prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I ett andra steg höjs åldersgränsen till att gälla unga upp t.o.m. det år de fyller och höjs åldersgränsen för avgiftsfri barn- och ungdomstandvård upp t.o.m. det år de fyller . För att ersätta landstingen för ett det utökade åtagandet ökas anslaget med 2018. beräknas anslaget ökas med . Sammantaget kompenseras landstingen därmed med för denna reform . Normer för vävnader och celler och rådet antog direktivet (2004/23/EG) om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för mänskliga vävnader och celler. har beslutat om lagen (2008:2086) om kvalitets- och säkerhets- normer vid hantering av mänskliga vävnader och celler (prop. 2007/08:96, bet. 2007/08:SoU12, rskr. 2007/08:177). Kostnaderna för landstingen att i genomföra de krav direktiven ställer beräknades till . I samband med budgetpropositionen aviserades att 2008–2017 skulle tillföras det dåvarande anslaget inkom Kommuner och Landsting (SKL) med en begäran om att en del av medlen borde vara riktade eftersom kostnaderna är olika i lands- tingen beroende på verksamhetens art. Mot denna bakgrund föreslogs i budgetpropositionen att skulle 9 Hälsovård, sjukvård 2010, vilket medförde att anslaget minskades med motsvarande belopp. Det kvarstod då på anslaget. Tioårsperioden för att genomföra kraven enligt direktiven upphör 2017. Anslaget minskas därför med 45 miljoner 2018. beräknas anslaget minskas med . har antagit regeringens förslag i proposition Rätt till behörighetsgivande utbildning inom Komvux (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). Kommunerna kompenserades för det utökade åtagandet i budgetpropositionen . görs ett antal mindre överföringar, hänförliga till kostnader kopplade till propositionen till och från anslaget. antog regeringens förslag i propositionen Ett mer ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården (prop. 2016/17:122, bet. 2016/17:SoU16, rskr. 2016/17:259)). Detta innebär bl.a. att patient- nämnderna ska ansvara för viss verksamhet som rör klagomålshantering som hanteras inom Inspektionen för vård och omsorg. För att ersätta landstingen för ökade kostnader ökas anslaget med 2018. beräknas anslaget ökas med . Anslaget 8:2 Inspektionen för minskas med 2018. beräknas samma anslag minskas med . Trygg och säker vård för barn och unga antog regeringens förslag i propositionen 2016/17:59 Trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet (prop. 2016/17:59, bet. 2016/17:SoU11, rskr. 2016/17:156). För att ersätta landstingen för ökade kostnader ökas anslaget med 10 miljoner 2018. beräknas anslaget ökas med . För att finansiera ökningen minskas anslag 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. med 2018. beräknas samma anslag minskas med . har antagit regeringens förslag i budgetpropositionen om en utökad nedsättning av fastighetsavgiften vid ny- byggnation (prop. 2012/13:1, bet.2012/13FiU1, rskr. 2012/13:37). Den tioåriga nedsättningen av fastighetsavgiften för nybyggda bostäder utvidgas genom att fastighetsavgiften sätts ned helt även år 6–15 efter värdeåret. Utvidgningen gäller för byggnader med beräknat värdeår 2012 eller . Ändringen trädde i kraft . Förslaget minskar kommunernas inkomster från fastighetsavgiften stegvis 2018– 2027. beräknas inkomstminskningen till följd av förslaget uppgå till . Anslaget ökas med 2018. beräknas anslaget ökas med och med . I avtalet mellan och om vissa skattefrågor regleras hur länderna ska kom- pensera varandra för minskade skatteintäkter till följd av att pendlare mellan länderna beskattas i arbetslandet och inte i bosättningslandet (prop. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 5 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269). Utjämningsbeloppens storlek påverkas av antalet pendlare som omfattas av utjämningsordningen och deras löner. För- ändringar i den dansk-svenska växelkursen på- verkar också nettobeloppet. Nettot av de utjämningsbelopp som regleras i artikel 6 i avtalet bör fördelas på samtliga kommuner respektive landsting med ett enhetligt belopp per invånare, eftersom den minskning av skatte- intäkterna som följer av pendlingen fördelas på hela kommun- respektive landstingskollektivet genom inkomstutjämningen. För har fått betala ca mindre till jämfört med . har betalat ca mer till för jämfört med . Nettobeloppet blir därmed sammanlagt högre inkomstskatt till för jämfört med . föreslås att skillnaden mellan nettobeloppet för och motsvarande belopp 2014 regleras genom en ökning av anslaget med , varav för kommunerna och för landstingen. Fördelningen mellan kommuner och landsting är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommuner respektive landsting. Kompensation för sänkt skatt för pensionärer Regeringen föreslår i denna proposition (se Förslag till statens budget, finansplan m.m., avsnitt 6) att det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks. Förslaget medför att det kommunala skatteunderlaget minskar, vilket innebär en minskning av kommunernas och landstingens skatteintäkter. Regeringen föreslår att kommunerna och landstingen kompenseras för det intäktsbortfall som förslaget medför. Anslaget ökas med 2018. beräknas anslaget ökas med . Preliminärt föreslås komp- ensationen fördelas med till kommunerna och till landstingen. Fördelningen mellan kommuner och landsting är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommuner respektive landsting. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 5 Tabell 2.7 Tillskott, ekonomiska regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen och övriga ekonomiska regleringar för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Ökade resurser till välfärden (BP17) Ökade resurser till välfärden (BP18) Regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen Genomströmining gymnasieskolan (bl.a.) Prao i årskurs 8 och 9 Missbruk av spel om pengar Barnhälsovård (vaccinationer) Skyldighet att erbjuda lovskola Betygsättning i moderna språk Normer för vävnader och celler -4,3 -4,3 -2,3 Trygg och säker vård för barn och unga Kompensation sänkt skatt för pensionärer Skatteväxlingar mellan kommuner och landsting 2018 I systemet för kommunalekonomisk utjämning justeras de länsvisa skattesatserna när skatteväxlingar sker mellan kommuner och landsting. De länsvisa skattesatserna används för att beräkna inkomstutjämningsbidragen och inkomstutjämningsavgifterna. Skatteväxlingar medför också ett behov av att justera fördelningen av statsbidragen mellan kommuner och landsting på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Vid behov avser regeringen att besluta om en sådan justering i samband med beslutet om reglerings- brevet . Justeringen påverkar inte den totala anslagsnivån. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 5 Regeringen föreslår att 99 anvisas under anslaget 1:1 Kommunalekonomisk Tabell 2.8 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för anslaget till 107 respektive 2.6.2 1:2 Utjämningsbidrag för LSS- Förändring till följd av: Prao i åk 8 och 9 Missbruk av spel om pengar Utveckling av nationella prov Överföring till/från andra Trygg och säker vård, Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 2.9 Anslagsutveckling 1:2 Utjämningsbidrag för LSS- kostnader 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Tabell 2.10 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 5 Omslutningen i kostnadsutjämningen ökar vanligtvis från till ett annat. Det definitiva utfallet fastställdes . Utgiftsprognosen för anslaget avseende 2017 är publicerade en prognos avseende 2018 som visar att utjämningsbidragen beräknas uppgå till 4 . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att 4 anvisas under anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS- kostnader . och2020 beräknas anslaget uppgå till 4 . 2.6.31:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Tabell 2.11 Anslagsutveckling 1:3 Bidrag till 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området, Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Anslaget får vidare användas till insatser för utveckling av statens styrning av kommuner och landsting. RKR är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor med uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (1996:614) om redovisning. Med- lemmar i föreningen är staten och SKL. Med- lemmarna har i avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med En av RKR:s viktigaste uppgifter är att följa utvecklingen av redo- visningen inom den kommunala sektorn. RKR har ansökt om statligt bidrag verksamhet med (Fi2017/01995/K). Rådet för främjande av kommunala analyser RKA bildades och är en ideell förening. Medlemmar i föreningen är staten och SKL. RKA ska tillhandahålla nyckeltal i en databas för jämförelser i kommunsektorn. Syftet med data- basen är att stödja uppföljningen av mål- uppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. RKA ska vidare bl.a. utveckla befintliga nyckeltal med särskilt fokus på sådana tal som mäter kvalitet samt marknadsföra databasen för att öka dess användning och för att ge bättre förutsättningar för uppföljning av verksamhet och ekonomi. Staten och SKL har i avtal förbundit sig att stödja RKA:s verksamhet ekonomiskt med högst vardera. stödjer SKL enligt ett tilläggsavtal, föreningen med ytterligare . RKA har ansökt om statligt bidrag (Fi2017/01996/K). Kommunernas utmaningar och statens styrning För att kunna möta kommunernas utmaningar och förbättra styrningen i den offentliga sektorn i syfte att skapa mer effektiva verksamheter samt större nytta för medborgarna är ett brett angreppssätt, som bl.a. omfattar flera olika metoder, viktigt. Regeringen har därför påbörjat en tillfällig satsning för att förbättra styrningen av kommunsektorn. Det kan t.ex. vara åtgärder som har en forskningsinriktning eller som avser fördjupade kunskapssammanställningar som spänner över flera områden inom de kommunala verksamheterna. För dessa åtgärder beräknas behövas 2018-2020. Tabell 2.12 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 5 Tabell 2.14 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen Förändring till följd av: -2 000 000 -4 000 000 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Bidrag till kommunal- ekonomiska organisationer , beräknas anslaget uppgå till . 2.6.41:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen Tabell 2.13 Anslagsutveckling 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner och landsting. Stödet fördelas till kommunerna och till landstingen. får även ta del av de medel som utbetalas till landstingen. tillförs kommunerna och lands- tingen . Vid fördelningen av medel mellan kommunerna beaktas antalet asylsökande och nyanlända i en kommun samt fördelningen mellan barn och vuxna i förhållande till kommunens befolkningstal. Vid fördelningen mellan landstingen tas hänsyn till antalet asyl- sökande och nyanlända i respektive landsting. En preliminär fördelning av de som fördelas med hänsyn till asylsökande och kommunmottagna nyanlända presenterades . Den slutliga fördelningen redovisas i samband med att denna proposition presenteras och baseras på statistik som fanns tillgänglig . Den kommer att formellt fastställas av regeringen efter behandling av budgetpropositionen . Regeringen föreslår att 7 anvisas under anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen . beräknas anslaget uppgå till 5 och till 3 . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 5 2.6.51:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Tabell 2.15 Anslagsutveckling 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. upp till målet reduceras bidraget, som sedan fördelas mellan de kommuner och landsting som överträffat sina mål. Målet i termer av antalet extratjänster är satt i relation till antalet invånare i respektive kommun eller landsting (se utg. omr. 14 avsnitt 3.5). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet. beräknas anslaget uppgå till . Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner och landsting för genomfört arbete mot långtidsarbetslöshet. Tabell 2.16 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Förändring till följd av: Bidrag för arbete mot Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Stödet riktar sig till de kommuner och landsting som satsar på att anställa personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Alla kommuner och landsting ska kunna ta del av stödet beroende på hur många personer som de anställer med hjälp av extratjänster. Anslaget är kopplat till ett mål för antalet personer anställda med extratjänster hos respektive kommun och landsting. avsätts till kommunerna och 75 miljoner till lands- tingen. Om kommunen eller inte når 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.................................................................. Räntor på statsskulden .............................................................................................. 1:1 Räntor på statsskulden......................................................................... Faktorer som påverkar ränteutgifterna..................................................... Statsskulden och statens budgetsaldo ....................................... Ränte- och valutakursutveckling ............................................... Preliminär utvärdering av statsskuldsförvaltningen ................................................ Utvärdering av statsskuldsförvaltningen .................................................. Mål, ansvarsfördelning och process........................................... Övergripande om regeringens styrning av statsskuldens 4.2Redovisning av regeringens riktlinjebeslut och utvärdering av upplåning och skuldförvalting ................................. Marknads- och skuldvård ........................................................... Lån för att tillgodose behovet av statslån.................................. Upplåning på privatmarknaden.................................................. Kostnad i termer av genomsnittlig emissionsränta.................................. Risker i statsskuldsförvaltningen .............................................................. 1:2 Oförutsedda utgifter............................................................................ 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ........ Härledning av ramnivån 2018–2020. Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Anslagsutveckling 1:1 Räntor på statsskulden ......................................... Utgiftsmässiga statsskuldsräntor 2016–2020 ........................................... Kostnadsmässiga statsskuldsräntor 2016–2020........................................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Räntor på statsskulden . Mandat för positionstagande..................................................................... Resultat av positioner ................................................................................ Anslagsutveckling 1:2 Oförutsedda utgifter ............................................ Härledning av anslagsnivån för 1:2 Oförutsedda utgifter ....................... Anslagsutveckling 1:3 provisionsutgifter................ Utveckling av provisionsutgifter –2016............................................ Provisionsutgifter –2020.................................................................... Härledning av anslagsnivån för 1:3 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Diagram 3.2 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 1990–2020............ Diagram 3.3 Statens budgetsaldo 2000–2020 ................................................................. Diagram 3.5 Statsskuldens (inkl. skuldskötselinstrument) fördelning på instrument 14 Diagram 3.6 Valutaskuldens sammansättning 2017 ....................................................... Diagram 3.7 Finansiering av valutaskulden per valuta (inklusive lån till )16 Diagram 4.1 Andelen real kronskuld och valutaskuld ................................................... Diagram 4.3 Genomsnittliga emissionsräntor per skuldslag......................................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt tabell 1.1. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 2 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfat- tar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisions-utgifter i samband med upplåning och skuld-förvaltning. Utgiftsområdet ingår inte i utgifterna under utgiftstaket för staten. Målet för statsskuldsförvaltningen är att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penning- politiken ställer. lämnar regeringen en skrivelse till med en utvärdering av statens upp- låning och skuldförvaltning. Åren däremellan redovisar regeringen sin preliminära syn på den genomförda statsskuldsförvaltningen i budget- propositionen. En sådan redovisning lämnas i avsnitt 4. Kostnaderna för statsskulden påverkas i första hand av skuldens storlek och räntenivåerna då skuldinstrumenten gavs ut. En del av stats- skulden är exponerad mot utländsk valuta, varför valutakursrörelser också påverkar kostnaderna. För realskulden påverkas kostnaderna på mot- svarande sätt av hur konsumentprisindex utveck- las. Valet av upplåningsstrategi och upplånings- teknik gör att de ränteutgifter som avräknas mot anslag i statens budget kan uppvisa stora svängningar mellan åren, även om skuld- utvecklingen, räntenivåerna och valutakurserna är stabila. Detta beror på att de kassamässiga ränteutgifterna påverkas av realiserade valuta- och kursdifferenser. För att studera den underliggande utvecklingen av ränteutgifterna bör en kostnadsmässig redovisning användas. Utfallet 2016 för utgiftsområdet uppgick till och var därmed 20,2 mil- jarder kronor lägre än 2015. Utgifterna under utgiftsområdet förväntas bli lägre 2017 än de anslag som anvisades i statens budget. Denna skillnad är hänförlig till utgifterna som belastar anslaget 1:1 Räntor på statsskulden och beror främst på att de inhemska räntorna blivit lägre och att valutakursvinsterna väntas bli högre än vad som antogs i budgetpropositionen . Även ramförändringarna för utgiftsområdet – 2020 förklaras också av utvecklingen på detta anslag. I denna proposition föreslås att utgifts- området minskas med ca , jämfört med vad som beräknades i budget- propositionen , till 2018. Utgifterna under utgiftsområdet beräknas uppgå till 2019 och 2020, vilket är ca 4,2 mil- jarder kronor respektive lägre än vad som beräknades i budgetproposit- ionen . De lägre utgifterna är en effekt av att både de långa och de korta marknads- räntorna är markant lägre samt av en lägre statsskuld än vad som antogs i budgetproposit- ionen . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 1:1 Räntor på statsskulden Totalt för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 3 Räntor på statsskulden 3.11:1 Räntor på statsskulden Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 Räntor på statsskulden 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för räntor på statsskulden. Utfallet på anslaget 2016 blev , vilket var lägre än de anvisade medlen. beräknas utgifterna bli , vilket är lägre än vad som föreslogs budgetproposition. De huvudsakliga orsakerna till nedrevideringen av utgifterna är att de inhemska räntorna blivit lägre och att valuta- kursvinsterna väntas bli högre än vad som antogs i budgetpropositionen . Regeringen beslutar om den övergripande styrningen av statsskuldens förvaltning i årliga riktlinjebeslut . lämnar förslag till riktlinjer och förslaget remitteras därefter till för yttrande. I riktlinjebeslutet fastställs bl.a. skuldens löptid samt fördelningen mellan de tre skuldslagen nominell skuld i svenska kronor, real skuld i svenska kronor och skuld i utländsk valuta. Inom de ramar som regeringen fastställer har mandat att fatta beslut om hur statsskulden ska förvaltas. Utgångs- punkten för statsskuldsförvaltningen är att kostnaderna för statsskulden ska minimeras, som risker beaktas. Den budgetpåverkande redovisningen av stats- skuldsräntorna är utgiftsmässig och i stort sett baserad på de betalningar som sker. Ränte- utgifterna blir därmed starkt beroende av vilken upplåningsteknik som tillämpas och kan därför uppvisa stora svängningar mellan åren som inte direkt kan hänföras till den underliggande skuld-, ränte- och valutakursutvecklingen . De utgiftsmässiga stats- skuldsräntorna –2020 redovisas i tabell 3.2. Förutom löpande ränteutgifter samt över- och underkurser från emissioner av statsobligationer, utgörs de totala ränteutbetalningarna även av utgifter i form av realiserade kursdifferenser vid återköp av obligationer samt realiserade valuta- kursdifferenser (se tabell 3.2). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Tabell 3.2 Utgiftsmässiga statsskuldsräntor 2016–2020