prop · H403143 · 2017-03-21 00:00:00 — I promemorian föreslås att lagändringarna ska träda i kraft Det lämnades inte heller något förslag om korrigering av den felaktiga hänvisningen i 12 kap. 5 § skollagen. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. , , , , hög- skola, , , , , , , och menar att de föreslagna förändringarna kommer att in- nebära olika konsekvenser för alla berörda. En av förutsättningarna för att den garanterade undervisningstiden ska kunna genomföras är enligt förbundet att det finns tillgång till behöriga lärare och är bristen mer eller mindre omfattande i alla ämnen. Bristen är extra stor inom bl.a. ämnena teknik, moderna språk och matematik. att behövas omfattande insatser , resurser och organisation för att kunna genomföra förändringarna på alla skolor och förbundet förordar därför att samtliga föreslagna ändringar ska träda i kraft , då även den i promemorian föreslagning utökningen av undervisnings- tiden i matematik föreslås genomföras. förordar ett senareläggande av genomförandet och att implementeringen sker i flera mindre steg. reformen har en tydlig påverkan på enskilda lärares tjänstgöring, varför frågor som omorganisation och rekrytering behöver beredas för en Kommunen menar vidare att de ekonomiska, personella och organisatoriska konsekvenserna ofta är svåra att över- blicka och att det ställer stora krav på huvudmannen att matcha under- visningen med lärarnas behörighet i alla ämnen på alla stadier och i alla Det finns en risk enligt att en pressad tids- plan för implementering riskerar att skapa oreda och oro i organisationen och tar tid och kraft från viktiga utvecklingsfrågor. en stadielös timplan som ett akut problem som måste åtgärdas skynd- kommun anser att ikraftträdandedatumet för den stadie- indelade timplanen är mindre lämpligt. reformen behöver mer framförhållning för att de omfattande insatser som krävs ska kunna genomföras. Det gäller bland annat utbildning och kompetensutveckling av lärare. Kommunen påtalar att det råder lärarbrist i de ämnen som i stor grad påverkas av förslaget. föreslår därför att ikraftträdandet av den stadieindelade timplanen sker som den i promemorian föreslagna utökade under- Prop. 2016/17:143 visningstiden i matematik, dvs. Skälen för regeringens förslag: I promemorian föreslås att de föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Flera av remissinstanserna har påtalat att det behövs mer tid för att förbereda genomförandet. Regeringen har förståelse för den oro som framförs av remissinstanserna. För att bl.a. den stadieindelade timplanen ska kunna fylla sitt syfte redan från början är det nödvändigt att huvudmännen får en rimlig tid för förberedelser av övergången. Om implementeringen påskyndas alltför mycket riskerar det att medföra en extra press på rektorer och lärare samt gå ut över eleverna. Ett för hastigt genomförande riskerar således att motverka den stadieindelade timplanens syfte. måste det tas hänsyn till att den nya timplanen utgör en viktig byggsten i arbetet med att skapa en mer likvärdig skola. Den stadieindelade timplanen kan förväntas leda till förbättrade möjligheter för eleverna att nå kunskapskraven och svarar därmed bättre än en stadielös timplan mot det grundläggande kravet om att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 9 § skollagen). Av den anledningen är det angeläget att bl.a. den stadieindelade timplanen träder i kraft . som kommun föreslår att lagändringarna ska träda i kraft med anledning av promemorians förslag till utökad undervisningstid i ämnet matematik. I den här propositionen berörs inte det sistnämnda förslaget. Vid en avvägning mellan intresset av en rimlig implementeringstid för den nya timplanen och intresset av att den ska börja tillämpas , framstår remissinstansernas förslag till senareläggande som väl tilltaget. finns det, för att huvudmännen ska ges tid till nödvändiga förberedelser, anledning att skjuta på införandet i förhållande till promemorians förslag. En rimlig avvägning mellan dessa båda intressen är att lagändringarna träder i kraft . Det innebär att den stadieindelade timplanen kommer att börja tillämpas från och med /19. I sammanhanget finns det skäl att överväga om den stadieindelade timplanen ska börja tillämpas i samtliga årskurser. Det finns dock en risk för att en ordning där även undervisningstiden i de senare årskurserna stadieindelas leder till ett utökat åtagande för huvudmännen. Det kan exempelvis uppstå situationer där en huvudman, för att inte agera i strid med den stadieindelade timplanen, är tvungen att erbjuda undervisning i ämnen där eleverna redan har fått den minsta garanterade undervisningstiden. En sådan utökning kräver fler lärarresurser och mer administrativa insatser för huvudmännen. Enligt regeringen bör sådana konsekvenser i görligaste mån undvikas. Av den anledningen är det rimligt att den upphävda timplanen i bilaga 1 till skollagen ska fortsätta att tillämpas för elever i som börjar årskurs 7 eller en högre årskurs. Därmed ges huvudmännen möjlighet att korrigera eventuella felaktigheter som riskerar att uppstå i samband med införandet. säkerställs att reformen inte tar onödiga resurser i anspråk. 2016/17:143 Korrigeringen i 12 kap. 5 § skollagen bör träda i kraft och i denna del föreslås att lagändringen träder i kraft . Ekonomiska konsekvenser för kommunala Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska beslut som innebär nya obligatoriska uppgifter för kommunerna åtföljas av en statlig finansiering via det generella statsbidraget. En ny stadieindelad timplan kommer bl.a. att medföra att undervisning i moderna språk ska påbörjas senast i årskurs 6. föreslår regeringen att betygsbestämmelserna ska ändras så att betyg ska sättas även i moderna språk från årskurs 6. och kommun anför att det råder brist på behöriga lärare i moderna språk och att förslaget därför kommer att medföra ökade kost- Enligt Ale och kommuner innebär förslaget även att de be- höriga lärare som finns kommer att få resa mellan geografiskt spridda Regeringen har förståelse för att bristen på behöriga lärare i allmänhet kan ge upphov till problem för huvudmän och i synnerhet för huvudmän med geografiskt spridda skolenheter vid bl.a. schemaläggningen i moder- När det gäller frågan om ökade lönekostnader vill regeringen framhålla att förslaget inte innebär någon utökning av den minsta garan- terade undervisningstiden i språkval. För huvudmän som t.ex. har ett antal glesbygdsskolor finns möjligheten att använda sig av fjärrunder- för att erbjuda undervisning i moderna språk i årskurs 4–6 (5 a kap. 3 § skolförordningen). kommun anser att även om fjärr- undervisning tillämpas kommer varje undervisningsgrupp att behöva ha lärarstöd på plats, vilket enligt kommunen innebär en ökad kostnad. beskrivs i avsnitt 9 finns det inte något krav på att den person som finns hos eleverna måste vara en behörig lärare. med enligt regeringen innebära en totalt sett lägre lönekostnad eftersom språklärare kan användas effektivare för att undervisa dessa elevgrupper. För den som har behov av att använda fjärrundervisning kan det dock initialt, i de fall infrastrukturen inte redan är på plats, leda till ökade kost- nader för att ordna it-utrustning, bredbandsuppkoppling m.m. I be- tänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distans- undervisning (SOU 2012:76) görs bedömningen att skolhuvudmännen genom att använda fjärrundervisning kan minska sina undervisnings- Samma bedömning görs i propositionen Möjligheter till fjärr- undervisning (prop. 2014/15:44). Förslaget om att betyg ska sättas i alla ämnen, alltså även i moderna språk, varje termin från och med årskurs 6 bedöms medföra en viss ök- ning av lärarnas arbetstid. I samband med införandet av betyg från års- kurs 2012 genomfördes omfattande implementerings- och kompe- tensutvecklingsinsatser av när det gäller bedömning och be- Prop. 2016/17:143 tygssättning. Kommunerna ersattes enligt finansieringsprincipen för de merkostnader som bedömdes uppkomma genom införandet av de nya betygsbestämmelserna. Bedömning och betygssättning ligger inom ramen för en lärares arbetsuppgift att kontinuerligt och systematiskt följa upp och utvärdera elevernas kunskaper. Det merarbete som kan förväntas uppstå när lärarna ska betygsätta eleverna i moderna språk även i årskurs 6 bör därför inte vara så omfattande. Arbetstiden för själva betygssättningen, utöver bedömningen, beräknas till i snitt per betyg. I promemorian har kostnaden för betygssättningen i språkval i årskurs 6 beräknats uppgå till . Kommuner och Landsting (SKL) anför att kostnaden rätteligen bör beräknas till förutsatt att eleven deltar och får betyg i språk båda terminerna i årskurs 6. I denna del vill regeringen framhålla att det inte finns någon statistik över hur många elever som kommer att läsa moderna språk från och med årskurs 6. Regeringen uppskattar att det 2018 kommer att röra sig om cirka 75 000 elever. En arbetstid per betyg innebär totalt . Räknat på en snittlön för en språklärare om inklusive omkostnader, eller , ger detta en total kostnad på per termin och . Förslag på kompensation till kommunerna med har lämnats till i budgetpropositionen 2017 (prop. 2016/17:1). Regeringen avser att återkomma till finansieringen av ytterligare 8 miljoner i budgetpropositionen 2018. 12.2Ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän En grundprincip för skolväsendet är att regleringen i så stor utsträckning som möjligt ska vara gemensam för alla skol- och verksamhetsformer och alla huvudmän. Lika villkor ska så långt som möjligt gälla oavsett huvudman. Det innebär bl.a. att kommunens bidrag till fristående skolhuvudmän ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . De ytterligare åtaganden som förslagen innebär för fristående huvudmän kommer därigenom att kompenseras genom ökat bidrag från elevernas hemkommuner. Förslagen bedöms inte medföra administrativa kostnader för enskilda huvudmän utöver de kostnader som ersätts enligt ovan. Det finns inte heller skäl att anta att förslagen får konsekvensen att fler eller färre elever kommer att välja fristående skolor. Varken konkurrensen mellan kommunala och fristående skolor eller mellan olika fristående skolor bedöms således påverkas. 2016/17:143 12.3 Ekonomiska konsekvenser för staten Det föreslås att den minsta garanterade undervisningstiden i sameskolan ökas för att möjliggöra för eleverna att få språkval i mellanstadiet. Enligt Sameskolstyrelsens årsredovisning uppgick antalet elever som fullgjorde sin skolplikt i sameskolan till 191 . Av dessa gick 80 i årskurs 4–6. Antalet elever i sameskolans årskurs 6 /18 uppgår till totalt 21. Kostnadsökningen för att utöka sameskolans timplan kommer främst att härröra från utgifter i form av lönekostnader för lärare som undervisar i moderna språk. Vid beräkningen av den kostnaden är det möjligt att utgå från den beräkning som låg till grund för uppskattningen av lönekostnaden i samband med den senaste utökningen av undervisningstiden i matematik. Undervisningstiden utökades och den förväntade kostnaden för beräknades utifrån följande premisser. Enligt statistik från uppgick elevantalet i och motsvarande skolformer /15 till cirka 950 000. Utslaget över hela skoltiden skulle undervisningstiden för varje elev öka per läsår. Sammantaget beräknades det krävas knappt 700 lärartjänster för att genomföra den ytterligare undervisningen. Utifrån lönestatistik från beräknas den genomsnittliga årliga lönekostnaden, inklusive omkostnader, för en lärare i 2014 uppgå till . Sammantaget beräknades skolhuvudmännens utgifter för ovan nämnda lärartjänster uppgå till . Dessutom kunde vissa andra kostnader förknippade med läro- och timplanebundna aktiviteter förväntas öka, t.ex. vikariekostnader. Regeringen beräknade denna kostnad till . Den totala kostnadsökningen för skolhuvudmännen till följd av förslaget uppgick alltså till på årsbasis. Utifrån samma beräkningsgrunder gjordes bedömningen att Sameskolstyrelsen skulle få en ersättning om (prop. 2015/16:149 s. 17 f.). Mot bakgrund av dessa förhållanden görs i promemorian bedömningen att en utökning av i sameskolans timplan utgör en ökad kostnad för Sameskolstyrelsen om uppskattningsvis på årsbasis (48/x ). Enligt promemorian utgör detta en mindre kostnad och bör kunna hanteras inom befintlig ram. Sameskolstyrelsen har inte haft några invändningar mot denna bedömning och regeringen saknar därmed anledningen att frångå promemorians förslag i denna del. 12.4Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Av 14 kap. 3 § regeringsformen framgår att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Bestämmelsen ger uttryck för en proportionalitetsprincip när det gäller inskränkningar i den kom- Förslaget om en stadieindelad timplan innebär att huvudmännen åläggs Prop. 2016/17:143 att fördela undervisningstiden per stadium. Detta innebär en begränsning av huvudmännens möjlighet att själva bestämma hur de ska bedriva och organisera sin verksamhet, vilket är en inskränkning i det kommunala självstyret. Kommuner och Landsting (SKL) anser att ett allt striktare regelverk försvårar för skolans huvudmän att ta sitt ansvar för elevernas resultat, eftersom manöverutrymmet blir allt mindre och det därmed blir svårare att styra utifrån lokala behov och förutsättningar. Vidare saknar SKL i konsekvensbeskrivningen en analys av hur omfattningen av dessa inskränkningar förhåller sig till behovet av att införa bl.a. en stadieindelad timplan. SKL är därför av uppfattningen att den stadieindelade timplanen ska utgöra ett riktmärke i stället för en tvingande reglering. Regeringen delar SKL:s uppfattning om att bl.a. förslaget om en stadieindelad timplan innebär en begränsning av den kommunala självstyrelsen. Det finns i sammanhanget skäl att framhålla att regeringen vid bedömningen om behovet av en stadieindelad timplan pekat på en rad problem som den nuvarande stadielösa timplanen har gett upphov till. Det rör sig bl.a. om att eleverna inte får den minsta undervisningstid som de har rätt till. Vidare leder den nuvarande timplanen till stora variationer i fråga om hur undervisningstiden i de olika ämnena fördelas. Det kan i sin tur leda till svårigheter i samband med skolbyten. Dessa och ytterligare aspekter av den stadielösa timplanen riskerar enligt regeringen att leda till omotiverade skillnader i den undervisning som eleverna får. En av grundstenarna för den svenska skolan är, som tidigare nämnts, att den ska vara likvärdig (1 kap. 9 § skollagen). För att detta grundläggande krav ska uppfyllas är det, som regeringen tidigare framhållit, en väsentlig förutsättning att det finns en skyldighet för det stora flertalet av huvudmännen att tillämpa en stadieindelad timplan. Med beaktande härav är det inte möjligt att, som SKL föreslår, låta timplanen enbart utgöra en riktlinje. Av den anledningen gör regeringen bedömningen att den inskränkning av den kommunala självstyrelsen som förslagen kommer att medföra är proportionerlig och därmed motiverad. Förslaget om ändringen av bestämmelsen om anpassad studiegång innebär inget nytt åtagande. Det är i stället fråga om ett förtydligande av bestämmelsen och utgör därmed ingen inskränkning i den kommunala självstyrelsen. 12.5Konsekvenser för små företag Små företag kan inte förväntas drabbas av förslagens konsekvenser på ett sådant ingripande sätt att några undantag bör göras för dessa. För konsekvenser för enskilda huvudmän redogörs i avsnitt 12.2 ovan. 2016/17:143 12.6 Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor Enligt uppgifter från var det /15 av eleverna som hade ett åtgärdsprogram, vilket motsvarade 64 600 elever. Enligt promemorian Särskilt stöd i hade totalt av flickorna och av pojkarna sådant program (, 2015). Avsikten med förändringen i den aktuella bestämmelsen är att öka antalet elever som når behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Eftersom det är en majoritet av pojkarna som har åtgärdsprogram bedöms förändringen ha en positiv effekt på jämställdheten. Övriga förslag bedöms inte ha någon påverkan på jämställdheten. Förslaget om stadieindelad timplan syftar till att öka likvärdigheten i skolorna genom att reglera timfördelningen per stadium. Detta bedöms underlätta för elever att byta skola utan att behöva riskera att gå miste om undervisning i ämnen. Detta har bl.a. betydelse i fråga om möjligheten att läsa ett modernt språk inom ramen för språkval på den nya skolan och därmed få meritpoäng inför valet av program till gymnasieskolan. En stadieindelad timplan underlättar vidare för huvudmännen att följa upp att eleverna får den minsta garanterade undervisningstiden och förbättrar därmed förutsättningarna för att eleverna ska nå kunskapskraven. Det grundläggande syftet med förslaget är som tidigare nämnts att öka likvärdigheten i utbildningen. Därmed kan förslaget förväntas medföra positiva konsekvenser för eleverna. På samma sätt förhåller det sig med förslaget om att eleverna i sameskolan ska erbjudas språkval. Ett av förslagen innebär att betyg ska sättas från och med årskurs 6 i och sameskolan i moderna språk i stället för från och med årskurs 7. I specialskolan ska betyg sättas i ämnet från och med årskurs 7 i stället för från och med årskurs 8. Förslaget innebär således att betygssättningen kommer att påbörjas i samtliga ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. På så sätt skapas en för eleverna enklare och enhetligare ordning. Förändringen av bestämmelserna om anpassad studiegång bedöms medföra positiva konsekvenser för berörda elever. Eftersom behörighetskraven ser olika ut för gymnasieskolans program syftar ändringen till att negativa konsekvenser av en anpassad studiegång mildras genom att åtgärden utformas med målsättningen att eleven ska nå behörighet till t.ex. ett visst gymnasieprogram. 12.8Sveriges medlemskap i unionen Förslagen berör inte frågor som är reglerade i . Lag om ändring i skollagen (2010:800) 12 § Om det särskilda stödet för en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan inte i rimlig grad kan anpassas efter elevens behov och förutsättningar, får ett beslut enligt 7 § innebära avvikelser från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen (anpassad studiegång). I , specialskolan och sameskolan ska den anpassade studiegången utformas så att eleven så långt som möjligt får förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Rektorn ansvarar för att en elev med anpassad studiegång får en utbildning som så långt det är möjligt är likvärdig med övrig utbildning i den aktuella skolformen. I paragrafen regleras särskilt stöd i form av anpassad studiegång. Ett beslut om anpassad studiegång innebär att det sker en avvikelse från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen. Anpassad studiegång kan i vissa situationer vara en nödvändig åtgärd för att exempelvis möjliggöra för en elev att koncentrera sig på ett mindre antal ämnen och få godkända betyg i dessa. som detta kan vara en nödvändig åtgärd kan det leda till att eleven inte blir behörig till gymnasieskolans nationella program. Paragrafens första stycke tillförs en ny mening där det anges att i , specialskolan och sameskolan ska den anpassade studiegången utformas så att eleven så långt som möjligt får förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolan. Tillägget understryker vikten av att det vid utformningen av den anpassade studiegången tas hänsyn till att eleven bör få behörighet till gymnasieskolans nationella program. Denna ambition kan återspeglas i exempelvis valet av vilka ämnen som eleven ska koncentrera sig på. Paragrafen behandlas i avsnitt 10. 3 § ska ha nio årskurser, som indelas i lågstadium, mellanstadium och högstadium. Lågstadiet består av årskurs 1–3, mellanstadiet av årskurs 4–6 och högstadiet av årskurs 7–9. Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och sluta. Paragrafen reglerar omfattning. Genom förändringen i paragrafens första stycke delas nio årskurser in i stadier. Årskurs 1–3 utgör lågstadium, årskurs 4–6 mellanstadium och årskurs 7–9 högstadium. Paragrafens reglering av årskursernas uppdelning i höst- och vårtermin flyttas till ett nytt andra stycke. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. 4 § Undervisningen ska omfatta följande ämnen: –hem- och konsumentkunskap, –idrott och hälsa, –naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, –samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, –svenska eller svenska som andraspråk, och Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. Paragrafen reglerar vilka ämnen som elever ska få undervisning i. Paragrafens andra stycke ändras genom att språkval inte anges vara ett ämne. Skälet är att språkval inte har en kursplan utan i stället är en avsatt tid inom vilken eleven kan göra vissa val. I lagtexten införs att moderna språk är ett ämne som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval. Paragrafen behandlas i avsnitt 7. 5 § Den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Paragrafen reglerar den minsta totala undervisningstid som en elev ska få i . Paragrafens tredje stycke ändras så att timplanen inte längre regleras i en bilaga till skollagen. I stället bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Bemyndigandet ger inte regeringen rätt att subdelegera föreskriftsrätten till en förvaltningsmyndighet. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1 och 6.2. 15 § Betyg ska sättas i ämnen i slutet av varje termin från och med årskurs 6 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 6. Paragrafen reglerar bl.a. att betyg ska sättas i ämnen. Paragrafen kompletteras av bestämmelser i 16 § om när betygssättning ska påbörjas. Enligt sistnämnda paragraf, som upphävs, ska betyg sättas i samtliga ämnen, förutom språkval, från och med årskurs 6 medan betygssättning i språkval påbörjas i årskurs 7. Första stycket ändras med anledning av att regeringen har för avsikt att med stöd av bemyndigandet i 5 § meddela föreskrifter om en ny stadieindelad timplan, i vilken elever ska vara garanterade att undervisning i moderna språk inom ramen för språkval påbörjas senast i årskurs 6. I första stycket införs därför en bestämmelse som innebär att betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 6 i alla de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Paragrafen behandlas i avsnitt 9. 4 § Grundsärskolan ska ha nio årskurser, som indelas i lågstadium, mellanstadium och högstadium. Lågstadiet består av årskurs 1–3, mellanstadiet av årskurs 4–6 och högstadiet av årskurs 7–9.