prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — 14 Med tredje land avses länder som inte är medlemmar i , exempelvis och . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.13 Beslutade EU-medel fördelat på tematiska mål för de nio gränsregionala och transnationella programmen inom Europeiskt territoriellt samarbete – Stärka forskning, teknisk utveckling och innovation Öka konkurrenskraften hos små och medelstora företag Stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi Skydd av miljön och hållbar användning av resurser Arbetskraftens rörlighet och livslångt lärande Not: Tabellen omfattar inte tekniskt stöd och insatser för administrativ kapacitet. En stor del av de beviljade projekten rör insatser inom ramen för målet att stärka forskning och innovation samt insatser för skydd av miljön och hållbar användning av resurser. Per pågick ca 300 samarbetsprojekt med över 600 svenska projekt- partner. Samma organisation kan dock delta i flera projekt. Svenska organisationer deltar främst i projekt inom tematiskt mål stärka forskning, teknisk utveckling och innovation. Därefter deltar svenska organisationer mest inom tematiskt mål skydd av miljö och hållbar användning av resurser. deltar dessutom i ett program för samarbete med icke EU-länder, Kolarctic. Programmet syftar till att utveckla gränsöver- skridande samarbete med . Kommissio- nen godkände programmet . De första besluten fattades . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.14 Den totala omfattningen EU-medel för de åtta regionala strukturfondsprogrammen och Europeiskt territoriellt samarbete perioden –2020 samt beslutade EU-medel t.o.m. 20161 Investeringar för tillväxt och sysselsättning Europeiskt territoriellt samarbete: Gränsregionala 1 Räknat på växelkurs 8,39 i enlighet med förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder. Förväntade resultat för investering för tillväxt och sysselsättning och europeiskt territoriellt samarbete programperioden –2020 De nio programmen för investering i tillväxt och sysselsättning förväntas bl.a. stödja ca 20 000 små och medelstora företag och bidra till ca 12 000 nya arbetstillfällen. De finansiella instrumenten inom programmen förväntas attra- hera i privat kapital. De första projektbesluten fattades och finns få resultat att redovisa. har programmen emellertid bidragit till att 2 540 företag fått stöd och att 463 nya arbetstillfällen beräknas skapas i dessa företag. Med stöd avses såväl ekonomiskt stöd i form av bl.a. bidrag eller riskkapital, men också annat stöd till företag som arenor för samverkan mellan företag, samverkan mellan företag, universitet och högskolor samt andra närings- livsfrämjande insatser. Uppföljning av fördel- ningen mellan kvinnor och män kommer att baseras på statistik från med koppling till företagens organisationsnummer. I denna budgetproposition redovisas inte fördelningen mellan kvinnor och män eftersom tillgång till dessa uppgifter saknas. beviljades ett antal projekt om utbyggnad av transportnät för bredband i gles- befolkade områden inom de tre nordliga pro- grammen för investering i tillväxt och sysselsätt- ning. Utifrån dessa beslut beräknas sammanlagt investeringar leda till att drygt 8 000 företag får tillgång till bredband på minst /s. De fyra gränsregionala program som förvaltas i förväntas stödja ca 1 500 företag, bl.a. förväntas 300 företag delta i gränsöverskridande, 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 transnationella och interregionala forsknings- projekt. Cirka 3 400 kvinnor och män förväntas vidare delta i projekt för ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Det finns ännu inga utfall för dessa indikatorer att redovisa då få projekt slut- redovisats. Utvärderingar av programperioden –2020 De första delrapporterna från utvärderingarna av de tematiska områdena forskning och inno- vation, ökad konkurrenskraft i små och medel- stora företag och koldioxidsnål ekonomi har redovisats till (Närings- departementet) (N2017/04221/RTS). Övergripande konstaterar utvärderarna att programmen är relevanta och kommer att bidra till ökad konkurrenskraft och hållbar regional tillväxt. I den tematiska utvärderingen av målet om forskning och innovation fastslås att i jämförelse med programperioden –2013 har det skett en förskjutning av verksamheten mot senare delar av innovationsprocessen och ett ökat fokus på näringslivets behov och medverkan. Utvärderarna anser att programmen genom att prioritera projekt med koppling till regionala styrkeområden och i flera fall regionala strategier för smart specialisering, har goda förutsättningar att nå programmens mål. I den tematiska utvärderingen av målet om ökad konkurrenskraft i små och medelstora företag konstateras att projekten följer pro- grammens målsättningar. Utvärderarna anser att en konsekvens av det ökade resultatfokus som präglar programperioden är att färre nydanande projekt genomförs jämfört med program- perioden –2013. I den tematiska utvärderingen av koldioxid- snål ekonomi är en slutsats att programmen har ett mervärde i förhållande till åtgärder som bedrivs inom energipolitiken. Programmen har bidragit till en högre ambitionsnivå bland regionala aktörer gällande energi- och klimatfrågor och nya aktörer har börjat arbeta med frågorna på ett innovativt sätt. Det finns dock flera utmaningar, bl.a. konstaterar utvärderarna att bättre problemanalys och målgruppsanpassning behövs. Vidare anser utvärderarna att det finns risk för en begränsad måluppfyllelse eftersom det inom vissa områden genomförs många små projekt av informationskaraktär. Utvärderarna pekar på behovet om att koppla dessa projekt till investe- ringar för att få större utväxling av programmens insatser. Det finns också en låg efterfrågan på programmens medel vilket framför allt gäller insatser riktat till energieffektivisering i små och medelstora företag. Förutom de tematiska utvärderingarna har en för ESI-fonderna gemensam utvärdering av genomförandeorganisationerna redovisats till () (N2017/04221/RTS). Enligt denna genom- förs programmen på ett välfungerande sätt givet förutsättningarna. Det finns dock en utveck- lingspotential vad gäller styrning och genom- förande. Bland annat behövs, enligt utvärde- ringen, en tydlighet och samsyn kring vilka effekter programmen väntas nå och hur så ska ske. Vidare finns behov av förtydligande av vad som ska samordnas mellan ESI-fonderna och strategier för samverkan med nyckelaktörer. Med regionala företagsstöd avses de s.k. selektiva regionala företagsstöden, dvs. regionalt investe- ringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveck- ling, såddfinansiering, sysselsättningsbidrag, statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag samt statligt stöd till regionala investeringar. Dessutom avses det s.k. generella regionala företagsstödet transport- bidrag. Investeringar som får regionala företagsstöd finansieras till största delen av företagen själva eller via den reguljära kapitalmarknaden. De regionala företagsstöden kan beviljas i hela eller delar av landet beroende på stödform. får ha nationella stödområden som om- fattar av befolkningen. De selektiva regionala företagsstöden finansieras av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder men kan även medfinansieras av anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020. I tabell 2.15 redovisas beviljade selektiva regionala företagsstöd för perioden –2016. 15 Avsnittet bygger på rapporten för regional tillväxt 2016, (rapport 0224). Av tabellen framgår att det totalt beviljades ca i stöd . Av de beviljade medlen avsåg ca regionalt investeringsstöd i syfte att få till stånd investeringar i företag i stödområde. avsåg särskilt investeringsstöd till små och medelstora företag i hela landet. Dessutom avsåg ca stöd för att främja utvecklingen av små och medelstora företag i hela landet. Återstoden, dvs. ca 65 mil- joner kronor, har beviljats som stöd för inno- vativa varor och tjänster i företagens inledande utvecklingsfas i hela landet (s.k. såddfinansie- ring). Det mesta av stödet till företag avser stöd till små och medelstora företag, dvs. företag med 0–249 anställda. Investeringar som beräknas delfinansieras av beviljade stöd uppgick till ca . Sysselsättningen förväntas öka med ca 5 400 arbetstillfällen, varav ca 2 400 väntas tillfalla kvinnor och ca 3 000 väntas tillfalla män. Tabell 2.15 Beviljade selektiva regionala företagsstöd1 Beviljat belopp (mnkr) tagsstöden (mnkr) 1För perioden –fanns följande stödformer: regionalt investerings- stöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och såddfinansiering. finns följande stödformer: statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag och statligt stöd till regionala investeringar. 2Exklusive såddfinansiering eftersom detta inte beräknas. I tabell 2.16 redovisas beviljade selektiva regio- nala företagsstöd fördelade på län. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.16 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, berörda landsting, samverkansorganet i län och samt fördelade på län1 1 Från och med. finns följande stödformer: statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag samt statligt stöd till regionala investeringar. Selektiva regionala företagsstöd fördelade på verksamhetsart I tabell 2.17 framgår de selektiva regionala företagsstöden fördelade på de största verksam- hetsarterna. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.17 Beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på de största verksamhetsarterna1 Verksamhet inom juridik, Kultur, nöje och fritid 1För perioden –fanns följande stödformer: regionalt investerings- stöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och såddfinansiering. finns följande stödformer: statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag samt statligt stöd till regionala investeringar. 2Avser bl.a. handel, byggverksamhet, fastighetsverksamhet och uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster. Uppföljning av tidigare beviljade selektiva stöd I syfte att följa upp de regionala företagsstöden har delvis nya resultatindikatorer utvecklats av . En central del i uppföljningen är att konstruera kontrollgrupper som så långt som möjligt motsvarar profilen för företag som fått stöd. För varje regionalt företagsstöd konstrue- ras därför en unik kontrollgrupp. Skillnader i utveckling mellan företag som fått stöd och kontrollgrupperna mäts utifrån indikatorerna: sysselsättning, förädlingsvärde, företagens över- levnadsgrad och konkurrenskraft. Dessa indika- torer mäter stödens effekter på sysselsättning men även hur stöden påverkar företagens lång- siktiga ekonomiska utveckling och överlevnads- grad. Enligt har företag som fått selektiva regionala företagsstöd –2015 generellt sett haft en starkare sysselsättnings- tillväxt och högre överlevnadsgrad än sina kon- trollgrupper. För vissa stödformer har även till- växten i förädlingsvärde varit större hos stöd- företagen. Däremot har konkurrenskraften ge- nerellt utvecklats svagare hos stödföretagen än hos kontrollgrupperna. Transportbidraget finansieras av anslaget 1:2 Transportbidrag. har transport- bidraget kompenserat stödmottagande företag för sina transportkostnader med i genomsnitt 27 Enligt instämmer av företagen delvis, till stor del eller helt i att bidraget har bidragit till ökad vidare- förädling. har ca beta- lats ut i transportbidrag, se tabell 2.18. Tabell 2.18 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län Uppföljning av tidigare beviljat transportbidrag I syfte att följa upp regionalt transportbidrag har delvis nya resultatindikatorer utvecklats av och dessa är samma som för de selektiva regionala företagsstöden. Enligt har företag som fått regionalt transportbidrag –2015 ökat mer i förädlingsvärde och konkurrenskraft jämfört med sina kontrollgrupper. Stödföretagen har även haft en högre överlevnadsgrad. Sysselsättningsutvecklingen har dock varit lägre för stödföretagen i förhållande till kontroll- grupperna. Utvärderingar av vissa regionala företagsstöd För information om tidigare genomförda utvär- deringar av regionala företagsstöd se budget- propositionerna , 2014 och 2015, utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Könsuppdelade indikatorer för de regionala fö- retagsstöden avseende de företag som beviljades bidrag redovisas i tabell 2.19 och tabell 2.20. Uppgifterna i tabell 2.19 kan exempelvis jäm- föras med (Mångfald i näringslivet, delrapport från Företa- gens villkor och verklighet 2014) som visar att av företagsledarna i svenska företag med 0–49 anställda är män. Emellertid har regionala företagsstöd även beviljats till företag med fler än 49 anställda. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.19 Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd 2016 kvinnor (%) män (%) Stöd till regionala investeringar Stöd för att regionalt främja små och medel- 1 VD eller kontaktperson. Tabell 2.20 Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknat antal nya arbetstillfällen genom selektiva regionala företagsstöd1 Stöd för att regionalt - = ej aktuellt. * grupperas regionalt investeringsstöd och regionalt bidrag till företagsutveckling inom stöd till regionala investeringar och stöd för att regionalt främja små och medelstora företag. 1För perioden –fanns följande stödformer: regionalt investerings- stöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och såddfinansiering. finns följande stödformer: statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag samt statligt stöd till regionala investeringar. 2Exklusive innovationsstöd då sysselsättningsökning inte beräknas på denna. Utvecklingsarbete avseende jämställdhet, integration och miljö, inklusive klimat De regionala företagsstöden ska utvecklas av- seende jämställdhet, integration och miljö, inklu- sive klimat. Detta avses bidra till regeringens mer ambitiösa politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69). och berörda regionala aktörer fick i regleringsbrev respektive villkorsbeslut i uppdrag att kartlägga och analysera det nationella och regionala arbetet med att utveckla stöden i denna riktning. del- redovisade uppdraget till () (N2017/03234/RTS). Enligt redovisningen finns bl.a. behov av stöd och en tydligare styrning i hanteringen av de regionala företagsstöden. I rapporten finns också konkreta exempel på hur hållbarhetskriterierna används på regional nivå. Uppdraget att utveckla och stödja arbetet för jämställd regional tillväxt pekas ut som en viktig insats på jämställdhetsområdet som bidragit i arbetet med att utveckla de regionala företags- stöden. uppges de regionala aktörerna sakna motsvarande verktyg för att arbeta med integration och miljö, inklusive klimat, kopplat till de regionala företagsstöden. Kommersiell service i gles- och landsbygder16 Förlängt uppdrag att genomföra regionala serviceprogram Regionala serviceprogram samordnar aktörer och insatser som genomförs i syfte att öka till- gänglighet till service för såväl privatpersoner som för företag och besökare. Regeringen har förlängt uppdraget att genom- föra regionala serviceprogram till 2020 (N2016/07807/HL och N2016/07808/HL). Serviceprogrammens genomförande samordnas därmed tidsmässigt med den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 och med landsbygdsprogrammet 2014–2020. redovisade en upp- följning av arbetet till () (N2017/02822/HL). Enligt är samverkan mellan berörda aktörer en nyckel- faktor för genomförandet av programmen. Stort fokus har därför legat på detta . Stöd till kommersiell service inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt För att stödja utvecklingen av kommersiell service i gles- och landsbygder finns investeringsbidrag, hemsändningsbidrag, service- 16 Avsnittet bygger på rapporten för regional tillväxt 2016, (rapport 0224). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 bidrag samt ett särskilt driftstöd till de gles- bygdsområden som är särskilt sårbara och ut- satta. Stöden finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt av anslaget 1:1 Regionala till- växtåtgärder. beviljades stöd till kommersiell service med totalt ca . Av tabell 2.21 framgår beslutade stöd till kommer- siell service, från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåt- gärder, fördelat på län. Därutöver har projekt- medel beviljats med ca i syfte att utveckla olika typer av lokala service- lösningar. redovisade en uppföljning av olika insatser inom kommersiell service till () . bedömer att insatserna har bidragit till att strategiska serviceställen stärkts och att därmed tillgängligheten till dagligvaror och drivmedel har bevarats eller utvecklats. Tabell 2.21 Beslutat stöd till kommersiell service inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, fördelat på län Antalet anställda i företag som beviljats stöd till kommersiell service var totalt 744 stycken. Av dessa var kvinnor och män. Andelen kvinnor och män i styrelser var . Den genomsnittliga an- delen kvinnor och män i företagsledningar var . Uppföljning av tidigare beviljat stöd till kommersiell service inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt I syfte att följa upp stöd till kommersiell service har delvis nya resultatindikatorer utvecklats av och dessa är samma som för de regionala företagsstöden. Enligt har företag som fått stöd till kommersiell service en sämre utveckling än sina kontrollgrupper när det gäller ekonomiska resultatmått. Däremot har dessa stödföretag en högre överlevnadsgrad. Att företagen visar en sämre ekonomisk ut- veckling än kontrollgrupperna bör enligt Till- växtverket ses i ljuset av att stödet inte i första hand syftar till att öka dessa företags eko- nomiska utveckling. I stället är syftet att få företag som erbjuder kommersiell service att överleva och därmed erbjuda service i gles- och landsbygder. Stöd till kommersiell service inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel I Landsbygdsprogrammet 2014–2020, som finansieras inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, har avsatts för investeringsstöd till dagligvarubutiker och drivmedelsstationer samt för lokal serviceutveckling. Av tabell 2.22 framgår beslutade investerings- stöd 2016 till kommersiell service med finansie- ring från landsbygdsprogrammet, fördelat på län. Därutöver har projektmedel beviljats med ca för att främja lokal service- utveckling och kompetensutveckling. Se även utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Tabell 2.22 Stöd till kommersiell service fördelat på län inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Totalt stöd till kommersiell service inom utgifts- område 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det totala stödet till kommersiell service finansierat från både utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel uppgick till ca 140 mil- joner kronor och ligger därmed på en historiskt hög nivå, vilket framgår av tabell 2.23. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.23 Totalt stöd till kommersiell service, fördelat på stödtyper och utgiftsområden1 Summa stöd inom utgiftsområde 19 Summa stöd inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och 1Avser utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 2Av den totala summan härrör 4,2 mnkr från de särskilda medlen till kommersiell service 2011–2014 (N2010/7211/RT). Källa: och . Internationell utblick och samarbeten blir alltmer integrerat i ett globaliserat sammanhang, vilket märks bl.a. genom att svenska företag ingår i internationella företags- konstellationer och globala värdekedjor. grannländer och EU i sin helhet har stor be- tydelse för svenska företag och hållbara regionala tillväxt. Ungefär två tredjedelar av all svensk handel bedrivs med länder inom EU. Hälften av denna handel sker med länder i . Svenska regioner i internationell jämförelse Regeringen gav i upp- drag att genomföra en uppföljning av sin Territorial Reviews . innebär en genomlysning av förutsätt- ningarna för hållbar regional tillväxt och ut- veckling samt ger både ett kunskapsunderlag och rekommendationer för den fortsatta politik- utvecklingen. redovisade uppföljnings- rapporten till () (N2017/04101/RTS). I studien görs en genomgång av hur genomfört och arbetat med rekommendationerna utifrån politikområdets utveckling. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 nyade rekommendationer med ett särskilt fokus på innovativ och hållbar landsbygdsutveckling, regional utveckling samt regionala organisations-, styr- och ledningsformer. En av rekommendationerna från Territorial Reviews var ökad decentralisering av befogenheter till landstingen för regional utveckling. har utvecklats i linje med denna rekommendation då landstingen i flera län övertagit det regionala utvecklingsansvaret enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. En av de främsta utmaningarna inom regional utveckling är samordning mellan aktörer på nationell och regional nivå. stärker enligt det dialogbaserade angreppssättet för flernivåstyre och förbättrar sin förmåga att sam- ordna en mångfald av aktörer inom det politiska området och statsförvaltningen. Samordningen mellan statlig politik och aktörer med regionalt utvecklingsansvar har utvecklats, bl.a. med hjälp av nationellt forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft. uppmärksammar även det stora antalet statliga myndigheter som är involverade i genomförandet av politiken och föreslår att olika politikområden samordnas i större utsträckning. En annan fråga som lyfter fram är länens storlek och betonar behovet av ytterligare regionala reformer. De anser också att det be- hövs ett förtydligande av det ansvar som aktörer med regionalt utvecklinsansvar har. be- tonar att utvidgningen av arbetsmarknadsre- gioner kräver bättre horisontell sektorsövergri- pande samverkan mellan såväl kommuner som aktörer med regionalt utvecklinsansvar. Planeringsfrågorna behöver enligt ta större hänsyn till funktionella geografiska områden. En utveckling av arbetet med energiomställ- ning ansåg skulle kunna vara ett incitament för regional innovation. har enligt visat en stor ambition inom grön tillväxt för att bl.a. främja en energi- omställning på den regionala nivån. rekommenderade 2010 en bättre inte- grering av transportpolitiken med bl.a. den regionala tillväxtpolitiken. Även om samord- ningen enligt har förbättrats, bl.a. i och med inrättandet av , kvarstår vissa utmaningar i den övergripande samordningen av transportpolitiken. För landsbygdsutvecklingen ger en rekommendation att utveckla en nationell lands- bygdspolitik som bl.a. bör vara väl samordnad med den regionala tillväxtpolitiken. Regeringens behandling av tillkännagivanden har lämnat två tillkänna- givanden till regeringen med bäring på statliga myndigheters lokalisering (bet. 2015/16:NU17 punkt 2, rskr. 2015/16:201 samt bet. 2015/16: FiU25 punkt 9, rskr. 2015/16:208), se utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finansför- valtning. Så utvecklas och dess regioner Förutsättningarna för att skapa utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft varierar över landet. Alla människors, såväl kvinnors som mäns, möjligheter att leva samt att etablera och utveckla företag och verksamheter är beroende av ett antal grundläggande strukturella förutsättningar i de miljöer de bor och verkar i. Det handlar bl.a. om tillgång till transporter och andra former av kommunikationer, service, arbetsmarknader, natur- och kulturmiljöer, kulturvärden, boende, samt närhet till utbildning, forskning och innovationsmiljöer. Regioner med likartade strukturella förut- sättningar utvecklas olika, det gäller såväl i gles- och landsbygder som i små och medelstora städer och storstadsområden. Det finns följ- aktligen fler faktorer än de strukturella som påverkar utvecklingsmöjligheterna. Den generella bilden är dock att befolknings- mässigt större regioner, bl.a. städer, med väl utvecklade kommunikationer är mer attraktiva och har bättre förutsättningar för hållbar tillväxt än befolkningsmässigt mindre regioner, med stora avstånd till större städer med sämre ut- vecklade kommunikationer.