prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Andelen kvinnor har ökat på de högre nivåerna, som kvinnors medellön ökat snabbare än mäns på motsvarande nivåer. Skillnaderna i arbetsinnehåll har vidare ökat i betydelse (0,). Skillnader i arbetstid mellan könen har minskat i betydelse. var det av kvinnorna som arbetade deltid (15,2015), medan motsvarande andel för männen var (7,2015). Bland samtliga månadsavlönade statsanställda hade av såväl kvinnorna som männen en heltidsanställning. var motsvarande andel för kvinnorna och för männen. Närmare om grupperingsnivå (svårighetsgrad) För att bättre kunna analysera lönestatistiken i staten har parterna på det statliga avtalsområdet kommit överens om en indelning av arbets uppgifter i arbetsområden och grupperings nivåer. Denna indelning, BESTA-systemet, delar upp arbetsuppgifter på ett sextiotal arbets områden och på sex grupperingsnivåer. Grupperingsnivån anger arbetsuppgifternas omfång och komplexitet. Den ska också åter spegla det ansvar, den självständighet, de kunskaper och de erfarenheter som krävs för att utföra dem. Sammantaget var det ca 19 000 anställda som inte var klassificerade 2016. var det knappt 31 000 anställda som inte var klassificerade. Som framgår av tabell 7.10 är nivå 3 den vanligaste BESTA-klassificeringen. För chefer, dvs. personer som tillhör kompetenskategorin ledningskompetens, finns en särskild nivå gruppering. Genom att jämföra antalet klassi ficerade som chefer med antalet som inte är klassificerade som chefer ser man att det går ca 14 anställda per chef i staten. uppgick antalet till ca 17 anställda per chef. Myndighets chefer ingår inte i det aktuella chefskollektivet eftersom de inte klassificeras i BESTA-systemet när det gäller arbetsområde och grupperingsnivå. Tabell 7.10 BESTA-klassning efter grupperingsnivå (svårighetsgrad) 2016 Antal och procentuell fördelning Anställda, ej klassade I diagram 7.6 redovisas grupperingsnivå (svårighetsgrad) uppdelat på kompetens kategorier och kön 2016. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 7.6 Grupperingsnivå (svårighetsgrad) uppdelat på kompetenskategorier och kön i staten 2016 Enligt urvalet i uppgick de statsanställda kvinnornas genom snittslön till , medan de statsanställda männen i genomsnitt hade en lön om . Inom chefskollektivet har löneskillnaderna mellan kvinnor och män varierat . ökade snittlönen för kvinnliga chefer , medan snittlönen för från 39 433 till högre för manliga chefer än för kvinnliga. visar statistiken att genom snittslönen för kvinnliga chefer var högre än för manliga chefer. Den genomsnittliga löneutvecklingen i årstakt och 2016 har liksom under hela avtalsperioden –2016 och tidigare varit högre för de kvinnliga cheferna än för de manliga. Den uppgick och 2016 till 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 de kvinnliga cheferna och omfattar endast identiska individer, dvs. de som varit anställda på samma myndighet under hela mätperioden. För statsanställda, exklusive chefer, har den genomsnittliga löneutvecklingen för identiska individer varit för både kvinnor och män. Parterna har på alla nivåer ett gemensamt ansvar för att utjämna och förhindra skillnader i löner och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Parterna ska också främja alla medarbetares lika möjligheter att på sakliga grunder påverka sin löneutveckling. De centrala parterna har träffat en överens kommelse om att gemensamt fortsatt bedriva fyra utvecklingsområden inom Rådet för parts gemensamt stöd inom det statliga avtals området8. Ett av områdena rör centrala parters stöd till lokal lönebildning. Arbetet ska fortgå fram t.o.m. . Andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer Som underlag för uppföljningen av delmålet används statistik avseende hur stor andel av de statsanställda som har utländsk bakgrund. Med utländsk bakgrund avses personer som är utrikes födda eller personer som är födda i och där båda föräldrarna är utrikes födda, i enlighet med SCB:s definition. Av diagram 7.7 framgår andelen med utländsk bakgrund bland de anställda i staten (totalt, respektive nyanställda), bland samtliga förvärvsarbetande och i befolkningen som helhet (i åldern 20–). Fram t.o.m. budgetpropositionen inkluderade den redovisade statistiken avseende andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten även frivilliga med lemmar. I denna proposition, liksom i budget propositionen , redovisas statistik endast för de obligatoriska medlemmarna för samtliga jämförelseår. 8 Rådet är en ideell förening vars medlemmar är , OFR/S,P,O, Saco-S och . Totalt hade ca 43 300 statsanställda utländsk bakgrund 2016. Andelen anställda med utländsk bakgrund i staten fortsätter att öka och uppgick , vilket var en ökning jämfört med . Andelen anställda med utländsk bakgrund förändras . Många av dem som är statsanställda rekryterades när andelen med utländsk bakgrund i befolkningen var lägre än . Det är därför intressant att följa andelen nyanställda med utländsk bakgrund inom staten, eftersom det påverkar andelen med utländsk bakgrund bland de statsanställda totalt sett. Diagram 7.7 Andel med utländsk bakgrund för staten totalt, nyanställda, förvärvsarbetande 20–samt för befolkningen i arbetsför ålder 2007–2016 Staten totalt avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej, källa: . Som nyanställda räknas individer som inte varit anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år, källa . Förvärvsarbetande 20–, källa () registerbaserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS). I RAMS ingår egna företagare och personer vars arbetstidsomfattning är . Statistik avseende förvärvsarbetande 20–är ännu inte tillgänglig. Befolkningen 20–, källa SCB:s befolkningsstatistik. Som framgår av diagram 7.7 har andelen med utländsk bakgrund bland de nyanställda i staten minskat marginellt efter den stora ökningen 2015. Andelen är nästan i nivå med den totala andelen med utländsk bakgrund i befolkningen (26,2016). (senast jämförbara uppgifter) uppgick ökningen av andelen med utländsk bakgrund till bland de statsanställda och till bland samtliga förvärvsarbetande i . Diagram 7.7 illustrerar att andelen nyanställda med utländsk bakgrund i staten är på samma nivå som andelen med utländsk bakgrund i befolkningen i arbetsför ålder. Ökningen av andelen anställda med utländsk bakgrund är snabbare i staten än bland samtliga förvärvs arbetande. Nedbrutet per födelseregion är av de statsanställda utrikes födda och födda i med två föräldrar som är födda utrikes. Bland de utrikesfödda har de som kommer från länder utanför EU och de nordiska länderna successivt ökat . Av diagram 7.8 framgår att andelen kvinnor med för både kvinnor och män jämfört med . Att andelen är något lägre bland män hänger samman med strukturen i de tre mest mansdominerade verksamhetsområdena Försvar, Näringslivsfrågor m.m. samt Samhälls- skydd och rättsskipning. Inom dessa verksam- hetsområden har endast mellan av de anställda utländsk bakgrund. De låga andelarna kan till viss del förklaras av en skev könsfördelning och det krav på svenskt med borgarskap som följer av viss lagstiftning, bl.a. lagen (1994:260) om offentlig anställning, eller av säkerhetsklassning som gäller för vissa arbets uppgifter inom dessa verksamhetsområden. Att en betydande andel av verksamheterna bedrivs i regioner med en befolkning med få invånare med utländsk bakgrund kan också ha betydelse. Var och på vilka kompetenskategorier finns de anställda med utländsk bakgrund inom staten? I staten är andelen anställda med utländsk bakgrund högst inom verksamhetsområdet , där av de anställda har utländsk bakgrund. Andelen med utländsk bakgrund skiljer sig avsevärt åt mellan regioner, men kanske främst mellan storstadsområden och landsbygd. Utan för de tre storstadsområdena är andelen personer med utländsk bakgrund lägre än genomsnittet. Det gäller oavsett om jämförelsen görs för befolkningen, samtliga sysselsatta på arbets marknaden eller statligt anställda. Högst andel med utländsk bakgrund i staten finns i de tre storstadsområdena (22,), (20,) och (23,6 pro cent). En högre andel av de anställda med utländsk bakgrund (77,) tillhör kategorin kärn 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kompetens jämfört med anställda med svensk bakgrund (67,). Motsatsen gäller för kategorierna stöd- och ledningskompetens. Andelen som tillhör ledningskompetens är mer än dubbelt så hög bland anställda med svensk bakgrund (8,) än bland dem med utländsk bakgrund (3,). Diagram 7.8 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten totalt och uppdelad per kompetenskategori och kön 2007–2016 0,5,10,15,20,25, Staten totalt avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej. Diagram 7.8 illustrerar att det inte föreligger någon större skillnad mellan könen för de med utländsk bakgrund ifråga om kärnkompetens. Däremot är det en större andel kvinnor än män med utländsk bakgrund inom grupperna lednings- och stödkompetens. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Medelåldern för samtliga anställda är lägre bland personer med utländsk bakgrund än bland samtliga statsanställda. Medelåldern är också högre för samtliga nyanställda än för nyanställda med utländsk bakgrund. Av samtliga anställda var i åldern 25–2016 (21,2015), medan motsvarande andel i gruppen med utländsk bakgrund var (31,2015). Det är också denna åldersgrupp som har högst andel med utländsk bakgrund i befolkningen. Andelen äldre är generellt lägre bland anställda med utländsk bakgrund. Bland samtliga statligt anställda var andelen som var 2016 (23,2015), och bland anställda med utländsk bakgrund uppgick andelen till (16,2015).9 har tagit fram en strategi för den statliga arbetsgivarpolitiken som riktar sig till de statliga arbetsgivarna. Målsättningen med strategin är bl.a. att säkerställa en långsiktig kompetensförsörjning som stödjer en effektiv verksamhet och som lever upp till medborgarnas krav på kvalitet och service. En viktig del av strategin är ett inkluderande synsätt som uppmärksammar vikten av att ta till vara och utveckla den kompetens som verksamheten behöver för en effektiv verksamhet och ökad mångfald. Arbetsmiljön i staten ska vara god Som underlag för uppföljningen av arbetsmiljön i staten används uppgifter om sjukfrånvaro, sjukpension enligt det statliga tjänstepensions avtalet och anmälningar enligt PSA. Utveck lingen av antalet anmälningar enligt det senare avtalet är en indikator som redovisades första gången i budgetpropositionen och beträffande vilken redovisningen i denna propo sition omfattar . Den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten Sjukfrånvaron är lägre i staten än i de andra arbetsmarknadssektorerna. I likhet med de andra 9 Uppgifterna kan skilja något från vad som angetts i avsnittet Ålders strukturen i staten, då åldersgrupperingarna är olika. sektorerna har dock den totala sjukfrånvaron i staten ökat . Enligt Statskontorets årliga sammanställning av sjukfrånvaron i staten, planade trenden med minskande sjukfrånvaro ut och bröts 2012, då sjukfrånvaron ökade till . Ökningen har därefter fortsatt. uppgick sjukfrånvaron till , vilket innebär att den var något högre än 2006, då den uppgick till . Den ökning av sjukfrånvaron som skett förklaras till största delen, , av en ökad långtidsfrånvaro (). ökade långtidsfrånvaron till . Diagram 7.9 Sjukfrånvaro totalt och uppdelat på kön Procent, uppdelat på kön Källa: Statskontoret. Som framgår av diagram 7.9 har kvinnor i genomsnitt en högre sjukfrånvaro än män. har skillnaderna ökat och 2013–2016 var kvinnornas sjukfrånvaro mer än dubbelt så hög som männens. För kvinnor finns det en tydlig trend med ökande sjukfrånvaro. ökade sjukfrånvaron enheter till . Det innebar en bromsning av ökningstakten jämfört med året innan, då ökningen var . har det även för männen funnits en tydlig trend med ökad sjukfrånvaro. För män uppgick sjukfrånvaron 2016 till 2,7 pro cent, vilket var en ökning enheter innan. Regeringen har antagit ett generellt mål att sjukpenningtalet ska uppgå till vid utgången av 2020, vilket motsvarar nivån på sjukfrånvaron . För staten innebär det att sjukfrånvaron ska minska till . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 att målet ska nås behöver sjukfrånvaron minska Som framgår av diagram 7.11 var antalet anmälningar enligt PSA marginellt högre 2016 Utvecklingen av nybeviljade sjukpensioner i staten än 2015, då anmälningarna minskade efter den ökning som skedde 2014. Statligt anställda som beviljas sjukersättning eller 2015 har justerats sedan föregegående år. gjordes det 5 303 anmälningar 2016, balken har beroende på omfattningen rätt till en 6 186 anmälningar 2014 och sjukpension eller tillfällig sjukpension enligt det 5 688 anmälningar 2013. redovisningen inkluderar begreppet sjukpension Diagram 7.11 Anmälningar enligt PSA även tillfälliga sjukpensioner. Som framgår av diagram 7.10 skedde det en nybeviljades sjukpensioner mellan 2006 och 2011, från 1 380 till 227 stycken. ökade nybeviljandet, för att därefter åter –2016 nybeviljades 280, 244 res pektive 225 sjukpensioner. Diagram 7.10 Anställda som har nybeviljats sjukpension Antal, uppdelat på kön Majoriteten av anmälningarna enligt PSA avser har dock männens andel successivt minskat, från och rollen som statstjänsteman Som underlag för uppföljningen av delmålet att de statsanställda ska ha kunskap om och Det finns en tydlig skillnad mellan könen förståelse för grundläggande värden i stats förvaltningen och rollen som statstjänsteman beträffande antalet fall av nybeviljad sjukpension. redovisas nedan de initiativ som regeringen tagit beviljades 150 kvinnor och 75 män sjuk i arbetet för en god förvaltningskultur i staten, ökade dock antalet fall av ny samt utvecklingen av antalet ärenden vid beviljad sjukpension för män från 69 till 75, medan trenden med ett minskande antal fall av nybeviljad sjukpension för kvinnor fortsatte, från 175 till 150. Av de beslut om sjukpension som fattades 2016 avsåg kvinnor och uppgift att främja och samordna arbetet med en god förvaltningskultur i staten. Utvecklingen av antalet anmälningar enligt det arbete för förtroendet för statsförvaltningen och dess anställda ska ledarskapets betydelse och rollen som statstjänsteman vara i fokus. Om en statligt anställd drabbas av personskada som bedöms vara en arbetsskada, har veder ska tas till vara. Detta är centrala delar i arbetet börande rätt till ersättning enligt PSA. med tillitsbaserad styrning, se avsnitt 5.3.2. arbetsskada avses arbetsolycksfall, färdolycksfall, Regeringen har vidare gett vålds- eller misshandelsfall, smittskada samt Statskontoret i uppdrag att stärka arbetet mot 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förvaltningen (Fi2017/01595/SFÖ). Stats kontoret ska bl.a. inrätta och samordna ett statligt nätverk mot korruption. Vidare ska Statkontoret utarbeta riktlinjer för dels hur statliga myndigheter kan arbeta för att underlätta för anställda, uppdragstagare, leverantörer och kunder som vill informera om misstankar om korruption eller andra oegentligheter, dels hur myndigheterna kan hantera misstankar om oegentligheter. Riktlinjerna ska avse alla åtgärder som kan underlätta för den arbets- eller uppdragstagare som vill slå larm, antingen internt eller externt. Statskontoret ska redovisa hur arbetet bedrivits. Att återinrätta det statliga nätverket mot korruption var ett av de förslag som Värde grundsdelegationen lämnade till regeringen i sin slutrapport säkerställa en god statsför valtning (Fi2015/00092/) . Myndigheternas personalansvarsnämnder hand lägger ärenden som rör disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning och skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden när det gäller statligt anställda. För statligt anställda med högre befattningar, t.ex. myndighetschefer, domare, åklagare, polis chefer och professorer, prövas frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning, läkar undersökning och avskedande av . Myndigheternas personalansvarsnämnder har viktiga funktioner när det gäller att upprätthålla allmänhetens förtroende för statlig förvaltning och tillgodose arbetstagarnas intresse av en korrekt handläggning av de enskilda ärendena. De statliga myndigheterna hanterade 298 per sonalansvarsärenden , vilket var 26 fler än 2015. Av diagram 7.12 framgår utvecklingen av antalet personalansvarsärenden –2016. Diagram 7.12 Antal personalansvarsärenden och antal ärenden som lett till åtgärd 2007–2016 som lett till åtgärd Anm. Uppgifterna bygger på en enkätundersökning. Svarsfrekvensen uppgick för år , , , , , , , 2014 till Tabell 7.11 Personalansvarsärenden, typ av ärende och utfall –2016 Ärenden som lett till åtgärd 1 Diskrepansen mellan del- och totalsummorna i tabellen beror på att vissa ärenden lett till mer än en åtgärd. Övriga aktuella frågor inom den statliga arbetsgivarpolitiken Uppdrag till myndigheterna att tillhandahålla praktikplatser –2018 Regeringen gav flertalet myndigheter i uppdrag att ta emot nyanlända arbetssökande och personer med funktions nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga för praktik –(Fi2016/00386/och /00216/A). Myndigheterna ska gemensamt ta emot i genom snitt minst 1 000 nyanlända . Regeringen beslutade om ett likalydande volymmål även för funktions nedsatta (A2017/00238/A). Myndigheterna ska , , och den till Statskontoret redovisa hur uppdraget genomförs och vilka resultat som nåtts. Statskontoret ska i sin tur till regeringen redovisa hur arbetet med uppdragen fortskrider . Statskontorets uppföljning visar att –har 135 myndigheter tagit emot totalt 1 527 prakti kanter, varav 1 092 nyanlända och 435 personer med funktionsnedsättning. Av de nyanlända har varit kvinnor och män. Övervikten av män avspeglar deras över representation bland nyanlända. Av personerna med funktionsnedsättning var kvinnor och män. Moderna beredskapsjobb i staten Myndigheterna har i sina respektive reglerings brev fått i uppdrag att bidra till regeringens satsning på moderna beredskapsjobb i staten. Dessa jobb ska bestå av samhällsnyttiga arbetsuppgifter som inte utförs alls eller i otillräcklig omfattning men som behöver göras. Reformen inleddes och syftar till att syssel sätta minst 5 000 personer 2020. bör omfattningen uppgå till minst 500 personer. Myndigheterna ska eftersträva att anställa personer som står långt från arbetsmarknaden inklusive nyanlända för att utföra enklare arbetsuppgifter vid myndigheten. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att följa reformen med moderna beredskapsjobb. Myndigheterna ska lämna in en redo visning av utfallet vad gäller moderna bered skapsjobb till Statskontoret. ska Statskontoret lämna en samlad redovisning av utfallet till regeringen. Statistik från Arbetsförmedlingen visar att ca 580 personer hade ett pågående beslut om modernt beredskapsjobb (dvs. extratjänst inom staten) , inklusive personer med beslut som började . –påbörjade totalt 521 personer ett modernt beredskapsjobb. Uppdrag till Statskontoret gällande sjukfrånvaron vid myndigheterna Regeringen gav i Statkontorets regleringsbrev myndigheten i uppdrag att genomföra en analys av hur myndigheterna arbetar med att förebygga och minska sjukfrånvaron bland sina 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statskontorets rapport visar att myndigheterna överlag bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete. kan myndigheterna behöva stärka sitt uppföljningsarbete och arbeta med mer riktade insatser. I regleringsbrevet har Statskontoret fått i uppdrag att göra en fördjupad analys av sjukfrånvaron vid myndigheterna och ska bl.a. identifiera och redovisa faktorer som har betydelse för ett framgångsrikt arbete med att förebygga och minska sjukfrånvaron samt följa upp genomslaget av de goda exempel som lyftes fram i analysen . Uppdraget ska genomföras med ett jämställdhetsperspektiv. Utredning om vissa villkor för statsråd och statssekreterare Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över möjligheten för ett statsråd att vara ledig i samband med ett barns födsel eller adoption samt för tid därefter, i syfte att utöva sitt föräldraskap (dir. 2015:93). beslutade regeringen att ge utredningen i uppdrag att även undersöka om det behövs förändringar av förutsättningarna för statsråd och statssekreterare att, inom efter det att de har lämnat sitt uppdrag respektive sin anställning, ingå avtal om respektive åta sig vissa typer av anställningar och uppdrag (dir. 2016:26). I utredningens uppdrag ingick att vid behov föreslå ändringar i systemet för avgångs förmåner för statssekreterare. överlämnade utredaren betänkandet Föräldraledighet för statsråd? (SOU 2016:20) och betänkandet Karantän för statsråd och statssekreterare (2017:3). Betänkandena har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen noterar att utvecklingen är fortsatt positiv för flertalet av de delmål som har ställts upp för staten som arbetsgivare och där utvecklingen följs upp med angivna resultat indikatorer. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 –Löneutvecklingen i staten fortsätter att relativt väl följa utvecklingen på arbets marknaden i stort. –Andelen kvinnor på ledande befattningar har ökat. –Löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter att minska. –Andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat på samtliga nivåer. –Sjukfrånvaron i staten fortsätter dock att öka. –Antalet nybeviljade sjukpensioner har minskat och ligger på en låg nivå. –Antalet anmälningar enligt PSA har endast ökat marginellt. Regeringen överväger att ta fram förslag till indikatorer för att följa hur de statsanställdas kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman utvecklas. I detta sammanhang är det även av värde att generellt följa utvecklingen av myndigheternas arbete med en god förvaltningskultur. Den enkätsamman ställning som redovisas i Värdegrunds delegationens slutrapport när det gäller myndig heternas värdegrundsarbete är av betydelse för att kunna följa utvecklingen i denna del. Regeringen följer arbetet med den nya arbetsgivarpolitiska strategin –2020 (se avsnitt 7.3.2). Kompetensförsörjningen i staten fungerar i huvudsak väl. Den statliga sektorn är den sektor som har högst andel högutbildade. Bristen på högutbildade på arbetsmarknaden är större än på de med lägre utbildningsnivåer, vilket innebär att bristen på arbetskraft fortsatt är relativt hög i staten. Att det råder stor brist på lämpliga sökanden med it-kompetens hos medlemmarna är inte heller något som är unikt för staten. Bristen ställer dock ytterligare krav på myndigheterna att stärka statens attraktivitet som arbetsgivare. har Statskontoret i uppgift att främja och samordna arbetet med en god förvaltningskultur i staten. Regeringen noterar att det finns ett stort intresse från myndigheterna att delta i de aktiviteter som Statskontoret bjuder in till. Detta gäller inte minst deltagande i det nätverk mot korruption som myndigheten fått i uppdrag att inrätta och samordna. Regeringen anser att den verksamhet som bedrivit bidragit till att utveckla och samordna den statliga arbetsgivar politiken. tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar och bedriver ett strategiskt arbete med sin egen kompetensförsörjning. Det är dock viktigt att beaktar sina dubbla roller som förvaltningsmyndighet och medlemsorga nisation. Det är i första hand medlemmar som ska bedöma verkets resultat, när det gäller dess roll som medlems organisation. Medlemsundersökningen har omarbetats, vilket, som tidigare anförts, innebär att det är svårt att göra jämförelser med tidigare års undersökningar. Det kan dock konstateras att svaren på ett antal frågor i undersökningen visar på en låg andel nöjda medlemmar. Regeringen bedömer att de stabsuppgifter som verket utfört åt regeringen har genomförts på ett tillfredsställande sätt. Regeringens samlade bedömning är att SPV bedriver den verksamhet som avser den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupp- livförsäkring i enlighet med regeringens styrning.