prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen anser att det är viktigt att begränsa skadeverkningarna av spelande. Detta beaktas i spellicensutredningens betänkande (SOU 2017:30) som regeringen avser behandla i en kommande proposition om en omreglerad spelmarknad . har en viktig roll i att förebygga spelproblem. Regeringen överväger att ge länsstyrelserna ett särskilt uppdrag om att regionalt och lokalt samordna och stödja genomförandet av de lag- ändringar om samverkan om vård, stöd och behandling mot spelmissbruk som träder i kraft (se prop. 2016/17:85). Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 383 015 tkr prisnivå. 3Motsvarar 383 014 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Folkhälsomyndig- hetens förvaltningsutgifter samt för utgifter för suicidprevention. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Myndigheten bedriver uppdragsverksamhet inom speciell diagnostik och inkomsterna för denna diagnostik ska disponeras av Folkhälso- myndigheten. Tabell 4.4 Offentligrättslig verksamhet (som inte får prövar och utfärdar tillstånd för bekämpningsmedelsanvändning samt erbjuder bekämpningsmedelsutbildningar. Myndigheten tar ut avgifter för denna verk- samhet och inkomsterna ska disponeras av Folk- hälsomyndigheten. bedriver även verk- samhet kopplad till EU:s tobaksproduktdirektiv (2014/40/EU). genomfördes direktivet i svensk lagstiftning. Myndigheten ska ta ut avgifter från tillverkare och importörer av tobaksvaror. Avgifterna regleras i förordning och disponeras av . Regeringen avser att reglera avgifter för elektroniska cigaretter och påfyllningsbehållare på samma sätt. Anslaget tillfördes 2017 för att förstärka arbete mot antibiotikaresistens. föreslås 10 mil- joner kronor för detta ändamål. 2019 beräknas motsvarande nivå för denna verk- samhet. Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därm ed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till respektive . 4.6.22:2 Insatser för vaccinberedskap Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:2 Insatser för vaccinberedskap 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser för vaccinberedskap för att stärka förutsätt- ningar att vid influensapandemier skydda befolk- ningen med hjälp av vacciner. Regeringen bemyndigades av att för anslag 2:2 Insatser för vaccinberedskap ingå avtal om pandemivaccin som medför behov av fram- tida anslag på högst 2017– 2022. Regeringen har gett Folkhälsomyndig- heten i uppdrag att säkerställa tillgången till vaccinbehandling för hela befolkningen vid en pandemi. har tecknat avtal med två vaccintillverkare, Seqirus och GlaxoSmithKline. Vid en pandemi har Folk- hälsomyndigheten möjlighet att köpa de vaccin som behövs för att kunna erbjuda befolkningen skydd. Avtalen är giltiga och kostar . Staten kommer i ett avtal svara för de årliga kostnaderna för att vid en pandemi ska ges möjlighet att få vaccin levererat från en eller flera producenter. En framtida vaccination kan ge följder som inte är möjliga att förutsäga , vilket skulle kunna leda till vissa åtaganden . Regeringen kan behöva återkomma till avseende dylika framtida åtaganden. Anslaget kommer också att belastas för att täcka kost- nader som har för att hantera vaccinavtalet samt förberedande åtgärder för att ta emot vaccin vid en influensapandemi. Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 2017–2020 för 2:2 Insatser för vaccinberedskap Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Insatser för vaccin- beredskap . beräknas anslaget till respektive år. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 4.6.32:3 Bidrag till WHO Tabell 4.8 Anslagsutveckling 2:3 Bidrag till WHO 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till (). Anslaget får även användas för andel av utgiften för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll. Medlemsavgiftens storlek baseras på WHO- budgetens omfattning och andelen som ska finansieras av medlemsstaterna. Storleken av bidrag påverkas även av valutakursen för den svenska kronan. medlemsavgift till WHO uppgår till ca och ca . andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll uppgår till ca . Till följd av en försämrad valutakurs för den svenska kronan ökades anslaget med 3 mil- joner kronor 2017. Med anledning av den nuvarande valutakursen för den svenska kronan föreslås anslaget öka med 2018 för att möjliggöra inbetalning av den svenska medlemsavgiften till WHO. Finansiering sker delvis genom en ned- dragning av anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri som minskas med . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 WHO:s medlemsstater har beslutat att höja medlemsavgiften . Med anled- ning av detta föreslås anslaget öka med 2018 och beräknas öka med . Höjningen finansieras genom en neddragning med från anslag 1:8 Bidrag till psykiatri. Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:3 Bidrag till WHO Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Bidrag till WHO . beräknas anslaget till respektive år. 4.6.42:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Tabell 4.10 Anslagsutveckling 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar med koppling till hiv/aids. Anslaget får användas för utgifter för insatser på nationell nivå och övergripande samordning och uppfölj- ning. Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar . beräknas anslaget till respektive år. 4.6.56:1 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Tabell 4.12 Anslagsutveckling 6:1 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för särskilda åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till . gäller en ny samlad alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksstrategi. För att finansiera insatserna föreslår regeringen oförändrad anslagnivå jämfört med . beräknas anslaget minska med och med 100 miljoner kro- nor. På grund av kommunernas utvidgade ansvar enligt socialtjänstlagen (2001:453) att också förebygga och motverka missbruk av spel om pengar föreslås anslaget minskas med 18 mil- joner kronor . Anslaget beräknas minska med samma summa . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslås öka med 2018 och beräknas öka med motsvarande belopp 2019 och framåt för att kompensera kom- munerna för deras ökade kostnader. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 6:1 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Förändring till följd av: Missbruk av spel om pengar Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:2 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Funktionshinderspolitiken är tvärsektoriell och huvuddelen finansieras av insatserna inom andra utgiftsområden än i utgiftsområde 9. Området omfattar Myndigheten för delaktighet (MFD) vars verksamhet innefattar bl.a. att främja ett systematiskt och effektivt genomförande av funktionshinderspolitiken på alla nivåer i samhället samt följa upp, utvärdera och analysera insatser från statliga myndigheter, kommuner, landsting och andra aktörer i förhållande till de nationella funktionshinderspolitiska målen. Vidare omfattar området bidrag till funktionshindersorganisationer. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom funktionshinderpolitik 3:1 Myndigheten för delaktighet 3:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Funktionshinderspolitiken omfattar följande av beslutade mål (prop. 2012/13:1): −en samhällsgemenskap med mångfald som grund, −att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, −jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktions- nedsättning. Regeringens funktionshinderspolitik utgår från internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Funktionshinderspolitiken är vidare en del i arbetet för ett mer jämlikt samhälle, där människors olika bakgrund eller förutsättningar inte ska avgöra möjligheten till delaktighet i samhället. Det är hela samhällets ansvar att se till att inte människor exkluderas och att alla människors kompetens kan tas tillvara. Ansvars- och finansieringsprincipen, som innebär att varje sektor i samhället har ansvar för att funktions- hinderspolitiken genomförs, måste tydligt gälla. De statliga myndigheternas ansvar och insat- ser är en viktig del av arbetet för att uppnå de funktionshinderspolitiska målen. Den statliga sektorns ansvar kommer till uttryck i bl.a. för- ordningen (2001:526) om de statliga myndig- heternas ansvar för genomförande av funktions- hinderspolitiken samt genom ett uttalat ansvar i ett antal myndighetsinstruktioner. För närmare redovisning av stöd och insatser se utgiftsområde. 1, avsnitt 9 Mänskliga rättigheter, utgiftsområde. 9, avsnitt 7 Politik för sociala tjänster, utgiftsområde. 10, avsnitt Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, utgiftsområde. 13, avsnitt 4 Diskriminering, utg.omr.14, avsnitt Arbets- marknad och arbetsliv samt utgiftsområde. 16, avsnitt 3 Förskola och grundskola. 5.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder I Budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) presenterades resultat vad gäller levnadsvillkor för personer med funktions- nedsättning. Eftersom den strategi som gällt för funktionshinderspolitiken 2011–2016 har gått ut och kommande funktionshinderspolitik är under beredning, så har inte MFD lämnat sedvanlig redovisning av utvecklingen av funktions- hinderspolitiken. I årets resultatredovisning återges utveckling inom områdena arbets- marknad, utbildningsnivå och diskriminering. De indikatorer som använts för att redovisa resultaten av utvecklingen är följande: –Arbetsmarknadsstatus (i arbetskraften eller utanför, sysselsättning1) –Antal diskrimineringsärenden hos DO Funktionshinderpolitiken genomfördes –2016 i enlighet med regeringens be- slutade strategi. 22 sektorsmyndigheter har arbetat utifrån inriktnings- och delmål. MFD lämnade en slututvärdering av strategiperioden –2016 samt en slutredovis- ning av uppdraget om ett samlat uppföljnings- system för funktionshinderspolitiken 2011– 2016. Utvärderingen visade att utvecklingen inom funktionshinderspolitiken har gått framåt , men att strategin inte fått den effekt som avsågs. Regeringen gav MFD i upp- drag att ta fram förslag på hur funktionshinders- politiken kunde bli mer effektiv och systematisk samt föreslå inriktningen för arbetet efter 2016. Uppdraget redovisades i rapporten funk- tionshinderspolitik för ett jämlikt och hållbart 1 Arbetskraften utgörs av personer som antingen är sysselsatta eller arbetslösa. Sysselsatta är personer som: utförde något arbete, inte utförde något arbete, men som hade anställning, och var tillfälligt frånvarande eller deltar i vissa arbetsmarknadspolitiska program. Arbetslösa är personer som var utan arbete men som sökt arbete. Ej i arbetskraften är personer som varken är sysselsatta eller arbetslösa inklusive personer som vill ha arbete men som inte sökt. samhälle – MFD:s förslag på struktur för genomförande, uppföljning och inriktning inom funktionshindersområdet (dnr S2016/04598/FST). Rapporten har remissbehandlats. MFD är en av myndigheterna i regeringens kunskapslyft för barnets rättigheter. Kunskaps- lyftet syftar till att stödja utvalda myndigheter att säkerställa tillämpningen av barnets rättighet- er i myndigheternas verksamhet. Se vidare UO9 avsnittet för Barnrättspolitik. Vidare har regeringen gett MFD i uppdrag att tillsammans med Diskrimineringsombuds- mannen och genomföra en kommunikationssatsning om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Kvinnor och män med funktionsnedsättning har i genomsnitt fortfarande lägre utbildningsnivå än övriga befolkningen. Exempelvis är andelen med eftergymnasial utbildning som högsta utbildning betydligt mindre bland personer med funktions- nedsättning än bland personer utan funktions- nedsättning. Utbildningsnivån inom respektive grupp har ökat men skillnaderna kvarstår. En mindre andel män än kvinnor med funktionsnedsättning har eftergymnasial utbild- ning Tabell 5.2 Högsta utbildningsnivå Källa: SCB/ Stor andel utanför arbetskraften Enligt tabell 6.2 är sysselsättningen lägre bland personer med funktionsnedsättning jämfört med övriga befolkningen. Lägst andel sysselsatta finns bland personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga. Mönstret har varit detsamma P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Tabell 5.3 Andelen sysselsatta bland personer med funktionsnedsättning med/utan nedsatt arbetsförmåga och övriga i befolkningen. Källa: SCB/ Det finns inga betydande skillnader mellan män och kvinnor med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga när det gäller andel sysselsatta. Bland personer med funktions- nedsättning utan nedsatt arbetsförmåga där- emot, är andelen sysselsatta större bland kvinnor än bland män. Som framgår av tabell 6.3 tillhör en mindre andel kvinnor och män med funktionsnedsätt- ning arbetskraften i jämförelse med befolkning- en som helhet. En majoritet av personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsför- måga uppger att de skulle kunna utföra ett arbete om de fick tillgång till stöd eller anpassning. Kvinnor har i högre utsträckning nedsatt arbets- förmåga än män. av den totala befolk- ningen ingår i arbetskraften och bland samtliga personer med funktions- nedsättning är motsvarande andel . Bland personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga är det som ingår i arbetskraften. I detta avseende finns inga betydande skillnader mellan män och kvinnor. Enligt statistiken har en viss nedgång av andelen i arbetskraften skett bland personer utan nedsatt arbetsförmåga medan andelen ökat något bland dem med nedsatt arbetsförmåga P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Tabell 5.4 Andel i arbetskraften bland personer med funktionsnedsättning med/utan nedsatt arbetsförmåga och övriga i befolkningen Källa: SCB/ Antalet anmälningar om diskriminering har minskat Funktionsnedsättning är en av de diskrimi- neringsgrunder som oftast förekommer i anmäl- ningar till (). Anmälningarna som rör funktionsned- sättning har ökat sedan bristande tillgänglighet infördes som en form av diskriminering . Anmälningarna minskade något , men det fortsatt höga antalet torde även kunna förklaras med det nya diskrimi- neringsförbudet. inkom 680 anmäl- ningar om diskriminering som har samband med funktionsnedsättning medan antalet har minskat till 2016. Anmälningarna som rör funktionsnedsättning har främst handlat om diskriminering inom arbetslivet, utbildnings- området, samt tillgången till varor och tjänster. Ett större antal rör bristande till- gänglighet på arbetsplatsen. På utbildnings- området handlar många ärenden om att barn och ungdomar med läs- och skrivsvårigheter inte får tillräckligt stöd i skolan. När det gäller tillgången på varor och tjänster avser ett stort antal tillträde till lokaler eller tillgång till tjänster. Anmälning- arna som handlade om bristande tillgänglighet sjönk från 2015 till 2016. Tabell 5.5 Inkomna anmälningar avseende diskrimineringsgrunden funktionsnedsättning Medlemskap i arbetstagar- och Varor, tjänster och bostäder Rättigheter för barn med funktionsnedsättning för barnets rättigheter har i sina rekommendationer till särskilt lyft barn med funktionsnedsättning. Rekommendation- erna rör bland annat vikten av att säkerställa att barn med funktionsnedsättning har rätt att komma till tals i alla frågor som rör dem och bristen på uppgifter och statistik om våld mot barn med funktionsnedsättning. Stiftelsen presenterade en kunskapssammanställning om barn med funktionsnedsättning i och deras utsatthet för våld och kränkningar (S2016/02234/FST). Kunskapssammanställ- ningen visar att barn med funktionsnedsättning generellt är mer utsatta för våld än andra barn men att det finns mycket lite forskning som visar på skillnaderna mellan olika funktions- nedsättningar. Sammanställningen visar också att det finns brister i rättsväsendets kompetens och handläggning rörande våldsutsatta barn med funktionsnedsättning. Med anledning av att barn med funktionshinder visat sig vara särskilt ut- satta anordnade regeringen ett dialogmöte med tema barn med neuro- psykiatrisk funktionsnedsättnings utsatthet på nätet där sammanställningen presenterades och inbjudna myndigheter och civilsamhälles- organisationer gavs möjlighet till utbyte av erfarenheter. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning föreskriver att personer med funktionsnedsättning och deras organisationer aktivt ska involveras i besluts- processer angående statens åtgärder för att genomföra de rättigheter som slås fast i konven- tionen. För att stödja funktionshindersorganisa- tionerna i deras arbete för full delaktighet och jämlikhet i samhället för personer med funk- tionsnedsättning har funktionshindersorgani- sationerna 2017 beviljats ca i statsbidrag i enlighet med förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisa- tioner. har fått i uppdrag av regeringen att göra en översyn av regelverket och inriktning av förordningen i samråd med representanter från funktions- hinderrörelsen. Översynen ska utgå från FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och ska redovisas . Förutsättningar för att uppnå målen om full delaktighet och jämlikhet i levnadsvillkor handlar till stor del om att göra samhällslivet tillgängligt. Genom möjlighet att utbilda sig och arbeta ökar också förutsättningar för delaktighet, inte minst ekonomiskt och socialt. Rapporter och uppföljningar visar dock att det fortfarande finns skillnader i levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning jämfört med övriga be- folkningen. Enligt regeringens mening är det viktigt att synliggöra dessa förhållanden för att kunna ge en så rättvisande bild som möjligt av hur väl målen med funktionshinderspolitiken uppnås. En bedömning är att skillnaderna i utbildningsnivå, arbetskraftdeltagande och sysselsättning mellan personer med respektive utan funktionsnedsättning varit relativt oföränd- rade . Det går dock inte att dra några långtgående slutsatser av den beskrivna utveck- lingen utifrån funktionshinderspolitikens mål till följd av avsaknad av fullt jämförbara indikatorer . Detta gäller även möjligheten till säkra slutsatser utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Barn med funktionsnedsättning är i en utsatt situation. Det är viktigt att tydliggöra barnets rättigheter i alla åtgärder som rör barn med funktionsnedsättning. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Som nämns har regeringen beslutat om propositionen Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188). En utförlig redogörelse för innehållet i rege- ringens proposition lämnas under avsnittet om politikens inriktning. 5.5.1En funktionshinderspolitik för ett som håller ihop Regeringen fattade beslut om propositionen Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188). Regeringens funktionshinderspolitik tar sin ut- gångspunkt i internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och är en del i arbetet för ett mer jämlikt samhälle, där människors olika bakgrund eller förutsättningar inte ska avgöra möjligheten till delaktighet i samhället. Med detta som grund tar regeringen genom propositionen det första steget mot en mer effektiv, systematisk och långsiktigt hållbar funktionshinderspolitik vad gäller såväl inrikt- ning som genomförande och uppföljning. Förslag om ett förtydligat nationellt mål med grund i mänskliga rättigheter Regeringen lämnar i propositionen förslag till ett nytt nationellt mål för funktionshinderspolitiken med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som ut- gångspunkt. Förslaget är mer renodlat och tydligare inriktat mot funktionshinder än nuvarande mål. Det nya nationella målet ska ersätta de tidigare nationella målen. Regeringen föreslår också en ny inriktning för genomför- andet av funktionshinderspolitiken som ska er- sätta nuvarande inriktning. I propositionen redovisar regeringen ett antal åtgärder som syftar till att bidra till det nationella målet för funktionshinderspolitiken. Åtgärderna sammanfaller med områden där om rättigheter för personer med funktions- nedsättning har lämnat rekommendationer till . Dessutom ligger förslagen också i linje med mål och delmål inom FN:s Agenda 2030 som refererar till personer med funktions- nedsättning. Tabell 5.6 Anslagsutveckling 3:1 Myndigheten för delaktighetTusental kronor P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 För att öka kunskaperna om mänskliga rättigheter och funktionsnedsättning hos an- ställda i verksamheter inom kommun och land- Den snabba teknikutvecklingen leder till nya sting bedömer regeringen att en webbaserad möjligheter för myndigheter och huvudmän med utbildning i mänskliga rättigheter med särskild ansvar inom hjälpmedels- och välfärdsteknik- inriktning på kvinnor och män, flickor och Myndigheten för delaktighet fortsätter pojkar med funktionsnedsättning bör tas fram att stödja kommunernas införande av välfärds- Vidare gör regeringen bedöm- teknik samt utveckla sitt arbete kring innova- ningen att MFD bör ges i uppdrag att i tionerför att ge personer med funktions- samarbete med berörda parter ge stöd till nedsättning möjlighet till ökad delaktighet och landsting och kommuner att genomföra sina Likvärdigheten över landet av- funktionshinderspolitiska strategier och planer. seende hjälpmedel och välfärdsteknik är en Regeringen har i propositionen även uttalat