prop · H403176 · 2017-04-06 00:00:00 — Andelen av de undersökta arbetsgivarna som betalade sina anställda arbetskraftsin- vandrare under försörjningskravet, eller som av någon anledning inte alls varit ar- betsgivare till den arbetskraftsinvandrare vars tillstånd man sponsrat, har minskat , framför allt . utgjorde de arbets- givare som i samtliga fall (kan vara ett enda) betalade under försörjningskravet eller inte alls (se tabell 8 beräkning a).135 De allra flesta av dessa arbetsgivare anställde bara en arbetskraftsinvandrare, vilket gör att det i mycket få fall kan ses som tecken på ett systematiskt missbruk på arbetsgivarnivå. 132Det är inte uteslutet att det kan finnas arbetsgivare som betalar för lite även i denna kategori, men vi bedömer det svårt att mäta rättvisande. 133Företagen i databasen består av de företag som har minst en sysselsatt respektive år. Företagsekonomiska nyckeltal (nettoomsättning, rörelseresultat m.m.) finns endast för aktiva icke-finansiella företag som bedriver näringsverksamhet i . 134Troligtvis kan det finnas en viss underrepresentation av mikroföretag, då dessa företag i lägre utsträckning återfinns i LISA:s företagsregister det år som beslut på ansökan till togs. Bland dem utan organisationsnummer kan det även finnas fler som bara fått avslag. Gruppen arbetsgivare som anställer arbetstagare som inte ansöker om personnummer kommer att represen- teras av färre ärenden, men också av färre arbetsgivare i den utsträckning det finns arbetsgivare som enbart rekryterar personer utan personnummer. Finns det fortfarande arbetsgivare som använder sig av rena luftupplägg, utan att det finns ett riktigt registrerat företag bakom, skulle de i så fall inte komma med i analysen. Med nuvarande kontrollsystem bedömer vi att det är ett mindre problem. 135De som betalat någon arbetskraftsinvandrare under försörjningskravet eller inte alls utgjorde . 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det är överhuvudtaget ovanligt med arbetsgivare som anställt två eller fler arbets- kraftsinvandrare . I denna mindre grupp utgjorde de som 2013 betalade alla sina arbetskraftsinvandrare för lite eller inte alls , jämfört med året innan (se tabell 8, beräkning c). av den ytterst begränsade skara arbetsgivare som hade minst två arbetskraftsinvand- rare både 2012 och 2013, betalade för lite eller inte något alls till samtliga arbets- kraftsinvandrare (se tabell 8, beräkning d).136 Mer systematiskt missbruk av syste- met på arbetsgivarnivå är alltså ovanligt, men förekom i ett fåtal fall fortfarande efter införandet av den särskilda branschkontrollen 2012. Tabell 8 som betalade för lite eller inget alls till samtliga arbetskraftsinvandrare () respektive år fördelat på antal arbetskraftsinvandrare per företag där villkoren inte uppfylls för någon Antal hos företaget under respektive där villkoren inte uppfylls för någon på rad Antal hos företaget under respektive 1 eller fler, för andra året på rad 2 eller fler, för andra året på rad Källa: ärendedatabas (2016), SCB/samt egna bearbetningar. Anm.: Tabellen har beräknats för tillståndstider som överstiger 11 av 12 kalendermånader under respektive år och exkluderar arbetsgivare som ingår i internationella koncerner, både svenska och utländska. Beräkningarna b ,c och d har en betydligt mindre nämnare än beräkning a. var nämnaren i b, c och d ca 26, av nämnaren i beräkning a. 5.3.5Vilka arbetsgivare betalar eller rekryterar arbetstagare som inte kommer i registrerat arbete? Jämför vi branschsammansättningen mellan å ena sidan dem som betalat under försörjningskravet till hälften eller fler av de arbetskraftsinvandrare de rekryterat, och å andra sidan en grupp med arbetsgivare som betalat löner över försörjningskravet till mer än hälften av de arbetskraftsinvandrare de rekryterat, syns följande: 136Våra data fångar inte in fall där samma personer leder flera bolag som använder arbetskraftsinvand- rare, vilket enligt våra intervjuer och observationer på förekommer. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? De branscher som har högst andel arbetsgivare som betalade löner under försörj- ningskravet till arbetskraftsinvandrare är branscherna Per- sonliga och kulturella tjänster (inkluderar skönhetsvård), Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster (inkluderar städ), Hotell- och restaurang och Bygg- verksamhet. Mest sällsynt är det i Offentlig förvaltning, Tillverkningsindustrin samt Energi- och miljöbranschen. Även i IT-branschen, inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, i utbildningssektorn samt inom finans, försäkring och fastigheter är det ovanligare att betala löner under försörjningskravet eller att erbjuda ett arbete utan att arbetet sedan kommit till stånd fast tillstånd beviljats. En jämförelse mellan de två grupperna visar också att de arbetsgivare som till över- vägande del betalat lön över försörjningskravet hade en högre årlig mediantillväxt- takt– jämfört –2013. Medianrörelse- resultat per anställd låg på ungefär samma nivå. Det finns också en betydande storleksskillnad mellan grupperna vad gäller antalet an- ställda. De arbetsgivare i vårt material som vid åtminstone hälften av anställnings- tillfällena betalade för låg lön hade i genomsnitt av personalstorleken jämfört med de arbetsgivare som betalade löner över försörjningskravet. Ett mycket litet antal kunde enligt undersökningen ovan sägas använda systemet för systematiskt och konsekvent missbruk, antingen i form av löner under försörj- ningskravet eller i form av tillstånd som inte leder till anställningar.137 Tillsammans utgör arbetsgivare inom Hotell- och restaurang () och Uthyrning, fastighets- service, resetjänster och andra stödtjänster () mer än hälften av de som beta- lat ut löner under försörjningskravet eller inte alls betalat samtliga arbetskraftsin- vandrare under två eller . finns i fyra branscher: Bygg, Handel, Personliga tjänster och Transport. Alla är branscher som kontrollerar särskilt . Av de folkbokförda arbetstagarna är det som har ett registrerat lönearbete. Av de resterande är anställda inom en koncern – framför allt i IT-yrken och civilingenjörer – och kan antas få sin lön i utlandet eller ha åkt hem . är arbetstagare som inte arbetat alls utan bytt spår till asyl. Det tyder på att deras tillstånd grundats på sken- erbjudanden. Varför resterande saknar inkomst är oklart. Grup- pen utan registrerad lön har minskat marginellt . Den tredjedel arbetskraftsinvandrade arbetstagare som inte folkbokför sig, oftast för att de stannar i landet för att få folkbokföra sig, är det svårare att följa 137De arbetsgivare med 2 eller fler som under två eller fler år betalat för lite till, alternativt inte varit arbetsgivare till, samtliga arbetstagare som beviljats arbetstillstånd för att arbeta hos denne. 78 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi kan dock konstatera att av ärendena kan kopplas till kon- och eller arbetsgivare i utlandet: arbetsgivare som kan utstationera arbets- kraft för avgränsade uppdrag. Utöver denna grupp tillkommer ärenden som rör yrken av renodlad säsongskaraktär i trädgård och skog: två grupper som vi förväntar oss att finna bland de icke folkbokförda, utifrån den bild som tecknas av arbetskraftsinvandringen. Mellan av fallen gäller dock ärenden i yrkesgrupper med mellanhöga- eller låga kvalifikationskrav, där det inte är självklart varför de nyrekryteras från tredje land av svenska arbetsgivare på tillstånd som gäl- ler i eller varför de inte skulle folkbokföra sig när de har längre tillstånd. I den här gruppen, eller i den grupp som folkbokfört sig utan att sedan ha en regi- strerad inkomst, finns sannolikt personer som sökt men inte fått asyl och vars till- stånd inte grundas på ett seriöst menat arbetserbjudande. av dem som hade lön 2014 uppfyllde inte kriteriet om att ha en månadslön på . Denna grupp har mer än halverats . I vissa yrkesgrupper är dock problemen fortfarande avsevärda: bland skönhetsvår- dare, städare, slaktare, bagare, personal i butik och kassa, köksbiträden och tid- ningsutdelare har lönen understigit försörjningskravet för av arbetskraftsinvandrarna i yrket, också efter det att den särskilda branschkontrollen infördes . var det av de undersökta arbetsgivarna som betalade samtliga arbetskraftsinvandrare under försörjningskravet eller som inte alls varit arbetsgi- vare till en arbetskraftsinvandrare som beviljats tillstånd för arbete hos arbetsgiva- ren. Till övervägande del rör det sig om enstaka fall – mer generellt är de flesta arbetsgivare som använt systemet sådana som gjort det för att anställa en arbetsgi- vare en gång. Att arbetsgivare kan kopplas till mer är ett fall av lön under försörj- ningskravet eller till mer än en arbetstagare som inte kommit i registrerat arbete, är mer sällsynt. I ett fåtal fall kan vi i materialet se att arbetskraftsinvandringssystemet har missbrukats mer systematiskt av arbetsgivare, även efter kontrollskärpningen . R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? 6 Goda förutsättningar för rekrytering? 6.1 Kapitlets syfte och innehåll I kapitel 6 och 7 behandlar vi tillståndsprövningen och kontrollen hos Migrations- verket. I detta kapitel granskas hur arbetskraftsinvandringssystemet fungerar för arbetsgivarna framför allt med avseende på handläggningstider, men också förut- sebarhet och likabehandling. Problematiken med långa handläggningstider för arbetstillståndsärenden har upp- märksammats på flera håll (2012 och 2015, 2014, Kom- merskollegium 2015a, ). JO påtalade i sin granskning av handläggningstiderna i arbetstillståndsärenden –2013 att tillståndsprövningen innebär avsevärd påverkan på enskilda, och att det därför är av stor vikt att ärenden avgörs inom rimlig tid (JO 2014a). Regeringen har i reglerings- brev under ett flertal år uppmanat att vidta åtgärder för att förkorta och minska variationerna i handläggningstiderna.138 Långa handläggningstider kan innebära att rekryteringar inte blir av. Långa vänte- tider är inte bara ett problem vid den initiala ansökan. Om en förlängningsansök- ning lämnats in har arbetstagaren till dess att ansökan avgjorts rätt att vistas och arbeta i även om den löpt ut.139 Men utan nya gil- tiga handlingar kan det vara svårt för arbetstagaren att lämna landet, både privat och i tjänsten, eftersom återresan från många länder kräver giltigt eller visering (2015c, , 2016b). Ansökningsproceduren behöver dessutom vara begriplig för såväl arbetsgivare som ansökande arbetstagare. Utslaget ska vara förutsebart och bedömning ska ske uti- från samma utgångspunkter, dvs. lika fall ska behandlas lika, i enlighet med rege- ringsformens krav.140 En fungerande tillståndsprocess räcker dock inte för att rekryteringar från tredje land ska framstå som en lösning när det uppstår en vakans och rätt kompetens inte finns på närmare håll. Arbetsgivaren måste allra först hitta potentiell arbetskraft i tredje land. Detta steg i rekryteringsprocessen ligger i hög grad utanför arbetskraftsinvandringssystemet men vissa främjande inslag finns. Denna del av systemet berörs kortfattat i slutet av kapitlet. 138Se t.ex. regleringsbrev för budgetåren 2013–2015 avseende . 1395 kap. 2 § 6 p. UtlF (2006:97). 1401 kap. 9 § RF (1974:152). 80 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N efter reformen 2008, liksom åren närmast före reformen, avgjordes av ärendena (2007 och 2010). november hade av förstagångstillstånden hanterats , och av förlängningsärendena (2016d). Den genomsnittliga handläggningstiden141 2015 upp- gick den () vilket är mer än en fyrdubbling jämfört med . Variationen har också blivit större. I ena änden finns det många sö- kande som får beslut på sin ansökan som det i andra änden finns sökande som får vänta på sitt beslut väldigt länge, ibland uppemot två år.142 Det är framför allt handläggningstiderna för ärenden där avslag meddelats som blivit betydligt längre (se diagram 12). Diagram 12 Utveckling av handläggningstider (antal kalenderdagar) 2009–2015, arbetstill- stånd (inkl. bärplockare) Källa: ärendedatabas(2016). 141Med handläggningstid avses den tid det tar från att ansökan om arbetstillstånd har registrerats på till dess att ett beslut om ärendet har fattats. Till det kommer tiden för produktion av , ca 2–. I de allt färre fall ansökan inkommer på papper tillkommer också för inskanning av ansökan i det elektroniska handläggningssystemet. 142De uppgifter om handläggningstider räknat fram med ärendedata- bas som grund är något längre än de uppgifter själv räknar fram. Det beror på att mindre kategorier av ärenden med extrema handläggningstider behandlats på olika sätt. Det beror också på att men inte räknar ansökningar om permanent uppehålls- tillstånd till ”förlängningar”. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? En förklaring som anger till utvecklingen av handläggningsti- derna är ändrade kontrollrutiner. En annan förklaring till de stigande handlägg- ningstiderna –2011 är att de mer tidkrävande förlängningsans- ökningarna från de första sökandena då började komma (2012). I förlängningsärenden ska inte bara erbjudandet granskas utan även om lönevillkor och andra villkor varit uppfyllda under föregående tillståndsperiod.143 Ärendebalan- sen började stiga , dvs. det var fler ärenden som kom in än som avgjor- des. brukar också lyfta fram att flera av de allra äldsta ärendena är mycket komplicerade, och därför tar , vilket påverkar de genomsnittliga handläggningstiderna (2015a). För att fånga in utvecklingen av den stora stocken av ärenden, denna grupp förutan, använder vi nedan i huvudsak medianhandläggningstider. Kontrollen har utvecklats succesivt. införde särskilda krav på bärbranschen, som bl.a. innebar att företagen måste kunna visa att det fanns medel att betala bärplockarna med, även om bärskörden skulle slå fel (se även Call- leman och 2015, 2015). infördes skärpta regler för ytterligare ett antal branscher: hotell- och restaurang, städ, bygg m.fl.144 Kontroller hade gjorts tidigare, men de utökade och mer systematiska ruti- nerna har inneburit att ärenden i dessa branscher nu alltid ska granskas mer ingå- ende, och att arbetsgivaren alltid ska bifoga dokumentation för att styrka betalnings- förmåga m.m. Varje nytt krav på företagen innebär en risk för den som ska lämna uppgifterna gör misstag. Har rätt dokument inte lämnats in måste de krävas in. problem med ofullständiga ansökningar har varit be- tydande, vilket har påverkat handläggningstiden (2014b och 2015b). Att handläggningstiden ökade efter reformen medförde ett ökat behov av att särskilja olika ärendekategorier med olika utredningsbehov. sjösatte ett certifieringssystem som gav vissa arbetsgivare (oftast stora företag med många ansökningar) en garanterat snabb handläggning mot att det certifierade företaget, som åtar sig hantera arbetstagarens ansökan, kunde ga- rantera att den är korrekt ifylld, att arbetserbjudandet innehåller all nödvändig in- formation och att alla nödvändiga dokument finns med.145 143Det är svårare än att granska om ett erbjudande uppfyller villkoren. Efter Migrationsöverdomstolens dom gäller att villkoren ska ha varit uppfyllda föregående tillståndsperioder. För- längningsansökan ska innehålla dokument som visar att lön och försäkringar har varit uppfyllda som utlänningen haft tillstånd för arbete i . 144Städ (SNI 81290, 81210), Hotell och restaurang (SNI 55101, 56), Bygg (SNI 41200, 421, 42990, 43), Handel (SNI 471-478), Jord- och skogsbruk (SNI 0113, 012, 02102), Bilverkstad (SNI 452), Service (SNI 9602, 9604), Bemanning (SNI 782), se VCI 7/2011. ”Särskilda utrednings- och beviskrav rörande vissa branscher samt nystartade verksamheter”. 145Migrationsverket VCI 3/2012. Ett fackligt yttrande är dock inte obligatoriskt, eftersom arbetsgivaren eller ombudet inte kan styra över om facket väljer att yttra sig. 82 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Resultatet blev en diversifiering i tre ärendegrupper: de i särskilt kontrollerade branscher, de certifierade och en ”restpost” av ”vanliga” ärenden. Bland dessa ”van- liga” ärenden finns ansökningar från branscher som handläg- gare bedömer skulle kunde vara eventuella nya kontrollbranscher, och därför lägger betydande utredningsinsatser på. Där finns också ärenden kopplade till arbetsgivare i branscher som uppfattas som mer problemfria, men där arbetsgivaren anställer för få arbetskraftsinvandrare för att själv bli certifierad och inte vill köpa rekryteringstjänster av certifierade ombud. särskiljer även f.d. stu- denter, f.d. asylsökande och personer som beviljats visum för att besöka sin ev. arbetsgivare i , och de handläggs av särskilda handläggare på vissa enheter. 6.2.1 Olika handläggningstider i olika ärendekategorier Handläggningstiderna varierar mellan olika yrkesgrupper, och har utvecklats olika efter kontrollskärpningen i januari 2012.146 Medianhandläggningstiden har blivit längre både vid beviljanden och avslag i de yrkesgrupper som typiskt sett hör hemma i de s.k. kontrollbranscherna, med undantag för snickare, som ofta finns i byggbranschen. Flera andra yrkesgrupper har vunnit på diversifieringen. Hand- läggningen går betydligt snabbare för flertalet vid beviljning i yrkesgrupperna civilingenjör, ingenjör och tekniker samt för IT-yrken. Mediantiden för beviljanden i IT-ärenden efter kontrollskärpningen är anmärkningsvärda . Även avslag går snabbare för civilingenjörer, ingenjörer och tekniker efter 2011. Den ökade vän- tetiden som följer av ökad kontroll har alltså, genom att den kombinerats med ökad diversifiering i handläggningen, i huvudsak belastat handläggningstiderna för ar- betstagare och arbetsgivare i kontrollbranscher. Det betyder också att hälften av de städare som fått tillstånd efter 2012 – alltså ärenden där villkoren bedömts vara upp- fyllda utifrån ingivet material – väntat eller mer på ett posi- tivt beslut (se bilaga 1, tabell 16). Generellt sett är handläggningstiderna betydligt längre för förlängningsansökningar än för förstagångsansökningar. upp- gick medianhandläggningstiden för alla avgjorda förlängningsärenden och för alla avgjorda förstagångsärenden (se bilaga 2, tabell 20). Särskiljer vi handläggningstiderna på förstagångs- respektive förlängningsärenden i och utanför de s.k. kontrollbranscherna ser vi att ökade handläggningstider fram- för allt drabbar förlängningsärenden i kontrollbranscher. När den särskilda kontrol- len infördes bröts trenden med stigande handläggningstider i arbetstillståndsären- den utanför certifieringssystemet. 146Såsom kontrollskärpningen beskrivs av skedde inte självklart någon dramatisk bryt- punkt i ärendehanteringen före och efter detta datum. Även innan ansökningsprocessen ändrades fanns ett ökat fokus på kontroll. Datumet då den särskilda kontrollen i vissa branscher infördes, och utökad dokumentation därför började krävas från arbetsgivare i dessa branscher, utgör ändå den rimligaste gränsen när vi ska försöka jämföra handläggningstider före och efter kontrollskärpningen. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? beviljade förlängningstillstånd i de särskilt kontrollerade branscherna med 182 da- gar . Motsvarande ökning för beviljade förstagångstillstånd inom kontrollbranscher var (se diagram 13). Att ökningen framförallt sker i förlängningsärenden speglar också en prioritering från sida, då arbetsgivarnas behov av snabb hantering av förstagångstillstånd anses vara större (2015b). ökade handläggningstiderna för i stort sett för alla ärendekategorier, och blev långa också för ärenden utanför kontrollbranscherna. Framför allt skedde en ökning . tog det efter det att ett ”vanligt” arbetstillståndsärende registrerats hos tills det överhu- vudtaget kunde öppnas av en handläggare. De ärenden där en komplettering efter- frågats i ett tidigare skede, och som väntade på att börja handläggas på nytt, var gamla (observation och intervju ). Enligt (, 2015b) beror de fortsatt ökade hand- läggningstiderna till stor del på den avbetning av äldre ären- den som skett.147 var 3838 arbetstillståndsärenden öppna (första- gångstillstånd), och av dem hade inkommit före 1 maj 2014.148 Bland de äldsta öppna ärendena finns, enligt uppgifter i årsredovisningen, även förlängning- sansökningar där den sökande finns i landet och riskerar utvisning (Migrationsver- ket, 2015b s. 73).149 Även de stora asylströmmarna sägs ha påverkat hanteringen av arbetsmarknadsärenden. I den mån prioritering av de äldsta ärendena och utlåning av personal förklarar ök- ningen kan handläggningstiderna tänkas sjunka till nivåer igen. Men det har också funnits starkare signaler från regering och ledning att kontroll ska prioriteras, medan handläggningstider haft högsta prioritet, vilket också kan ha påverkat utvecklingen (regleringsbrev 2012–2016, intervjuer Mi- grationsverket ). För kategorier som brukar beskrivas som mer utred- ningskrävande, förlängning i branscher med särskild kontroll och förlängning för 147De olika enheterna har särskilda arkivteam, eller avsätter till arbete med äldre ärenden. 148Många av dessa hörde till kategorin ”kontrollbranscher” (1035 stycken) men även 600 ”vanliga” ärenden ingår. Den genomsnittliga liggtiden för öppna ärenden var , alltså (2015b). Att 320 stycken ansökningar från f.d. asylsökande med lagakraftvunnet utvisningsbeslut var öppna , fastän den sammanlagda inström- ningen i jämförelse är låg (620) antyder att väntetiderna åtminstone för vissa av dessa ären- den var betydande (2014a och b s. 116). 149Som följd av prioriteringen av de äldsta ärendena hade, enligt verkets egna uppgifter, de öppna äldre arbetsmarknadsärendena (äldre än ) minskat med i storleksordningen 15–, som det totala antalet öppna arbetsmarknadsärenden ökat (Migrat- ionsverket, 2015b s. 71). Uppgifterna om minskningen av de allra äldsta öppna ärendena inkluderar även s.k. övriga arbetsmarknadsärenden, dvs. även egna företagare, gästforskare, internationellt ut- byte m.m. samt anhöriga till dessa kategorier. 84 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N f.d. asylsökande, började handläggningstiderna stiga (för kontrollbran- scher: se diagram 13). Diagram 13 Utveckling av handläggningstider (median) 2009–2015 för olika ärendekategorier, beviljanden Källa: ärendedatabas (2016). Certifieringssystemet som prövades i liten skala innan det infördes har varit sätt att lösa en situation där tillståndsprövningar från för kända arbetsgivare med mycket litet utredningsbehov, som skulle kunna avklaras med en enstaka snabb arbetsinsats, fick vänta väldigt länge på grund av tidigare inkomna ansökningar med kompletterings- och utredningsbe- hov (2014b, intervju ). Direktcertifie- rade arbetsgivare, med nödvändighet stora eftersom det krävdes en volym på minst 25 tillståndsansökningar för att bli certifierad,150 fick alltså en egen kö, och därmed kortare och inte minst garanterade handläggningstider. Vid sidan av de ar- betsgivare som själva hade många ärenden gavs denna möjlighet också till företag som inte kom upp i denna volym: de kunde ansöka genom ett direktcertifierat om- bud. Ombuden är oftast s.k. re-locationföretag151 som säljer sina tjänster till andra 150I början var kravet på minst 50 ansökningar men gränsen justerades ner (Migrat- ionsverkets årsredovisning 2012). 151Företag som bistår andra arbetsgivare med regeltolkning, tillståndshantering, bostadsfrågor m.m. i samband med rekryteringar och förflyttningar över landgränser. R I K S R E V I S I O N E N