prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Den sammanlagda tiden som myndigheten lagt på kommitté‐ och remissarbete har ökat och tagit betydande resurser i anspråk. Datainspektionen har bedrivit en aktiv sam- verkan med andra myndigheter och organisa- tioner. Syftet med samverkan har varit att åstad- komma samsyn i integritetsfrågor, att utbyta information om handläggning av ärenden och klargöra gränser mellan myndigheternas tillsyns- ansvar. har samverkan skett med bl.a. Post‐ och , , , Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap, Inspektionen för vård och omsorg, , , Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten, Säkerhets‐ och integritetsskyddsnämnden samt med tillverkare och tillhandahållare av kameraöver- vakningsutrustning. Datainspektionen bedriver också en aktiv internationell samverkan. Myndigheten deltar i 13 olika arbetsgrupper på EU‐ eller interna- tionell nivå och den internationella verk- samheten tar betydande resurser i anspråk. Deltagandet i EU:s tillsyn över och utveckling av dataskyddsdirektivet har fortsatt vara en viktig del av det internationella arbetet. Vidare har myndigheten bl.a. deltagit i arbetet inom Eurodac, i Schengens informationssystem, i Europol och i Joint Supervisory Body of Europol samt i JSA Customs. Härutöver har Datainspektionen tagit emot besök från flera internationella organisationer och myndigheter. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet Datainspektionen har fokuserat på att genomföra krav på stark autentisering vid åtkomst till personuppgifter i kreditupplysnings- register som tillhandahålls via webbplatser. Vidare har myndigheten prioriterat klagomål från allmänheten som pekat på brister i kreditupplysningsföretagens verksamhet i det enskilda fallet. har fyra tillsynsärenden enligt kreditupplysningslagen inletts, vilket är en minskning i förhållande till 2015 då 12 ärenden inleddes. avslutades 11 ärenden vilket är en ökning i förhållande till 2015 då sex ärenden avslutades. Datainspektionens tillsyn enligt inkassolagen har inriktats mot tillståndshavare med om- fattande verksamhet samt mot verksamheter där myndigheten genom klagomål från allmänheten har fått indikationer på att det finns allvarliga brister som kan komma att drabba många. Antalet påbörjade tillsynsärenden har ökat från 21 stycken 2015 till 33 stycken 2016. Därtill har antalet avslutade tillsynsärenden ökat från 18 stycken 2015 till 40 stycken 2016. Flera av tillsynsärendena har rört indrivning av påstått tvivelaktiga fordringar. Datainspektionen har ansvar för att utöva tillsyn enligt kameraövervakningslagen (2013:460). Med syfte att skapa en så effektiv tillsyn som möjligt har all tillsynsverksamhet avseende kameraövervakning nu samlats på en enhet som även fått i uppgift att arbeta med metod- utveckling. Datainspektionen har inlett 16 tillsynsärenden enligt kameraövervakningslagen, vilket är en minskning jämfört med då 21 ärenden inleddes. Vidare har Datainspektionen mottagit och granskat 981 beslut från läns- styrelserna i tillståndsärenden, en ökning jämfört med . har Datainspektionen också över- klagat 60 av länsstyrelsernas beslut i ärenden om tillstånd till kameraövervakning. 8.11.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att Justitiekanslern har uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. Myndighetens hantering av ärenden visar att det finns en väl fungerande organisation och arbetsformer med beredskap för att kunna hantera en ökning av ärendeflödet med bibehållen kvalitet och effektivitet i handläggningen. Regeringen bedömer att Datainspektionen har uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. Med utgångspunkt i ett om- fattande uppdrag och ett föränderligt och växande arbetsfält har Datainspektionen gjort väl avvägda prioriteringar i sin verksamhet . 8.12Mål för mänskliga rättigheter Målet för politiken för mänskliga rättigheter är att säkerställa full respekt för inter- nationella åtaganden om mänskliga rättigheter (prop. 2015/16:1, utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:62). I detta avsnitt redovisas resultaten av de övergripande och strukturella åtgärder som bidragit till målet om att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Målet berör många politikområden. Barnrättspolitiken redovisas t.ex. under utgiftsområde 9 avsnitt 7, regeringens politik mot diskriminering samt jämställd- hetspolitiken under utgiftsområde 13 avsnitt 4 respektive avsnitt 5 och funktionshinders- politiken under utgiftsområde 9 avsnitt 6. 8.13.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Centrala bedömningsgrunder är: –ett starkt rättsligt och institutionellt skydd av de mänskliga rättigheterna, –ett samordnat och systematiskt arbete med mänskliga rättigheter inom offentlig verksamhet, och –ett starkt stöd för arbete med mänskliga rättigheter inom det civila samhället och inom näringslivet. Bedömningsgrunderna utgör strukturen i regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter (skr. 2016/17:29). En sammanhållen struktur för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna Regeringen lämnade till en strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter (skr. 2016/17:29). Strategin tar sin utgångspunkt i målet för politiken för mänskliga rättigheter om att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättig- heter. Det innebär att den svenska rätts- ordningen ska stå i överensstämmelse med de konventioner som har anslutit sig till. Konventionsåtagandena ska, i enlighet med principen om fördragskonform tolkning, beaktas vid tillämpningen av svensk rätt inom hela den offentliga verksamheten, såväl inom stat som inom kommuner och landsting. I enlighet med vad regeringen framfört i strategin redovisas här det arbete som skett utifrån strukturen i strategin. Strategin är också en viktig del i och en central utgångspunkt för arbetet med genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling. Mänskliga rättigheter är en av de frågor som ska genomsyra hela agendan. För att tydliggöra detta har regeringen i de beslut som tagits inom ramen för strategin lyft fram kopplingen mellan Agenda 2030 och de mänskliga rättigheterna. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Synpunkter och rekommendationer från internationella granskningsorgan Utifrån målet om att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter utgör synpunkter och rekommen- dationer från internationella granskningsorgan en vägledning i arbetet. Synpunkter och re- kommendationer är dock inte juridiskt bindande för konventionsstaten. Nedan redovisas över- gripande de huvudsakliga synpunkter och rekommendationer som har mottagit från internationella granskningsorgan . Flera synpunkter och re- kommendationer som får ställer krav på ett långsiktigt och omfattande arbete. Syn- punkter och rekommendationer som har om- händertagits redovisas under respektive efter- följande bedömningsgrund i enlighet med strukturen i strategin för mänskliga rättigheter. har mottagit synpunkter och rekommendationer avseende konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR), konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ICESCR) och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW). För samtliga tre konventioner har mottagit rekommendationer om att bl.a. stärka konventionernas ställning i den nationella rätts- ordningen, samt att inrätta en nationell rättigheter. Därutöver har avseende ICCPR och ICESCR fått rekommendationer om att bl.a.: –förstärka skyddet mot diskriminering, både gällande lagstiftning och Diskriminerings- ombudsmannens mandat, –säkerställa åtnjutande av rättigheter för flyktingar och asylsökande, –öka ansträngningarna mot rasism och hat- propaganda samt utveckla en tydlig strategi för att säkerställa tillsynen över hur polis och åklagare hanterar hatbrott, –öka ansträngningarna för att romer i praktiken ska få del av sina rättigheter, –säkerställa det samiska folkets åtnjutande av sina rättigheter genom att bl.a. konsultera det samiska folket och se över befintlig lagstiftning, politik och praxis som reglerar verksamheter som kan påverka det samiska folkets rättigheter och intressen, och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 –vidta ytterligare åtgärder när det gäller rättigheter för personer med funktionsned- sättning, bl.a. avseende tillgång till anställ- ning. Inom ramen för granskningen gällande ICCPR har också fått rekommendation om att förbättra situationen avseende restriktions- användningen i häkten. Samma rekommendation har tidigare fått inom ramen för granskningen avseende konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CAT). Den åttonde periodiska rapporteringen har påbörjats avseende CAT där denna fråga kommer att behandlas ( utg.omr. 4 avsnitt 2.4.4). Inom ramen för granskningen avseende CEDAW har även fått rekommenda- tioner om att bl.a.: –överväga att inrätta en statlig jämställdhets- myndighet, –förstärka genomförandet av strategin för jämställdhetsintegrering på och regional nivå och säkerställa att alla berörda statliga myndigheter kontinuerligt ges vägledning och stöd i sina genomförande- insatser, och –öka användningen av särskilda tillfälliga åtgärder, inklusive lagstadgad kvotering, inom alla de områden i konventionen där kvinnor är underrepresenterade. mottog även rekommen- dationer från avseende europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (språkstadgan). Fyra av fem rekommendationer rör behovet av åtgärder på utbildningsområdet. Bland annat rekommenderas att säker- ställa att utbildningen i minoritetsspråken ger elever möjlighet att uppnå ordentlig läs- och skrivkunnighet i minoritetsspråken. Den femte rekommendationen gäller inrättandet av språk- centrum för finska, jiddisch, meänkieli och chib med samiskt språkcentrum som förlaga (se även avsnitt 9). Ett starkt rättsligt och institutionellt skydd av de mänskliga rättigheterna Ett flertal av de rekommendationer och syn- punkter som fått , men också tidigare, berör det rättsliga och institutionella skyddet av de mänskliga rättigheterna. I strategin uttalar regeringen att ett starkt institutionellt skydd måste finnas i form av institutioner som säkerställer att de mänskliga rättigheterna tillgodoses i människors vardag. Regeringen gör därför bedömningen att en nationell rättigheter, enligt de s.k. Parisprinciperna, bör inrättas. fattade regeringen beslut om att inrätta en jämställdhetsmyndighet (utg.omr. 13 avsnitt 5). I regeringens strategi framhålls att det är grundläggande att svensk lagstiftning är utformad i enlighet med de konventions- åtaganden som gjorts. Regeringen har fortsatt arbetet med att svara upp mot rekommendationen om att vidta alla nödvändiga åtgärder för att nationell lagstiftning fullt ut ska överensstämma med konventionen om barnets rättigheter (). överlämnade sitt betänkande till regeringen . Med utgångspunkt i betänkande har regeringen beslutat om en lagrådsremiss med förslag till en lag om inkorporering av . Lagen föreslås träda i kraft (utg.omr. 9 avsnitt 7). För att säkerställa det samiska folkets åtnjutande av sina rättigheter har regeringen bl.a. fortsatt arbetet för antagandet av en Nordisk samekonvention. En överenskommelse om en Nordisk samekonvention träffades mellan företrädare för de svenska, norska och finländska regeringarna och de tre sametingen. Regeringen avvaktar sametingens godkännande av Nordisk samekonvention (se vidare under avsnitt 5). Ett förstärkt skydd mot diskriminering är återkommande i flertalet av de rekommen- dationer som fått avseende olika konven- tionsåtaganden. För att förstärka skyddet mot diskriminering har regeringen överlämnat en proposition (prop. 2016/17:220) till med ett förslag om ett utvidgat skydd mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet. Ändringar i diskrimineringslagen om aktiva åtgärder trädde i kraft . Ändringarna svarar även mot vissa av de rekommendationer som fått avseende CEDAW (utg.omr. 13 avsnitt 5). För att förbättra situationen för häktade med restriktioner har flera utredningar tillsatts och presenterats. I betänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52) lämnas flera konkreta förslag som syftar till att minska användningen av häktning och restriktioner. Betänkandet har remitterats och är under beredning (utg.omr. 4 avsnitt 2.7). För att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter har ändringar i skollagen genomförts som resulterat i att elever som tillhör någon av de nationella minoriteterna numera ges en stärkt rätt till modersmåls- undervisning i sitt nationella minoritetsspråk. Nya kursplaner för , grundsär- skolan, specialskolan och sameskolan i ämnet modersmål för de nationella minoritetsspråken finska, chib, meänkieli och jiddisch trädde i kraft . Regeringen tillsatte 2016 en utredning för förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritets- språk (dir. 2016:116). Den särskilde utredaren (2016:17) ska bl.a. kartlägga och bedöma om åtgärder behövs – och i så fall vilka – för att öka tillgången till undervisning i nationella minoritetsspråk samt för att öka tillgången till tvåspråkig undervisning på nationella minoritets- språk (se vidare avsnitt 9 samt utg.omr. 16 avsnitt 9). Grundläggande rättigheter inom EU I strategin gör regeringen bedömningen att tillämpningen i av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna bör utvärderas. Som ett led i detta arbete har regeringen gett i uppdrag att kartlägga tillämpningen av EU:s stadga om de grund- läggande rättigheterna. Uppdraget syftar till att bidra med kunskap gällande stadgans tillämpning i och kan på så sätt vara en viktig del i det fortsatta arbetet med att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter (Ku2017/01391/DISK). Europeiska kommissionen rapporterar om tillämpningen av EU:s stadga om de grund- läggande rättigheterna. lämnades den sjunde rapporten av vilken det bl.a. framgår att den senaste tidens händelseutveckling i och utanför EU utgör ett allvarligt hot mot de grundläggande rättigheterna. Kommissionen framhåller att den fortsätter att vara vaksam och är fast besluten om att upprätthålla ett starkt skydd för grundläggande rättigheter i EU. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Arbetet för att se till att alla EU:s lagstiftnings- förslag och lagstiftningsåtgärder är helt förenliga med stadgan kommer att intensifieras. Vad gäller förhandlingarna om anslutningen till Europakonvention är övergripande målsättning att anslutningen ska komma till stånd och att den ska bidra till att stärka såväl enskildas ställning som och . Rådet har antagit en allmän inriktning för ramprogram för åren 2018–2022 för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter. Byrån ska genomföra sina uppgifter inom de temaområden som anges i ett flerårigt ram- program som ska antas av rådet på förslag från kommissionen och efter godkännande av . Kommissionen lämnade förslag på nytt ramprogram för åren 2018–2022. Regeringen välkomnade förslaget och ansåg det viktigt att byrån får fortsätta verka inom de temaområden som gäller , inklusive de tvärsektoriella frågorna, för att kunna säker- ställa kontinuitet i byråns arbete. antog rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor (EPSCO) slutssatser om lika möjligheter för hbtq- personer. arbetade under förhand- lingarna aktivt för starkare skrivningar. Råds- slutsatserna är ett svar från rådet på kommissionens åtgärdslista för främjande av hbtq-personers lika möjligheter som presente- rades . I slutsatserna inbjuder rådet kommissionen att fortsätta arbetet med åtgärderna i åtgärdslistan. Slutsatserna inbjuder också medlemsstaterna att vidta åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Ett samordnat och systematiskt arbete med mänskliga rättigheter inom offentlig verksamhet Regeringen har, i enlighet med flera aktuella rekommendationer och synpunkter, fortsatt arbetet med att säkerställa att berörda aktörer har nödvändig kunskap om konven- tionsåtaganden om mänskliga rättigheter och vilka krav dessa innebär för den egna verk- samheten. Särskilda åtgärder har vidtagits på nationell, regional och lokal nivå. har regeringen bl.a. lämnat skrivelsen ”Makt, mål och myndighet – P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 feministisk politik för en jämställd framtid” (skr. 2016/17:10) till . I skrivelsen presen- terar regeringen inriktningen av jämställdhets- politiken med en organisation för genom- förande, ett system för uppföljning, en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor samt en ny delmåls- struktur med två nya delmål (utg.omr. 13 avsnitt 5). lämnade regeringen till en proposition med förslag om nytt nationellt mål och inriktning för funktions- hinderpolitiken (prop. 2016/17:188) (utg.omr. 9 avsnitt 6). Regeringen beslutade om en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Planen lägger grunden för ett långsiktigt strategiskt arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (utg.omr. 13 avsnitt 4). Regeringen har vidare gett i uppdrag att kartlägga myndigheters tillämpning av principen om fördragskonform tolkning i förhållande till konventions- åtaganden om mänskliga rättigheter (Ku2017/01390/DISK). Ökad kunskap och kompetens om mänskliga rättigheter har regeringen bl.a. fortsatt att stärka kompetensen om mänskliga rättigheter hos statligt anställda genom ett särskilt uppdrag till (A2014/3095/DISK). Syftet med uppdraget har varit att myndigheters personal ska ha tillräcklig kännedom om de mänskliga rättigheterna och deras innebörd för att kunna känna igen situationer där rättighets- frågor aktualiseras inom ramen för den egna yrkesutövningen. Uppdraget har resulterat i bl.a. en webbaserad introduktion till mänskliga rättigheter, utbildning på grundnivå och utbildning på avancerad nivå. Regeringen har beslutat om ett nytt uppdrag till 2017 (Ku2017/00254/DISK och Ku2017/00961/DISK). Syftet med uppdraget är att förvalta och vidareutveckla den webbaserade introduktionen samt att utarbeta och genomföra verksamhetsanpassade och praktiskt inriktade utbildningsinsatser om de mänskliga rättig- heterna för personal på olika nivåer i ett urval av statliga myndigheter. Regeringen har också beslutat om ett treårigt kunskapslyft med uppdrag till Barnombuds- mannen om att stödja arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i statliga myndigheters verksamhet – 2019 (S2016/07875/FST) (utg.omr. 9 avsnitt 7). har i enlighet med uppdrag (A2014/1286/DISK) fortsatt sin utbild- ningssatsning om mänskliga rättigheter inom folkbildningen. har –2016 beviljat 24 projektansökningar vid folkhögskolor och studieförbund. Projekten har syftat till att vara kunskapshöjande och att ta fram långsiktiga strategier för organisationers arbete med mänskliga rättigheter. Projekten har bl.a. handlat om mänskliga rättigheter som verktyg i folkbildningen, mänskliga rättigheter i förorten, rätten till kultur och roll i tillämpningen av mänskliga rättigheter. Projek- ten har bl.a. resulterat i att svagheter i organisa- tionerna har synliggjorts, t.ex. att många invanda arbetssätt hade utestängande effekter. bedömning är att projek- ten har haft en hög grad av måluppfyllelse och att de bidragit till goda resultat samt viktiga insikter och reflektioner. Ett konkret exempel på detta är att har kurs- deltagarna i olika sammanhang genom stude- randerådet tagit upp frågor som har med mänsk- liga rättigheter att göra. Regeringen har beslutat om ett nytt uppdrag till 2017 (Ku2017/01154/DISK). Myndigheten för delaktighet har i samarbete med haft ett särskilt uppdrag om att öka kunskapen bl.a. inom den offentliga sektorn om konventionen om rättigheter för personer med funktionsned- sättning (CRPD). Stärkt arbete för de mänskliga rättigheterna på och regional nivå Som konstateras i strategin för det nationella arbetet för mänskliga rättigheter är en stor del av konventionsefterlevnad avhängig verk- samheten i kommuner och landsting. Överenskommelsen med Kommuner och Landsting (SKL) om att stärka arbetet för de mänskliga rättigheterna på nivå har fortgått (A2014/2289/DISK och A2011/4602/DISK). har SKL drivit ett utvecklingsarbete som har resulterat i goda exempel på hur mänskliga rättigheter kan inkluderas i styrning och ledning. SKL har även tagit fram en plattform med kriterier för mänskliga rättigheter för kommuner och lands- ting samt fortsatt att stärka kompetensen om mänskliga rättigheter hos anställda inom kommuner och landsting. Regeringen har avsatt för överens- kommelsen. ingick regeringen och SKL en överenskommelse om en fortsättning på den treåriga satsningen om att stärka arbetet med mänskliga rättigheter (Ku2017/00256/DISK, Ku2017/01466/DISK). Vidare stödjer regeringen –2018 Kommuner och Landstings projekt modell- kommuner och därmed också arbetet för att sprida goda exempel på jämställdhetsarbete i kommuner. Regeringen har också beslutat om ett treårigt kunskapslyft med uppdrag till Barnombuds- mannen om att –2019 stödja arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i kommuners och landstings verksamheter (S2016/07874/FST) (utg.omr. 9 avsnitt 7). Regeringen har därutöver vidtagit särskilda åtgärder för att svara upp mot rekommen- dationen som fått om att kommunerna och de lokala myndigheterna ska ha nödvändiga medel och vägledning för att följa upp, utvärdera och säkra full tillgänglighet till byggnader. Regeringen har gett och länsstyrelserna i uppdrag att särskilt granska kommunernas tillsyn av bestämmelserna om tillgänglighet och enkelt avhjälpta hinder i (2010:900), plan- och byggförordningen (2011:338) och föreskrifter (N2015/03114/PBB). har därefter tagit fram vägledningstexter som är riktade till dem som arbetar med plan- och byggfrågor och länsstyrelserna har beskrivit hur tillgänglighet och enkelt avhjälpta hinder tillämpas i länen. För att svara upp mot rekommendationerna som fått om att öka ansträngningarna för att romer i praktiken ska få del av sina rättigheter har regeringen bl.a. fattat beslut om bidrag till fem nya kommuner i syfte att utveckla kommunala modeller för romsk inkludering (se vidare avsnitt 9). Länsstyrelserna har en viktig roll i arbetet med att säkerställa att konventionsåtaganden beaktas på regional och lokal nivå. Länsstyrelsernas uppdrag om att i sin verksamhet belysa, analysera och beakta mänskliga rättigheter har resulterat i att länsstyrelsernas arbete för mänskliga rättigheter utvecklats. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 arbetar aktivt med berörda länsstyrelser för att utveckla resultaten inom deras ansvarsområde när det gäller mänskliga rättigheter. Läns- styrelsen i har fortsatt sitt uppdrag om att samordna och utveckla länsstyrelsernas arbete med mänskliga rättigheter (A2014/1944/DISK). Uppdraget har bl.a. resulterat i att alla 21 länsstyrelser har samlats kring uppdragets innehåll. Vidare har det resulterat i att länsstyrelsernas nätverk för mänskliga rättigheter återupptagits. Nätverket har slutfört arbetet med att ta fram ett metodstöd för ett rättighetsbaserat arbetssätt. Grundprincipen är att myndigheternas primära ansvar är att ge företräde åt lösningar som beaktar åtaganden om mänskliga rättig- heter. Metodstödet ska bidra till ett systematiskt förhållningssätt med mänskliga rättigheter. För länsstyrelsernas uppdrag har regeringen avsatt . Därutöver har samtliga 21 länsstyrelser haft i uppdrag att utveckla länsstrategier för jämställd- hetsintegrering för perioden –2016, både när det gäller utåtriktat arbete i länen och i den egna verksamheten (utg.omr. 13 avsnitt 5). Ett starkt stöd för arbete med mänskliga rättigheter inom det civila samhället och inom näringslivet