prop · H403200 · 2017-06-01 00:00:00 — beslutar att en betydande miljöpå- verkan inte kan antas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för handläggningen och pröv- ningen av ärenden som har inletts före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2010:895. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för beslut att en verksamhet eller Prop. 2016/17:200 åtgärd inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan som har med- delats före ikraftträdandet. 2.15Förslag till lag om ändring i (2010:900) Härigenom föreskrivs1 i fråga om (2010:900) dels att 5 kap. 31 § ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 3 kap. 8 och 9 §§ ska betecknas 3 kap. 9 och 8 §§, dels att 3 kap. 4 och 7 §§, den nya 9 §, 14 och 25 §§, 4 kap. 34 § och 5 kap. 11, 17, 18 och 39 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 3 kap. 9 § ska sättas närmast före 3 kap. 8 §, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 kap. 33 b §, av följande lydel- se. Kommunen ska i översiktsplanen redovisa sin bedömning av hur skyldig- heten att enligt 2 kap. ta hänsyn till allmänna intressen vid beslut om an- vändningen av mark- och vattenområden kommer att tillgodoses. I redo- visningen ska riksintressen enligt 3 och 4 kap. anges särskilt. Om en sådan strategisk miljöbe- dömning som avses i 6 kap. miljö- balken inte ska göras, ska kommu- nen i översiktsplanen redovisa skä- len för sin bedömning i den frå- gan. Krävs en sådan strategisk miljö- bedömning som avses i 6 kap. mil- jöbalken, ska kommunen redovisa miljökonsekvenser i planen på ett sätt som uppfyller kraven i 6 kap. 11, 12 och 16 §§ . Innan kommunen antar en översiktsplan eller en ändring i den ska kom- munen 1. upprätta ett förslag till plan eller ändring som uppfyller kraven i 4– 6 §§, 1 Jfr och rådets direktiv /92/EU av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, i lydelsen enligt och rådets direktiv /52/EU. 2. vid upprättandet av förslaget 2. vid upprättandet av förslaget Prop. samråda med myndigheter, kom- samråda med myndigheter, kom- muner och andra som är berörda muner och andra som är berörda enligt 9–11 §§, och enligt 8–11 §§, och 3. ställa ut förslaget och låta det granskas enligt 12–18 §§. Om planförslaget kan antas med- föra en sådan betydande miljöpå- verkan som avses i 6 kap. 11 § mil- jöbalken, ska kommunen låta det bli föremål för samråd och gransk- ning på ett sätt som uppfyller också kraven i 6 kap. 11–18 och 22 §§ . Om en miljökonse- kvensbeskrivning upprättas ska den finnas tillsammans med planför- slaget. Krävs sådant samråd som avses i 6 kap. 6 eller 9 och 10 §§ miljöbal- ken, ska samrådet enligt 8 § ge- nomföras så att det uppfyller kra- ven om samråd i nämnda bestäm- melser i . Trots det som sägs där om samråd med andra myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av planen eller program- met, ska kommunen i fråga om statliga myndigheter enbart samrå- da med . Innan utställningen äger rum ska kommunen skicka planförslaget och kungörelsen till och till de kommuner och kommu- nala organ som avses i 9 §. Innan utställningen äger rum ska kommunen skicka planförslaget och kungörelsen till och till de kommuner och kommu- nala organ som avses i 8 §. Om kommunen kungör ett planförslag enligt 24 §, ska kommunen i stället för att skicka handlingar enligt 14 § 1. senast den dag då kungöran- 1. senast den dag då förslaget det sker skicka ett meddelande om kungörs skicka ett meddelande om innehållet i kungörelsen till läns- innehållet i kungörelsen till läns- styrelsen samt till de kommuner styrelsen samt till de kommuner och kommunala organ enligt 9 § och kommunala organ enligt 8 § 2.skicka förslaget till , och 3.under granskningstiden hålla förslaget tillgängligt för dem som vill granska det. Om en sådan strategisk miljöbe- dömning som avses i 6 kap. miljö- balken inte ska göras, ska skälen för bedömningen i den frågan an- ges i redovisningen enligt 33 § första stycket 4. Om genomförandet av planen kan antas få en betydande miljöpåver- kan, ska redovisningen enligt 33 § första stycket 4 i fråga om miljö- konsekvenserna ha det innehåll som följer av 6 kap. 12 § och 13 § första stycket . Redovisningen ska också uppfylla kraven i 6 kap. 7 § första och andra styckena , om genomfö- randet av detaljplanen kan antas få en betydande miljöpåverkan på grund av att planområdet får tas i anspråk för Krävs en sådan strategisk miljöbe- dömning som avses i 6 kap. miljö- balken, ska redovisningen enligt 33 § första stycket 4 i fråga om miljökonsekvenserna ha det inne- håll som följer av 6 kap. 11, 12 och 16 §§ . Redovisningen ska också uppfylla kraven i 6 kap. 35, 37 och 43 §§ och föreskrifter som har meddelats i anslutning till dessa bestämmelser, om genomfö- randet av detaljplanen kan antas medföra en betydande miljöpåver- kan på grund av att planområdet får tas i anspråk för 2.ett köpcentrum, en parkeringsanläggning eller något annat projekt för sammanhållen bebyggelse, 3.en skidbacke, skidlift eller linbana med tillhörande anläggningar, 4.en hamn för fritidsbåtar, 5.ett hotellkomplex eller en fritidsby med tillhörande anläggningar, utanför sammanhållen bebyggelse, 6.en permanent campingplats, 9.en spårväg, eller I arbetet med att ta fram ett program enligt 10 § eller ett förslag till en detaljplan ska kommunen samråda med 1.länsstyrelsen, lantmäterimyndigheten och de kommuner som berörs, 2.de kända sakägarna och de kända bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som berörs, 3.de kända organisationer av hyresgäster som har avtal om förhand- lingsordning för en berörd fastighet eller, om någon förhandlingsordning 2 Senaste lydelse 2012:444. 3 Senaste lydelse 2014:900. Krävs sådant samråd som avses i 6 kap. 6 eller 9 och 10 §§ miljö- balken, ska samrådet enligt första stycket genomföras så att det upp- fyller kraven om samråd i nämnda bestämmelser. Trots det som sägs där om samråd med andra myndig- heter som på grund av sitt sär- skilda miljöansvar kan antas bli berörda av planen eller program- met, ska kommunen i fråga om statliga myndigheter enbart samrå- da med . inte gäller, som är anslutna till en riksorganisation inom vars verksam- Prop. 2016/17:200 hetsområde en berörd fastighet är belägen, och 4. de myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ett väsentligt intresse av förslaget. Kommunen behöver dock inte samråda med bostadsrättshavare, hyres- gäster, boende eller organisationer av hyresgäster, om det är uppenbart att förslaget saknar betydelse för dem. För samråd enligt första stycket 2–4 är det tillräckligt att kommunen ger tillfälle till samråd. Om genomförandet av planen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, ska samrådet ge- nomföras så att det uppfyller be- stämmelserna i 6 kap. 6 §, 13 § andra stycket och 15 § miljöbal- ken. Kommunen ska redovisa de synpunkter som har kommit fram i samrådet samt de kommentarer och förslag som kommunen har med anledning av synpunkterna. Om planförslaget är ett sådant som avses i 7 §, ska redo- visningen göras samlat för alla synpunkter som har kommit fram (sam- rådsredogörelse). För andra planförslag än sådana som avses i 7 § är det tillräckligt att redovisningen görs i granskningsutlåtandet enligt 23 §. Om genomförandet av detalj- planen kan antas medföra en bety- dande miljöpåverkan, ska sam- rådsredogörelsen utformas så att den också uppfyller kraven i 6 kap. 16 § andra stycket . När samrådet enligt 11–17 §§ är klart ska kommunen i en underrättelse informera om sitt planförslag och låta det granskas (granskningstid). Om de som kommunen har samrått med enligt 11 § har godkänt planförslaget, behöver underrättelse inte lämnas. Granskningstiden ska vara minst Granskningstiden ska vara minst , men den får göras kor- , men den får göras kor- 4 Senaste lydelse 2014:900. Ändringen innebär att andra stycket tas bort. 5 Senaste lydelse 2014:900. 2016/17:200 tare, om alla berörda är överens om tare, om alla berörda är överens om För ett sådant planförslag som För ett sådant planförslag som avses i 7 § ska granskningstiden avses i 7 § 1 och 2 ska gransknings- dock vara minst . tiden dock vara minst och för ett sådant planförslag som avses i 7 § 3 minst . Om kommunen när samrådet är klart bedömer att planförslaget är ett sådant som avses i 7 §, ska kommunen dessutom kungöra förslaget på det sätt som anges i 11 b §, om förslaget inte har kungjorts tidigare eller det har ändrats väsentligt. Det som sägs om samrådstid i 11 b § ska då i stället avse granskningstid. I fråga om förslag till och beslut om att anta, ändra eller upphäva områdesbestämmelser ska kommu- nen tillämpa bestämmelserna om förslag till och antagande av en detaljplan i 7 §, 8 § i den del som avser fastighetsförteckning, 9 och 10 §§, 11 § första–tredje styckena, stycket, 11 b och 11 c §§, 12–15 §§, första stycket, 22 och 22 a §§, 23 § första stycket, 24, 25, 27, 29 och 30 §§, 32 § 1 och 2, 33–35 §§ och 38 §. Vid tillämpningen ska det som sägs om detaljplan avse områ- desbestämmelserna. I fråga om förslag till och beslut om att anta, ändra eller upphäva områdesbestämmelser ska kommu- nen tillämpa bestämmelserna om förslag till och antagande av en detaljplan i 7 §, 8 § i den del som avser fastighetsförteckning, 9 och 10 §§, 11 § första–tredje styckena, första stycket, 11 b 11 c §§, 12–15 §§, 17 §, 18, och 20 §§, 21 § första stycket, 22 och 22 a §§, 23 § första stycket, 24, 25, 27, 29 och 30 §§, 32 § 1 och 2, 33–35 §§ och 38 §. Vid tillämpningen ska det som sägs om detaljplan avse områdesbestäm- melserna. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för mål och ärenden om planer som har påbörjats före ikraftträdandet. 6 Senaste lydelse 2014:900. 3Ärendet och dess beredning (Miljö- och ) har tagit fram pro- memorian Miljöbedömningar (Ds 2016:25) med förslag som syftar till att bl.a. genomföra och rådets direktiv /52/EU av om ändring av direktiv /92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. En samman- fattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Remissvaren och en sammanställning av dem finns tillgängliga i Miljö- och (dnr M2016/01849/R). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets synpunkter. Synpunkterna behandlas i avsnitt 6, 9.1 och 11 och i författningskommentaren. Med an- ledning av Lagrådets synpunkter har förslaget justerats. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom några språkliga och redaktionella änd- ringar gjorts. 4EU-rättsliga och internationella krav Inom finns det två direktiv om miljöbedömningar. Det är dels det s.k. SMB-direktivet (och rådets direktiv /42/EG av om bedömning av vissa planers och pro- grams miljöpåverkan), dels det s.k. MKB-direktivet (och rådets direktiv /92/EU av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt). Bestämmel- ser med krav som rör allmänhetens deltagande i utarbetandet av planer och program finns också i och rådets direktiv /35/EG av om åtgärder för allmänhetens deltag- ande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv /337/EEG och 96/61/EG. Utöver dessa direktiv finns det också krav på miljökonsekvensbeskriv- ningar och miljörapporter i konventionen om miljökonsekvensbeskriv- ningar i ett gränsöverskridande sammanhang (den s.k. Esbokonven- tionen, SÖ 1992:1) samt i protokollet till konventionen (SÖ 2006:24). Syftet med direktivet är att integrera miljöaspekter vid utarbetande och antagande av vissa planer och program vars genomförande kan antas medföra betydande miljöpåverkan. SMB-direktivet är tillämpligt på planer och program som tas fram eller antas av en myndighet eller kommun eller som antas genom ett lagstift- ningsförfarande. Det ska vara fråga om planer och program som krävs enligt lag eller annan författning. Av definitionen av plan och program (artikel 2 a) framgår också att ändringar av planer och program omfattas av direktivet. En sista förutsättning för att en plan eller ett program ska omfattas av direktivet är att genomförandet av planen eller programmet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. De planer och program som omfattas av direktivets tillämpningsom- råde kan delas upp i två grupper. I den första gruppen finns planer och program som typiskt sett kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Denna grupp kan i sin tur delas upp i två kategorier, dels planer och pro- gram som upprättas för vissa i direktivet uppräknade områden såsom energi, avfall, transporter m.m. och som anger förutsättningarna för till- stånd till verksamheter som omfattas av bilaga 1 eller 2 till MKB-direk- tivet, dels planer och program som kan antas påverka s.k. Natura 2000- områden. Till den andra gruppen hör planer och program som inte typiskt sett anses medföra en betydande miljöpåverkan utan där bedömningen av miljöpåverkan i stället ska göras i det enskilda fallet. Till denna grupp hör planer och program som omfattas av den första gruppen men som endast gäller små områden på lokal nivå och planer och program inom andra områden än de som omfattas av första gruppen och som anger förutsättningarna för andra verksamheter och åtgärder än de som räknas upp i bilagorna till MKB-direktivet. I sådana fall ska bedömningen av miljöpåverkan ske i det enskilda fallet och utifrån vissa i direktivet fast- ställda kriterier. Inom ramen för miljöbedömningen ska en miljörapport tas fram. I rap- porten ska den betydande miljöpåverkan redovisas och rimliga alternativ med hänsyn till planens eller programmets syfte och geografiska räck- vidd identifieras, beskrivas och bedömas. De uppgifter som en miljörap- port ska innehålla listas i bilaga 1 till direktivet. I direktivet finns be- stämmelser om samråd med myndigheter och allmänhet. När planen eller programmet tas fram ska hänsyn tas till och de syn- punkter som lämnats vid samråd. När en plan eller ett program har an- tagits ska berörda myndigheter och allmänheten informeras. Direktivet innehåller också bestämmelser om vad som gäller när ett genomförande av en plan eller ett program kan antas medföra en betydande miljöpåver- kan i en annan medlemsstat. SMB-direktivets bestämmelser har genomförts i svensk rätt genom be- stämmelser i framför allt 6 kap. . Esbokonventionen trädde i kraft för . Enligt konventionen ska en verksamhet, som kan antas förorsaka en bety- dande skadlig gränsöverskridande påverkan och som närmare anges i en bilaga till konventionen, föregås av en underrättelse till varje fördrags- part och inte senare än när allmänheten i det egna landet informeras om den. Syftet med underrättelsen är att säkerställa till- räckliga och effektiva överläggningar. De projekt som omfattas av bilagan är t.ex. motor- och järnvägar, flyg- platser, hamnar, oljeraffinaderier och avverkning av stora skogsområden. I konventionen anges att en miljökonsekvensbeskrivning ska upprättas och att den ska innehålla vissa uppgifter som närmare preciseras i en bi- laga till konventionen. Miljökonsekvensbeskrivningen ska överlämnas till den utsatta fördragsparten för vidare distribution till myndigheter och allmänhet i de områden som kan antas bli påverkade. Upphovsparten ska efter att miljökonsekvensbeskrivningen färdigställts inleda samråd med den utsatta parten angående den föreslagna verksamhetens eventuella gränsöverskridande påverkan och åtgärder för att reducera eller eliminera denna påverkan. Konventionen ändrades 2001 i fråga om allmänhetens rätt att delta i processen. öppnades konventionen även för län- der som inte ingick i FN:s ekonomiska kommission för (FN/ECE). Ändringarna trädde i kraft för . Ytterligare en ändring i fråga om vilka verksamheter som ska omfattas av konven- tionen antogs 2004. Den senaste ändringen har ännu inte trätt i kraft. I fråga om planer och program i gränsöverskridande sammanhang an- togs ett protokoll till Esbokonventionen – protokollet av om strategiska miljöbedömningar. Protokollet trädde i kraft för . I protokollet regleras bl.a. vilka planer och program som berörs av protokollet genom att de kan antas medföra en betydande påverkan på miljön. Av protokollet framgår också vilka upp- gifter en miljörapport ska innehålla och hur samråd ska genomföras. De flesta av protokollets bestämmelser har en motsvarighet i SMB-direk- tivet. MKB-direktivet innehåller bestämmelser som ska säkerställa att en syste- matisk bedömning av miljöpåverkan genomförs för projekt som på grund av sin art, storlek eller lokalisering medför en betydande miljöpåverkan. För detta ändamål föreskrivs tillståndsplikt och krav på en bedömning av deras påverkan innan tillstånd ges. I bilaga 1 till direktivet finns en lista över de projekt som alltid kan an- tas medföra betydande miljöpåverkan och för vilka miljökonsekvensbe- dömning och tillståndsprövning är obligatoriskt. I bilaga 2 till direktivet finns en lista över de projekt där medlemsstaterna själva får bedöma från fall till fall eller med tillämpning av gränsvärden eller kriterier om en 2016/17:200 miljökonsekvensbedömning bör göras. Vid prövningen av om en miljö- konsekvensbedömning ska göras för projekt som anges i bilaga 2 till direk- tivet ska de urvalskriterier som anges i bilaga 3 till direktivet tillämpas. Denna del kallas vanligen för behovsbedömning (engelskans screening). De typer av projekt som omfattas av direktivet är dels sådana som i tillståndsprövas enligt – miljöfarlig verksamhet (9 kap.) och vattenverksamhet (11 kap.) – dels sådana som huvudsak- ligen prövas enligt annan lagstiftning, t.ex. vägar och järnvägar, som i fortsättningen kommer att kallas sektorslagstiftning. I fråga om de projekt för vilka en miljökonsekvensbedömning ska göras ställer direktivet krav på att verksamhetsutövaren ska utarbeta en miljökonsekvensbeskrivning, vars innehåll regleras i den sista bilagan till direktivet, bilaga 4. Vilka krav som i det enskilda fallet kan ställas på en miljökonsekvensbeskrivning avgörs från fall till fall (avgränsning, engel- skans scoping). Processen innefattar även samråd, granskning och be- dömning och avslutas med ett beslut om tillstånd. Direktivet innehåller också bestämmelser om vad som gäller när ett projekt kan antas medföra betydande miljöpåverkan på miljön i en annan medlemsstat. För de verksamheter och åtgärder som inte bedöms ha en betydande miljöpåverkan eller som inte finns upptagna på vare sig bilaga 1 eller 2 ställer MKB-direktivet inte några krav på vare sig tillståndsplikt eller en bedömning av deras miljöpåverkan. Det ursprungliga MKB-direktivet ändrades genom rådets direktiv /11/EG av om ändring av direktiv /337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. Ändringen innebar bl.a. att det infördes en möjlighet för en sökande att inhämta besked från berörd myndighet om innehållet i och omfattningen av en miljökonsekvensbeskrivning. Dessutom utökades förteckningen i direktivets bilaga 1 över de projekt som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan och bilaga 3 infördes. Direktivet har även ändrats genom och rådets direktiv /35/EG av om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmän- hetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv /337/EEG och 96/61/EG. Denna ändring genomfördes i syfte att an- passa direktivet till den s.k. Århuskonventionen, dvs. konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (SÖ 2005:28). Eftersom MKB- direktivet hade ändrats kodifierades det och dess officiella namn är och rådets direktiv /92/EU av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. De senaste ändringarna i MKB-direktivet Sedan kodifieringen av MKB-direktivet har direktivet ändrats genom och rådets direktiv /52/EU av om ändring av direktiv /92/EU om bedömning av inverkan på mil- jön av vissa offentliga och privata projekt (kallat ändringsdirektivet). Många av ändringarna är förtydliganden med anledning av EU-doms- Andra syftar t.ex. till att effektivisera förfarandet och öka kvaliteten på beslutsunderlaget och miljöbedömningarna. Ändringsdirektivet trädde i kraft . Sista dag för ikraft- trädande för de författningar som är nödvändiga för att följa ändringsdi- rektivet är . Nedan finns en redogörelse för de centrala ändringarna. Ändringsdirektivet har infört en ny definition av det förfarande som kallas miljökonsekvensbedömning. Enligt artikel definieras miljö- konsekvensbedömning som ett förfarande som består av ett antal mo- ment, nämligen verksamhetsutövarens utarbetande av en miljökonse- kvensbeskrivning, genomförande av samråd, den ansvariga myndighe- tens granskning av informationen i miljökonsekvensbeskrivningen och eventuella kompletteringar av denna samt all information som inhämtats under samråden, den ansvariga myndighetens motiverade slutsats om projektets betydande miljöpåverkan och slutligen integrering av den an- svariga myndighetens motiverade slutsats i tillståndsbeslutet. Ändringen återspeglar rättspraxis och innebär i sak inget nytt. Miljökonsekvensbedömningen omfattar fler miljöaspekter Genom ändringsdirektivet har artikel 3.1 ändrats och därigenom breddat miljökonsekvensbedömningen till att omfatta fler miljö- och hälsoaspek- ter. ska även klimatförändringar, biologisk mångfald och risker för olyckor eller katastrofer beaktas. Alla miljö- och hälsoaspekter kommer inte att bli relevanta i varje enskild tillståndprövning, utan det avgörs som vanligt i avgränsningsfasen. Underlag inför och beslut om betydande miljöpåverkan För de projekt som redovisas i bilaga 2 till direktivet måste den ansvariga myndigheten bedöma om de ska bli föremål för en miljökonsekvensbe- dömning eller inte. Denna fas kallas vanligen för screening eller behovs- bedömning. Genom ändringsdirektivet införs nya krav på den informa- tion som exploatören ska lämna inför en sådan bedömning. Information- en handlar i korthet om projektets art och den betydande miljöpåverkan som det kan antas medföra. En förteckning över information som ska lämnas finns i en tillkommande bilaga till MKB-direktivet, bilaga 2A. Genom ändringsdirektivet införs dessutom en ny tidsfrist som innebär att den ansvariga myndigheten ska fatta sitt beslut från den dag exploatören lämnat all information som krävs. Vissa undantag som till exempel projektets komplexitet kan dock motivera en längre tidsfrist enligt bestämmelsen. Kraven på miljökonsekvensbeskrivningens innehåll har förtydligats, specificerats och kompletterats. De största ändringarna är att det införs nya krav på informationen om rimliga alternativ, referensscenario och de miljö- och hälsoaspekter som rör nya miljöproblem (t.ex. klimatföränd- ringen, biologisk mångfald, katastrofrisker och utnyttjandet av naturre- 2016/17:200 surser). En ändring har vidare gjorts i artikel 5.1 andra stycket som syftar till att undvika dubbelarbete. Det tydliggörs att exploatören ska beakta tillgängliga resultat från andra relevanta bedömningar om miljöpåverkan som gjorts till följd av annan unionslagstiftning, såsom SMB-direktivet och direktiv /71/Euratom, eller nationell lagstiftning. En annan nyhet är krav på framtagande och kontroll av miljökonsekvens- beskrivningar, dels genom att exploatören ska se till att miljökonsekvens- beskrivningen utarbetas av behöriga experter, dels genom att den ansva- riga myndigheten ska se till att den har, eller vid behov kan tillgå, till- räcklig expertis för att granska miljökonsekvensbeskrivningen (artikel 5.3). Utökade krav på samråd med myndigheter och allmänheten Genom ändringsdirektivet ställs krav på att även lokala och regionala myndigheter ska delta i samråden (artikel 6.1).