prop · H403171 · 2017-04-11 00:00:00 — Paragrafen motsvarar 3 kap. 30 § KL (prop. 2011/12:149 s. 39 f.). Bestämmelsen i första stycket reglerar ordningen för tillkännagivanden av kommunalt beslutsfattande som innebär normgivning. Övrigt beslutsfattande omfattas inte av bestämmelsen. Genom förfarandet blir föreskrifterna bindande och kan verkställas mot var och en. Med kommunala föreskrifter avses sådana föreskrifter som kommuner och landsting meddelar med stöd av bemyndiganden enligt 8 kap. 9 och 10 §§ regeringsformen. Enligt andra stycket ska föreskrifterna finnas tillgängliga för allmänheten på kommunens eller webbplats. De föreskrifter som gjorts tillgängliga elektroniskt ska samlas och finnas på webbplatsen så länge de är gällande. Samlingen bör finnas på ett ställe på webbplatsen som besökare på ett enkelt sätt kan hitta. Inget hindrar att det där även kan finnas taxor som inte beslutats med stöd av 8 kap. 9 § regeringsformen samt reglering av organ eller verksamhet som beslutats med stöd av denna lag såsom reglementen och arbetsordningar. Även andra styrande handlingar som t.ex. planer och bolagsordningar kan samlas där. innehåller annat än styrande handlingar kan det dock innebära att föreskrifterna inte anses samlade. Detsamma gäller om föreskrifterna är utspridda på webbplatsen. Om det är särskilt föreskrivet får föreskrifterna, enligt tredje stycket, Prop. 2016/17:171 kungöras eller göras tillgängliga på annat sätt. på den rikstäckande databasen för trafikföreskrifter (RDT) som regleras särskilt i förordningen (2007:231) om elektroniskt kungörande av vissa trafikföreskrifter. Undantaget ger också utrymme för andra kungöranden som kan behöva regleras särskilt, t.ex. skyltning eller meddelande i radio. Tredje stycket innehåller även ett undantag för föreskrifter som omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Det kan vara fråga om föreskrifter om kommunens eller organisation i krig. 14 § Styrelsens förslag till budget ska hållas tillgängligt för allmänheten på kommunens eller webbplats från och med tillkännagivandet av det sammanträde med fullmäktige då budgeten ska fastställas. I paragrafen finns bestämmelse om allmänhetens insyn i styrelsens förslag till budget. Paragrafen motsvarar delvis 8 kap. 10 § första stycket KL (prop. 1990/91:117 s. 214). Övervägandena finns i avsnitt 10.3.4. Paragrafen ställer inte något krav på var på webbplatsen förslaget till budget ska finnas. Eftersom förslaget till budget utgör beslutsunderlag får det enligt 11 § finnas på anslagstavlan. 15 § Årsredovisningen ska hållas tillgänglig för allmänheten på kommunens eller webbplats från och med tillkännagivandet av det sammanträde med fullmäktige då årsredovisningen ska godkännas. I paragrafen finns bestämmelse om allmänhetens insyn i årsredovisningen. Paragrafen motsvarar delvis 8 kap. 19 § KL (prop. 1990/91:117 s. 216). Övervägandena finns i avsnitt 10.3.4. Något krav på var på webbplatsen årsredovisningen ska finnas ställs inte upp i paragrafen. Eftersom årsredovisningen utgör beslutsunderlag får den enligt 11 § finnas på anslagstavlan. 16 § Fullmäktige får bestämma att allmänheten får ställa frågor om årsredovisningen vid ett sammanträde med fullmäktige. Paragrafen reglerar allmänhetens möjlighet att ställa frågor om årsredovisningen. Paragrafen motsvarar 8 kap. 20 § KL (prop. 1990/91:117 s. 216 och prop. 1996/97:52 s. 95). Bestämmelsen innebär att det är fullmäktige som bestämmer om allmänheten ska få ställa frågor vid ett sammanträde. Fullmäktige bestämmer också om allmänhetens frågor ska ställas i anslutning till det sammanträde då årsredovisningen behandlas eller om ett särskilt sammanträde ska sättas ut för ändamålet. 2016/17:171 Insyn i privata utförares verksamhet 17 § Bestämmelser om allmänhetens insyn i verksamhet som genom avtal lämnas över från en kommun, ett landsting eller ett helägt kommunalt bolag till en privat utförare finns i 10 kap. 3 och 9 §§. Paragrafen är av upplysningskaraktär och informerar om den rätt till insyn som allmänheten, enligt 10 kap. 3 och 9 §§, har i verksamhet som lämnats till privata utförare. 18 § När enskilda kan välja mellan olika utförare av en nämnds tjänster ska nämnden lämna information om samtliga utförare, om inte annat framgår av lag eller annan författning. Sådan information ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Paragrafen reglerar på vilket sätt en nämnd ska lämna information till enskilda när det gäller val mellan utförare av nämndens tjänster. Paragrafen motsvarar 6 kap. 8 a § KL (prop. 2013/14:118 s. 96 f.). Enligt första stycket finns en informationsskyldighet för nämnden i de fall kommunen eller beslutat att enskilda ska få välja mellan olika utförare av kommunala tjänster. Bestämmelsen ska dock inte tillämpas om annat är särskilt föreskrivet, vilket innebär att den exempelvis inte tillämpas i den situationen när nämnden inrättat ett valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, eftersom 9 kap. 1 § LOV i sådant fall är tillämplig. Ett annat exempel på bestämmelser i annan författning som medför att bestämmelsen inte ska tillämpas är 29 kap. 19 § skollagen (2010:800). Bestämmelsen är tillämplig även om den enskilde får välja mellan enbart olika kommunala tjänster, men omfattar endast de situationer när den enskilde har möjlighet att välja mellan olika alternativa utförare och endast kan välja ett av dessa alternativ. I situationer då valet exempelvis står mellan olika kommunala äldreboenden avses med utförare de olika kommunala enheterna. Andra stycket innehåller bestämmelse om hur den information som nämnderna ska sammanställa ska vara utformad. Bestämmelsen motsvarar den som finns 9 kap. 1 § andra meningen LOV. Att informationen ska vara saklig innebär att informationen ska vara konkurrensneutral och inte vara till fördel för någon eller några utförare. Att informationen ska vara relevant och jämförbar kan t.ex. innebära att den enskilde får information om vilka tjänster utförarna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Även information om utförarnas verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar kan ingå i detta. Att informationen ska vara lättförståelig innebär att informationen ska utformas utifrån de behov som den enskilde har. Det kan således behövas både skriftlig och muntlig information, information på andra språk och information anpassad till olika former av funktionsnedsättning. Att informationen ska vara lättillgänglig innebär bl.a. att information Prop. 2016/17:171 ska finnas tillgänglig på ett lätt och enkelt sätt på bl.a. kommunernas och I informationsskyldigheten ingår också att tillhandahålla information om villkor för omval och hur omvalet går till, t.ex. uppsägningstider och vart den enskilde ska vända sig för att göra ett omval. Inom hälso- och sjukvården har patienterna även möjlighet att välja vård i andra landsting. Skyldigheten att informera kan i detta fall lösas genom att länka till de berörda landstingens webbplatser. I detta kapitel samlas bestämmelserna om kommunalförbund och gemensam nämnd. Bestämmelserna om kommunalförbund inleder detta kapitel eftersom det är den mest omfattande formen av samverkan, därefter kommer reglerna om gemensam nämnd. En del bestämmelser om gemensam nämnd och kommunalförbund finns kvar i övriga kapitel. nämns i 4 kap. 1 § om förtroendevalda, 5 kap. 63 § om interpellationer, 6 kap. 1 § om styrelsens uppsiktsplikt och i 13 kap. om laglighetsprövning. nämns i 13 kap. 13 § om laglighetsprövning. 1 § Ett kommunalförbund enligt 3 kap. 8 § bildas genom att förbundsmedlemmarnas fullmäktige antar en förbundsordning. Förbundsmedlemmarna kan också i förbundsordningen ange en senare tidpunkt vid vilken kommunalförbundet ska bildas. I paragrafen anges hur kommunalförbund bildas. Paragrafen motsvarar 3 kap. 20 § andra stycket KL (bet. 1996/97:KU20 s. 43). Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Ett kommunalförbund får bildas för överlämnande av kommunala angelägenheter, se kommentaren till 3 kap. 8 §. Ett kommunalförbund bildas på så sätt att medlemmarna genom beslut i fullmäktige antar en förbundsordning. I förbundsordningen kan medlemmarna även ange att förbundet ska bildas . Ett kommunalförbund är en offentligrättslig juridisk person som är fristående i förhållande till sina medlemskommuner och som kan förvärva rättigheter och skyldigheter. är i första hand en form för frivillig samverkan mellan kommuner. I vissa fall kan en kommunalförbundsbildning dock vara påtvingad (se t.ex. 7 kap. 1 och 2 §§ [2010:900]). Bestämmelser som ska tillämpas för kommunalförbund 2 § Om inget annat anges eller följer av bestämmelserna om kommuner och landsting i denna lag, tillämpas dessa även för kommunalförbund. När ett kommunalförbund har hand om en angelägenhet som det finns bestämmelser om i en särskild författning, ska den författningens bestämmelser om kommuner eller landsting tillämpas för förbundet. 2016/17:171 Om det i någon annan författning finns särskilda bestämmelser om visst ändamål, ska de tillämpas i stället för bestämmelserna i denna lag. I paragrafen anges vilka bestämmelser som ska tillämpas på kommunalförbund. Paragrafen motsvarar 3 kap. 21 och 22 §§ KL (prop. 1996/97:105 s. 99–101). Av första stycket följer att bestämmelserna om kommuner och landsting i kommunallagen ska gälla om inget annat följer av dem. Bestämmelserna om fullmäktige i kommunallagen ska i mycket stor utsträckning kunna tillämpas när det gäller kommunalförbund med förbundsfullmäktige. Uppdelningen mellan beslutande och verkställande organ är tydlig i förbund med fullmäktige. På förbundsdirektion ska kommunallagens bestämmelser om styrelsen och dess uppgifter i huvudsak kunna tillämpas. Förbundsdirektionen har även vissa beslutande uppgifter och vissa regler om fullmäktige ska därför också tillämpas av en direktion. I andra stycket anges att om en specialreglerad angelägenhet blir överförd till ett kommunalförbund medför det att specialregleringen då gäller för kommunalförbundet i stället för kommunen eller . I tredje stycket anges att bestämmelser i andra lagar som innehåller särskilda bestämmelser om kommunalförbund ska tillämpas i stället för bestämmelserna i kommunallagen. Sådana bestämmelser finns exempelvis i (2010:900) och lagen (2010:1065) om kollektivtrafik. , förbundsstyrelse och övriga organ 3 § I ett kommunalförbund ska det som beslutande församling finnas ett förbundsfullmäktige eller en förbundsdirektion. Ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen väljs av förbundsmedlemmarnas fullmäktige enligt vad som anges i förbundsordningen. Varje förbundsmedlem ska vara representerad i den beslutande församlingen med minst en ledamot och en ersättare. Antalet ersättare ska vara lika många som I paragrafen regleras kommunalförbunds organisation. motsvarar 3 kap. 23 § KL (prop. 1996/97:105 s. 101). I första stycket anges att kommunalförbund ska som beslutande församling ha ett förbundsfullmäktige eller en förbundsdirektion. beslutande församlingen är ett obligatoriskt organ. I andra stycket anges att ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen väljs av förbundsmedlemmarnas fullmäktige. hur medlemmarna ska representeras i den beslutande församlingen ska regleras i förbundsordningen, se 6 §. Tredje stycket innehåller ett minimikrav om att minst en ledamot och ersättare från varje förbundsmedlem ska vara representerad i den Antalet ersättare ska alltid vara lika många som Kravet på att alla medlemmar ska vara representerade i den beslutande församlingen har sin grund i 14 kap. 1 § regeringsformen, där det sägs att beslutanderätten i kommuner och landsting utövas av Det bör därför alltid finnas ett samband mellan Prop. 2016/17:171 medlemmarna och den beslutande församlingen. 4 § Den beslutande församlingen väljs , om inte en kortare mandattid anges i förbundsordningen. Mandattiden räknas året då val av fullmäktige har hållits i hela landet, om inte annat anges i förbundsordningen. I paragrafen regleras mandattiden för den beslutande församlingen i kommunalförbund. Paragrafen motsvarar 3 kap. 24 § KL (prop. 1996/97:105 s. 101 f.). Av första stycket framgår att den beslutande församlingen väljs , om inte en kortare mandattid anges i förbundsordningen. Av andra stycket framgår att mandattiden räknas året efter det då val av fullmäktige har ägt rum i hela landet, om inte annat anges i förbundsordningen. En effekt av detta är att mandattiden kan tillåtas löpa över de allmänna valen. 5 § Den beslutande församlingen ska tillsätta en förbundsstyrelse. Om ett förbund är organiserat med förbundsdirektion, ska direktionen också vara förbundsstyrelse. Den beslutande församlingen ska tillsätta de organ som utöver förbundsstyrelsen behövs för att fullgöra kommunalförbundets uppgifter. I paragrafen anges att den beslutande församlingen ska tillsätta en förbundsstyrelse och andra nödvändiga organ. Paragrafen motsvarar 3 kap. 25 § KL (prop. 1996/97:105 s. 102). I första stycket finns en bestämmelse om att den beslutande församlingen ska tillsätta en förbundsstyrelse. Förbundsstyrelsen är det andra obligatoriska organet, utöver den beslutande församlingen. Om ett förbund är organiserat med förbundsdirektion är direktionen också förbundsstyrelse. Av andra stycket framgår att den beslutande församlingen även ska tillsätta de övriga organ som behövs för att fullgöra kommunalförbundets uppgifter. Medlemmarna i ett kommunalförbund ges stor frihet att bestämma om förbundets organisation och kan komma överens om vilka organ utöver styrelsen som ska finnas. Förbundets organisation ska framgå av förbundsordningen. Det är möjligt att tillsätta ett interimsorgan med uppgift att företräda förbundet från och med den dag då medlemmarna beslutat att ett förbund ska bildas till och med den dag förbundet formellt har bildats, se 6 §. De organ som tillsätts av en förbundsdirektion är underställda direktionen. Det är den beslutande församlingen som ska tillsätta de organ som, utöver styrelsen, behövs för att fullgöra förbundets uppgifter. Den beslutande församlingen kan ges befogenhet i förbundsordningen att själv avgöra vilka sådana organ som ska finnas. Förbundsstyrelsen eller förbundsdirektionen kan tillsätta utskott inom sig. I sådant fall ska reglerna om utskott i denna lag tillämpas. 6 § Förbundsordningen ska ange 2016/17:171 1. kommunalförbundets namn och den ort där förbundet ska ha sitt säte samt förbundets medlemmar och ändamål, 2.förbundets organisation, organens uppgifter och inbördes förhållanden samt om interimsorgan får inrättas och om förbundsstyrelsen ska få vara ställföreträdare för förbundsfullmäktige, 3.antalet ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen och hur förbundsmedlemmarna ska vara representerade samt mandattiden i de fall som anges i 4 §, 4.antalet revisorer och deras mandattid, 5.i fråga om förbund med förbundsdirektion, på vilket sätt som revisorer ska utses, 6.om en förbundsmedlem ska ha rätt att väcka ärenden i den beslutande församlingen, 7.om det för beslut ska krävas kvalificerad majoritet i den beslutande församlingen och för vilka ärenden detta ska gälla, 8.om en förtroendevald hos en förbundsmedlem som inte är ledamot i den beslutande församlingen ska ha rätt att delta vid sammanträden enligt 5 kap. 40 §, 9.om en förtroendevald hos en förbundsmedlem som inte är ledamot eller ersättare i förbundsstyrelsen eller någon annan nämnd ska ha sådan närvarorätt som anges i 4 kap. 28 §, 10.på vilken webbplats förbundets anslagstavla ska finnas, 11.förbundsmedlemmarnas andelar i förbundets tillgångar och skulder och fördelningen av förbundets kostnader mellan medlemmarna, 12.förbundsmedlemmarnas styrning av och insyn i förbundets ekonomi och verksamhet, 13.riktlinjer om förbundets budgetprocess, 14.om allmänheten ska ha rätt att ställa frågor om årsredovisningen vid ett sammanträde och i så fall förutsättningarna för detta, 15.förfarandet vid en förbundsmedlems utträde ur förbundet, 16.förutsättningarna för och förfarandet vid förbundets likvidation och upplösning samt grunderna för skifte av förbundets behållna tillgångar när förbundet upplöses, 17.ordningen för att lösa tvister mellan förbundet och dess medlemmar, och 18.ordningen för att bestämma ekonomiska förmåner till ledamöterna och ersättarna i den beslutande församlingen samt, i fråga om förbund med förbundsdirektion, till revisorerna. I paragrafen ställs krav på vad som ska anges i förbundsordningen. Paragrafen motsvarar delvis 3 kap. 28 § KL (prop. 1996/97:105 s. 108 och prop. 2005/06:55 s. 54). Övervägandena avseende punkterna 5, 10 och 14 finns i avsnitt 6.6. Förbundsordningen är, vid sidan av bestämmelserna i kommunallagen, det dokument som reglerar förhållandena i ett kommunalförbund. den huvudregel som framgår av kommunallagen inte ska tillämpas måste detta regleras i förbundsordningen. Uppräkningen i paragrafen är inte uttömmande, i paragrafen anges bara de frågor som måste regleras i Det står medlemmarna fritt att även ta in andra Vad gäller de olika organen, t.ex. nämnderna, ska deras verksamhet och arbetsformer preciseras i reglementen, se 6 kap. 44 §. Enligt första punkten ska förbundsordningen ange förbundets namn och den ort där det ska ha sitt säte, vilka förbundsmedlemmarna är samt Sätet måste vara bestämt, bl.a. för att kunna avgöra vilken domstol som är rätt forum vid tvister och för att avgöra vilken förvaltningsrätt som är behörig i första instans i mål om Medlemmarna ges en stor frihet att bestämma ett förbunds ändamål. Det är tillräckligt att de uppgifter som lämnas över till ett förbund faller inom den överlämnande kommunens eller befogenheter, dvs. är kommunala angelägenheter, se 3 kap. 8 §. Eftersom det inte är nödvändigt att uppgifterna är gemensamma för de olika medlemmarna är det tänkbart att bilda s.k. flersaksförbund med olika icke gemensamma uppgifter. Uppgifterna kan även vara geografiskt, funktionellt eller på andra sätt avgränsade. Enligt andra punkten måste förbundets organisation framgå av förbundsordningen. Medlemmarna har stor frihet att organisera ett kommunalförbund utifrån de förutsättningar som gäller för samarbetet. Ett förbund ska dock ha en beslutande församling och en styrelse, se 2 och 5 §§. Om den beslutande församlingen är förbundsdirektion är dessa två organ ett och samma. ska vara organiserat i övrigt ska framgå av förbundsordningen. Även organens inbördes förhållanden och befogenheter ska regleras. Medlemmarna kan genom förbundsordningen styra vilka organ den beslutande församlingen får tillsätta eller ge den befogenhet att tillsätta de organ den finner nödvändiga. Rätten att bestämma om förbundets organisation, uppgifter och inbördes förhållanden innebär till exempel en möjlighet att göra undantag från vad som är fullmäktiges uppgifter enligt 5 kap. 1 och 3 §§. Detta kan ske i de fall förbundsstyrelsen tillåts att vara ställföreträdare för förbundsfullmäktige. Även frågor rörande eventuella interimsorgan och deras befogenheter ska behandlas i förbundsordningen. Ett interimsorgan är ett organ som kan företräda förbundet från det att förbundsordningen antas och fram till ett senare datum för förbundets formella bildande, i de fall medlemmarna valt att bildandet inte ska ske som förbundsordningens antagande. Av tredje punkten framgår att förbundsordningen ska ange antalet ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen, hur förbundsmedlemmarna ska vara representerade samt deras mandattider. Medlemmarna är fria att bestämma dessa frågor, men alla medlemmar måste vara representerade med minst en ledamot och en ersättare enligt 3 § tredje stycket. Mandattiden enligt 4 § regleras i förbundsordningen. Enligt fjärde punkten ska antalet revisorer och deras mandattid anges i förbundsordningen. Förbundsmedlemmarna är fria att bestämma antalet revisorer och mandattiden för dessa. I förbund med fullmäktige ska revisorerna utses av fullmäktige. Förbundsordningen ersätter kommunallagens bestämmelser på dessa punkter. I 12 § sägs också att 12 kap. 4 och 5 §§ om val av revisorer inte ska gälla för kommunalförbund. Femte punkten är en specialbestämmelse för förbund med förbundsdirektion. Direktionen kan inte utse revisorer eftersom de i så fall skulle utse dem som ska granska den egna verksamheten. Det är medlemmarnas fullmäktige som enligt 12 § ska utse revisorer. Det är därför nödvändigt att medlemmarna i förbundsordningen, utöver vad som följer av fjärde punkten, bestämmer på vilket sätt revisorerna ska utses. Det kan anges att revisorerna ska utses av endast någon eller några av medlemmarna eller av alla gemensamt. Direktionen kan inte i sin roll som både beslutande församling och styrelse anta ett reglemente för revisionen enligt 12 kap. 18 §. Detta blir i stället en fråga för 2016/17:171 medlemmarna. Frågan kan regleras i förbundsordningen eller beslutas särskilt genom samstämmiga beslut. Revisorerna i ett förbund med direktion ska avge en revisionsberättelse till varje medlem. sedan var för sig besluta om ansvarsfrihet för direktionen i sin helhet, se Enligt sjätte punkten ska det anges i förbundsordningen om medlemmarna bestämt att de ska ha rätt att väcka ärenden i den I sjunde punkten anges att medlemmarna i förbundsordningen kan bestämma att vissa frågor i den beslutande församlingen ska avgöras med Det är inte givet att alla de partier som finns representerade i samtliga medlemskommuner blir representerade i ett förbunds beslutande församling. För att ge kommuner och partier som har en svag representation möjlighet till insyn och att kunna påverka förbundet kan medlemmarna enas om att ge sina förtroendevalda utanför förbundet yttranderätt i förbundets beslutande församling. möjligheter ska då framgå av förbundsordningen. församlingen i ett förbund kan därutöver, enligt 5 kap. 40 §, besluta att andra än ledamöter ska ha rätt att delta i överläggningar. kan den beslutande församlingen ge yttranderätt åt en vidare krets än vad medlemmarna generellt kan göra i den egna kommunen eller det egna I nionde punkten anges att det av förbundsordningen ska framgå om medlemmarna bestämt att en förtroendevald hos en förbundsmedlem som inte sitter i förbundsstyrelsen eller i en förbundsnämnd ska ha närvarorätt vid styrelsens eller nämndens sammanträden. församlingen kan även ta initiativ till en sådan närvarorätt genom att direkt tillämpa 4 kap. 28 §. Enligt tionde punkten ska förbundsordningen ange på vilken webbplats förbundets anslagstavla ska finnas. kommuner och landsting ha en egen anslagstavla på internet. dock inget som hindrar att kommunalförbund använder sig av en av förbundsmedlemmarnas webbplatser för den egna anslagstavlan, i stället för en egen webbplats. Av rättssäkerhetsskäl får informationen dock inte återges självständigt på flera webbplatser. För att informationen ska nå ut till medborgarna kan det skapas länkar från varje förbundsmedlems webbplats till den webbplats där kommunalförbundet har sin anslagstavla, oavsett om anslagstavlan finns på en för kommunal- förbundet självständig webbplats eller om förbundet använder sig av någon av förbundsmedlemmarnas webbplatser. Elfte punkten behandlar medlemmarnas andelstal och fördelningen av Medlemmarna ska i förbundsordningen ange vilka andelar de har i förbundets tillgångar och skulder. komma till användning vid upplösning av ett förbund eller om ett förbund under löpande drift saknar tillgångar för att betala en skuld. Förbundsmedlemmarna är skyldiga att fylla bristen om ett kommunalförbund saknar tillgångar för att betala av skuld. behöver även få tillskott av kapital eller andra tillgångar. att medlemmarna i förbundsordningen reglerar hur kostnaderna för ett förbunds verksamhet ska fördelas mellan dem.