prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — Utfallet uppgick till , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2015 blev utfallet (7,) högre. Lägre utfall än budget på grund av omprioriteringar i propositionen Vårändringsbudget Utfallet för anslaget 1:17 Upprustning och drift av blev vilket är lägre än vad som anvisades i statens budget. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget minskade anslaget med för att bidra till finansieringen av andra anslagsökningar i samma proposition. Utfallet för anslaget 1:21 Finansiering av rättegångskostnader blev vilket är högre än vad som anvisades i statens budget. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (N2016/07479). Anslaget hade ingen anslags- kredit och av det medgivna överskridandet utnyttjades . Jämfört med vad som anvisades i statens budget blev utfallet för anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation lägre. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget minskade anslaget med för att bidra till finansieringen av andra anslagsökningar i samma proposition. Ökade utgifter för forskning och utveckling jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:2 Verket för innovations- system: Forskning och utveckling blev 202 milj- oner kronor (8,) högre än 2015. Det beror främst på att Verket för innovations- system har utökat finansieringen av strategiska innovationsprogram . Utfallet för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling blev vilket är (44,) högre än 2015. Anslaget finansierar bidrag till insatser som syftar till att stärka konkurrens- och innovations- kraft. Utbetalda bidrag till Verket för innovat- ionssystem ökade med för bl.a. insatser gällande samverkansprogram för innovation och digitalisering. Dessutom ökade de stöd som förvaltar med för bl.a. uppdrag att under- lätta för nyanlända att snabbt starta företag i samt genomförandet av uppdrag inom ramen för Smart industri inom bl.a. kompetens- försörjning och ökad digitalisering. Tabell 2.108 UO 24 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden upp- gick till . Tabell 2.109 UO 24 Utlåning 2007/08:1, bet. 2007/08:FiU11, rskr. 2007/08:24. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar för utlåning på . Utestående lån vid utgången av 2016 var . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.110 UO 24 Garantier efterborgen), Sveaskog AB3 efterborgen), AB3 Pensionsgaranti (inkl. efterborgen), (f.d. Postgirot)3 efterborgen), Svenska Skogsplantor3 efterborgen), Teracom3 1Lagen (1980:1097) om svenska . 2003/04:128, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273 . 3I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, bet. 1991/92:FiU31, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . Anm.: I EKN:s utestående åtaganden för exportkreditgarantier och investeringsgarantier ingår utöver utfärdade garantier även samtliga bundna utfästelser och hälften av de obundna utfästelserna. Tabell 2.111 UO 24 Inomstatliga lån AB Svensk Exportkredits lån i S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.112 UO 24 Övriga krediter 1 Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med avvikande mening avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om avvikande mening anger följande. årsredovisning inne- håller omfattande felaktigheter som påverkar hela den finansiella redovisningen samt ger följdfel i de finansiella uppgifterna i resultat- redovisningen. Myndigheten har inte redovisat valutakurs- differenser som uppstått vid inbetalningar från EU i uppbördsavsnittet avseende utgifter som myndigheten har återkrävt från Europeiska strukturfonden ERUF. Härigenom har myndig- heten inte följt 2 kap. 7 § 4 p, 4 kap. 1 § och 5 kap. 12 § i förordning (2000:605) om årsredo- visning och budgetunderlag. De redovisade mellanhavandena mot EU avseende ERUF och Öresund-Kattegat-Skagerrak innehåller dessu- tom felaktigheter i form av dubbelbokningar och felaktigt värderade fordringar till väsentliga belopp. Felaktigheterna påverkar övriga upp- lupna intäkter, övriga förutbetalda intäkter, transfereringsavsnittet, uppbördsavsnittet, intäk- ter av bidrag samt årets kapitalförändring. Dessa felaktigheter ger följdfel i avsnittet ”Året i siffror” i resultatredovisningen. Avsnittet ”Kom- mentarer till utfall” innehåller även felaktigt angivna förändringar jämfört med resultat- räkningen. RiR 2016:18 och marknäten – mediepolitik, monopol och krisberedskap har granskat om verksamheten är effektiv för att stödja det bakomliggande målet att public servicebolagen med säkerhet ska kunna nå hela befolkningen. Regeringen har i skrivelsen om och marknäten (skr. 2016/17:74) redovisat vilka åtgärder som avses att vidtas med anledning av granskningsrappor- ten. Granskningsrapporten är därmed slut- behandlad. RiR 2016:22 Statliga stöd till innovation och företagande har granskat statliga stöd till innovation och företagande. Regeringen har i skrivelsen om statliga stöd till innovation och företagande (skr. 2016/17:79) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:NU11, rskr. 2016/17:193). S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Tabell 2.113 UO 25 Anslag -1,3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer 1:4 (2015) Stöd till kommuner och landsting 1:5 (2015) Tillfälligt stöd till kommuner och landsting -0,1 Utgiftsområdet omfattar hälften av statens bidrag till kommuner och landsting. Resterande bidrag från staten till kommunerna redovisas under andra utgiftsområden (se bilaga 5, Real- ekonomisk fördelning – Transfereringar till kommuner 2012–2016). Utfallet uppgick till och blev därmed (0,1 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2015 minskade utgifterna med (8,). Kommunerna kompenserades för avskaffandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning fördelas enligt systemet för kommunal- ekonomisk utjämning. Systemet finansieras i huvudsak med statliga medel men också med avgifter från vissa kommuner och landsting. Utjämningssystemet regleras i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och förordningen (2004:881) om kommunalekono- misk utjämning. Systemets syfte är att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Utgifterna för anslaget uppgick till , vilket är högre än 2015. Kommunerna och landstingen kompensera- des med för avskaffandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga, eftersom många unga är anställda i kommun- sektorn. Motsvarande kompensation gjordes på anslaget 1:4 Stöd till kommuner och landsting för att kompensera för de ökade kostnader som kommunerna och landstingen fick då nedsättningen av socialavgifterna för unga gradvis minskades fr.o.m. . Att kompensationen inte gjordes på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning beror på att det anslaget inte är möjligt att ändra . Kommunerna och landstingen kompensera- des även med för att det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt minskar det kommunala skatteunderlaget, vilket innebär en minskning av kommunernas och landstingens skatteintäkter. Kommunerna kompenserades med 245 milj- oner kronor för de kostnadsökningar som den utökade undervisningstiden i matematik med- förde. Matematik i ska utökas med motsvarande för årskurserna 4–6, med början . minskades anslaget 1:1 Kommunal- ekonomisk utjämning med med anledning av att avdragsrätten för privat pensionssparande har avskaffats helt 2016. Avskaffandet av avdragsrätten beräknades ge kommunsektorn intäkter på . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskades också med med anledning av att avgiftsnivåerna i inkomst- utjämningen återställdes till de nivåer som gällde fram . För att kompensera de kommuner och landsting som fick lägre bidrag eller fick betala högre avgift till följd av S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 sänkningen av inkomstutjämningsavgiften inför- des ett särskilt bidrag, som finansieras av staten. Den nya gymnasiereformen som infördes beräknas leda till lägre kostnader för kommunerna. Därför minskades anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med 470 milj- oner kronor . Anslaget minskades också med eftersom reformen om obligatorisk läxhjälp inte genomfördes. Totalt uppgick bidragen till kommunerna till , en minskning med (2,). till 25 559 miljoner kronor, en ökning med (2,). Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS- kostnader används för att jämna ut kostnaderna mellan kommuner för verksamhet de utför enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovisas på budgetens inkomstsida (inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader). Tillfälligt stöd påverkar jämförelsen med 2015 uppfördes anslaget 1:5 Tillfälligt stöd till kommuner och landsting i statens budget med anledning av flyktingsituationen. Det tillfälliga stödet betalades ut till kommuner och landsting 2015, men avsågs även täcka kostnader som förväntades uppstå 2016. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Tabell 2.114 UO 26 Anslag -84,3 -98,9 -48,5 -83,8 Utgiftsområdet omfattar främst räntor på statsskulden, men också provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. I utgiftsområdet ingår även ett särskilt anslag för oförutsedda utgifter. Utgifts- området ingår inte under utgiftstaket för staten. Regeringen får, enligt 3 kap. 9 § budgetlagen (2011:203), besluta att anslag för räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalnings- åtaganden. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och är därmed 9 026 milj- oner kronor (83,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna blev (92,) lägre än 2015. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. De påverkas också av tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik. redovisar mot anslag enligt utgiftsmässiga principer. Redovisningen är ett netto av inkomster och utgifter i Riksgälds- kontorets upplåningsverksamhet. Därmed påverkas anslaget av realiserade valutakurs- differenser, men inte orealiserade. Anslaget påverkas inte av nettout- låning eftersom anslaget nettoredovisas. Högre ränteutgifter som beror på att statsskulden ökar till följd av större nettoutlåning motsvaras av en lika stor ökning av ränteinkomsterna. Inkoms- terna redovisas under posten Räntor på in- och utlåning. Ränteutgifterna blev lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev , vilket är 8 946 milj- oner kronor (84,) lägre än anvisat i statens budget. Tabell 2.115 visar att genom- snittsräntorna för både sexmånaders statsskuld- växlar och femåriga statsobligationer 2016 blev negativa. I budgetpropositionen antogs genomsnittsräntorna bli högre. Den största skillnaden från beräkningen i budgeten är inkomster av överkurser vid emission som beräknades uppgå till 5 500 milj- oner kronor. Utfallet blev , dvs. en skillnad på . När emitterar en obligation med en kupongränta som är högre än marknadsräntan uppstår en överkurs, vilket innebär att får den diskonte- rade mellanskillnaden mellan marknadsräntan och kupongräntan av köparen. När Riksgälds- kontoret emitterar obligationer med överkurs betraktas det som en ränteintäkt. I budgetpropositionen beräknades kursförlusterna uppgå till , netto. Utfallet blev en nettoförlust om , vilket är högre än beräknat. Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköps- tillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Ränteutgifterna för lån i svenska kronor blev lägre än beräknat. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.115 Räntor på statsskulden –2016, fördelning på anslagets komponenter Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta1 Över- (-)/underkurser (+) vid emission Räntor på in- och utlåning1 Valutakursförluster (+)/vinster (-) Kursförluster (+)/vinster (-) Anm.: Anvisade medel på statens budget är . Budgetvärden på komponentnivå finns endast som avrundade belopp. 1 Räntor på lån till och på lån till andra länder (2016) är bruttoredovisade, till skillnad från i statens budget och i årsredovisning. Valutakursvinsterna (netto) blev högre än beräknat. Storleken på valuta- kursförluster respektive valutakursvinster beror på när lån i utländsk valuta förfaller och hur valutakurserna rört sig jämfört med när lånen togs. Dessutom påverkas posten av Riksgälds- kontorets derivataffärer. gör derivataffärer för att anpassa sammansättningen av valutaskulden till det gällande riktvärdet och till eventuella placeringar i utländska valutor. Tabell 2.116 Räntor och valutakurser –2016 årsgenomsnitt -0,23 -0,31 -0,22 -0,64 1 Växelkurs, kronindex KIX. provisionsutgifter blev lägre jämfört med budget och föregående år Utgifterna för anslag 1:3 provisionsutgifter blev vilket är (48,) lägre än anvisat i statens budget. Utfallet för anslaget blev (46,) lägre än 2015. betalar ut provisioner till olika marknadsaktörer för att de upprätthåller infrastrukturen i marknaden genom att sälja, marknadsföra och lösa in produkter. Dessutom betalas provision till de externa förvaltare som arbetar på Riksgälds- De externa förvaltarna får både en fast och en rörlig provision där den senare baseras på deras resultat. De lägre utgifterna jämfört med beror framför allt på att de rörliga provisionerna till de externa förvaltarna var lägre, minskad valutaupplåning, lägre emitterade volymer av premieobligationer samt att den interna positionstagningen inte var aktiv. Valutakurseffekter bidrog till lägre utgifter jämfört med Utgifterna för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev (92,) lägre än 2015. Utfallet blev lägre på grund av valutakurseffekter. gav realiserade valutakursvinster och valutakurs- förluster ett nettoöverskott om , vilket kan jämföras med en nettoförlust om 2015. Valutakurs- vinsterna uppstod framför allt i euro, amerikanska dollar och brittiska pund. Räntor på lån i svenska kronor blev lägre jämfört med . Det beror till stor del på att betalade upplupen inflations- kompensation på i samband med förfall av realobligationen SGB IL 3105. Någon motsvarande betalning ägde inte rum . Dessutom bidrog lägre marknads- räntor till lägre ränteutgifter. Även derivataffärer i form av ränteswappar som ingick gav positiva kassaflöden, och gamla lån har successivt ersatts med nya där kupongräntan varit lägre. Den okonsoliderade statsskulden minskade med till medan budgetöver- skottet uppgick till . Utgifterna för anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter uppgick till . I statens budget anvisades . Utfallet föregående år uppgick till . Anslaget är avsett för oförutsedda utgifter inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt dom som fått S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 laga kraft eller efter uppgörelse som är så brådskande att ärendet inte hinner underställas som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra anslagsändamål. Regeringen beslutar i varje enskilt fall om medel från anslaget ska tas i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom mot- svarande indragning från annat anslag. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2.117 Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen -4,6 -4,6 Utgifterna inom utgiftsområdet utgörs av betalningar till Europeiska kommiss- ionen för EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera. Eftersom EU-budgetens inkomster huvudsakligen utgörs av avgifter från medlems- staterna styr EU-budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån inom utgiftsområdet. avgift kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget bero- ende på ett flertal faktorer, såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revide- ringar av medlemsstaternas bruttonationalin- komst (BNI), revideringar av baser för mer- värdesskatt, utfallet av EU-budgeten och ändringsbudgetar på unionsnivå. Lägre utfall för EU-avgiften än väntat 2016 (4,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade ytterligare för att betala avgift till Europeiska unionens allmänna budget. Ut- gifterna för EU-avgiften blev dock lägre än beräknat bl.a. för att EU hade lägre utgifter än Kommissionen rekvirerade därför mindre pengar från medlemsländerna på grund av att likviditetsbehovet minskade. Lägre EU-avgift än 2015 på grund av förtida betalning Jämfört med 2015 minskade avgiften till EU med (31,). Utgifterna för den del av avgift till EU- budgeten som baseras på BNI uppgick till , vilket är lägre än föregående år. Det lägre utfallet beror främst på en förtida betalning som belastade anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen 2015 men som avsåg 2016. Beloppet som betalades uppgick till . Utfallet för den del som avser tullavgiften var lägre än 2015 och uppgick till . Den mervärdesskatte- baserade avgiften var däremot högre än 2015 och uppgick till 5 398 mil- joner kronor. Mer om EU-avgiftens effekt på budgetsaldot avgift till EU redovisas även i avsnitt 3 Resultaträkning, balansräkning och finansie- ringsanalys. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.28 Förändring av anslagsbehållningar Tabell 2.118 Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 2012–2016 Anvisat i statens budget (UO 1-27 exkl. UO 26) Anm.: Tekniska justeringar medför att ingående överföringsbelopp inte alltid stämmer med utgående överföringsbelopp. Ramanslag kan både sparas och överskridas Anslagen i statens budget är ramanslag. Ramanslag kan både överskridas och sparas till kommande år. I statens budget budgeteras därför även förändring av anslagsbehållningar. Denna budgetpost är inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Minskning av anslagsbehållningar. I budgeten har posten varit negativ eftersom regeringen beräknat att anslagsbehållningarna ska öka. Regeringen beräknade posten till -i budgeten . Det innebär en budgeterad ökning av anslagsbehållningarna. Posten utgör ett netto av anslagsbehållningar från föregående budgetår, sparade medel från aktuellt budgetår och utnyttjande av anslags- krediter. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår däremot förbrukning av anslagsbehåll- ningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgifts- område. Vid budgeteringen beräknades anslagsbehåll- ningarna under utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. öka med . Anslagsbehållningen på utgiftsområdet ökade från vid till vid utgången av året, vilket är en förändring på . Den högsta anslagsbehållningen 2016 har anslaget 1:1 Räntor på statsskulden inom utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m. Behållningen uppgick till , vilket är en ökning med . Utgifts- området ingår inte under utgiftstaket. Nettosumman av förändringen av anslags- behållningar 2016, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., framgår av tabell 2.118. Anslagsbehållningarna, exklusive utgiftsområde 26, ökade från vid ingången av året till vid utgången av året. De ökade alltså med , att jämföra med den ökning på som beräk- nades i budgeten. I budgeten beräknades anslagsbehållningarna inom utgiftsområde 26 öka med . Totalt ökade anslagsbehållningarna med mer än vad regeringen räknade med i budgeten. Indragningar av anslagsmedel, exklusive Stats- skuldsräntor m.m. uppgick till . Det är en ökning med (29,) jämfört med . I tabell 2.119 redovisas de anslag (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) som uppvisade utgående anslagsbehållningar och utnyttjade anslagskrediter under något av åren 2012–2016. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.119 Specifikation av anslagsbehållningar och utnyttjande anslagskrediter Kostnader för statlig assistansersättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avgiften till Europeiska unionen 1:1 (2013) Anslagsbehållningen för EU-avgiften ökade med Det anslag där anslagsbehållningen förändrades mest 2016 är anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Anslagsbehållningen (ram- överföringsbeloppet) ökade med . För anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistans- ersättning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjuk- vård och social omsorg ökade anslagsbehåll- ningen med . Flera anslag har höga anslagsbehållningar Den högsta anslagsbehållningen har anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Behåll- ningen uppgår till , en ökning med jämfört med . Den högsta anslagskrediten 2016 har anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Anslagskrediten uppgick till , vilket innebär att anslagets utnyttjade kredit ökade med 2015. Det betyder att anslagsbehåll- ningen på anslaget minskade. För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov, med omvänt tecken, redovisas posten netto- utlåning och en kassamässig korrigeringspost på budgetens utgiftssida. netto- utlåning utgörs av den totala förändringen av in- och utlåningen till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. Utfallet för netto- utlåningen uppgick till , vilket var högre än beräkningen i statens budget. I tabell 2.120 specificeras nettoutlåningens största poster. (se separat tabell) CSN, servicekonto för 1 Endast vissa delposter är specificerade. Alla dessa poster är dock inte specificerade i statens budget. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Inbetalningar av premiepensionsavgifter till beräknades i statens budget uppgå till . Utfallet för inbetalningarna blev , dvs. högre än i budgeten. kronor, dvs. Premiepensionsmedlens samlade effekt på nettoutlåningen, inklusive den övriga förvaltningens, blev en minskning med 2016. blev den samlade effekten en ökad nettoutlåning med . I statens budget beräknades inbetalningarna av premiepensions- avgifter vara högre än utbetalningarna. I utfallet blev inbetalningarna högre än utbetalningarna. Den sammanlagda behållningen på myndigheternas räntekonton minskade Den sammanlagda behållningen på myndig- heternas räntekonton och vissa särskilda räntebelagda konton minskade 2016 med , vilket ökade nettout- låningen. I budgeten beräknades de samman- lagda behållningarna vara oförändrad. I tabell 2.121 redovisas de största förändringarna. Studielånen m.m. blev lägre än i budgeten Studielånen som redovisas av Centrala studie- stödsnämnden (CSN) ökade med . CSN:s medel i kreditreserven ökade med , vilket minskade netto- utlåningen. Anslag belastas med konstaterade förluster på lån upptagna och med förväntade förluster på nya lån. Dessa medel förs till en kreditreserv, ett konto i som används för att betala faktiska kredit- förluster på lån i . Under en lång uppbyggnadsperiod kommer kreditreserven att öka. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.121 Förändring av nettobelåningar på myndigheters räntekonton Summa förändrade nettobehållningar på myndigheters räntekonton (omvänt tecken) CSN har ett servicekonto i för löpande räntebetalningar. Detta konto minskade nettoutlåningen med 2016.