prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Jämlik och jämställd tandvård besökte av den vuxna befolkningen tandvården minst en gång. Kvinnor besökte tandvården i högre utsträck- ning än män. besökte av kvinnorna och av männen tandvården för undersökning. är nivåerna relativt konstanta. Det finns emellertid regionala skillnader i hur befolkningen besöker tandvården för undersökning. Se diagram 3.16 nedan. Diagram 3.16 Andel vuxna som besökt tandläkare eller tandhygienist 2010–2016 Socioekonomiska faktorer har betydelse för om vuxna personer besöker tandvården för under- sökning i förebyggande syfte. I åldersgruppen 35–besökte tandvården och 2015 för undersökning. Bland dem med eftergymnasial utbildning var andelen och bland dem med grundskoleutbildning var andelen . Ekonomiska förutsättningar är en vanlig orsak till att inte besöka tandvården. Av dem som inte hade besökt tandvården trots behov var andelen som avstått av ekonomiska skäl 2014. Då gruppen äldre generellt har ett större tand- vårdsbehov är det motiverat med ett högre stöd för regelbunden tandvårdskontakt för denna grupp. Därför höjde regeringen det allmänna tandvårdsbidraget för gruppen 65– 74-åringar från till . Därmed får gruppen 65–samma nivå på det allmänna tandvårdsbidraget som gruppen eller äldre. Genom att grundlägga en god tandhälsa hos fler än kan skillnaderna i tandhälsa minskas och därmed även hälsoklyftorna i befolkningen. höjdes därför åldersgränsen för avgiftsfri tandvård för unga till och med det år man fyller . kommer tandvård att erbjudas avgiftsfritt för unga till och med det år de fyller , och från till och med det år de fyller . Patienter är nöjda med tandvården Svenskt Kvalitetsindex (SKI) mäter regelbundet kundnöjdhet inom en rad branscher. Inom om- rådet samhällsservice har tandvården sedan mån- ga år mest nöjda kunder. minskade nöjdheten med tandvården marginellt jämfört med . Proposition om det statliga tandvårdsstödet har antagit de förslag som lämnades i propositionen Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning (prop. 2016/17:153, bet. 2016/17:SoU20, rskr. 2016/17:278). De förslag som antagit syftar framför allt till en förbättrad kontroll, uppföljning och analys samt styrning av arbetet med tandvårdsstödet. Nedan redovisas regeringens analys och slut- satser utifrån målet för hälso- och sjukvårds- politiken, dvs. att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig. Behovsanpassad hälso- och sjukvård Regeringen bedömer att vården behöver bli mer patientcentrerad och behovsanpassad så att patienter i högre grad kan vara delaktiga i beslut P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 om vård och behandling och får hjälp med att samordna sina vårdinsatser. De lagförslag som antagit om ökad patientmedverkan vid psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård förväntas t.ex. skapa bättre förutsättningar för patienter att vara delaktiga i sådan vård som ges med stöd av lagen om psykiatrisk tvångsvård och lagen om rätts- psykiatrisk vård. Regeringen bedömer vidare att arbetet med att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar har bidragit till att främja arbetet med att utveckla en patientcentrerad vård framför allt i primärvården. Därmed kan patienter i högre grad vara delaktiga i vård och behandling. Dess- utom har arbetet med att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar bidragit till att stödja ett mer hälsofrämjande och sjukdoms- förebyggande arbetssätt i hälso- och sjukvården. Tillgänglighet till hälso- och sjukvård Regeringens bedömning är att tillgängligheten inom hälso- och sjukvården fortsättningsvis varierar och att utmaningar kvarstår. De bakom- liggande orsakerna till bristande tillgänglighet är mångfasetterade men sammantaget framträder en bild av bl.a. bristande samordning av flödena i vården. Regeringen har tagit ett första steg i en omfattande strukturförändring av vården genom att tillsätta en särskild utredare som ska stödja landstingen, berörda myndigheter och organi- sationer med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjuk- vård med fokus på primärvården. Regeringens olika insatser bidrar även till uppfyllandet av delmål 3.8 i Agenda . Ett område där en positiv utveckling fram- träder är väntetiderna i cancervården. Framför allt gäller detta tiden mellan det att en misstanke om cancer uppstår till dess att behandling inleds. Detta är bl.a. ett resultat av regeringens satsning på standardiserade vårdförlopp i cancervården. Den planerade strukturförändringen av hälso- och sjukvården är en långsiktig reform som bl.a. ska bidra till att patienterna känner sig trygga med att uppsöka primärvården i första hand och att den specialiserade vården effektiviseras genom nivåstrukturering. En förändrad struktur ska också leda till ett bättre utnyttjande av medarbetarnas kompetens och därmed öka till- gängligheten. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 flera andra satsningar som kan förväntas stärka kompetensförsörjningen. Regeringen bedömer att det fortfarande finns utmaningar och brister i tillgången till vissa yrkesgrupper men anser sam- mantaget att de åtgärder som vidtagits kommer leda till att utvecklingen går i en positiv riktning. Dessutom kan en tydlig trend på apoteks- marknaden med en starkt växande e-handel utläsas, vilket kan innebära förbättrad tillgäng- lighet till apoteksservice för en del apoteks- kunder. En god kvalitet på rådgivningen är en viktig faktor för att säkerställa att läkemedel kommer till användning på rätt sätt. Effektiv hälso- och sjukvård Regeringen bedömer att arbetet med en nationell läkemedelslista kan bidra till att effektivisera resursanvändningen i hälso- och sjukvården. Detta eftersom utpekade yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården, apotekspersonal och patienter får åtkomst till samma information om patientens läkemedelsanvändning. På tandvårdsområdet har också förutsätt- ningarna för en mer effektiv användning av resurserna stärkts genom att får större möjligheter och verktyg för att hindra vårdgivare från att överutnyttja tandvårdsstödet. Även det förebyggande arbetet kan leda till en mer effektiv hälso- och sjukvård. Undersök- ningar visar att kunskapen och förutsättningarna att arbeta främjande och förebyggande brister i hälso- och sjukvården. För att minska förekomsten av t.ex. cancer är förebyggande insatser av stor betydelse och något som regeringen vill utveckla. Arbetet behöver bedrivas brett med flera olika åtgärder. stöder regeringen uppbyggnaden av regionala cancercentrum (RCC) och ett av kriterierna för centrumens verksamhet är arbete med förebyggande insatser. E-hälsoområdet präglas av många aktörer och ett delat ansvar. För att säkerställa ett fortsatt effektivt nyttjande av befintlig information från t.ex. register och för att möta patienternas förväntan på kommunikation behöver området utvecklas. Kunskapen om de verktyg som finns behöver öka för att främja fortsatt utveckling och detta inte minst då flera av landstingen står inför att upphandla nya it-lösningar . Lagen (2017:612) om samverkan vid utskriv- ning från sluten hälso- och sjukvård förväntas bidra till en bättre samverkan mellan kommuner och landsting och till en god vård och en social- tjänst av god kvalitet. En förbättrad samverkan kan även förbättra förutsättningarna för en mer effektiv användning av resurserna. God kvalitet i hälso- och sjukvården Det finns utmaningar i hälso- och sjukvården när det gäller följsamhet till kunskap, exempelvis skillnader mellan kvinnor och män och mellan olika landsting. Regeringen bedömer att de pro- cesser som pågår på landstingsnivå för att säkerställa en mer kunskapsbaserad, jämlik och resurseffektiv vård av hög kvalitet har potential att i grunden påverka svensk hälso- och sjukvård i en positiv riktning. Den statliga styrningen med kunskap får härigenom en samordnad mottagar- struktur och en tydlig samverkanspart för vidare utveckling av kunskap i hälso- och sjukvården. Regeringen bedömer även att de förslag som lämnades i betänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård (SOU 2017:48) är värdefulla att beakta. Regeringen bedömer även att de satsningar som vidtagits inom den psykiatriska tvångs- vården och inom rättspsykiatrin kommer att till- godose det ökade behovet av styrning med kun- skap på de områdena. Regeringen bedömer att etableringen av RCC har varit den mest centrala åtgärden för att skapa en mer sammanhållen och kunskapsbaserad can- cervård med patienten i fokus. Även om mycket har uppnåtts utifrån den nationella cancer- strategin behöver arbetet fortsätta att vidareutvecklas med tanke på att allt fler i fram- tiden förväntas komma att insjukna i och leva med cancer. Rådslaget för framtidens cancervård syftar till att ta ett brett grepp för en hållbar vård av hög kvalitet även på lång sikt. Jämlik och jämställd hälso- och sjukvård Regeringen bedömer att det återstår arbete för att hälso- och sjukvården i större utsträckning ska vara jämlik och jämställd. Satsningen på förlossningsvården och kvin- nors hälsa har pågått . Landstingen har under den tiden påbörjat och genomfört flera viktiga insatser. För att till- mötesgå landstingens behov av att kunna planera sina insatser på ingick staten och SKL en treårig överenskommelse. Regeringens bedömning är att det kommer att leda till att landstingen kan genomföra de insatser som behövs mer strukturerat och med större effekt för såväl medarbetarna i vården som de kvinnor som har behov av vård. Regeringen ser vidare att det finns en tydlig efterfrågan hos huvudmännen på samordning av kunskapsstöden på området. Regeringens arbete för en stärkt förlossnings- vård och för kvinnors hälsa bidrar även till uppfyllande av mål 5.1 i Agenda . Hälso- och sjukvården har stor betydelse för tidig upptäckt och förebyggande av våld liksom för vårdinsatser, remittering till andra former av stöd samt utveckling av statistik. Det finns mycket som tyder på att hälso- och sjukvårdens roll i detta avseende kan stärkas. Arbetet med att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar har bidragit till att stödja landstingens arbete med bygga upp struk- turer för att samordna spridning och tillämpning av nationella kunskapsstöd. 3.5Den årliga revisionens iakttagelser har lämnat ett uttalande med reservation avseende årsredovisningen för myndigheten social utvärdering (SBU). Regeringen har följt upp att myndigheten har rutiner för att hantera redovisning av för- bättringsutgifter på annans fastighet i enlighet med gällande lagstiftning. Svensk hälso- och sjukvård är på flera sätt bra, med generellt hög kvalitet och världsledande medicinska resultat. Men det finns brister och stora utmaningar som behöver mötas, bl.a. vad gäller kompetensförsörjning, tillgänglighet och struktur. Den befintliga strukturen med stora resurser koncentrerade till sjukhus är inte anpassad efter dagens och framtidens utma- ningar och inte heller för att ge en patient- centrerad vård nära invånarna. Ett omställnings- arbete är därför påbörjat genom bl.a. utred- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 ningen God och nära vård (dir. 2017:24) som t.ex. ska titta på primärvårdens roll, arbetet med en nationell läkemedelslista och nationell kon- centration av högspecialiserad vård. Regeringen gör dessutom ett flertal olika satsningar för att investera i sjukvården och stötta landstingen i deras roll som sjukvårds- huvudmän. Dessa satsningar är utöver de höj- ningar av de generella statsbidragen till lands- tingen som beslutats tidigare under mandat- perioden. Även psykiatri, främjande av psykisk hälsa samt folkhälsoarbetet, inklusive de förslag som Kommissionen för jämlik hälsa har lämnat, är centrala frågor för regeringen och en förut- sättning för en långsiktigt hållbar hälso- och sjukvård. (se avsnitt 4 Folkhälsopolitik samt Idrottspolitik inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid). En tillgänglig vård med fokus på patienten En omfattande strukturförändring av hälso- och sjukvården Demografin och sjukdomspanoramat har för- ändrats. Befolkningen lever allt längre och fler insjuknar i sjukdomar som de med vårdens hjälp kan leva länge med. Befolkningens behov av och förväntningar på hälso- och sjukvården har där- för förändrats. Detta ställer höga krav på hälso- och sjukvården. Regeringen bedriver därför ett brett reformarbete för att stärka hälso- och sjukvården med särskilt fokus på primärvården, tillgängligheten och personalens förutsättningar. Det är även viktigt att tillgängligheten till bl.a. akutsjukvård och specialistsjukvård svarar mot de behov som finns t.ex. avseende vårdplatser. Utredningen och nära vård (S 2017:01) som arbetar utifrån betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:02) har i uppdrag att stödja lands- tingen m.fl. att utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv vård med fokus på primärvården. Hälso- och sjukvården kan vara nära patienterna på olika sätt, såväl fysiskt som digitalt; det är patienternas behov som ska styra. Regeringen avser att följa utvecklingen av digitala hälsotjänster med särskilt fokus på bl.a. kostnader och den behovsstyrda resursför- delningen i hälso- och sjukvården. För att ska fortsätta att vara ett land med medicinska resultat i världsklass måste sy- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 stemet förändras, tillgängligheten förbättras och digitaliseringens möjligheter utnyttjas bättre. Vården måste bli mer jämlik och kontinuiteten och patientcentreringen måste förbättras. Vården behöver också ha tillgång till och förut- sättningar att använda bästa tillgängliga kunskap i varje patientmöte. Kunskapen måste vara aktuell och tillgänglig för att den ska komma alla patienter till nytta. Regeringen eftersträvar därför en ökad följsamhet till nationella kun- skapsstöd för hälso- och sjukvård. Regeringen avser att återkomma till frågan om hur statens roll i styrningen med kunskap av hälso- och sjukvården kan utvecklas i samråd med lands- tingen. Patientmiljarden ska – 2021 stödja införandet av en skärpt vårdgaranti inom primärvården och därmed förbättra till- gängligheten till primärvården. Den ska också stimulera till att landsting inför patientkontrakt. Patientkontrakt för en tillgänglig och samordnad vård I flera av regeringens satsningar är tillgänglighet centralt för att förbättra kvaliteten i hälso- och sjukvården. För att öka förutsättningarna för en mer tillgänglig och samordnad vård för patienten vill regeringen stimulera landstingen att införa patientkontrakt. Patientkontraktet syftar till att patientens sammanlagda tid för vård och behandling ska bli så kort som möjligt och att alla ska få den vård de har behov av inom rimlig tid. Genom samverkan mellan vårdgivare, lands- ting och kommun ska vårdens övergångar sam- ordnas och säkras. Patientkontrakt är särskilt viktigt för patienter med komplexa vårdbehov och många vårdkontakter som t.ex. personer med kroniska sjukdomar eller sällsynta dia- gnoser. Några landsting har med stöd från regeringen inlett en försöksverksamhet med patientkontrakt. Den nya patientmiljarden kommer att bidra till att patientkontrakt kan utvecklas i hela landet. Vårdgarantin behöver utvecklas och skärpas för att patienter snabbare än ska få rätt vård. I praktiken handlar det om att stimulera sjuk- vården att erbjuda förändrade öppettider, nya och utvecklade arbetssätt, rekrytering av per- sonal och digitala kontaktvägar för patienterna. Utredningen och nära vård (dir.2017:24) föreslår i sitt delbetänkande Samordnad utveck- ling för god och nära vård (SOU 2017:53) bl.a. en behovsstyrd vårdgaranti i primärvården, där landstingen ska erbjuda den enskilde att få träffa en läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal . Vidare föreslår utredningen en målbild och en färdplan för en omställning till en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv vård med fokus på primärvården. Delbetänkandet är ute på remiss. Regeringen kommer att återkomma med ett förslag på skärpt vårdgaranti i primärvården med grund i delbetänkandet. Hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen Regeringen har inom ramen för åtgärdspro- grammet för ökad hälsa och minskad sjukfrån- varo vidtagit ett antal insatser i syfte att utveckla hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivnings- processen. Regeringens överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL) om en effektiv och kvalitetssäker sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess är ett viktigt verktyg för att stimulera en sådan utveckling (se vidare utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och funktionsnedsättning, Politikens inriktning). Bättre tillvaratagande av digitaliseringens möjligheter Regeringen och SKL har en överenskommelse om en handlingsplan för sam- verkan vid genomförande av Vision e-hälsa 2025. Vision e-hälsa 2025 slår fast att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens och e-hälsans möjligheter. Med digitaliseringens möjligheter kan vården frigöra resurser i form av personaltid som kan läggas på ökad patient- kontakt och vårdproduktion, vilket ökar till- gängligheten till vården. Regeringen avser att fortsätta ha en nära dialog med kommuner och landsting för samordning av digitaliserings- frågorna. Effektivare organisation och styrning av kvalitetsregistren De nationella kvalitetsregistren är centrala för den samlade styrningen med kunskap och upp- följningen av svensk hälso- och sjukvård. Även ur ett forsknings- och innovationsperspektiv är registren viktiga. satsning har bl.a. lett till ökad datakvalitet, att registren i högre utsträckning används till forskning och ett stärkt patientperspektiv. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 sammans med landstingen och SKL att identi- verktyg som underlättar administration och fiera åtgärder som svarar mot fortsatta behov av kommunikation med patienterna. en mer effektiv organisation och styrning av En särskild utredare ska även se över Högspecialiserad vård behöver koncentreras i ökad (dir 2017:86). Därtill avser regeringen att se över hur undersköterskornas yrkesroll kan bli Högspecialiserad vård behöver koncentreras till tydligare och hur yrket undersköterska bäst kan färre enheter i landet, för en mer jämlik och Även förslag som rör läkarutbildning säker hälso- och sjukvård. och specialisering bereds i förslag på hur den högspecialiserade vården kan Regeringen ser även över frågan om legitima- tion för kuratorer inom hälso- och sjukvård. får för arbetet med nivå- pågår ett arbete inom Regerings- kansliet med avsikt att lägga fram en proposition ämbetet har fått i uppdrag att analysera och En väl fungerande kompetensförsörjning föreslå hur samverkansarenor på nationell och regional nivå mellan aktörer med ansvar för Kompetensförsörjningen central för tillgängligheten kompetensförsörjningen inom hälso- och sjuk- vården kan utvecklas långsiktigt. För mer information om regeringens samlade kompetens och utbildning, som har goda förut- område 14, avsnitt Arbetsmarknad och arbetsliv sättningar att ge en god vård. Detta för att öka 4.5, faktaruta Samtal tillgängligheten och minska risken för vårdplats- ett fortsatt prioriterat område för regeringen. Genom åtgärder kopplade till kompetensförsörj- Goda förutsättningar för sjukvårdens medarbetare ningen kan såväl tillgängligheten som kvaliteten i Regeringen avser att, utöver professions- miljarden, –2021 avsätta ytterligare Regeringen ser också behov av att tydliggöra kompetenskrav och utbildningsvägar till vård- landstingen i arbetet med att ge goda förut- yrken samt skillnader mellan olika yrkes- Satsningen ska användas för att förbättra Överenskommelsen om bättre resursutnytt- jande i hälso- och sjukvården (professionsmil- När personal får mer tid för jarden) har på ett positivt sätt gett landstingen vård och omvårdnad av patienterna så stärks möjligheter att fokusera och främja arbetet med Medlen får användas till att en långsiktigt fungerande kompetensförsörjning. se över arbetsvillkoren genom att se över har tillsammans med landstingen arbetets organisering och förhållandet mellan identifierat ett antal framgångsfaktorer och kon- arbetstider och arbetsbörda, erbjuda kompe- staterar att dessa områden är av betydelse för tensutveckling, öka bemanningen samt ut- utvecklingen av den framtida hälso- och sjuk- veckla arbetssätt och verktyg som underlättar Inom ramen för överenskommelsen har avsatts för att ge fler patienterna i syfte att vårdpersonal ska arbeta sjuksköterskor möjlighet till specialistutbildning. kvar inom hälso- och sjukvården. negativa upplevelser av arbetsmiljön och att för- troendet för hälso- och sjukvårdens styrning och ledning minskar hos dess personal. nödvändighet i dagens hälso- och sjukvård varför delar av professionsmiljarden får P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Jämlik och tillgänglig cancervård av hög kvalitet Antalet personer som insjuknar i och lever med cancer förväntas öka . Vården behöver utvecklas för att möta de behov som detta medför. Regeringens pågående satsning på att korta väntetiderna och öka jämlikheten i cancervården med 2015–2018 är ett led i detta arbete. Regeringen vill bibehålla det arbete som har genomförts utifrån den nationella cancer- strategin. Regeringen har bjudit in till ett rådslag för framtidens cancervård för att få inspel i det fortsatta arbetet med att skapa en långsiktig inriktning på regeringens politik inom cancer- vården. Screening för livmoderhalscancer genom gyne- kologisk cellprovtagning är en effektiv metod för att motverka livmoderhalscancer. De flesta landsting erbjuder denna provtagning mot patientavgift. har rekommenda- tioner om screeningprogram för livmoderhals- cancer. För att ingen kvinna ska behöva avstå från gynekologisk cellprovtagning av eko- nomiska skäl genomför regeringen en satsning på avgiftsfri gynekologisk cellprovscreening. Landstingen ska kompenseras med . föreslås ett stimulans- bidrag tillföras anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. beräknas medel tillföras på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. En mer jämställd hälsa och stärkt förlossningsvård finns på flera håll i landet problem och utmaningar i förlossningsvården. Tillgänglighet och kompetensförsörjning inom förlossnings- vården har länge uppmärksammats. Många landsting har svårt att rekrytera och behålla personal med den kompetens som krävs. Regeringen ser ett fortsatt behov av att stärka förlossningsvården och föreslog därför i propositionen Vårändringsbudget att ytterligare skulle tillföras landstingen för att möta den akuta situationen. Tillskottet har delats upp i en utbetalning om 2017 och 200 miljoner Totalt betalar regeringen ut till landstingen till förlossningsvården och kvinnors hälsa. Landstingen ska för att ta del av medlen enligt överenskommelsen vidta åtgärder för att i första hand stärka kompetensförsörjningen och däri- bland bemanningen. Insatserna ska skapa bättre förutsättningar för ökad tillgänglighet, kvalitet och patientsäkerhet och en bättre arbetsmiljö för medarbetarna i förlossningsvården, som till över- vägande del är kvinnor. I den tilläggsöverenskommelse som ingicks mellan staten och Kommuner och Landsting , vilken reglerar tillskottet om , lyfts bl.a. verksamhets- förlagd utbildning för barnmorske- och sjuk- sköterskestudenter, utvecklande av vårdkedjan inklusive eftervården, utarbetande av kunskaps- stöd samt utbildning av vårdpersonal i för- lossningsskador fram som områden som behöver utvecklas. Regeringen följer utvecklingen i förlossnings- vården och konstaterar att det fortfarande råder ett mycket ansträngt läge. Landstingen har fortsatt svårt att rekrytera och behålla den personal som krävs för att kunna ge en god och säker förlossningsvård. Det är regeringens bedömning att ytterligare medel behöver tillföras för att hantera situationen inom förlossnings- vården och för att förbättra kvinnors hälsa.