prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Dessutom har haft regeringens uppdrag att främja arbetet i hälso- och sjukvården med hälsosamma matvanor för att förebygga kroniska sjukdomar.ingår att underlätta för vårdgivare och huvudmän att kunna tillgodogöra sig ramverket och för detta krävs bl.a. dialog och aktiva informations- insatser.E-hälsomyndigheten och har fortsatt uppdraget att utveckla ett verktyg för förvaltning och distribution av den nationella källan för ordinationsorsak, som är ett kod- system bestående av termer för ordinations- orsaker och behandlingsändamål samt deras kopplingar till läkemedel. Källan används i ett antal landsting för att underlätta framtagning av så kallade ordinationsmallar.Sverige är även en aktiv deltagare i flera inter- nationella e-hälsosammanhang.P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 inte är olämpligt, med patientens närstående. Dessutom ska patientens inställning till de insatser som anges i den samordnade vårdplanen så långt möjligt redovisas i samband med ansökningar om vård. En annan nyhet är att chefsöverläkaren vid psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård ska se till att en patient, så snart patientens tillstånd tillåter, erbjuds uppfölj- ningssamtal efter en genomförd tvångsåtgärd. Ändringarna började gälla . Rege- ringen har därtill gett den nationella samordna- ren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa i uppdrag att göra en översyn av tvångsåtgärder enligt LPT riktade till barn och unga . Förbättrad styrning med kunskap inom tvångsvårdsområdet I syfte att åstadkomma en evidensbaserad prak- tik har regeringen uppdragit åt att förbättra möjligheterna till uppföljning av tvångsvården. I betänkandet Rapport från Bergwall- kommissionen (SOU 2015:52) beskrivs ett ökat behov av styrning med kunskap inom rätts- psykiatrin. Regeringen har därför gett Veten- skapsrådet i uppdrag att genomföra en kartlägg- ning av rättspsykiatrisk forskning. Ett uppdrag har även getts till cinsk och social utvärdering (SBU) om att ta fram systematiska kunskapsöversikter inom rättspsykiatrin. Läkemedel, medicinteknik och kosmetiska produkter I departementspromemorian Nationell läke- medelslista (Ds 2016:44) presenteras förslag om en nationell läkemedelslista. Den nationella läkemedelslistan föreslås utgöra en gemensam källa för samlad information om patienters läke- medelsbehandling genom ett nytt person- register. Registret föreslås i ett första steg ersätta nuvarande receptregister och läkemedelsförteck- ningen. Det övergripande målet med registret är att bidra till ökad patientsäkerhet som patienters personliga integritet skyddas från otillbörlig behandling av personuppgifter. Ett viktigt syfte med registret är att utpekade yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården, apo- tekspersonal och patienter ska få åtkomst till samma information om patientens läkemedels- användning. finns uppgifter om patientens läkemedelsbehandling uppdelade i flera olika källor och förutsättningarna för åtkomst till dessa källor varierar för patienter och för hälso- och sjukvårdspersonal som arbetar i vården eller på apotek. En tydligare koppling mellan dokumenterade uppgifter om läkemedel i patientjournaler och underlag för expediering i det nya registret ska t.ex. minska förekomsten av recept som inte speglar den senaste ordinationen. Detta för- väntas medföra ytterligare patientsäkerhetsför- delar. Det ökar också förutsättningarna för hälso- och sjukvården att makulera icke aktuella recept samt möjligheten att ta fram en integrerad lösning för ordination och förskrivning av dos- dispenserade läkemedel. En nationell läkemedelslista förbättrar även förutsättningarna för uppföljningar av läke- medelsanvändningen. Frågan om en nationell läkemedelslista bereds fortsatt i . enades regeringen och SKL tillsammans med ett flertal andra aktörer på läkemedels- området om en nationell läkemedelsstrategi –2018. Visionen för den nationella läke- medelsstrategin är Rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle. Fyra nya aktiviteter har valts ut och inklu- derats i handlingsplanen . Dessa aktiviteter är läkemedelsansvändningen för barn, egenvård med fokus på receptfria läkemedel, att förbättra möjligheterna till uppföljning av läke- medelsanvändningen inom cancerområdet och en förbättrad läkemedelsanvändning bland äldre. Bland de aktiviteter som fanns i strategins handlingsplan som slutredovisats kan bl.a. nämnas status- rapport om utvidgad kunskap om barns läke- medel och deras användning. En annan aktivitet som myndigheten ansvarat för och som är av- slutad avser insatser för att förbättra patient- säkerheten vid det generiska utbytet. Läke- medelsverket har också lämnat en rapport om nationell samverkan för utveckling av stegvist godkännande av nya läkemedel. Ytterligare en rapport som redovisats av avser uppföljning av läkemedel genom sam- verkan mellan myndigheter och sjukvård. SBU har slutredovisat en rapport om statis- tiska strategier för att hantera skillnader i behandlingseffektivitet mellan randomiserade kliniska prövningar och klinisk praxis. Myndig- heten för vård- och omsorgsanalys har redovisat ett uppdrag att följa och utvärdera nyttan med arbetet som syftar till ett ordnat införande av nya läkemedel. Minskat utrymme för manipulering av recept och oegentlig förskrivning I syfte att förbättra patientsäkerheten har rege- ringen gett i uppdrag att till- sammans med utreda och lämna förslag på de författningsändringar som krävs för att införa elektronisk förskrivning som huvud- regel för samtliga humanläkemedel som hämtas ut på öppenvårdsapotek mot recept. För att skapa förutsättningar för en heltäckande lista på förskrivna läkemedel krävs att läkemedel för- skrivs elektroniskt. Bättre beslutsunderlag i ordinationsögonblicket ökar sannolikheten för att förskrivningen blir patientsäker. Uppdraget ska redovisas . har på uppdrag av regeringen utökat myndighetens hantering av information om individuella förskrivarbehörigheter i myndig- hetens register över hälso- och sjukvårdspersonal (HOSP). Inom samma område har E-hälso- myndigheten lämnat en delredovisning om automatiserad och digitaliserad kontroll av individuella förskrivarbehörigheter. Kostnaderna för läkemedelsförmånerna ökade Kostnaderna för läkemedelsförmånerna minsk- ade . har dock utvecklingen vänt och kostna- derna ökar igen. var kostnadsökningen , vilket kan jämföras med fem procents ökning föregående år. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 2016 var ökningen för män högre än för kvinnor vilket bl.a. beror på att nya läkemedel mot prostatacancer kom in i förmånen . I diagram 3.15 nedan visas utvecklingen av kost- nader för läkemedelsförmånerna . Faktorer som verkar kostnadsdrivande är att vissa nya kostsamma produkter för cancer, som tidigare hanterats utanför förmånerna, nu för- skrivs inom förmånerna, samt att användning av vissa äldre läkemedel har ökat. Även underliggande demografiska faktorer, t.ex. att befolkningen växer och andelen äldre blir större, bidrar till utvecklingen. Reformen med kostnadsfria läkemedel till barn och unga samt reformen som innebär att preventivmedel som ingår i läke- medelsförmånerna blir kostnadsfria för personer har som väntat medfört vissa kost- nadsökningar. Siffror avseende hur stor del av de totala hälso- och sjukvårdskostnaderna som läke- medelskostnaderna utgjorde saknas fortfarande men 2015 var andelen . Diagram 3.15 Kostnader för läkemedelsförmånerna, 2007– (exklusive mervärdesskatt) Källa: och (Hälsoräkenskaperna). P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Tabell 3.3 Läkemedelskostnaderna uppdelade på områden, 2011–2016 Miljoner kronor (exklusive mervärdesskatt) Läkemedelskostnadernas andel av totala hälso- Anm: Andelen för egenavgiften i förhållande till egenavgift och läkemedelsförmån ligger lägre än andel patientkostnad. Anm: Tabellen är inte könsuppdelad då vissa poster saknar uppgifter om kön. Receptförsäljningen inom läkemedelsförmånen könsuppdelad redovisas i diagram 3.17. 1Läkemedel samt förbrukningsartiklar inom förmånen. 2Avser egenavgift och merkostnad. 3Beräknat som andel av förmån och patientens kostnad. 5Avser humanläkemedel på rekvisition inom sluten- och öppenvård. Slutenvårdskostnaderna är svåra att jämföra mellan åren beroende på att nettopriser införs successivt och avsaknad av data vissa år. Uppgifterna finns ej tillgängliga uppdelat på kön. 6Avser receptfria humanläkemedel som säljs över disk på apotek samt i detaljhandeln. Uppgifterna finns ej tillgängliga uppdelat på kön. 7Uppgifter om totala hälso- och sjukvårdskostnader saknas . Uppgifterna inkluderar mervärdesskatt. Utfallet av överenskommelse med SKL läggning resulterar i. kring formerna för statens bidrag till av återbäringen tillfalla landstingen och 30 pro- cent tillfalla staten. Överenskommelsen innebar bl.a. att Av överenskommelsen framgår också att par- staten ersatte landstingen med cirka 24 miljarder terna är överens om en viljeinriktning att ut- kronor för kostnader för läkemedelsförmånerna formningen och upplägget av överenskommels- m.m. I beloppet ingår ett bidrag på 865 miljoner erna i stora delar ska vara kronor för kostnader som landstingen haft för behandling av patienter med hepatit C under Landstingens kostnader för läkemedel för TLV har fortsatt arbetet med att utveckla den behandling av hepatit C blev högre än överenskommet belopp vilket innebar att arbetar TLV med att ut- landstingen, i enlighet med överenskommelsens veckla den värdebaserade prissättningen, bl.a. vinst- och förlustdelningsmodell, fick ytterligare genom förstärkt samverkan med landstingen. i bidrag från staten. TLV bedömer att prissänkningar på läkemedel som funnits på marknaden samt Överenskommelse kring formerna för statens myndighetens övriga arbete med bl.a. ompröv- ningar har inneburit en besparing på förmånerna Regeringen och SKL enades om en på 2016 och en ackumu- överenskommelse kring formerna för statens lerad besparing på 643 miljon- bidrag till landstingen avseende läkemedels- Utöver detta har sidoöverens- bl.a. att landstingen 2017 får ett statligt bidrag om för kostnader för bidrag för vissa andra kostnader inom läke- medelsområdet som tidigare finansierats på mot- också använts som verktyg för att skapa pris- konkurrens för biologiska läkemedel. Överenskommelsen innebär också att lands- ett segment där konkurrens och prispress ofta är tingen och staten ska dela på utfallet av den åter- begränsade även efter att patentet för original- bäring som gemensamt framtagna sidoöverens- läkemedlet löpt ut och så kallade biosimilarer kommelser inom ramen för TLV:s ärendehand- En biosimilar är ett läkemedel som innehåller samma aktiva substans som originalläkemedlet, men som inte är utbytbart på apotek. TNF-alfa-hämmare är en grupp biologiska läkemedel där det funnits flera originalläkemedel, men där priskonkurrens inte uppstått. Den här gruppen läkemedel används bland annat vid reumatiska sjukdomar. För att öka konkurrensen och skapa prispress efter att en biosimilar introducerades har TLV gjort en omprövning. Den har inneburit att landsting och berörda företag har ingått sido- överenskommelser som sänker behandlings- kostnaden för preparaten. Utredning om finansiering, subvention och prissättning av läkemedel beslutade regeringen att till- sätta en utredning (dir. 2016:95) som ska göra en översyn av dagens system för finansiering, subvention och prissättning av läkemedel. Målet för översynen är ett långsiktigt hållbart system som möjliggör en samhällsekonomiskt effektiv användning av läkemedel och följer den etiska plattform som gäller inom hälso- och sjukvården som läkemedelskostnad- erna kan hållas på en rimlig nivå. En tydlig ansvarsfördelning mellan stat och landsting, en jämlik och patientcentrerad vård, förutsägbara processer för berörda aktörer, samt goda förutsättningar för forskning och innova- tion till nytta för patienten ska eftersträvas. fick parallellt ett uppdrag att beskriva och analysera hur regelverket för läkemedelsförsörjningen tillämpas utifrån hur dagens hälso- och sjukvård bedrivs. Uppdraget rapporterades och bereds inom . Utvärdering av nyttan med arbetet som syftar till ett ordnat nationellt införande av nya läkemedel har Myndigheten för vård- och om- sorgsanalys lämnat sin slutredovisning av rege- ringsuppdraget att följa och utvärdera nyttan med arbetet som syftar till ett ordnat införande av nya läkemedel. I rapporten skriver myndig- heten bl.a. att den nationella processen för ordnat införande kan bidra till en mer jämlik läkemedelsanvändning genom nationella rekommendationer och avtal. påverkar andra faktorer tillgången till läkemedel exempelvis finansieringen, landstingens lokala införandeprocesser och tillgången till personal. Enligt Myndigheten för vård- och omsorgs- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 analys finns det brister i processens transparens och förutsägbarhet samt otydlighet i ansvars- fördelningen mellan de involverade aktörerna. Rapporten bereds i . Ny reglering av prissättning av licensläkemedel, extemporeläkemedel och lagerberedningar samt tillfällig subvention Nya bestämmelser om prissättning för läke- medel trädde i kraft . Licens- läkemedel är läkemedel som inte är godkända i . Licens är ett försäljningstillstånd för ett apotek att sälja licensläkemedel. Licensläkemedel ska enligt TLV:s föreskrifter ingå i förmånerna om inte annat beslutats. infördes en möjlighet att tillfälligt subventionera ett godkänt läkemedel som ännu inte har ett förmånsbeslut. Detta kan då ersätta ett licensläkemedel då TLV prövar ansökan om att läke- medlet ska ingå i förmånerna. Regeringen beslutade om proposi- tionen Anpassningar till EU:s nya förordningar om medicinteknik – del 1 (prop. 2016/17:197). Propositionen innehåller förslag som syftar till att flytta över ansvaret för anmälda organ på det medicintekniska området från Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) till den myndighet som regeringen bestämmer. Förslagen syftar också till att anpassa svensk rätt till och rådets kommande EU-förordningar på det medicintekniska om- rådet. Förordningarna rör medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik. Förslagen föreslås träda i kraft . har fått i uppdrag att genomföra de förändringar som krävs för att begära in, hantera och publicera information om restnoteringar. Detta görs för att på ett mer systematiskt sätt kunna hantera information om restnoteringar. Förbättrad uppföljning inom läkemedelsområdet För att på ett snabbare och bättre sätt än tidigare få kunskap om läkemedels faktiska effekt i klinisk vardag föreslår regeringen i proposi- tionen Vissa frågor om läkemedelsregistret (prop. 2016/17:145) att ska få möjlighet att ta emot och behandla uppgifter i P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 läkemedelsregistret för ett antal ändamål som inte varit tillåtna. Det gäller ändamålen uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring inom hälso- och sjukvårdsområdet. Myndig- heten ska också få behandla uppgift om för- skrivningsorsak. Ändringarna föreslås träda i kraft . Arbetet med att förbättra förutsättningarna för uppföljning av läkemedelsanvändningen är en viktig del av den nationella läkemedelsstrategin (se ovan). Det sker dels genom särskilda aktiviteter i handlings- planen, dels genom det strategiska området uppföljning som kom . Uppföljnings- perspektivet har också beaktats i förslaget om en nationell läkemedelslista, som bl.a. bygger på strukturering och standardisering av läkemedels- information samt förbättrade möjligheter att föra över uppgifter från patientjournaler till exempelvis hälsodataregister. överlämnade Utredningen om regle- ringen av biobanker (S 2016:04) sitt del- betänkande till regeringen (SOU 2017:40). I delbetänkandet föreslås lagändringar bl.a. i syfte att öka läkemedelsföretagens intresse av att förlägga kliniska prövningar i utan att skyddet för de individer som lämnat vävnads- prover påverkas. En slutredovisning ska lämnas . lämnade en rapport om snabbare anpassning av regelverk för kosmetiska produkter. I rapporten föreslås en översyn av det kosmetiska regelverket om tillåtna ämnen för att hanteringen av produk- terna ska bli säkrare. Rapporten bereds för när- varande inom . Regeringen verkar för ökad miljöhänsyn i Euro- peiska unionens läkemedelslagstiftning och internationellt. fick 2017 ett särskilt uppdrag att bistå i detta arbete. Det svenska påverkansarbetet har bl.a. omfattat att frågan på svenskt initiativ behandlades i rådskonstellationen för sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor (EPSCO). Frågan har även kopplingar till arbetet mot antibiotika- resistens (avsnitt 4 Folkhälsopolitik). Regeringen beslutade att inrätta ett sekretariat för att verka för en lokali- sering av Europeiska läkemedelsmyndigheten () till . Sekretariatet samarbetar nära med regeringens life science-samordnare, som fått ett utökat uppdrag där arbetet med EMA-kandidatur ingår. Antalet apotek fortsatte att öka och början av 2016 enligt TLV:s rapport uppföljning av apoteksmarknadens utveckling. Ökningstakten var högre åren efter omregle- ringen och har avtagit till . E-handelslösningar finns nu hos alla de större apoteksaktörerna och e-handelns andel av apoteksmarknaden ökar. När det gäller tillgäng- ligheten till fysiska apotek kan det dock noteras att av de nya apotek som till- kommit efter omregleringen har öppnats inom från ett befintligt apotek. Enligt Nya apoteksmarknadsutredningens delbetänk- ande (SOU 2017:15) ses vidare ett ökat fokus på handelsvaror och butiksprofilering och påbörjade samarbeten mellan apotek och vård- tjänstföretag. Av utredningen framgår även, baserat på en undersökning genomförd av Stats- kontoret efter omregleringen, att det finns tecken på brister i kompetensutvecklingen. En annan undersökning visar att patienterna generellt upplever att den farmaceutiska kom- petensen har försämrats sedan omregleringen. Icke-legitimerad personal gör allt mer av arbets- uppgifterna på apotek. Det är en utveckling som startade redan före omregleringen men som fortsätter. Undersökningar genomförda av visar att direktexpedierings- graden är fortsatt hög. har även undersökt orsaker till varför direktexpedie- ring inte sker. Vanligast är att läkemedlet expedieras sällan och därför inte lagerförs. Enligt betänkandet har det framkommit att små apotek av ekonomiska skäl kan välja att inte ha dyra läkemedel eller läkemedel som kräver särskild förvaring eller hantering i lager. Apotekens totala omsättning har ökat. Läkemedel med högt inköpspris har ökat räknat som andel av försäljningen. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 apotekens ersättning för dyra läkemedel genom en omfördelning av handelsmarginalen. Omregleringen av apoteksmarknaden innebar att licensläkemedel inte längre kunde hämtas ut på valfritt apotek, utan endast på det apotek som ansökt om licensen eller andra apotek inom samma kedja. Efter en ändring i läkemedelslagen (2015:315) gäller dock att ett licensläkemedel kan hämtas ut på alla öppenvårdsapotek. utövar tillsyn över öppen- vårdsapoteken. Inom ramen för sin fälttillsyn genomförde 86 inspektioner av apotek , vilket var en markant ök- ning jämfört . Temainspektioner genomfördes med fokus på bemanning och kompetensförsörjning av egenvården. Enligt pekar resultaten på att det är vanligt att apotekspersonal som arbetar med information och rådgivning inte har den kompetens som krävs. har TLV beviljat sammanlagt 36 apotek stöd enligt förordningen (2013:80) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av all- mänt ekonomiskt intresse. Det totala utbetalda beloppet uppgick till . införande av en laglig rätt för apoteken att returnera läkemedel. Vidare har utredningen lämnat ett förslag på hur apoteksombudsverk- samhet ska regleras. Utredningen har fått förlängd tid och ett tilläggsuppdrag (dir. 2016:105). Enligt tilläggs- direktiven ska utredningen bl.a. se över mark- naden för maskinell dosdispensering av läke- medel, extemporeläkemedel (specialtillverkade läkemedel för en enskild patient eller patient- grupp) och lagerberedningar (läkemedel som serietillverkas på apotek). I uppdraget ingår också att analysera om apotekens handels- marginal bör regleras för receptbelagda läke- medel utanför läkemedelsförmånerna. Utbyte av läkemedel på apotek En promemoria med förslag om utökade möjligheter till utbyte av läkemedel på öppen- vårdsapotek har utarbetats inom och remitterats (Ds 2017:29). Förslagen rör huvudsakligen möjlighet att byta ett för- skrivet läkemedel som inte ingår i läkemedels- förmånerna mot ett likvärdigt läkemedel som ingår i förmånerna. I promemorian behandlas även vissa frågor om läkemedel som förskrivits med stöd av smittskyddslagen (2004:168). Nya apoteksmarknadsutredningen: delbetänkande tillsattes en utredning som bl.a. Tandhälsan i den vuxna befolkningen är fortsatt skulle analysera den utveckling som skett av god och fortsätter att utvecklas positivt, enligt apoteksmarknaden sedan omregleringen. Skillnaden i tandhälsa mellan redaren skulle även analysera om det finns behov olika socioekonomiska grupper kvarstår emeller- av ytterligare åtgärder för att främja en hög grad Det finns ett samband mellan dålig tandhälsa av direktexpediering respektive förbättra den och att inte söka tandvård av ekonomiska skäl. service som ges när expediering inte kan ske. Inom vuxentandvården råder fri prissättning och uppdraget ingick även att utvärdera om det bör patienterna bär själva en betydande del av kost- ställas krav på hemleverans från apotek till För barn och ungdomar är tandvården för patient samt analysera om apotekskundernas rätt närvarande avgiftsfri till och med det år de fyller till information beträffande apotekens skyldig- Landstingen ansvarar för att alla barn och het bör stärkas. ungdomar regelbundet kallas till tandvården. Vuxna omfattas av det statliga tandvårdsstödet. nadsutredningen (S 2015:06) sitt delbetänkande tandvårdslagen slås det fast att målet för Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden tandvården är en god tandhälsa och tandvård på (SOU 2017:15). I syfte att öka kvaliteten på lika villkor för hela befolkningen. apoteken förslås bl.a. att den rådgivning som De totala tandvårdsutgifterna för stat, lands- sker i samband med expediering av receptbelagda ting och hushåll uppgick till 26,7 miljarder läkemedel enbart ska få ges av farmaceuter och kronor 2015, enligt uppgifter från Statistiska att lägsta kompetenskrav vid egenvårdsrådgiv- ning ska vara apoteksteknikerutbildning. att höja graden av läkemedel som expedieras vid kundens första apoteksbesök föreslås bl.a. ett P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Tabell 3.4 Utbetald ersättning för statligt tandvårdsstöd 2008–2016 1Under första halvan av 2008 gällde ett annat system, därav är siffrorna inte direkt jämförbara med följande år. 2Det allmänna tandvårdsbidraget ska stimulera till regelbundna besök hos tandläkare och är främst tänkt att användas för undersökningar och förebyggande tandvård. 3Det särskilda tandvårdsbidraget riktar sig till personer som har sjukdomar eller funktionsnedsättningar som ökar risken för försämrad tandhälsa. Det särskilda tandvårdsbidraget infördes . 4Högkostnadsskyddet innebär att den försäkrade vid större behandlingar inte behöver betala hela kostnaden själv. 5Utbetald ersättning totalt inkluderar besök där uppgift om kön ej finns tillgängligt. De totala statliga kostnaderna för tandvården uppgick till varav är statligt tandvårdsstöd till privata vårdgivare. Landstingens utgifter uppgick till , kommunernas utgifter uppgick till och hushållens utgifter för tandvård uppgick till . Av de totala utgifterna utgjorde hus- hållens utgifter . I tabell 3.4 ovan visas utbetald ersättning för det statliga tand- vårdsstödet. Kvinnor tar som tidigare del av det statliga tandvårdsstödet i något högre utsträck- ning än män.