prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — bildades i samband med att parterna på det statliga avtalsområdet enades om trygghetsavtalet för statligt anställda. arbetar stiftelsen efter ett nytt avtal, benämnt avtal om omställning. stöd till de uppsagda är individinriktat och ska underlätta återgång till arbete. Sedan starten har det totala inflödet till varit nästan 103 200 per soner. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Diagram 3.9 Totalt inflöde av uppsagda till Källa: Statskontoret. uppgick antalet anmälda personer till till 2 305 personer, vilket var 116 fler än 2015 och 181 fler än 2014. Andelen kvinnor respektive män som anmäls till är relativt jämn. har andelen män varit något högre än andelen kvinnor och var förhållandet det motsatta. Andelen kvinnor som anmäldes till uppgick till . Året innan var andelen kvinnor . har majoriteten av de som anmäls till lämnat en tids begränsad anställning. hade av de som anmäldes lämnat en tidsbegränsad anställning, vilket ska jämföras 2014. Majoriteten av de anmälda, , kom från universitets- och högskolesektorn. De personer som är aktuella för Trygghets stiftelsens insatser är de som anmälts till stiftelsen, som omfattas av avtalen och som inte fått en permanent lösning på sin arbetssituation. Vid utgången av uppgick dessa till 3 816 personer. Det är betydligt färre jämfört med utgången av 2015, då antalet uppgick till 4 089 personer, och utgången av 2014, då antalet uppgick till 4 815 personer. Minskningen beror dels på att många 2016 fick tillsvidare anställningar, dels på den tidsgräns för trygghetsavtalet respektive ramtiden för avtalet om omställning som infördes i trygg hetsavtalet 2008 och som tillämpades första gången . Av de 3 816 personerna som var anmälda hos stiftelsen hade en tillfällig lösning eller var i målinriktad åtgärd. De allra flesta av dem hade en tillfällig anställning. Andra var på praktik, inskolning, utbildning eller höll på att starta ett eget företag. I tabell 3.8 redovisas uppgifter om dem som fått en permanent lösning på sin situation och därmed lämnat . Det saknas underlag för att fullt ut redovisa uppgifterna med uppdelning på kön. Tabell 3.8 De som lämnat var det en lika stor andel kvinnor som män som lämnade . har andelen kvinnor varit större än andelen män. Majoriteten av de som lämnade stiftelsen var tidigare anställda inom universitets- och hög skolesektorn. Snittåldern för de som lämnade stiftelsen 2016 var , vilket var lägre än 2015 och 2014. Av de 2 569 personer som lämnade 2016, inföll tidsgränsen för 164 personer. Av de 2 405 personer som lämnade stiftelsen av annan anledning än att de uppnått tidsgränsen fick ett nytt arbete eller startade eget företag. Det ska jämföras 2015 och 2014. Andelen som avböjt kontakt minskade 2016 och uppgick till , vilket ska jämföras 2015. var det som lämnade stiftelsen till följd av pension och av övrig anledning. var det respektive som lämnade stiftelsen till följd av pension och respektive av övrig anledning. fick av dem som lämnat en tillsvidareanställning ett nytt arbete eller en annan lösning innan uppsägningstidens slut. Detta ska jämföras 2014. Av de personer som lämnat en tidsbegränsad anställning fick 2016 en lösning från upp sägningen. Detta ska jämföras 2014. målsättning är att av de som lämnat en tillsvidareanställning ska få en lösning på sin situation innan uppsägningstidens slut. Målsättningen för de som lämnat en tidsbe gränsad anställning är att de ska få en lösning på sin situation från att deras anställning löpte ut. Sjukfrånvaron vid statliga myndigheter Statskontoret har ett årligt uppdrag att göra en sammanställning av sjukfrånvaron i staten utifrån myndigheternas årsredovisningar. Den statistik som myndigheterna redovisar följer av förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag och är inte fullt ut könsupp delad. Enligt Statskontorets sammanställningar plan ade trenden med minskande sjukfrånvaro ut och bröts 2012, då sjukfrånvaron ökade till . Ökningen har därefter fortsatt. uppgick sjuk frånvaron till , vilket innebär att den var något högre än 2006, då nivån uppgick till . Den ökning av sjukfrånvaron som skett förklaras till största delen, , av ökad långtidsfrånvaro (). ökade långtidsfrånvaron till . Som framgår av diagram 3.10 har kvinnor i genomsnitt en högre sjukfrånvaro än män. har skillnaderna ökat och 2013–2016 har kvinnornas sjukfrånvaro varit mer än dubbelt så hög som männens. Diagram 3.10 Sjukfrånvaro vid myndigheterna Procent, uppdelad på kön Källa: Statskontoret. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 För kvinnor finns det en tydlig trend med ökande sjukfrånvaro. ökade sjukfrånvaron till . Det innebär att ökningstakten har bromsats in; ökningen uppgick till . har det även för männen funnits en tydlig trend med ökad sjukfrånvaro. För männen uppgick sjukfrånvaron , vilket var en ökning med 0,2 pro centenheter jämfört med . De senaste årens ökning av sjukfrånvaron gäller för alla åldersgrupper. ökade sjukfrånvaron mest för anställda i åldern 30–. För den gruppen var ökningen enheter, jämfört för anställda och för anställda som var eller äldre. Sjukfrånvaron varierar mellan statens olika COFOG-grupper (se avsnitt 3.1). Tabell 3.9 Sjukfrånvaron inom olika COFOG-grupper Näringsliv, miljö, bostad och Fritidsverksamhet, kultur, och Socialt skydd inklusive hälso Källa: Statskontoret. Den högsta sjukfrånvaron finns inom gruppen Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård, där högre än 2014. Näst högst sjukfrånvaro, , finns inom gruppen Samhällsskydd och rättskipning. För den gruppen var sjukfrånvaron högre 2016 än 2016 än 2014. Den grupp som har lägst sjukfrånvaro är Försvar. var sjukfrånvaron , vilket ska jämföras 2014. Gruppen Utbildning uppvisar också en låg sjukfrånvaro. var sjukfrån varon i denna grupp , vilket ska 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Att myndigheter inom gruppen Försvar hade den lägsta totala sjukfrånvaron, och myndig heterna inom gruppen Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård hade den högsta, återspeglar könsfördelningen inom verksamheterna. Inom försvarsmyndigheterna var andelen män och inom det sociala området var andelen kvinnor . Gruppen Utbildning hade lägst sjukfrånvaro både för kvinnor (4,) och för män (1,). Då andelen kvinnor inom utbildningsområdet var hög blev dock den totala sjukfrånvaron högre än inom gruppen Försvar, där sjukfrånvaron var för kvinnor och för män. Av de statliga myndigheterna hade högre sjukfrånvaro 2016 än 2015, medan 47 pro cent hade samma eller lägre sjukfrånvaro 2016 än 2015. Diagram 3.11 Förändring i sjukfrånvaron mellan 2016 och < 50 årsarb. Källa: Statskontoret. Bland de små myndigheterna, dvs. myndigheter med mindre än 50 årsarbetskrafter, hade hälften av 36 myndigheter oförändrad eller minskad sjukfrånvaro 2016 jämfört med , medan hälften hade en ökad sjukfrånvaro. I de medelstora myndigheterna, dvs. myndigheter med 50–999 årsarbetskrafter, var sjukfrånvaron lägre eller oförändrad i 62 och högre i 66 av de totalt 128 berörda myndigheterna. Av de stora myndigheterna, dvs. myndigheter med minst 1 000 årsarbetskrafter, var sjukfrånvaron lägre eller oförändrad i 13 och högre i 22 av samman lagt 35 myndigheter. Sjukfrånvaron i staten jämfört med andra sektorer I () arbetskrafts undersökningar jämförs sjukfrånvaron i olika arbetsmarknadssektorer. Definitioner och mät metoder skiljer sig mellan sjukfrånvaroupp gifterna i myndigheternas årsredovisningar, som Statskontoret sammanställer, och SCB:s under sökningar. Statskontorets redovisning är därmed inte jämförbar med de som visas i diagrammet nedan. Diagram 3.12 Sjukfrånvaro enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar Källa: utifrån underlag från SCB:s arbetskraftsundersökningar. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar minskade sjukfrånvaron i staten 2016 till . Sjukfrån varon bland anställda på arbetsmarknaden minskade från till . SCB:s arbetskraftsundersökningar visar att sjukfrånvaron varit lägre i staten än i de andra sektorerna. Att statsanställda i snitt är mindre sjuka än andra hänger samman med att staten har en större andel anställda med tjänstemannayrken än de andra arbetsmarknads sektorerna. Om man skulle jämföra enbart tjänstemannagrupper inom de olika sektorerna med varandra skulle skillnaderna bli mindre. Utvecklingen inom de olika sektorerna följer ungefär samma trend. Statligt anställda som beviljas sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt socialförsäkrings balken har beroende på omfattningen rätt till en sjukpension eller tillfällig sjukpension enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 redovisningen inkluderar begreppet sjukpension även tillfälliga sjukpensioner. Som framgår av diagram 3.13 skedde det en markant minskning av antalet personer som I diagram 3.14 redovisas den genomsnittliga nybeviljades sjukpension 2006–2011, från 1 380 Därefter ökade nybeviljandet, men månadslönen för olika sektorer på arbets har trenden vänt och Diagram 3.14 Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på –2016 nybeviljades 280, 244 respektive 225 personer sjukpension. Diagram 3.13 Anställda som har nybeviljats sjukpension Antal, uppdelat på kön 06 07 Källa: . Det finns en tydlig skillnad mellan könen beträffande nybeviljade sjukpensioner. beviljades 150 kvinnor och 75 män sjukpension. ökade dock antalet nybeviljade sjukpensioner för män från 69 till 75, medan trenden med ett minskande antal nybeviljade sjukpensioner fortsatte för kvinnorna, då antalet minskade från 175 till 150. Detta innebar att 2016 nybeviljades av sjukpensionerna till kvinnor och av sjukpensionerna till män. var det precis lika stor andel kvinnor och män som beviljades sjukpension med en omfattning om , respektive med en lägre omfattning än . har de flesta av kvinnorna beviljats en sjukpension med lägre omfattning än , medan de 2016 sänktes medianåldern för kvinnor 10 månader, till och . För män sänktes medianåldern , till och . Den genomsnittliga månadslönen i staten uppgick till . Medellönen på hela arbetsmarknaden uppgick till . träffar som arbetsgivarpart avtal på statens vägnar med de fackliga parterna förbunds områden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna (OFR/S,P,O), Akademi kers (Saco-S) samt , service- och kommunikationsfacket. Nuvarande ramavtal om löner m.m. för arbetstagare inom det statliga avtalsområdet (RALS) gäller tills vidare med Saco-S. Med OFR/S,P,O och med är avtalen tids begränsade och gäller t.o.m. . har tagit fram uppgifter om den kollektiva löneutvecklingen –2017 kopplat till årstakt, se tabell 3.10. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Tabell 3.10 Nominell och real löneutveckling i statlig sektor 1997–2016 RALS2 1998–2001 -0,1 RALS 1998–2001 ’RALS 1999–2000 RALS 2002–2004 RALS 2002–2004 RALS 2002–2004 RALS 2004–2007 RALS 2004–2007 RALS 2004–2007 RALS 2007–2010 RALS 2007–2010 -0,3 RALS 2007–2010 RALS 2010–2012/ RALS 2010–2012/ RALS 2012–2013/ RALS 2013–2016/ -0,2 RALS 2013–2016/ RALS 2013–2016/ 1Förändringen är beräknad som förändring i årsmedeltal. 2RALS: Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare i staten. 3Siffran korrigerad på grund av ytterligare inkommet utfall. Utvecklingen av genomsnittliga löner Löneutvecklingstakten inom det statliga området har förhållandevis väl följt utvecklingen på arbetsmarknaden i stort, enligt jämförande statistik från tiden efter ramanslagsreformen (se diagram 3.15). Diagram 3.15 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden –2016 Index 1994 = 100 Anm. Uppgifterna avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön. uppgick löneutvecklingen inom den landstingskommunala sektorn till , inom den statliga sektorn till , inom den privata sektorn till och inom den kommunala sektorn till . För tjänstemän inom den privata sektorn uppgick löneutvecklingen till och för arbetare till . Löneskillnaderna mellan kvinnor och män Regeringens mål är att löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. Som underlag för uppföljningen av delmålet används den partsgemensamma lönestatistiken. Löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten fortsätter att minska och har mer än halverats , då den uppgick till . var de stats anställda kvinnornas genomsnittslön totalt sett lägre än de statsanställda männens. var motsvarande löneskillnad . I diagram 3.16 redovisas löneskill naderna 2007–2016 uppdelade på olika förklaringsfaktorer. Diagram 3.16 Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på förklaringsfaktorer –2016 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Den statistiska analys som har gjort utifrån den partsgemensamma löne statistiken visar att den genomsnittliga löne skillnaden nästan helt kan hänföras till mätbara faktorer.4 Löneskillnaden beror på att fler kvinnor än män arbetar deltid, att deras arbetes svårighets grad och innehåll skiljer sig åt samt på att fler män än kvinnor är chefer. Vidare påverkar det att arbetsinnehåll och löner ser olika ut hos olika myndigheter. Det finns också skillnader när det gäller utbildning, erfarenhet och i vilken region som de anställda arbetar. Den löneskillnad som inte kan förklaras av den mätbara information som finns tillgänglig i den partsgemensamma lönestatistiken, den s.k. oförklarade löneskillnaden, uppgick , vilket var en minskning jämfört med . var den som högst sedan mätningarna inleddes och uppgick då till (se vidare utg.omr. 14 avsnitt 5.6 för en beskrivning av kvinnor och mäns löner enligt lönestruktur- statistiken). Som framgår av diagram 3.16 är det två faktorer som tillsammans står för knappt hälften av den totala löneskillnaden mellan kvinnor och män. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Dessa två förklaringar är att kvinnor jämfört med män oftare har arbetsuppgifter på en lägre grupperingsnivå (svårighetsgrad) och skillnader i arbetsinnehåll mellan kvinnor och män. Skill nader i grupperingsnivå var 2016 fortfarande den viktigaste förklaringsfaktorn, även om den hade minskat något (0,) i betydelse. Andelen kvinnor har ökat på de högre nivåerna, som kvinnors medellön ökat snabbare än mäns på motsvarande nivåer. Skillnaderna i arbetsinnehåll har vidare ökat i betydelse (0,). Skillnader i arbetstid mellan könen har minskat i betydelse. var det av kvinnorna som arbetade deltid (15,2015), medan motsvarande andel för männen var (7,2015). Bland samtliga månadsavlönade statsanställda hade av såväl kvinnorna som männen en heltidsanställning. var motsvarande andel för kvinnorna och för männen. Närmare om grupperingsnivå (svårighetsgrad) För att bättre kunna analysera lönestatistiken i staten har parterna på det statliga avtalsområdet kommit överens om en indelning av arbets uppgifter i arbetsområden och grupperings nivåer. Denna indelning, BESTA-systemet, delar upp arbetsuppgifter på ett sextiotal arbets områden och på sex grupperingsnivåer. Grupperingsnivån anger arbetsuppgifternas om fång och komplexitet. Den ska också återspegla det ansvar, den självständighet, de kunskaper och de erfarenheter som krävs för att utföra dem. Sammantaget var det ca 19 000 anställda som inte var klassificerade 2016. Som framgår av tabell 3.11 är nivå 3 den vanligaste BESTA-klassificeringen. För chefer, dvs. personer som tillhör kompetenskategorin ledningskompetens, finns en särskild nivå gruppering. Genom att jämföra antalet klassificerade som chefer med antalet som inte är klassificerade som chefer ser man att det går ca 14 anställda per chef i staten. uppgick antalet till ca 17 anställda per chef. Myndighets chefer ingår inte i det aktuella chefskollektivet eftersom de inte klassificeras i BESTA-systemet när det gäller arbetsområde och grupperingsnivå. 4 om löneskillnader mellan statsanställda kvinnor och män 2000–2016 (Fi2017/02430/). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Tabell 3.11 BESTA-klassning efter grupperingsnivå (svårighetsgrad) 2016 Antal och procentuell fördelning Anställda, ej klassade Av diagram 3.17 redovisas grupperingsnivå (svårighetsgrad) uppdelat på kompetens kategorier och kön 2016. Diagram 3.17 Grupperingsnivå (svårighetsgrad) uppdelat på kompetenskategorier och kön i staten 2016 Enligt urvalet i upp gick de statsanställda kvinnornas genomsnittslön till , medan de statsanställda männen i genomsnitt hade en lön om . Inom chefskollektivet har löneskillnaderna mellan kvinnor och män varierat . ökade snittlönen för kvinnliga chefer , medan snittlönen för högre för manliga chefer än för kvinnliga. visar statistiken att genom snittslönen för kvinnliga chefer var högre än för manliga chefer. Den genomsnittliga löneutvecklingen i årstakt och 2016 var liksom under hela avtalsperioden –2016 och tidigare var högre för de kvinnliga cheferna än för de manliga. Den uppgick och 2016 till 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 de kvinnliga cheferna och omfattar endast identiska individer, dvs. de som varit anställda på samma myndighet under hela mätperioden. För statsanställda, exklusive chefer, har den genomsnittliga löneutvecklingen för identiska individer varit för både kvinnor och män. Parterna har på alla nivåer ett gemensamt ansvar för att utjämna och förhindra skillnader i löner och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Parterna ska också främja alla medarbetares lika möjligheter att på sakliga grunder påverka sin löneutveckling. De centrala parterna har träffat en överenskommelse om att gemensamt fortsatt bedriva fyra utvecklingsområden inom Rådet för partsgemensamt stöd inom det statliga avtalsområdet5. Ett av områdena rör centrala parters stöd till lokal lönebildning. Arbetet ska fortgå fram t.o.m. . 5 Rådet är en ideell förening vars medlemmar är , OFR/S,P,O, Saco-S och . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Underbilaga Myndighetschefer och ordförande i styrelsemyndigheter 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Underbilaga Myndighetschefer och ordförande i Ordförande i styrelsemyndigheter per .......................................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Nedan redovisas en sammanställning över de myndighetschefer som anställs och lönesätts av regeringen. Sammanställningen redovisar förhållandena per . för hälsa, arbetsliv och välfärd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) Forum för levande historia 6 På grund av att särskilda bestämmelser reglerar ledningen av och ingår dessa myndigheter inte i samman ställningen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Inspektionen för vård och omsorg 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Myndigheten för press, radio och tv Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för stöd till trossamfund Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och Myndigheten för ungdoms- och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Rådet för Europeiska socialfonden i Statens centrum för arkitektur och design Statens museer för världskultur 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Verket för innovationssystem () 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Ordförande i styrelsemyndigheter per Nedan redovisas en sammanställning över ordförandena i de myndigheter som leds av en styrelse. Sammanställningen avser förhållandena per . för hälsa, arbetsliv och välfärd 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Verket för innovationssystem () Skatt, tull och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Förslag till statens budget Skatt, tull och exekution Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Skatt, tull och exekution ............................................................................................. Mål för utgiftsområdet ............................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Analys och slutsatser .................................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Mål för exekution ....................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Analys och slutsatser................................................................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution .......... Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull Skatte- och avgiftsintäkter......................................................................... Indikatorer för skattefelets utveckling ..................................................... Förebygga och motverka ekonomisk brottslighet................................... Förtroende för verksamhet ................................................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 .................. Tullar, skatter och avgifter tas in rättsäkert och kostnadseffektivt ......... Förebygga och motverka brottslighet inom tullområdet ........................ Förtroende för verksamhet .................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 ....................... Indrivning och verkställighet, skuldsanering samt brottsbekämpning... Förtroende för verksamhet .......................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Diagram 3.1 Uppbörd fördelad på inkomsttitlar ........................................................... Diagram 3.2 Ärendevolym i folkbokföringsverksamheten ........................................... Samhällsnytta av beslagtagen narkotika .................................................... Inkomna ansökningar om skuldsanering .................................................. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. godkänner målet för utgiftsområdet 2. för anvisar ramanslagen (avsnitt 2.3), under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt tabell 1:1. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 2 Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution om- fattar huvuduppgifterna beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och in- drivning av skatter och avgifter. Nära knutet till och starkt integrerat med huvuduppgifterna finns verksamheter såsom folkbokföring, fastig- hetstaxering, id-kort, bouppteckningar, gräns- skydd och verkställighet av enskildas betalnings- anspråk. Inom skatte-, tull- och exekutions- området bedrivs även brottsbekämpning. Skatte- verket, och är förvaltningsmyndigheter inom respektive om- råde. bedriver viss verksamhet inom utgiftsområdet genom att medverka och ansvara för tullkontrollen till sjöss. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Totalt för utgiftsområde 03 Skatt, tull och exekution 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Utgiftsområdets sammanlagda utgifter uppgick till . Prognosen för utfallet är , vilket är i linje med de anvisade anslagen. och löneomräkning, som uppgår till sammanlagt , samt beslut i denna proposition och tidigare budgetproposi- tioner.