prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Samverkan mellan det privata, offentliga och idéburna samhället är en förutsättning för att nå agendans mål och vidmakthållande av det stora engage mang som många delar av samhället visar. Regeringen sätter stort värde på samarbetet med näringslivet och civilsamhällets organisationer i genomförandet av Agenda 2030. Regeringens ambition är att utforma en övergripande och nationell handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030. Regeringen avser också att ta fram nationella svenska indikatorer för agendans mål liksom ett upp följningssystem (Fi2017/00692/SFÖ). Det är av vikt att tänka globalt och agera lokalt. Viktigt arbete sker i kommunerna och landstingen som ansvarar för stora delar av samhällsservicen. skapar förutsättningar att hitta lokalt och regionalt anpassade lösningar i balansen mellan ekono misk, miljömässig och social hållbarhet. Regeringen avser att fortsatt vara aktiv inom EU, på det internationella planet bilateralt och i FN-systemet, för att stödja och främja genom förandet av Agenda 2030. En viktig förutsättning för genomförandet av Agenda 2030 är att det där finns en bred kunskap om agendans mål och syfte och en medvetenhet om vikten av ett hållbart samhälle. Kommunikativa insatser på olika nivåer är prioriterat. Regeringen kommer även fort sättningsvis aktivt följa upp, dokumentera och rapportera hur arbetet med att genomföra agendan fortlöper samt bidra aktivt till det internationella uppföljningssystem som har etablerats för agendan och de globala målen. Arbetet med att effektivisera statens admini strativa stödverksamhet fortsätter. Regeringen följer fortlöpande hur intentionerna med reformen realiseras, bl.a. i fråga om effektivisering. Regeringens utgångspunkt är fortsatt att utvidga förordningsregleringen av myndigheters anslutning till SSC:s löne relaterade tjänster med lämpliga myndigheter under regeringen. Regeringen avser även att analysera om anslutningen till SSC:s beställnings- och fakturatjänster bör förord ningsregleras, med utgångspunkt i det förslag som myndigheten lämnat i delrapporten samordnad ekonomifunktion för statliga myndigheter. En god informationssäkerhet måste säkerställas, varför ett strategiskt arbete i syfte att uppnå detta sker parallellt med beredningen av SSC:s förslag. Regeringen följer vidare med stort intresse SSC:s arbete med regeringsuppdraget att tillhandahålla en tjänst e- arkiv och överväger om åtgärder behöver vidtas för att säkerställa en bred och säker anslutning till tjänsten. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Kvalitet, service och tillgänglighet Spridningen av statliga myndigheter ska öka Regeringens arbete med att stärka den statliga närvaron i landet fortsätter. Utgångspunkten är att nya myndigheter ska lokaliseras utanför . Flera omlokaliseringar av verk samhet har beslutats och regeringen avser att fortsätta arbetet med att omlokalisera myndig heter. Det är också något som efterfrågat (bet. 2015/16:NU17, rskr. 2015/16:201 samt bet. 2015/16: FiU25, rskr. 2015/16:208). För de myndigheter som har befintlig verksamhet i flera delar av landet är det viktigt att denna, i den utsträckning som detta är möjligt, kan upprätthållas. Utvecklad service över hela landet För att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service i hela landet behöver vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamheter organiseras på ett mer sammanhållet sätt. Regeringen har som ett led i detta arbete gett , Pensions myndigheten och i uppdrag att fram till etablera tio nya servicekontor. Därutöver ska Statens servicecenter ansvara för en samlad serviceorganisation för statlig lokal service. En särskild utredare har i uppdrag att bl.a. presentera en plan för när serviceorganisationens lokala kontor ska tillhandahålla service avseende Försäkrings kassans, och Skatte verkets verksamhet samt en plan för när tillhandahållande av service för fler myndigheters räkning kan ske vid de lokala kontoren. Utredaren ska även lämna förslag på ytterligare platser där serviceorganisationen ska tillhanda hålla service (dir. 2017:95). För reformens genomförande avsätter regeringen till berörda myndigheter 2018–2020. Budgetförslagen avseende 2018 finns under berörda utgifts områden (utg.omr. 3 avsnitt 3.4, utg.omr. 10 avsnitt 1.11 och utg.omr. 11 avsnitt 1.7). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.2 Anslagsutveckling 1:1 Statskontoret 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 97 786 tkr prisnivå. 3Motsvarar 97 786 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statskontorets förvalt ningsutgifter och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Statskontoret Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Statskontoret . beräknas anslaget till respektive Tabell 5.4 Anslagsutveckling 1:2 Kammarkollegiet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 68 009 tkr prisnivå. 3Motsvarar 66 103 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Kammarkollegiets förvaltningsutgifter och för förvaltningsutgifter för vissa nämnder. Anslaget får även användas för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt vissa mindre skadestånd. De ovan angivna nämnderna är , , , , Statens överklagande nämnd, , i vissa trygghetsfrågor och för arbetstagares uppfinningar. Med mindre skadestånd avses skadestånd enligt 4 § förordningen (1995:1301) om handläggning av skadestånds anspråk mot staten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksam heten avser auktorisation av tolkar m.m. och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Intäkterna disponeras inte av Kammarkollegiet. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till större delen av avgifter från uppdragsverksam heten. Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Kammarkollegiet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget ökas med 2018 för arbetet med ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd i vissa fall. 2019 och 2020 beräknas av samma anledning anslaget ökas med . Vidare ökas anslaget med 2018 för uppgifter som rör ett utbyggt regelverk avseende ökad insyn i partiers finansiering. beräknas anslaget av samma med och med . Anslaget 6:5 Stöd till politiska partier under samma utgiftsområde minskas 2018 med och med . Anslaget ökas även med för uppgifter avseende Nämnden genom att anslaget 4:1 under utgiftsområde 1 och det gällande anslaget 6:1 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp (prop. 2016/17:100, bet. 2016/17:KU26, rskr. 2016/17:305). Anslaget beräknas ökas med 2019–2022 för arbetet med ändrade gränser mellan enskilt och allmänt vatten. byggande samt konsumentpolitik minskas med motsvarade belopp. beslutade och aviserade anslags förändringar innebär att anslaget minskas med 2018. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Kammarkollegiet . beräknas anslaget till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Kredit avseende nya myndigheter Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i Riksgälds kontoret som inklusive tidigare nyttjad kredit uppgår till högst för att till godose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Skälen för regeringens förslag: I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffningstill fället tillfälligt bör finansieras med en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter, inklusive ränta, regleras genom betalning av krediten. Krediten har nyttjats med mellan 0–. har av krediten nyttjats. För vilka nya myndigheter som krediten behöver utnyttjas , och i vilken utsträckning, är svårt att bedöma. Regeringen föreslår mot denna bak grund att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet disponera en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. Kredit avseende det statliga försäkringssystemet Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i Riksgälds kontoret som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att till godose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet. Skälen för regeringens förslag: Kreditramen är avsedd att finansiera enstaka stora skador eller anhopningar av skador. En nyttjad kredit ska återbetalas inom ramen för försäkringssystemet. Om den sammanlagda försäkringsersättningen som Kammarkollegiet ska betala för en enskild skadehändelse överstiger , ska dock regeringen besluta om hur det överstigande beloppet ska finansieras utanför det statliga försäkringssystemet. Tabell 5.8 Anslagsutveckling 1:8 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 160 699 tkr prisnivå. 3Motsvarar 159 402 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Ekonomistyrnings verkets förvaltningsutgifter och för verksam hetsstöd för den statliga budgetprocessen. De verksamhetsstöd som avses anges i 26 a § förordningen (1996:1515) med instruktion för (RK Statsbudgetstöd). Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten avser områdena Ekonomisk styrning, Administrativa system och Tjänsteexport. Tabell 5.10 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:8 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget föreslås ökas med 2018 för genomförandet av ett regeringsuppdrag om att analysera Sameskolstyrelsens kostnads utveckling och ekonomistyrning. beslutade och aviserade anslags förändringar innebär att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 Ekonomistyrnings verket . beräknas anslaget till respektive 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Verksamheten vid Statens servicecenter finansieras med avgiftsintäkter från de myndig heter som är anslutna till Statens servicecenter. Statens servicecenter erbjuder tjänster inom ekonomiadministration, löneadministration och e-handel. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 6 Digitalisering och it inom offentlig förvaltning Området omfattar frågor om digitalisering och it inom offentlig förvaltning, digital mognad, it- användning och it-investeringar i stats förvaltningen, e-handel i staten, elektronisk identifiering och underskrift, förvaltnings gemensam digital infrastruktur, t.ex. plattformar, tjänster, standarder och ramverk, samt vidare utnyttjande av information från den offentliga förvaltningen. Vidare omfattar området myndig hetsstyrning av . Åtgärder och resultat med koppling till digitalisering följs upp och redovisas även inom andra utgiftsområden. Regeringens mål för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. Vidare har regeringen gjort bedömningen att digitalt ska vara förstahandsval i den offentliga förvaltningens verksamhet och i kontakter med privatpersoner och företag. Digitalt som första handsval innebär att den offentliga för valtningen, när det är lämpligt, ska välja digitala lösningar vid utformningen av sin verksamhet. ska säkerheten och skyddet för den personliga integriteten säkerställas. Med det i beaktande ska det vara enkelt att digitalt komma i kontakt med det offentliga och uppgifter ska om möjligt bara behöva lämnas en gång. Den offentliga förvaltningen ska vara effektiv och samarbeta samt återanvända in formation, uppgifter och gemensamma lösningar, när det är möjligt och lämpligt. Den offentliga förvaltningen ska vidare verka för öppenhet, innovation och delaktighet i digitala lösningar. 6.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Området har tidigare redovisats under utgifts område 22 Kommunikationer. För att följa upp utvecklingen inom verksamhetsområdet används i huvudsak en delmängd av indikatorerna inom digitaliseringspolitiken (se utg.omr. 22), som visar andel män och kvinnor som har använt internet för att –hämta information från myndigheters webbsidor, –ladda ner blanketter från myndigheters webbsidor, och –skicka in ifyllda blanketter. Indikatorerna mäter inte utvecklingen av helt digitala och automatiserade tjänster som myndigheterna erbjuder till privatpersoner och företag. Ett pågående utvecklingsarbete för väntas leda till att mer omfattande indikatorer kan användas i budgetpropositionen . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För att följa upp utvecklingen på området används även internationella index och rankningar, främst EU:s mätningar Digital Economy and Society Index 2017 () och eGovernment Benchmark 2016, men även index om data. Även relevanta rapporter från myndigheter används för att bedöma resultatet på området. Diagram 6.1 Kontakt med myndighet över internet skicka in ifyllda blanketter Enligt () statistik om it-användning bland privatpersoner har andelen individer som använt internet för att hämta information från myndigheters webbsidor ökat från 2016. Bland kvinnliga användare har andelen ökat från till och bland män från till . I ligger kvar på åttonde plats när det gäller EU-ländernas digitalisering av den offentliga sektorn. resultat är totalt sett bättre än genomsnittet för EU:s medlemsländer, men förbättringen är mindre än EU:s genomsnitt. I EU:s mätning eGovernment Benchmark 2016 får ett bättre resultat än vid föregående års mätning, men placerar sig sämre än genomsnittet för de nordiska länderna. Regeringen har skrivit under en nordisk- baltisk ministerdeklaration med ett antal prioriterade åtgärder för att den nordisk-baltiska regionen ska gå i täten avseende digitalisering. För att stärka styrningen har regeringen gett ett tilläggsdirektiv till den pågående utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster i en samverkande förvaltning om att analysera hur digitaliseringen i den offentliga sektorn kan stärkas genom att samla ansvaret för frågorna till en myndighet (dir. 2016:97). I delbetänkandet digitalforvaltning.nu (SOU 2017:23) bedöms att halkat efter jämförbara länder när det gäller den digitala förvaltningen. Utredningen föreslår bl.a. att ansvaret för digitaliseringen i den offentliga sektorn samlas till en myndighet. Utredningens förslag bereds inom . Regeringen beslutade om strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D, se vidare utg.omr. 22 avsnitt 4.4.2). Regeringen har ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om en handlingsplan för sam verkan vid genomförande av Vision e-hälsa 2025 (S2016/01874/FS) för att skapa bättre förut sättningar för fortsatt digitalisering av vård och omsorg och genomförandet av visionen. Handlingsplanen fastslår bl.a. att en gemensam styr- och samverkansorganisation ska användas (se vidare utg.omr. 9 avsnitt 3.4.2). Regeringen har fortsatt arbeta med följande fyra utvecklingsområden: förenklat företagande (N2016/01182/FF), smartare livsmedelskedja (N2016/01646/EF), smartare samhällsbyggnads process (N2016/01419/EF) och smartare miljö information (N2016/02035/EF). Lagstiftning som stöder digitalisering En viktig förutsättning för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är att lagstiftningen ger ett tillräckligt stöd för digitaliseringen och en samverkande förvaltning. I den nya förvaltnings lag som föreslås träda i kraft (prop. 2016/17:180) tydliggörs och förbättras myndigheternas möjligheter att använda s.k. automatiserat beslutsfattande. De ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som regeringen föreslagit i propositionen Ut ökat sekretesskydd i verksamhet för teknisk bearbetning och lagring bedöms bidra till bättre förutsättningar för myndighetssamverkan genom att säkerställa skyddet för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska för hållanden samt skyddet för allmänna intressen vid användning av digitala tjänster och vid utkontraktering av it-drift mellan myndigheter (prop. 2016/17:198). Regeringen har vidare tillsatt en utredning som bl.a. ska kartlägga och analysera lagstiftning som i onödan försvårar digital utveckling och samverkan inom den offentliga förvaltningen (dir. 2016:98). Utredaren ska även lämna förslag till de författningsändringar som bedöms ha störst potential att stödja den fortsatta digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. En enklare vardag för medborgare placering i eGovernment Benchmark 2016 avseende tillgång till digitala tjänster som skapar en enklare vardag för medborgare i olika livshändelser varierar mellan de olika kate gorierna i undersökningen. Bäst i förhållande till de andra EU-medlemsländerna placerar sig i kategorierna Flytta, , Äga och köra bil och sämst i kategorin Förlora och hitta arbete (se tabell 6.1). Tabell 6.1 Tillgång till digitala tjänster placering (av 33 länder) Äga och köra bil Starta ett rättsligt förfarande Förlora och hitta arbete Källa: EU eGovernment Benchmark (2016). När det gäller hur väl digitala tjänster utformas efter användaren (användarcentrering) har förbättrat sig sedan föregående års mätning, men ligger fortfarande under det nordiska genomsnittet. Kommunernas och landstingens digitalisering är viktig för att skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag. På uppdrag av SKL gjordes 2016 en undersökning som visar att av befolkningen tycker att kommuner och landsting lever upp till deras förväntningar på digital service. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen har i samverkan med SKL genom fört en kartläggning av nio kommuners behov och förutsättningar i arbetet med digital omställning (Fi2016/03061/DF). Vidare har () på regeringens uppdrag lämnat förslag till en finansierings modell för utbyte av viss grunddata mellan statliga myndigheter, kommuner och landsting (Fi2017/02487/DF). Underlagen visar på behovet av ökad nationell styrning och bereds nu vidare inom . En förutsättning för att digitaliseringen ska bidra till en enklare vardag för privatpersoner och företag är tillgång till säkra och enkla tjänster för identifiering. har regeringens uppdrag att säkerställa försörjning av e-legitimationer . För att underlätta gränsöverskridande elektro nisk identifiering har på regeringens uppdrag lämnat förslag till utformning av en tjänst för koppling mellan en utländsk e- legitimation och en individs svenska person nummer eller identitetsstyrkta samordnings nummer vid användning av svenska digitala myndighetstjänster (Fi2016/03889/EF). Förslaget bereds inom . () har genom förordnings ändringar 2016 fått i uppdrag att hantera de skyldigheter som följer av och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, bl.a. avseende tillsyn och tillhandahållande av en nationell förbindelse punkt för gränsöverskridande e-legitimering. Antalet privatpersoner och företag som använder Mina meddelanden ökade 2016 jämfört med . tar över 1,7 miljoner privatpersoner och företag emot myndighets post digitalt via Mina meddelanden. Antalet offentliga avsändare, dvs. statliga myndigheter och kommuner, har däremot inte ökat nämnvärt. av myndigheterna som omfattas av uppdrag att följa upp anslutningen (Fi2017/00849/S3) bedömer att de kommer att ansluta relevanta meddelandeflöden till Mina meddelanden , vilket är regeringens mål för mellanstora och stora 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen har i regleringsbreven för 19 myndigheter 2017 gett dessa i uppdrag att vidta åtgärder för att öka anslutningen och mängden meddelanden som kan skickas digitalt. Öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet I index om data har förbättrat sin placering, från 27:e plats till 20:e plats . I får 2017 högre poäng avseende öppna data jämfört med . faller dock i placering från 20:e plats till 22:a plats. I eGovernment Benchmark 2016 ökar antalet poäng med 5 till 64 poäng för transparens i förvaltningen jämfört med undersökningen . Poängen delas ut utifrån hur väl den offentliga förvaltningen redovisar sitt ansvar och sina prestationer, hur lätt det är för användare av digitala tjänster att få en överblick av ärende processer samt hur väl den offentliga förvalt ningen redovisar om personliga data används. har tillkännagett att regeringen bör ge de statliga myndigheterna i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de offentliga handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppna data tillgängliggörs (bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/2016:208). Regeringen gav i uppdrag att främja statliga myndigheters arbete med att tillgängliggöra handlingar för vidare utnyttjande (Fi2015/02025/SFÖ och Fi2016/01537/SFÖ). fick vidare i uppdrag att redovisa förutsättningarna för att myndighetens egen digitala information ska kunna tillgängliggöras avgiftsfritt och som öppna data (Ku2017/00871/KL, se vidare utg.omr. 17 avsnitt 9). Regeringen har vidare gett i uppdrag att främja öppen och datadriven innovation som ökar vidare utnyttjande av öppna data och information som omfattas av lagen (2010:566) om vidare utnyttjande av handlingar (Fi2017/02164/DF). Regeringen har även gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera hinder mot vidare utnyttjande av öppna data från statliga myndigheter (Fi2017/02163/DF) samt beslutat om bidrag till för en översyn av den datadrivna förvaltningen i (Fi2017/02165/DF). Med detta anser regeringen att den aktuella delen av tillkännagivandet har slutbehandlats. Högre kvalitet och effektivitet i verksamheten En nationell digital infrastruktur har kartlagt behovet av en infrastruktur för digitala tjänster och lösningar, en nationell digital infrastruktur. I delbetänkandet digitalforvaltning.nu (SOU 2017:23) bedöms att det finns ett behov av ökad styrning och samordning samt en tydlig målbild för den nationella digitala infrastrukturen. ESV har i uppdrag att fortsatt följa upp digitaliseringen av det offentliga (Fi2017/00199/DF). De 65 myndigheter som ingår i ESV:s kartläggning har it-kostnader mot svarande , vilket enligt ESV översatt till hela statsförvaltningen motsvarar . I relation till statens samlade verksamhetskostnader på utgör it-kostnaderna . av it-verksam heten är utkontrakterad, mätt i andel av de totala it-kostnaderna.