prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — 5.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för att bedöma måluppfyllelsen i de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning. vuxenutbildning (komvux) på grundläggande och gymnasial nivå –Antal heltidsstuderande. –Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs . (En elev räknas som flera kursdeltagare om han eller hon deltagit i mer än en kurs .) 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 –Betyg i vuxenutbildning på gymnasial nivå. Andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg. –Sysselsättning efter avslutade studier. vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) –Antal elever som deltagit i en eller flera kurser . –Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs . –Andel deltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov. –Sysselsättning efter avslutade studier. Särskild utbildning för vuxna (särvux) –Antal elever som deltagit i en eller flera kurser . –Andel av lärarna i komvux, sfi och särvux som har en högskoleexamen med pedagogisk inriktning. Denna indikator redovisas i avsnitt 2. Indikatorerna ger inte en heltäckande bild men de belyser de delar av måluppfyllelsen och resultaten som regeringen bedömer är centrala. All individbaserad statistik redovisas uppdelat på kön om dessa uppgifter är tillgängliga. 5.3.2.1Kommunal vuxenutbildning (komvux) på grundläggande och gymnasial nivå Indikator: Antal heltidsstuderande Flertalet elever inom komvux studerar inte på heltid, vilket försvårar en jämförelse när det gäller utvecklingen . Därför redovisas även uppgifter om antalet heltidsstuderande. Antalet heltidsstuderande uppgick till knappt 97 000. Det innebär att antalet heltidsstuderande har ökat med ca 2 500 heltidsstuderande, vilket motsvarar jämfört med föregående år. Diagram 5.1 Heltidsstuderande i komvux Totalt studerade ca 222 000 elever i komvux , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Antalet elever motsvarar av befolkningen i åldern 20–, vilket är samma andel som 2015. Av eleverna i komvux 2016 studerade ca 179 000 elever på gymnasial nivå och ca 42 000 elever på grundläggande nivå. Antalet elever som studerade på gymnasial nivå ökade med ca 4 000 jämfört med medan antalet elever som studerade på grundläggande nivå ökade med ca 2 000. Diagram 5.2 Elever i komvux Andelen utrikes födda elever i komvux har ökat . Andelen utrikes födda var 2016 störst på den grundläggande nivån, . Inom komvux på gymnasial nivå var andelen utrikes födda . Totalt var andelen utrikes födda inom komvux 2016 , att jämföra med 2015 då motsvarande andel var och 2009 då utrikes födda utgjorde av eleverna inom komvux. Fördelningen mellan kvinnor och män inom komvux var kvinnor respektive män. Elevernas medianålder var 2016. Högst medianålder, , hade eleverna på grundläggande nivå. Medianåldern för eleverna på gymnasial nivå var . En elev i komvux kan delta i flera kurser. Ett relevant mått på utbildningsvolym och genom- strömning är därför, utöver antalet elever, också antalet kursdeltagare. Totalt fanns det ca 754 305 kursdeltagare 2016, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Komvux får endast bedrivas med en kommun eller ett landsting som huvudman. Dock finns möjligheten för kommuner och landsting att lägga ut hela eller delar av utbildningen på entreprenad hos enskilda utbildningsanordnare. studerade av kursdeltagarna hos en annan anordnare än en kommun eller ett landsting, vilket är en ökning med en procentenhet jämfört med föregående år. Inom komvux på grundläggande nivå var, , kursen svenska som andraspråk, som lästes av av kursdeltagarna, den vanligaste kursen, följd av engelska, som lästes av av kursdeltagarna. Inom komvux på gymnasial nivå var orienteringskursen den vanligaste kursen som lästes av följd av kurserna engelska 6 och svenska som andraspråk 1. Indikator: Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs Av samtliga kursdeltagare på grundläggande nivå 2016 slutförde sin kurs, medan fortsatte sina studier . Andelen kursdeltagare på grundläggande nivå som avbröt sin kurs uppgick , vilket är i nivå med föregående år. Av kursdeltagarna på gymnasial nivå avbröt en kurs 2016, en något större andel än 2015. Andelen som slutförde en kurs 2016 var , medan fortsatte . Andelen avbrott bland utrikes födda var 2016 något större än bland studerande födda i , jämfört . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 födda kursdeltagare slutförde utbildningen i något lägre grad än kursdeltagare födda i , respektive . Diagram 5.3 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt en kurs inom komvux Indikator: Andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2016 fick kursbetyg enligt ämnesplaner som tillämpas fr.o.m. fick lägst betyget E, vilket är en ökning från 2015. För kursdeltagare inom komvux på grundläggande nivå enligt kursplaner som tillämpas fr.o.m. fick lägst betyget E, vilket är en minskning från 2015. fick knappt 6 000 elever ett slutbetyg eller en examen från gymnasial vuxenutbildning. Indikator: Sysselsättning efter avslutade studier Bland de som studerat i komvux och avslutat studierna var arbetsmarknadsetableringen 2014, efter avslutade studier, följande: hade en etablerad ställning (kvinnor och män), hade en osäker ställning (kvinnor och män) och en svag ställning på arbetsmarknaden (kvinnor och män). Vidare studerade på högskola (kvinnor och män), bedrev övriga studier (kvinnor och män) och återfanns i kategorin för de som varken studerar 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 eller arbetar (kvinnor och män). För elever som avslutat en yrkesutbildning inom komvux var sysselsättningen generellt sett högre, medan elever inom teoretiska utbildningar i högre grad gick vidare till högskolan. vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) Indikator: Antal elever Antalet elever i sfi har ökat kraftigt och uppgick till 150 100 elever. Det är det största antalet elever i sfi någonsin och en ökning med jämfört med . Antalet elever har mer än fördubblats . Av det totala antalet elever i sfi 2016 var andelen kvinnor och andelen män . var drygt 58 100 elever nybörjare i sfi. Av dessa var kvinnor och män. Eftersom en elev kan läsa flera kurser var det totala antalet kursdeltagare i sfi ca 199 000. Kommuner får, liksom i skolväsendet för vuxna i övrigt, upphandla sfi av enskild anordnare. Andelen kursdeltagare som deltog i kurser med annan utbildningsanordnare än kommun, folkhögskola eller studieförbund var 2016 . Diagram 5.4 Elever i sfi Indikator: Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs Av kursdeltagarna i sfi avbröt studierna antogs fortsätta utbildningen. Av kvinnorna hade avbrutit studierna och av männen . Flest avbrott stod de elever som studerade på kurs C för. Där avbröt av eleverna sina studier. Indikator: Andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov I sfi finns det nationella slutprov för kurs B, C och D. Cirka 19 300 kursdeltagare deltog 2016 i B-provet, ca 28 200 deltog i C-provet och ca 21 800 deltog i D-provet. Bäst resultat fick kursdeltagarna som deltog i prov efter kurs B där fick lägst betyget E i sammanvägt provbetyg. På C- och D-proven var motsvarande andelar . Kvinnor och män presterade i stort sett likvärdigt på de nationella slutproven. Eftersom varje elev börjar studierna på sin individuella språkliga nivå varierar elevernas studietid kraftigt. För att bedöma resultaten i sfi följs därför en grupp elever . Av ca 48 600 nybörjare 2014 hade fått lägst godkänt betyg på någon kurs , dvs. Av samtliga nybörjare hade fått lägst godkänt betyg på den högsta nivån, dvs. studieväg 3, kurs D. Totalt av de som började sin utbildning i svenska på kurs D 2014 avslutade kursen med lägst godkänt betyg. Av de som 2014 började på kurs A hade avslutat någon kurs med lägst godkänt betyg 2016 och av dessa hade även uppnått målen för kurs D. Av alla kvinnor som började i sfi 2014 fick lägst godkänt betyg på kurs D. Motsvarande andel för männen var . Det genomsnittliga antalet elevtimmar för de elever som påbörjade sina studier i sfi 2014 och som avslutade kurs D med godkänt resultat var . Det tog eleverna från starten att avsluta kurs D. För de elever som började sin utbildning på kurs A och som fått lägst betyget E eller betyget godkänt på kurs D gick det mellan start- och slutdatum och för de elever som 2014 började sin utbildning på kurs D gick det . Indikator: Sysselsättning efter avslutade studier Bland de som läst sfi och avslutat studierna var arbetsmarknadsetableringen 2014, efter avslutade studier, följande: hade en etablerad ställning (kvinnor och män), en osäker ställning (kvinnor och män) och en svag ställning på arbetsmarknaden (kvinnor och män). Vidare studerade på högskola (kvinnor och män), bedrev övriga studier (kvinnor och män) och återfanns i kategorin för de som varken studerar eller arbetar (kvinnor och män). Särskild utbildning för vuxna (särvux) Indikator: Antal elever Totalt studerade knappt 3 900 elever i särvux , vilket var drygt 200 elever färre än föregående år. Av eleverna var kvinnor och män. Männen var också i majoritet inom särvux på träningsskolenivå, män jämfört kvinnor. var det något fler kvinnor än män som deltog i särvux på grundsärskolenivå, kvinnor och män. Inom särvux på gymnasiesärskolenivå var andelarna kvinnor och män. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.5 Elever i särvux, ht 2012–ht 2016 Antalet elever per undervisningsgrupp /17 varierade kraftigt mellan kommunerna, från en elev till tio elever. Medianvärdet var 2,7, vilket är i nivå med föregående läsår. Medelåldern i särvux var . Antalet skolkommuner – kommuner som erbjuder särvux – minskar också. /17 var antalet skolkommuner 179. /08 var skolkommunerna 221 men antalet har minskat . Skolkommunerna tar emot elever från 239 kommuner, vilket är i nivå . Bidrag för studier inom särvux kan lämnas till deltagarna av Specialpedagogiska skolmyndig- heten som fördelar ett särskilt statsbidrag för denna grupp studerande. Bidraget har införts eftersom studier inom särvux inte är studie- medelsberättigande. Statsbidrag lämnades med till 157 personer. Av de som fick bidrag 2016 var 78 kvinnor och 79 män. Kostnader för komvux och särvux Den totala kostnaden för komvux på grundläggande och gymnasial nivå uppgick till . Det innebär att kostnaden för komvux på grundläggande och gymnasial nivå har ökat , drygt 187 miljoner, sedan föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande på grundläggande nivå i komvux var 2016. Denna kostnad har ökat jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande på gymnasial nivå i komvux uppgick till 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden för sfi uppgick till 2016, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande var , vilket innebär en ökning jämfört med . Den totala kostnaden för särvux uppgick till , vilket är en minskning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till , vilket är en minskning jämfört med föregående år. vuxenutbildning (komvux) på grundläggande och gymnasial nivå Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) ett nytt stadigvarande kunskapslyft med permanenta utbildningsplatser i syfte att ge människor chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till högre utbildning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter och bilda sig för ett ökat deltagande i samhällslivet eller för personlig utveckling. En stor del av består av statligt finansierade utbildningar inom yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). ersatte regeringen yrkesvux och lärlingsvux med en modell för statsbidrag för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna, s.k. regionalt yrkesvux, som regleras i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Den nya modellen ska i högre grad möta arbetsmarknadens behov av kompetens och nyanländas behov av yrkesutbildning på gymnasial nivå. Regionalt yrkesvux är tänkt att kunna erbjuda ett brett utbud av utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner. Därför ska utbildningarna både planeras och genomföras på regional nivå av flera kommuner i samverkan. Ett villkor för statsbidraget är att minst tre kommuner samverkar och ansöker gemensamt. Sammansättningen av utbildningar och utbudet ska planeras efter samråd med företrädare för arbetslivet och Arbetsförmedlingen. Regionalt yrkesvux ska erbjuda enstaka kurser utifrån den enskildes behov, men också sammanhållna yrkesutbildningar. Ett annat villkor för bidraget är att de samverkande kommunerna sammantaget själva finansierar utbildning av minst samma omfattning som den utbildning som bidraget lämnas för. Med anledning av förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning har regeringen gett i uppdrag att stödja och stimulera huvudmännens arbete med att införa regionalt yrkesvux (U2016/04619/GV). Inom ramen för detta arbete har i regleringsbrevet för också fått i uppdrag att fördela medel för utbildningsplatser med relevans för industrin, som en del i genomförandet av strategin Smart industri. Regeringen tillsatte (U2017:01) . Utredningen har i uppdrag att undersöka behovet av förändringar i regleringen av vissa delar av komvux och särskild utbildning för vuxna. Utredningen ska bl.a. analysera och ta ställning till om det i vissa fall bör kunna göras undantag från bestämmelserna i skollagen om att de som fått minst utbildning ska prioriteras när det gäller antagningen till komvux på gymnasial nivå. Det kan t.ex. finnas skäl att prioritera personer med en svag ställning på arbetsmarknaden. Utredningen ska även analysera och ta ställning till om en förenklad betygsskala ska införas inom bl.a. komvux på grundläggande nivå. Ytterligare utredningspunkter rör examensreglerna för komvux och betygsrätten (dir. 2017:21). Särskild utbildning för vuxna (särvux) Den ovan nämnda ska också utreda särvux. Särvux är en egen skolform, precis som komvux, till skillnad från sfi som är en del av komvux. Utredningen ska bl.a. analysera om särvux bör upphöra som egen skolform och eventuellt i stället bli en del av komvux. Lärare i komvux och särvux Redovisning av resultat när det gäller lärare inom komvux, sfi och särvux finns i avsnitt 2. Förutsättningarna för att undervisa vuxna skiljer sig i vissa avseenden från att undervisa barn och unga. Eleverna i särvux och komvux utgör en mer heterogen grupp med skilda utbildningsbakgrunder, yrkeserfarenheter och andra erfarenheter som kan ha betydelse för undervisningen och deras sociala situation kan också innefatta ansvar för barn och familj. Vuxenutbildningen ska därför vara flexibel när det gäller organisation, arbetssätt och arbetsfor- mer, något som också påverkar utbildningen och som lärare måste kunna ta hänsyn till. Valideringsdelegationen lämnade delbetänkandet En nationell strategi för validering (SOU 2017:18). Strategin är delegationens beskrivning av inriktningen för utveckling av validering framöver och den riktar sig med förslag och ställningstaganden till delegationen själv, de statliga myndigheterna, arbetsmarknadens parter och till regeringen. Den övergripande målsättningen med arbetet är att fler individer ska få sin kompetens validerad. Delegationen pekar ut ett antal prioriteringar för sitt fortsatta arbete, bl.a. att se över förbättringar för en ökad överförbarhet mellan kvalifikationer, vilket innebär att en genomförd validering ska vara användbar hos andra aktörer och i andra sammanhang samt ökad kvalitet i valideringen som säkerställer legitimitet, likvärdighet och rättssäkerhet. Utbildning måste finnas tillgänglig för människor genom hela livet. Ett införande av en rätt till komvux har, kombinerat med övriga satsningar inom , kraftigt stärkt möjligheten till livslångt lärande och ökat jämlikheten i utbildningssystemet. Målet för komvux är bl.a. att vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Denna uppgift blir allt viktigare, och ökar i betydelse mot bakgrund av att allt fler bedöms ha behov att studera. Enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen var antalet inskrivna arbetslösa som var eller äldre och hade 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 högst förgymnasial utbildning knappt 106 000 personer . Av dessa var utrikes födda. Kommunerna kommer också framöver att spela en viktig roll för att ta emot personer från Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag i den kommunala vuxenutbildningen. Nyanlända i etableringsuppdraget behöver i större utsträckning få utbildning för att kunna närma sig arbetsmarknaden och komvux behöver kunna möta även dessa personers behov av utbildning. När andelen elever inom komvux i allt större utsträckning är utrikes födda ökar också behovet av stödinsatser. Lärare och annan personal i vuxenutbildning behöver också rustas med rätt kompetens för att undervisa elever med ett annat modersmål än svenska. Av de personer som deltar i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag saknar ungefär hälften en fullföljd gymnasie- utbildning. Flera av dessa har kortare utbildning än motsvarande svensk grundskola eller saknar helt formell utbildning. Utbildning är därför den enskilt viktigaste insatsen för att fler nyanlända ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. För att vuxenutbildningen bl.a. ska bli bättre anpassad till uppgiften att utbilda utrikes födda föreslog regeringen vissa ändringar i skollagen i propositionen Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning (prop. 2014/15:85, bet. 2014/15:UbU13, rskr. 2014/15:246). Lagändringen började tillämpas och syftar till att vuxen- utbildningen ska bli mer effektiv, framför allt när det gäller anpassningen efter varje individs behov och förutsättningar. Förslagen i propositionen är viktiga för att främja utrikes föddas etablering. Trots genomförda förändringar och stora satsningar för att öka tillgången på utbildning genom bl.a. är andelen som studerar fortfarande liten. Det är också alltför få deltagare som lämnar etableringsuppdraget för studier. Stort behov av utbildning Som framgår ovan saknar många inskrivna vid Arbetsförmedlingen fullföljd grundskola eller gymnasieutbildning. För att arbetslösa ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden, men också för att bidra till kompetensförsörjningen 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom såväl den offentliga sektorn som näringslivet, är insatser för utbildning en av de mest effektiva åtgärderna. Behoven i arbetslivet av arbetskraft med kvalificerad yrkeskompetens är fortsatt stora. Kompetensbrist och matchningsproblem utgör hinder för företag att kunna växa och skapa fler arbetstillfällen. En väl fungerande samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna är en framgångsfaktor för att öka övergångarna till reguljär utbildning. En del i detta är genomförandet av studiestartsstödet, som syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med kort tidigare utbildning och stora utbildningsbehov (prop. 2016/17:158). Det finns därutöver behov av att kommunernas respektive Arbetsförmedlingens insatser samverkar i högre utsträckning än för att underlätta individens väg mot etablering i arbets- och samhällsliv. Validering är en av nycklarna Validering av individers kunskap och kompetens är en betydelsefull del av utbildning och matchning mot arbetsmarknaden. Personer som invandrat till har olika kompetenser och kunskaper med sig som måste kunna tas tillvara. Detsamma gäller personer som i en omställningsfas eller vid ett arbetsbyte behöver dokumentera den kunskap och kompe- tens som individen besitter. Ytterligare behov av validering kan finnas i samband med att arbetsgivare ser över sin kompetensförsörjning. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Området omfattar utbildningar samt utbildningar som bedrivs med stöd av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar. Här ingår också utbildningar som fortfarande bedrivs med stöd av den numera upphävda förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar. Resultatinformation om utbildningar inom folkbildningen, t.ex. yrkesutbildning, utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade samt kontakttolkutbildning och andra utbildningar som ges av folkhögskolor samt utbildningar i regi av studieförbunden, redovisas under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Målen för finns i lagen (2009:128) om och förord- ningen (2009:130) om . Det ska inom säkerställas att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd fördelas effektivt, att utbildningarna håller hög kvalitet och att behovet inom smala yrkesområden av eftergymnasiala yrkesutbildningar, som avses leda till förvärvsarbete för de studerande eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses. Utbildningarna ska vidare bidra till att bryta traditioner i fråga om könsbundna utbildnings- och yrkesval. 6.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –Andelen examinerade kvinnor och män i som har ett arbete året ef- ter avslutad utbildning. –Andelen examinerade kvinnor och män i som har ett arbete inom utbildningsområdet året efter avslutad ut- bildning. Det övergripande syftet med är att svara mot arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning. En förutsättning är att kvinnor och män ges samma möjligheter att utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser för att uppnå eventuella examensmål för utbildningen. Flest antal utbildningar inom området Teknik och tillverkning Yrkeshögskoleutbildningar finns i samtliga län, och var merparten av utbildningarna förlagda till storstadslänen. och hade flest utbildningar per 10 000 invånare i åldern 20–. Flest antal utbildningar fanns inom området Teknik och tillverkning följt av Eko- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nomi, administration och försäljning. Tillsam- mans stod dessa områden för av samtliga utbildningsstarter. De områden som har ökat mest räknat i antal startade utbildningar jämfört med är Samhällsbyggnad och byggteknik följt av Data/it och Teknik och tillverkning. Det beror på att Myndigheten för prioriterat dessa utbildningsområden eftersom det bedömts finnas en ökad efterfrågan på arbetsmarknaden av de kompetenser dessa utbildningar leder till. Antalet ansökningar minskade 2016 jämfört med föregående år vilket kan bero på att flera nyheter infördes ansökningsomgång. Förändringarna innebär bl.a. att utbildningarna ska beskrivas i enlighet med den svenska nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF) samt krav på en avsiktsförklaring som visar arbetslivets medverkan. Totalt inkom 1 306 ansökningar till Myndigheten för . Av samtliga utbildningar som ansökningarna avsåg beviljade myndigheten statligt stöd för 351 utbildningar. Jämfört med ansökningsomgången 2015 minskade antalet ansökningar med 115 stycken eller . Tabell 6.1 Utbildningsansökningar till Myndigheten för Källa: Myndigheten för . Nästan två behöriga sökande per plats Totalt 50 701 personer sökte till yrkeshög- skolans utbildningar och av dessa var drygt 38 800 behöriga sökande. Av de behöriga sökande var kvinnor och män. Söktryck redovisas utifrån antalet unika personer som sökt till utbildningar. Söktrycket när det gäller var 1,9 behöriga sökande per plats, medan ansökningstrycket (antalet ansökningar per plats) var 4,4, vilket är något lägre än 2015 då ansökningstrycket var 4,7. Totalt antogs 19 349 studerande, varav 10 349 kvinnor och 9 000 män, till 2016, vilket är en ökning med 1 139 studerande eller jämfört med .