader) ökat med , eller i genomsnitt . Beräknat på den genomsnittliga kostnadsbasen ökade rörelsens kostnader med som antalet anställda ökat från 47 till 61. Det ökade antalet anställda har framför allt skett inom kapitalförvaltningen. De externa kostnaderna (provisionskostnader) ökade med från 145 miljoner till . Ökningen förklaras huvudsakligen av: 1.Förändrad profil på de externt förvaltade mandaten: har enklare och därmed billigare förvaltning på utvecklade marknader tagits hem som det tillkommit mer komplicerade externa mandat, t.ex. riskparitetsstrategi och aktiva mandat på s.k. emerging och frontier markets. Detta har överslagsmässigt ökat kostnaderna netto med . 2.Förstärkning av dollarkursen: har dollarn stärkts mot den svenska kronan med . Beräknat på kostnadsbasen medför det uppskattningsvis en kostnadsökning på ca . Tabell 5.2 Första AP-fondens kostnader och antal anställda Källa: Första AP-fondens årsredovisningar 12Exklusive prestationsbaserade arvoden. 13Vid årets slut. 14,15 Varav två projektanställda. 2016/17:130 minskade Första AP-fonden sina externa förvaltningskostnader med jämfört med . Minskningen utgjordes i huvudsak av omstrukturering av mandat, framför allt när det gäller hedgefonder och tillväxtmarknader. Ett exempel är färre mandat på s.k. frontier markets, då dessa är kunskapskrävande och därmed kostsamma. Kostnadsminskningen var också en konsekvens av en omförhandling av mandat, vilket lett till lägre kostnad samt till viss del internalisering, dvs. allokering från extern till intern förvaltning av delar av portföljen. Första AP-fonden har som ambition att behålla kostnadsandelen för totala förvaltningskostnader (rörelse- och provisionskostnader) i förhållande till förvaltat kapital kring , vilket är den nivå som gällde (att jämföra 2015). Fonden arbetar med att ta fram en modell som ett hjälpmedel för att enkelt kunna beräkna kostnadseffekten av olika portföljsammansättningar. har Första AP-fonden fortsatt satsningen på hållbart värdeskapande och ägaransvar, bl.a. genom att utöka resurserna till båda dessa områden. Styrelsen beslutade om en revidering av fondens hållbarhetsstrategi och satte upp fyra mål för hållbarhet: (i) Kontinuerlig kompetensutveckling, (ii) Dedikerade investeringar, (iii) Regelbunden hållbarhetsgenomgång och (iv) Ökad transparens kring fondens hållbarhetsarbete. Inom ramen för hållbarhetsstrategin har bl.a. ett ESG-filter16 införts i fondens lågvolatilitetsportfölj. Vidare har ett samarbete med förvaltaren Osmosis inletts med inriktning på investeringar i resurseffektiva bolag och en investering har gjorts i Resonance Industrial Water Infrastructure som inriktar sig på att finansiera vattenrening och återanvändning av vatten för industriellt bruk. Ägaransvarsområdet har också fått utökade resurser, vilket bl.a. möjliggjort utökat arbete i svenska valberedningar. Fonden är också engagerad i samarbete med andra investerare och Sida om Agenda 2030 och FN:s 17 utvecklingsmål. AP-fondernas Etikråd har drivit ett projekt med syfte att identifiera hur och fonderna i fortsättningen ska arbeta med mänskliga rättigheter, framför allt FN:s Guiding Principles on Business and Human Rights (UNGP). Första AP-fondens riskhantering och kontroll följer den s.k. principen om tre försvarslinjer vilket innebär att fonden skiljer mellan funktioner som äger risk (ledning och förvaltningsorganisationen), funktioner för 16 Den ursprungliga investeringsprocessen har kompletterats med ett steg där de bolag som är sämst i sin bransch ur ett hållbarhetsperspektiv i allmänhet och/eller i sitt arbete med omställning till ett lågfossilt samhälle plockas bort. Detta har kunnat göras utan att risk- eller avkastningsprofilen påverkats negativt. övervakning, kontroll och regelefterlevnad (Risk/Middle Office och Skr. 2016/17:130 Compliance) och funktionen för oberoende granskning (internrevision). Inom andra försvarslinjen ansvarar Risk/Middle Office för att följa upp att fondens riskramverk följs och Compliance ansvarar för att kontrollera regelefterlevnad. Den tredje försvarslinjen, internrevisionen, upphandlas externt. Regeringens bedömning: Andra AP-fonden har infriat rollen att hantera nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet så som avsett. Fonden har bidragit till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering samt aktivt arbetat med hållbarhetsfrågor. Sammantaget har Andra AP-fonden infriat regeringens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde Andra AP-fonden till inkomstpensionssystemet. Netto uppgår fonens ackumulerade överföringar till . Andra AP-fonden har bidragit till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. uppgick fondens avkastning till efter kostnader, vilket motsvarar . Den genomsnittliga avkastning har uppgått till , vilket mer än väl överstiger inkomstindex som ökat . På hållbarhetsområdet har Andra AP-fonden implementerat ESG-faktorer i tillgångsslaget globala aktier i den kvantitativa förvaltningen. Fonden har även beslutat att göra gröna obligationer till ett eget tillgångsslag och därmed till en del av den övergripande investeringsstrategin. 2016/17:130 Tabell 5.3 Andra AP-fondens resultat -3,8 -6,9 -5,1 -4,9 -6,6 Källa: Andra AP-fondens årsredovisningar Andra AP-fondens resultat efter kostnader uppgick till 2016, vilket motsvarar en avkastning på . överfördes till inkomstpensionssystemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med till . I figur 5.4 redovisas Andra AP-fondens totala avkastning efter kostnader . Som framgår i figurens högra del uppgick den genomsnittliga avkastningen efter kostnader till –2016, vilket kan jämföras med inkomstindex som i genomsnitt ökat . Figur 5.4 Andra AP-fondens totala avkastning Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2016 -1,5 -2,1 -15,5 -24,1 Riskjusterad avkastning (sharpekvot4) 20011–2016 20011 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 5,52,96,1 Genomsnittlig riskjusterad avkastning (sharpekvot) 1 (anges annualiserad avkastning) 2 Andra AP-fondens genomsnittliga målsättning. 2013 var målsättningen i real avkastning. Under 2001-2013 har målsättningen fluktuerat mellan 4,0 och i real avkastning med en genomsnittlig inflation på ~1,. Avkastningsmålet är justerat för att omfatta av portföljen 2001-2008 och av portföljen 2009-2014 3 Likvidportföljen inkluderar noterade tillgångsslag inkl. svenska och globala aktier, räntebärande tillgångar, samt overlaymandat 4 Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-15 samt antagande 5 Provisions- och rörelsekostnad som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) 6 Avviker från redovisad sharpekvot på 2,4 då fonden använt en annan riskfri ränta 7 Avviker från redovisad sharpekvot på 2,6 för totalportfölj 8 Avviker från redovisad sharpekvot på 1,9 för totalportfölj då endast tagit hänsyn till veckodagar vid beräkning av standardavvikelse 9 Inkomstindex från första Källa: bilaga 9 (grunddata från Andra AP-fonden och uppgick fondens totala avkastning till före kostnader. Störst bidrag till avkastningen gav aktier (6,, varav svenska aktier 1,0, globala aktier i utvecklade marknader 3,7 och tillväxtmarknadsaktier 2,1) och alternativa investeringar (3,). Valutasäkringen i den noterade portföljen minskade resultatet . Den negativa avkastningseffekten kompenserades dock mer än väl av att tillgångar i utländsk valuta steg i värde. Fonden valutasäkrar inte tillväxtmarknadsvalutor. I nedre delen av figur 5.4 framgår att totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning (mätt med en s.k. Sharpekvot) var 0,6 –2016, 0,5 –2016, 1,5 –2016 samt 1,7 . Sharpekvoten anger hur mycket avkastning fonden genererat i förhållande till den risk som tagits . En hög Sharpekvot är eftersträvansvärt. Andra AP-fonden har under perioden 2001−2016 ändrat definitionen av aktiv avkastning . definierades den som aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exklusive alternativa investeringar), avkastning från overlaymandat, och allokeringseffekter (inklusive implementeringseffekter). ändrades definitionen och allokeringseffekter exkluderades från den aktiva avkastningen. Med ovanstående förutsättningar i åtanke har fondens aktiva avkastning före kostnader uppgått till av likvidportföljen . Det innebär att målet om en aktiv avkastning om inte uppnåddes. Om man däremot tittar på perioden 2012−2016 uppnåddes målet då den aktiva avkastningen var . var den aktiva avkastningen -0,. Bidragande orsaker till den negativa avkastningen var framför allt svenska aktier (-0,), räntebärande värdepapper (-0,) och kapitallösa mandat (-0,). Figur 5.5 Andra AP-fondens aktiva avkastning 2001–2016 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 2016 -0,2 -0,4 -0,5 -0,6 -0,4 -0,3 -1,8 Aktiv avkastning per tillgångsslag 2016 Definition av aktiv avkastning AP2 ▪ Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) ▪ Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) 2Beräknas mot likvidportföljen som bas 3Medelvärde (aritmetiskt) av den årliga aktiva avkastningen 4Från 2009 och framåt redovisas aktiv avkastning endast på årsbasis (tidigare beräknades aktiv avkastning på dagsbasis) 5Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett. Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande 6Fonden redovisar relativ avkastning, beräknat som den aktiva avkastning från förvaltningen justerat för implementeringseffekter, vilket inkluderar effekter från avvikelser mot den strategiska portföljen, avvikelser i allokering mellan olika index inom tillgångsslag, resultat från valutaderivat samt likviditet som ej speglas i jämförelseindex Källa: bilaga 9 (grunddata från Andra AP-fonden) 2016/17:130 Uppföljning av styrelsens avkastningsmål Styrelsens avkastningsmål är att fonden i genomsnitt ska uppnå en årlig real avkastning på på lång sikt. var den långsiktiga målsättningen realt . Ändringen gjordes mot bakgrund av förväntat lägre globala räntor på lång sikt. Efter ändringen är Andra AP-fondens målsättning mer i linje med övriga AP-fonder. I den högra delen av figur 5.4 framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2012–2016), (2007–2016) och –2016. Detta innebär att Andra AP- fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder, förutom . hade dock Andra AP-fonden ett högre avkastningsmål än de övriga buffertfonderna. Fondens avkastning efter kostnader har varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. Andra AP-fondens strategi bygger på värdeskapande i flera steg: val av strategisk tillgångsfördelning, val av index och aktiv förvaltning. Till grund för strategin ligger ett antal principer, s.k. Investment Beliefs. Dessa beskriver fondens syn på hur kapitalmarknaden fungerar samt möjligheter och förutsättningar att skapa en god avkastning. Den strategiska portföljen tas fram med stöd av en internt utvecklad Asset-Liability-Model (), där hänsyn tas till den förväntade lång- siktiga utvecklingen i pensionssystemet och på de finansiella mark- naderna. Det innebär att fondens strategiska portfölj utgörs av en sammansättning av olika tillgångsslag som fonden bedömt ger den bästa generationsneutrala och långsiktiga tillväxten för framtida pensioner. Valet av index ses som en del av den strategiska placeringsprocessen, där index fastställer ett investeringsurval för den interna och externa förvaltningen. Fonden har i stor utsträckning ersatt de traditionella breda kapitalvägda indexen med mer specialiserade index som på ett mer riskeffektivt sätt förväntas bidra till den framtida avkastningen. Andra AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar. Jämfört med föregående årsskifte har andelen aktier och alternativa tillgångar minskat , medan andelen räntebärande tillgångar ökat (figur 5.4). Årets förändringar följer i huvudsak trenden , bortsett från att andelen räntor ökat. Utländska aktier (exklusive tillväxtmarknader) står för den största minskningen. Andra AP-fondens faktiska tillgångsallokering Procent av totala tillgångar Andra AP-fonden2,3; = SEK miljarder -1,6 -0,5 -1,9 -18,1 -1,6 -11,0 20011 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2001-2015 kan avvika från den redovisade fördelningen då terminsexponeringen summeras separat och ej som en del av tillgångsslagens marknadsvärden, ade över resterande tillgångsklasser 7 miljoner från det redovisade värdet, främst orsakat av periodiseringseffekter; 5 I alternativa tillgångar ingår kinesiska A-aktier Källa: bilaga 9 (grunddata från Andra AP-fonden) Tillfällig överträdelse av placeringsreglerna liksom överskred Andra AP-fonden femprocentsgränsen i placeringsreglerna för innehav i onoterade aktier. För att minska årets innehav har delar av innehaven avyttrats så att andelen onoterade aktier av fondens totala kapital minskades till per den 31 december 2016.17 Enligt lagen om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) ska en fond som överskrider de kvantitativa placeringsreglerna avveckla den överskjutande delen av innehavet så snart det är lämpligt med hänsyn till marknadsförhållandena. Andra AP-fondens främsta kostnadsdrivare , på total nivå, är ökning av förvaltat kapital, valutakurseffekter samt engångskostnader i samband med den genomförda internaliseringen. Ökning av förvaltat kapital är den största drivare till kostnadsökningen i absoluta tal då framför allt externa förvaltararvoden och depåkostnader är starkt korrelerade till storlek på förvaltat kapital. Under perioden 2012−2015 har fonden genomfört en internalisering för att på ett kostnadseffektivt sätt förvalta den väldiversifierade portfölj som krävs för att nå en hög riskjusterad avkastning. har ca flyttats från extern till intern förvaltning, vilket under själva transfereringsfasen inneburit ökade rörelsekostnader och 17 I beräkningen exkluderas sex fonder med ett totalt marknadsvärde av då av innehavet utgörs av noterade innehav och därför inte definieras som noterade innehav vid limituppföljningen. 2016/17:130 depåkostnader. Den positiva effekten av internaliseringsarbetet i form av lägre kostnader har uppkommit då förvaltningskostnadsandelen för totala kostnader minskade väsentligt och sjönk från till . Tabell 5.4 Andra AP-fondens kostnader och antal anställda Källa: Andra AP-fondens årsredovisningar Det är framför allt förvaltningen av globala krediter, aktier och räntebärande tillgångar på tillväxtmarknader som flyttats från extern till intern förvaltning med stora krav på erforderligt resurs- och systemstöd samt kvalitetssäkring av interna rutiner. Ökningen av fondens informations- och datakostnader beror till stor del på den utökade mängden datakällor som krävs för fondens interna kvantitativa förvaltning. Internaliseringen har varit ett kraftfullt verktyg för att behålla kostnadseffektivitet även med en alltmer sofistikerad portfölj. De totala kostnaderna har minskat betydligt tack vare lägre externa arvoden, som de interna kostnaderna och depåkostnaderna ökat något till följd av en större och mer komplex intern förvaltning. En betydande del av fondens kostnader är i utländsk valuta, vilket gör att kronförsvagningen mot framför allt dollar och euro påverkat kostnader i absoluta termer. fokuserar Andra AP-fonden bl.a. på att effektivisera och reducera kostnaden för marknadsinformation med effekt framför allt . har arbetet inom hållbarhetsområdet fortsatt att utvecklas och intensifieras. Stor vikt har lagts på att integrera hållbarhetsfrågor i 18Exklusive prestationsbaserade arvoden. 19Vid årets slut. Bland annat har Andra AP-fonden implementerat ESG- faktorer i tillgångsslaget globala aktier i den kvantitativa förvaltningen. Fonden beslutade också att göra gröna obligationer till ett eget tillgångsslag och därmed till en del av den övergripande investeringsstrategin. Andra AP-fonden har ytterligare minskat sin finansiella risk inom fossil energi. Totalt har fonden avvecklat investeringarna i 23 kolbolag, 15 olje- och gasbolag samt 38 elproducerande bolag. Fonden har tagit fram ett dokument som beskriver hur klimatanalyser integreras i investeringsprocessen och hur fonden arbetar med klimatfrågan. Fondens ambition är att utveckla portföljen i linje med tvågradersmålet. Andra AP-fonden rankades som nummer åtta i världen för hantering av klimatrisker av (AODP). Fonden har investerat i Women Entrepreneurs Opportunity Facility som är ett partnerskap mellan 10,000 Women och IFC. WEOF bidrar till att överbrygga en global kreditklyfta för små och medelstora företag som ägs av kvinnor i tillväxtländer samt gör det möjligt för kvinnliga entreprenörer att utveckla sina företag. skrev fonden brev till drygt 40 svenska bolag och uppmanade dem att redovisa hur de kopplar sin verksamhet till FN:s 17 hållbarhetsmål, vilket fonden följer upp i samband med bolagens årsstämmor. Fonden har röstat i ca 50 svenska bolag samt cirka 800 utländska. Därutöver står fonden bakom en mängd initiativ och dialoger med såväl bolag som lagstiftare för att utveckla och förbättra bolagsstyrning i både specifika fall och mer generellt. startade Andra AP-fonden ett arbete med att utveckla och förbättra fondens risk- och kontrollverksamhet. Arbetet har fortsatt med målet att på ett effektivt sätt prestera ett risk- och kontrollarbete i världsklass. En del i detta är Andra AP-fondens arbete med operativa risker som utvecklats under , vilket särskilt lyftes fram i förra årets utvärdering. har implementering av ett nytt analysverktyg för finansiella risker avslutats. Verktyget innebär implementering av en ny riskmodell som ger bättre analysmöjligheter vilket bl.a. ökar förståelsen för den totala riskbilden av fondens portfölj bestående av både noterade och onoterade tillgångar. Det nya risksystemet innebär även nya möjligheter att genomföra ESG-analys på aktieportföljer vilket är ett arbete som initierades men som kommer att utvecklas . Utöver projektet när det gäller nytt risksystem har ett nytt verktyg för avkastningsanalys upphandlats och implementerats . Genom verktyget skapas bättre möjligheter att analysera och förklara vad som driver avkastningen i fondens portföljer. Eftersom denna process var mer tidigare minskas även operativa risker inom detta område betydligt. Vidare har ett projekt initierats i syfte att beskriva fondens befintliga arbete med intern styrning och kontroll, vilket bygger på principen om tre försvarslinjer. Parallellt med detta projekt har en internrevisionsleverantör upphandlats och förslag till införande tagits fram som en del av den totala interna styrningen och Arbetet avslutas med avrapportering i styrelsen samt initiering av ett första internrevisionsuppdrag. även förstärkt sin compliance-avdelning med en person i syfte att kunna hantera ökade krav inom regelefterlevnad. Regeringens bedömning: Tredje AP-fonden har infriat rollen att hantera nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet så som avsett. Fonden har bidragit till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering samt aktivt arbetat med hållbarhetsfrågor. Sammantaget har Tredje AP-fonden infriat regeringens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde Tredje AP-fonden till inkomstpensionssystemet. Netto uppgår fondens ackumulerade överföringar till . Tredje AP-fonden har bidragit till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. uppgick fondens avkastning till efter kostnader, vilket motsvarar . Den genomsnittliga avkastning har uppgått till , vilket mer än väl överstiger inkomstindex som ökat . På hållbarhetsområdet har bl.a. en väsentlighetsanalys och intressentdialoger genomförts . Syftet har varit att vidareutveckla hållbarhetsarbetet och tydliggöra kommunikationen kring detta. Tabell 5.5 Tredje AP-fondens resultat -3,8 -6,9 -5,1 -4,9 -6,6 Källa: Tredje AP-fondens årsredovisningar Tredje AP-fondens resultat uppgick till 2016, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader. överfördes till inkomstpensionssystemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med till . I figur 5.7 redovisas Tredje AP-fondens totala avkastning efter kostnader . Som framgår i figurens högra del uppgick den genomsnittliga avkastningen efter kostnader till –2016, vilket kan jämföras med inkomstindex som i genomsnitt ökat . Figur 5.7 Tredje AP-fondens totala avkastning -2,1 -2,5 -12,6 -19,8 Riskjusterad avkastning (sharpekvot6) 2001–2016 Genomsnittlig riskjusterad avkastning (sharpekvot)