prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 3:2 . beräknas anslaget till respektive . 5.6.33:3 Bidrag för kvinnors organisering Tabell 5.15 Anslagsutveckling 3:3 Bidrag för kvinnors organisering 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stats- bidrag för kvinnors organisering. I förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering finns bestämmelser om statsbidrag för kvinnors organisering. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:3 Bidrag för kvin- nors organisering besluta om bidrag som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Skälen för regeringens förslag: För att nå en ökad förutsägbarhet och effektivitet i medels- tilldelningen för kvinnors organisering bör Jäm- ställdhetsmyndigheten kunna handlägga stödet . Detta innebär att åtagan- den om bidrag för kvinnors organisering beslutas för och därmed medför behov om framtida anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att för ansla- get 3:3 Bidrag för kvinnors organisering besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2019. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 5.16 Beställningsbemyndigande för anslaget 3:3 Bidrag för kvinnors organisering Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Ingående åtagande och infriade åtaganden avser åtaganden som flyttats över från anslag 13:3 Bidrag för kvinnors organisering under utgiftsområde 17. Tabell 5.17 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:3 Bidrag för kvinnors organisering Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 3:3. Bidrag för kvinnors orga- nisering . beräknas anslaget till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar samordning av verksamhet som syftar till att minska segregationen genom att lyfta socialt utsatta områden och bryta segre- gationsmekanismer strukturellt. Regeringen har antagit ett långsiktigt reformprogram för mins- kad segregation för perioden –2025. En minskad segregation uppnås till stor del genom generella åtgärder. Således redovisas resultat av insatser av betydelse för minskad segregation till stor del även inom andra utgiftsområden. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom område Åtgärder mot segregation 4:1 Åtgärder mot segregation 4:2 Delegationen mot segregation 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 En politik som motverkar segregation bidrar till ett som håller ihop. I pågår ett arbete med att ta fram ett underlag gällande mål för åtgärder mot segregation. Rege- ringen avser att återkomma med en fördjupad analys kring detta i den strategi som aviseras i avsnitt 6.6. Inriktningen för området är att lyfta socialt utsatta områden och att bryta segregationsmek- anismer strukturellt. Regeringen samordnar arbetet genom ett långsiktigt reformprogram. Programmet fokuserar i huvudsak på insatser inom fem utvecklingsområden: –bekämpa brottsligheten, –minska långtidsarbetslösheten, –lyfta skolorna och elevernas resultat, –stärka samhällsservicen och minska bostadssegregationen, –stärka demokratin och stödja det civila samhället. För att lösa dessa utmaningar måste arbetet utgå från vissa grundläggande aspekter. Det handlar dels om att stärka individers åtnjutande av sina mänskliga rättigheter, dels om att uppmärk- samma ojämlikhet och normer som ligger till grund för att människor diskrimineras, bl.a. på grund av etnisk tillhörighet. Jämställdhet ska genomgående beaktas i arbetet och hedersrelate- rat våld och förtryck ska motverkas. Det krävs även bl.a. ett funktionshinders- perspektiv i arbetet och att barnets rättigheter respekteras. Även FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling ska beaktas i arbetet med reform- programmet. 6.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder I arbete med att ta fram en strategi för det fortsatta arbetet för att minska och motverka segregation kommer också utar- betande av indikatorer som ska användas för att följa upp utvecklingen på detta område att behandlas. Tecken på ökande segregation Det finns tecken på en utveckling mot ökad segregation i vissa kommuner och växande klyftor i . På flera håll i landet finns bostadsområden som i hög grad präglas av sämre levnadsvillkor och social problematik. Skillnader mellan olika bostadsområden i en och samma kommun och med landet i övrigt kan vara mycket stora vad gäller t.ex. arbetslöshet, skolre- sultat, inkomst, hälsa, valdeltagande och otrygg- het. I efterföljande redovisning presenteras resultat för 38 socioekonomiskt utsatta områden vilka hädanefter benämns de 38 områdena.3 Diagrammen visar ett genomsnitt för de 38 områdena och en jämförelse med riket som helhet.4 Det finns dock inbördes skillnader mel- lan områden och . Diagram 6.1 Andel förvärvsarbetande i åldern 20–, genomsnitt för de 38 områdena och riket Källa: SCB, särskild beställning från Registerdata för integration. Andelen förvärvsarbetande i de 38 områdena är betydligt lägre än genomsnittet i riket, och det finns tydliga skillnader mellan kvinnor och män. var förvärvsfrekvensen för kvinnor och för män i de 38 områ- dena. Motsvarande siffror för riket var för kvinnor och för män. 3De 38 socioekonomiskt utsatta områdena består av de stadsdelar som omfattades av lokala utvecklingsavtal (LUA) och urbant utvecklingsarbete (). 4Diagramen avser tidsperioden –2015, förutom valdeltagande som avser perioden –2014. generellt och denna ökning är starkare i de 38 områdena än i riket som helhet. Diagram 6.2 Andel långtidsarbetslösa i åldern 20–, genomsnitt för de 38 områdena och riket Källa: SCB, särskild beställning från Registerdata för integration. Andelen långtidsarbetslösa är högre i de 38 områdena i jämförelse med riket som helhet. var långtidsarbetslösheten för både kvinnor och män i de 38 områdena vilket kan jämföras för kvinnor och för män i riket. Diagram 6.3 Genomsnittlig disponibel inkomst för personer i åldern 20–, för de 38 områdena och riket Källa: SCB, särskild beställning från Registerdata för integration. Kommentar: Prisbasbeloppet för var . Den disponibla inkomsten bland personer i åldern 20–har ökat såväl i de 38 områdena som i riket som helhet sedan början av 2000- talet. Emellertid är ökningen långsammare i de 38 områdena. Inkomstklyftorna ökar således. Kvinnor i de 38 områdena har den svagaste ökningen i disponibel inkomst. var den genomsnittliga disponibla inkomsten i de 38 områdena 3,9 prisbasbelopp för kvinnor respek- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 tive 4,4 för män jämfört med 5,4 för kvinnor respektive 6,7 prisbasbelopp för män i riket. Diagram 6.4 Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program, genomsnitt för de 38 områdena och riket, läsår Källa: SCB, särskild beställning från Registerdata för integration. Gymnasiebehörigheten är betydligt lägre i de 38 områdena än i riket som helhet. /15 låg behörigheten på för flickor och för pojkar i de 38 områdena vilket kan jämföras och för flickor respektive pojkar i riket. Diagram 6.5 Valdeltagande i riksdagsval, genomsnitt för de 38 områdena och riket Män och kvinnor, riket Män och kvinnor i 38 områden Källa: SCB, särskild beställning från Registerdata för integration. Valdeltagandet är betydligt lägre i de 38 områ- dena än i riket som helhet. riksdagsval var deltagandet i genomsnitt i de 38 områdena jämfört i riket. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation 2017–2025 Regeringen presenterade 2016 ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation som sträcker sig över perioden –2025. Fokus ligger i huvudsak på insatser inom fem områden, med satsningar för att: –bekämpa brottslighet, –minska långtidsarbetslösheten, –lyfta skolorna och elevernas resultat, –stärka samhällsservicen och minska bostadssegregationen, –stärka demokratin och stödja det civila samhället. Jämställdhet ska genomgående beaktas i arbetet och hedersrelaterat våld och förtryck ska mot- verkas. Det krävs även ett funktionshinders- perspektiv i arbetet och att barnets rättigheter respekteras. När det gäller insatser för att förebygga och bekämpa brottslighet har bl.a. i propositionen Vårändringsbudget till- delats ytterligare medel för att fortsätta arbetet med att utöka de personella resurserna. Möjlig- heten till utökat polisiärt arbete i utsatta områ- den är en angelägen fråga. Regeringen har också tillsatt en utredning om ytterligare skydd för blåljuspersonal i deras arbete (Ju 2016:23). För att utveckla det brottsförebyggande arbetet har regeringen tagit initiativ till en brottsförebyggande satsning. Satsningen innebär bl.a. en förstärkning av och ett uppdrag till länsstyrelserna att ansvara för samordning och stöd på regional nivå. Totalt satsar regeringen 40 miljo- ner kronor för att förebygga brott och öka tryggheten. Vidare överlämnade regeringen ett nationellt brottsförebyg- gande program – Tillsammans mot brott – till (skr. 2016/17:126), med gemensamma målsättningar för alla politikområden. En blandning av upplåtelseformer inom ett geografiskt område anges ofta som ett sätt att motverka boendesegregationen. Möjligheten att styra upplåtelseform i detaljplan utreds av (dir. 2017:6) och ska redovisas . Det har också skett satsningar på upprustning av socioekonomiskt utsatta bostadsområden i form av statsbidrag till upprustning av utemiljöer samt för renovering och energieffektivisering. På skolområdet pågår omfattade satsningar som bl.a. avser att leda till minskad segregation. Samverkan för bästa skola (U2015/3357/S, U2017/00301/S) och insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov för barn och elever med annat modersmål än svenska (U2017/00300/S) är exempel på sådana satsningar. Vidare har fått i uppdrag att se över om innehållet i kursplanerna och kursutbudet inom komvux på grundläggande nivå motsvarar de behov och förutsättningar som finns hos främst nyanlända med kort utbildning. ska även ta fram ett stödmaterial som ska underlätta för kommunerna att kombinera vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) med andra delar av komvux till en utbildning anpassad för främst nyanlända personer som har kort utbildning. Regeringen har också gjort en rad insatser för att minska långtidsarbetslösheten. har långtidsarbetslösa bl.a. möjlighet att utifrån sina individuella behov ta del av aktiva insatser för att stärka sina förutsättningar att få ett jobb eller påbörja studier. Möjligheterna till studier har förstärkts och genom det studiestartsstöd som regeringen infört har de studieekonomiska för- utsättningarna för målgruppen förbättrats ytter- ligare. Genom både extratjänster och moderna beredskapsjobb har möjligheten till egen för- sörjning genom arbete stärkts för individer som står långt ifrån arbetsmarknaden. På regeringens uppdrag presenterade en handlingsplan för hur myndigheten avser att arbeta för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen för utrikes födda kvinnor. Arbetsförmedlingen fick också i uppdrag att redovisa hur myn- digheten säkerställer god service och närvaro på rätt plats i hela landet, särskilt i kommuner med hög långtidsarbetslöshet eller många nyanlända, samt i utsatta stadsdelar. För att stärka demokratin och stödja det civila samhället pågår en satsning på s.k. Lokala resurs- center för demokratisk delaktighet (Ku2015/01964/D).5 stöder rege- ringen verksamhet med lokala resurscenter i sju av landets mest socioekonomiskt utsatta områ- den. har ytterligare medel avsatt för stödet till allmänna samlingslokaler, som en prioritering gjorts där en större del av medlen ska fördelas till lokaler i socioeko- nomiskt utsatta områden. I arbetet med att stärka demokratin ingår även arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Vidare har regeringen även vidtagit flera gene- rella åtgärder som också kan bidra till en mins- kad segregation. Bl.a. har kommunsektorn till- förts , som bl.a. skapar möjlighet att anställa fler och stärka vården, skolan och omsorgen. Det har också vidtagits åtgärder för att stärka social- tjänstens sociala barn- och ungdomsvård. Rege- ringen har också tillsatt en kommission för jäm- lik hälsa. Därtill har regeringen vidtagit åtgärder för psykisk hälsa genom att tillsätta en nationell samordnare samt ingå en överenskommelse med Kommuner och Landsting. Även sats- ningen Äga rum, där det sker ett arbete med deltagande konst och kultur i socioekonomiskt utsatta områden, bedöms kunna bidra till en minskad segregation. Regeringen har också antagit en strategi för unga som varken arbetar eller studerar, som syftar till att förbättra möjlig- heterna för dessa ungdomar att etablera sig i arbets- och samhällslivet (U2015/05478/UF). Regeringen har även gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande, nyanlända samt ensamkommande barn (dir. 2015:107). Inom reformprogrammet är också det civila samhället en viktig aktör. Det civila samhällets organisat- ioner kan med sina verksamheter bl.a. bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. 5 I många socioekonomiskt utsatta stadsdelar och bostadsområden finns problem med att dela av befolkningen inte deltar eller känner sig delaktiga i demokratin. Regeringen beslutade därför 2015 om en satsning på Lokala resurscenter för demokratisk delaktighet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förberedelser för att inrätta en Delegation mot segregation fick en särskild utredare i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en ny myndighet, Delegationen mot segregation (dir. 2017:33). Myndigheten ska ha i uppgift att verka för genomförandet av regeringens reformpro- gram för att minska segregationen. Den nya myndigheten ska inleda sin verksamhet . Den särskilda utredaren har också fått i uppdrag att besluta om utbetalning av bidrag för lokalt och regionalt utvecklingsarbete, nätverk och erfarenhetsutbyten (dir. 2017:53). Tendenserna till en ökad segregation måste bemötas kraftfullt och långsiktigt. Det har redan vidtagits omfattande åtgärder inom en rad poli- tikområden för att bryta denna trend. Till detta tillkommer bl.a. den nya myndigheten ionen mot segregation som ska inleda sin verk- samhet . Delegationen kom- mer ha en viktig roll att bl.a. genom samordning, analys, stöd och uppföljning bidra till ökad kva- litet och effektivitet i de insatser som genomförs på nationell, regional och nivå för att lyfta socialt utsatta områden och bryta segre- gationsmekanismer strukturellt. Utvärderingar av tidigare satsningar för att minska och motverka segregation visar att lång- siktigheten i dessa ofta har brustit. Regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segre- gation för perioden –2025 samt inrättandet av en myndighet som ska arbeta med dessa frågor är ett sätt att säkra långsiktigheten i arbetet. Då jämställdhet genomgående ska beaktas är det av vikt att analyser och insatser utformas utifrån statistik och kunskap som belyser kvin- nors och mäns, flickors och pojkars, levnadsvill- kor. Vid analyser och insatser som görs ska även ojämlikheter och normer som ligger till grund för att människor diskrimineras beaktas. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringens politik syftar till att bygga ett sammanhållet och solidariskt samhälle. Segre- gation och klyftor finns på olika områden i sam- hället och tar sig olika uttryck. Det handlar i hög grad om ojämlika uppväxtvillkor och levnads- förhållanden men också om att människor med olika bakgrund, erfarenheter och levnadsförhål- landen inte i tillräcklig utsträckning möts och kommunicerar med varandra. Arbetet för att minska segregationen tar därför sikte både på att skapa mer jämlika levnadsförhållanden för alla människor och att öka förutsättningarna för personer med olika bakgrund, uppfattningar och förutsättningar att mötas. Att minska och motverka segregationen i samhället förutsätter långsiktiga insatser på flera områden och av många aktörer på såväl nationell, som regional och lokal nivå. Regeringen för en aktiv politik som syftar till att minska och motverka segregationen i sam- hället genom såväl generella, förebyggande som riktade insatser inom ett flertal utgiftsområden och genom stöd till kommuner, landsting och civilsamhällesorganisationer i deras arbete. I och med reformprogrammet och den nya myndig- heten Delegationen mot segregation stärker regeringen också samordningen av arbetet mot segregation. Omfattande satsningar för att minska segregationen Segregation är ett mångfasetterat problem. Det krävs bl.a. investeringar i välfärden så att alla flickor och pojkar, oavsett var de bor eller vilken skola de går i, får en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Dessutom krävs bl.a. mer omedelbara insatser inom rättsväsendet för att bekämpa brottsligheten, parallellt med ytterligare åtgärder för att förebygga att brott över huvud taget begås. Utöver de omfattande insatser som redan har sjösatts sedan regeringen presenterade det långsiktiga reformprogrammet för minskad segregation 2017–2025, kommer en rad nya åtgärder att vidtas inom de prioriterade områ- dena i programmet. Regeringen verkar för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män på alla samhällsområ- den. Det finns jämställdhetsutmaningar kopplat till samtliga fokusområden i reformprogrammet för att minska segregationen. När det gäller förslag som tillhör andra utgiftsområden redovisas de översiktligt i detta kapitel. De mer ingående beskrivningarna åter- finns i respektive utgiftsområdesbilaga. är på många sätt ett tryggt land att leva i. På såväl större som mindre orter runt om i finns dock bostadsområden som i allt större utsträckning kommit att påverkas av brottslighet och otrygghet. Orsaken till denna utveckling är komplex och mångbottnad. Det är angeläget med kraftfulla insatser för att före- bygga brott och öka tryggheten, inte minst i socialt utsatta områden. Bl.a. krävs en lokalt förankrad och närvarande polis i kombination med ett långsiktigt brottsförebyggande arbete som inkluderar många olika aktörer. Därför föreslår regeringen kraftfulla tillskott till Polis- myndigheten . Med de före- slagna tillskotten kan antalet anställda som arbetar i kärnverksamhet successivt öka. Därigenom kan Polismyndig- heten både möta de ökade krav som ställs på myndigheten och öka ambitionsnivån i sin verk- samhet. Se vidare i utgiftsområde 4 avsnitt 2. Regeringen avser även att genomföra en samlad, flerårig satsning för att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Se vidare utgiftsområde 13 avsnitt 5. Utvecklingen på den svenska arbetsmark- naden är sammantaget stark. En utmaning är att en allt större andel av de personer som är arbetslösa tillhör grupper med en gene- rellt svag ställning på arbetsmarknaden. Det gäller särskilt de som saknar en fullföljd gymna- sieutbildning eller som är nyanlända. För att minska långtidsarbetslösheten avser regeringen bl.a. att göra betydande förenklingar och för- stärkningar av de subventionerade anställning- arna. Kvinnor tar i mindre utsträckning än män del av vissa insatser, bl.a. subventionerade anställ- ningar. Arbetsförmedlingen har på uppdrag av regeringen tagit fram en plan för hur myndig- heten avser att utveckla arbetet med jämställd- hetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen, liksom en handlingsplan för hur myndigheten avser att öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar. Regeringen avser att följa Arbetsförmedlingens åtgärder och resultat av detta arbete med jämställdhetsintegrering. Regeringen avser även fortsätta arbetet för att nå de unga personer som står längst från studier och arbetsmarknad. Regeringen har därför genom ett tilläggsdirektiv gett Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar ett mer preciserat uppdrag att komma med förslag om ett fortsatt samordnat stöd till de aktörer som arbetar med att stödja unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2015:70, 2016:82 och 2017:81). Se vidare utgiftsområde 17 avsnitt 15. Dessutom träder ett nytt regelverk för nyanlän- das etablering i arbets- och samhällslivet i kraft . Syftet- med regeländringarna är att minska onödig administration och skapa bättre förutsättningar för flexibilitet och effekti- vitet inom etableringsuppdraget. Se vidare utgiftsområde 14 avsnitt 3. Skolan är central för att hålla samman sam- hället och bygga gemensamma demokratiska värden. Utvecklingen mot ett alltmer segregerat skolväsende måste brytas. Det är viktigt att inte barn till föräldrar med en viss utbildningsnivå, inkomster eller etnisk tillhörighet koncentreras till vissa skolor och barn med en annan bakgrund till andra. har lagt ett antal förslag för att motverka skolsystemets segrege- rade mekanismer som är ute på remiss och därefter kommer att beredas inom . För att lyfta skolorna och elevernas resultat gjorde regeringen i propositionen Vårändrings- budget en satsning på en särskild jäm- likhetspeng som fördelas till grundskolor med lägst andel behöriga elever till ett nationellt pro- gram i gymnasieskolan. I denna proposition föreslås även att denna satsning ska tilldelas ytterligare medel. Ett nytt statsbidrag föreslås till grundskola och föreskoleklass som ska fördelas utifrån elevernas socioekonomiska bakgrund. För att minska avbrott från gymnasieskolan är det bl.a. angeläget att tydligare reglera intro- duktionsprogrammen och ge stöd till huvud- männen för att utveckla dessa. Således föreslår regeringen flera åtgärder för att stärka intro- duktionsprogrammen. Vidare fortsätter utbygg- naden av . Se vidare i utgiftsom- råde 16 avsnitt 1 och utgiftsområde 17 avsnitt 1. Bostadssegregationen är ett allvarligt problem i många städer. Bostadssituationen i stora delar av riskerar att förstärka segregationen och utsattheten för dem som har svårt att ta sig in på bostadsmarknaden. Regeringens stora satsningar för att öka bostadsbyggandet är 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 därför viktiga för att motverka segregation, inte minst det investeringsstöd till anordnande av hyresbostäder och bostäder för studenter som regeringen beslutade om och som fortsätter att gälla framgent. Detta innebär att stöd får lämnas bl.a. till den som anordnar nya bostäder som upplåts med hyresrätt i områ- den med befolkningstillväxt och bostadsbrist. Ett villkor för stöd är att hyran inte får över- skrida en viss nivå. Vidare föreslås även bl.a. fortsatt stöd för renovering och energieffektivi- sering av bostäder och utomhusområden i socialt utsatta områden. Ett av syftena med stödet till utemiljöer är att åtgärderna på ett varaktigt sätt ska bidra till attraktiva, funktionella, jämställda och trygga utemiljöer. Exempel på åtgärder som fått stöd är byggande eller upprustning av parker, torg och aktivitetsplatser. Se vidare i utgiftsområde 18 avsnitt 3. Regeringen kommer även att vidta åtgärder för att motverka diskri- minering på bostads- och arbetsmarknaden, se vidare avsnitt 4 i detta utgiftsområde. Regeringen föreslår också fortsatt stärkt sam- hällsservice och förenklade myndighetskon- takter för nyanlända. Arbetsförmedlingen, , , Pensions- myndigheten och har därför fått ett förlängt uppdrag om att fortsätta sitt arbete med förenklade och mer effektiva processer för nyanlända. Uppdraget ska redovisas . Det är angeläget att stärka demokratin och stödja det civila samhället, inte minst i socioeko- nomiskt utsatta områden.