prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — (), som finansieras över anslag 1:3, bedriver forskning inom områdena konflikt, säkerhet och demokratisering; landsbygdens förändring, resurser och ägande; städers dynamik; migration, mobilitet och transnationella relationer. NAI:s verksamhet har resulterat i forsknings- möjligheter för personer från nordiska och , publicering av forsknings- resultat samt föreläsnings- och seminarie- verksamhet. Gästforskar- och stipendie- verksamhet har bidragit till inhemsk forskningskapacitet och forskningsbaserad kunskap i låginkomstländer i . Genom bibliotek och kommunikationsverksamhet har gjort information om tillgänglig för en bredare allmänhet. är en stor givare och kunskaps- förvaltare inom utbildningsområdet. Genom kärnstödet till har bl.a. bidragit till utbildning och rekrytering av 9 miljoner lärare . påverkans- arbete bidrog till ett åtagande från om att alla utbildningsinsatser finansierade av ska åtgärda klyftor mellan flickor och pojkar. stöd till har bl.a. bidragit till att 11,7 miljoner barn i humanitära situationer fått tillgång till formell och informell utbildning och att andelen länder som inriktat sig på och budgeterat för flickors gymnasieutbildning ökat till , från . Vidare har genom bidragit till att över 15 miljoner barn fått tillgång till läromedel samt att av barnen från den fattigaste femtedelen gick i grundskola. Genom , som har ett huvudansvar för hållbarhetsmål 4, har främjat utbildning och möjligheter till livslångt lärande. har också bidragit till arbete med utbildning för hållbar utveckling, vilket är centralt för att möta utmaningar som fattigdom, klimatförändringar, epidemier och konflikter. Användande av ICT samt forskning har också främjats. Kärnstöd till FN-organisationerna och specifika stöd till deras forskningsverksamhet har bidragit till relevanta forskningsresultat inom olika områden såsom utvecklingsekonomi och tropiska sjukdomar. har varit aktivt i arbetet med genomförande och uppföljning av EU:s ramprogram för forskning och innovation (Horisont 2020). Genom Sida och som del av ramprogrammet har bl.a. stött partner- skapet mellan och utvecklingsländer inom området klinisk prövning, med fokus på fattigdomsrelaterade sjukdomar. Genom EU:s gemensamma bistånd bidrar till EU-stödet till forskning och innovation. Det största stödet har gått till forskning inom området livsmedelstrygghet, nutrition och jordbruk, följt av forskning om miljö och klimatförändringar. Enligt en utvärdering var EU:s forskningsstöd relevant för EU:s utvecklings- politik och de globala hållbarhetsmålen. Effektiviteten sades dock vara mindre god, främst på grund av avsaknaden av en strategi för verksamheten, inklusive för spridning av resultat från forskningen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.19 Utbildning och forskning: Indikatorer från multilaterala organisationer, utvecklingsbanker och EU Antal lärare rekryterade eller utbildade Antal barn som fått tillgång till läromedel Antal barn i grundskola med EU-stöd Antal lärare som fått utbildning genom EU Resultat bedöms utifrån hur det humanitära biståndet bidragit till räddande av liv, lindrad nöd och upprätthållen värdighet i enlighet med de humanitära principerna, och därmed till det av beslutade målet om förbättrade levnadsvillkor för människor i fattigdom och förtryck. Det humanitära biståndet har fördelats utifrån behov och styrs av humanitära principer om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende. Humanitära insatser har främst finansierats över strategin för humanitärt bistånd genom Sida. Mål i denna har inkluderat ökad respekt för internationell humanitär rätt, förbättrad humanitär samordning i fält samt stärkt nationell kapacitet att möta humanitära behov. Regeringen utarbetade en ny strategi för humanitärt bistånd genom Sida. Sida disponerade för land- och projektstöd, medan UD disponerade för kärnstöd till multilaterala organisationer med humanitär verksamhet. De sex humanitära kriser som mottog mest svenskt humanitärt stöd var , , , , och . Det svenska humanitära biståndet har möjliggjort större insatser som gett behövande tillgång till humanitärt stöd av olika slag. Det har t.ex. gjort det möjligt för 1,5 miljoner behövande i att få tillgång till livsmedel från WFP, för 7 000 barn i norra att få utbildning och för drygt 4 000 hushåll i att få förutsättningar till att odla grödor. Svenskt humanitärt bistånd har även resulterat i att 86 snabbinsatser i 42 humanitära kris- situationer kunnat genomföras. De metoder som används är också exempel på innovation och långsiktighet: de har möjliggjort för lokala samarbetsorganisationer i exempelvis att genomföra flexibla insatser i , och att flyktingars motståndskraft i exempelvis har stärkts. Det humanitära biståndet har gett krisdrabbade människor skydd, livsmedel, förbättrad nutrition, insatsvaror för jordbruksproduktion, foder och vaccinationer till husdjur och boskap, hälsovård, rent vatten, sanitet, tak över huvudet och andra bas- förnödenheter (såsom kläder, sängkläder, myggnät, hygienartiklar, köks- och jordbruksredskap) utefter behov. Därtill har barn fått vaccinering och utbildning och kris- drabbade har fått psykosocialt stöd. Stödet har även i viss mån bidragit till att stärka motståndskraften och möjliggöra återhämtning efter kriser, exempelvis återintegrering av flyktingar och stöd till förbättrade försörjnings- möjligheter. Samspelet mellan det humanitära biståndet och utvecklingssamarbetet har stärkts och bl.a. resulterat i att gemensamma analyser och planering baserat på risk och sårbarhet allt oftare sker i kris- och högriskkontexter och att resiliens integrerats i flera strategier. Vidare att globala katastrofriskreducerande organisationer, såsom för katastrofriskreducering, UNISDR och Global Facility for Disaster Reduction and Recovery (GFDRR), som tidigare fått bidrag från det humanitära anslaget nu ingått ett partnerskap med den del av Sida som arbetar med långsiktigt utvecklings- samarbete. Flera av Sidas större samarbetspartner har bedrivit ett strategiskt jämställdhetsarbete inom det humanitära stödet, framför allt avseende könsrelaterat våld. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 var drivande för den s.k. Grand Bargain- överenskommelsen som antogs vid det globala humanitära toppmötet i där många länder och organisationer åtog sig att arbeta för ett effektivare humanitärt bistånd, genom bland annat bättre stöd till lokala aktörer, förbättrade synergier mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete, ökad transparens och mer flexibel finansiering. betonade även vikten av ett jämställdhetsperspektiv i det humanitära arbetet. har också varit en drivande aktör i styrelserna för de största humanitära organisationerna, såsom , , WFP, (, ICRC), för palestinska flyktingar (UN Relief and for Refugees in the Near East UNRWA), UNOCHA, och fond för katastrofbistånd, CERF. bidrar aktivt till utvecklandet av dessa organisationer genom att i deras respektive styrelser driva prioriterade frågor, såsom stärkt humanitär samordning, tillvaratagandet av lokala aktörers förmågor och bättre humanitära insatser. har agerat för ett stärkt jämställdhetperspektiv i det humanitära krisarbetet. var bl.a. ansvarigt för att driva Call to Action on Protection from Violence, ett initiativ för att bekämpa och bemöta könsrelaterat våld i humanitära kriser. Under ordförande- skap har 17 nya samarbetspartner anslutit sig till initiativet och mer än 270 åtaganden har gjorts. Flyktingfrågor fortsätter att sätta sin prägel på de humanitära utmaningarna i flera konflikter runtom i världen. UNHCR har utifrån sitt mandat och ett omfattande svenskt stöd spelat en nyckelroll i försöken att värna flyktingars rättigheter och söka lösningar på utdragna flyktingsituationer. Svenskt stöd till har möjliggjort betydande insatser för barn i länder som , och . WFP har gett livsmedelsbistånd till 82,2 miljoner människor utifrån sitt humanitära mandat, men tillträdesproblemen i många länder har också ökat svårigheterna att leverera stöd. För att nå behövande i svår- tillgängliga områden i konflikt, exempelvis i , har WFP distribuerat kontanter och mat genom snabba inresor eller leveranser från luften. I Sydsudan har man också levererat från luften. Ökningen 2016 av kontant- eller kupongstöd har effektiviserat WFP:s arbete och gett 14 miljoner människor ökad frihet att styra inköp utefter sina behov. ICRC har varit en nyckelorganisation i värnandet av den internationella humanitära rätten och i flera fall som ensam organisation haft tillträde till kriser där andra aktörer inte kunnat arbeta. ICRC har varit en trovärdig och respekterad partner i fält vad gäller rapportering om folkrättsliga överträdelser, inte minst till . ICRC har säkerställt att värnandet av den internationella humanitära rätten förblir relevant och står på säkerhetsrådets dagordning. OCHA har bidragit till strategisk samordning av det humanitära biståndet, bland annat genom att leda arbetet med gemensamma behovs- analyser och gemensamma responsplaner. Parallellt med detta har en reformprocess initierats, där varit en instrumentell aktör, och som förväntas leda till en budget i balans, ny mer ändamålsenlig organisations- struktur, ny strategisk plan och nytt resultat- ramverk. CERF har, trots en besvärlig finansierings- situation, framgångrikt utgjort en global, flexibel mekanism för finansiering av humanitära insatser för oförutsedda behov, såväl som för under- finansierade kriser. Som exempel kan nämnas snabb finansiering av insatser för livsmedels- insatser (mat såväl som jordbruk) i konfliktens Sydsudan, vilka hjälpte 187 000 människor, eller av insatser mot könsbaserat våld i , vilka hjälpte nästan 56 000 kvinnor. har haft en framträdande roll i rådsarbetsgruppen för humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd, COHAFA, och i värnandet av de humanitära principerna och internationell humanitär rätt i EU:s humanitära insatser, bl.a. i framtagandet av gemensamma humanitära budskap för olika kriser och i rådsslutsatser. har uppmanat EU:s institutioner och medlemsstater att genomföra sina åtaganden från det humanitära världstoppmötet , samt uppmuntrat de medlemsstater som ännu inte har anslutit sig till Grand Bargain att göra så. har även presenterat Call to Action on Protection from Violence i EU- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 sammanhanget och uppmanat medlemsstater att ansluta sig. Kommissionen bidrog 2015 (senaste rapporterat år) till behovsbaserat humanitärt stöd till över 134 miljoner människor som drabbats av naturkatastrofer och konflikter i över 80 länder till ett värde av . Stödet gavs i form av livsmedel, boende, skydd, sjukvård och rent vatten. EU har även fortsatt arbetet med att bättre länka humanitärt bistånd med långsiktig återuppbyggnad och utvecklingsinsatser. Som givarland driver policy som stärker kopplingen mellan humanitära aktörer och utvecklingsaktörer och omvänt, som främjar resiliens och som förebygger utdragna kriser inom ramen för humanitära frågor och utvecklingssamarbete samt som främjar jämställdhetsperspektivet. Dialog har förts med andra länder om hur snabba insatser och tidig återstart av utvecklingssamarbetet under och efter humanitära kriser kan bidra mer effektivt till en hållbar utveckling och ett kostnads- effektivt bistånd. Tabell 2.20 Indikatorer från multilaterala organisationer och EU Antal undernärda barn som fått speciella Antal utsatta kvinnor som fått utökat Antal nödlidande människor som fått tillgång till rent vatten och sanitet Antal nödlidande människor som mottagit Antal nödlidande människor som har fått tillgång till primärvård (i genomsnitt/månad) Antal nödlidande människor som mottagit Antal länder med nya eller uppdaterade strategier för skydd mot sexuellt och Antal människor möjliga att hjälpa inom 72 timmar i en nödsituation Antal personer som saknar livsmedelstrygghet som fått stöd genom P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Regeringen bedömer att verksamheten har bidragit till förbättrade levnadsvillkor för människor i fattigdom och förtryck, detta genom verksamheter på ett antal olika men sinsemellan nära sammankopplade områden. Bidrag till förbättrade levnadsvillkor Biståndet har bl.a. bidragit till demokratiska institutioner och processer, ökad rättssäkerhet, transparens och minskad korruption, fria och oberoende media samt ökad respekt för mänskliga rättigheter, särskilt för diskriminerade grupper. Det har, i linje med regeringens feministiska utrikespolitik, bidragit till ökad jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, bl.a. genom för- ändringar i lagstiftning, kvinnors ökade deltagande och inflytande, attitydförändringar bland män och pojkar samt genom att kvinnor och flickor har varit en uttalad målgrupp för stora delar av utvecklingssamarbetet. Människors levnadsvillkor har vidare för- bättrats genom att utvecklingsländernas förut- sättningar att anpassa sig till klimatförändringar, stå emot miljöpåverkan och att bygga hållbara samhällen har stärkts. har bidragit till att minska bakomliggande orsaker till konflikt främst indirekt genom införande av konfliktperspektiv i det bilaterala utvecklingssamarbetet och genom påverkansarbetet gentemot multilaterala organisationer. En inkluderande ekonomisk utveckling har främjats bl.a. i form av ökad sysselsättning, stärkta sociala trygghetssystem, investeringar i infrastruktur och förnybar energi, handel, tryggad livsmedelsförsörjning samt hållbar naturresursanvändning, inklusive jord- och skogsbruk samt fiske. Utvecklingssamarbetet i sin helhet har bidragit till att motverka grundorsakerna till att människor flyr eller tvingas migrera. Till detta kommer vissa mer specifika resultat avseende migranters och flyktingars rättigheter. Biståndet har bidragit till förbättrad hälsa för människor i fattigdom, långsiktigt genom uppbyggnad av hälsosystem. Det har också bidragit till genomförandet av internationella hälsoreglementet, IHR2005, och arbetet mot AMR. Människor har getts tillgång till utbildning genom stärkta institutioner och höjd kvalitet i utbildningen. Forskningsbiståndet har genererat forskningsresultat av betydelse för fattigdoms- bekämpning och utveckling. Det humanitära biståndet har bidragit till räddande av liv, lindrande av nöd och upprätt- hållen mänsklig värdighet. Det har nått flera miljoner av världens mest utsatta människor i samband med konflikter, naturkatastrofer, samt komplexa och utdragna kriser. Genom ovan verksamheter har bidragit till samtliga globala hållbarhetsmål samt till genomförande av klimatavtalet från . I ett internationellt perspektiv har det svenska bidraget varit särskilt betydelsefullt för jämställdhet och kvinnors mänskliga rättigheter, SRHR samt miljö och klimat. Inte minst har på dessa områden satt betydande avtryck i internationell policyutveckling. omfattande finansiella bidrag har i kombination med kompetens och ett aktivt engagemang i internationella fora gett resultat. EU är viktigaste utrikespolitiska plattform inom vilken EU:s utvecklings- samarbete är en central del. Som medlemsstat har varit tongivande i rådsarbetsgrupper, genomförandekommittéer i fält och i dagliga kontakter. Vår röst hörs och vår kompetens efterfrågas. Likaså inom , FN och utvecklingsbankerna genom bl.a. arbete i styrelser. humanitära bistånd har varit viktigt för det humanitära systemet, genom dess storlek, förutsägbarhet, flexibilitet samt det principfasta förhållningssättet med behovs- baserad allokering och fokus på humanitära principer. Svenskt bistånd har i hög grad varit inriktat på att bygga inhemsk kapacitet, förbättrade system och strukturella förändringar av vikt för långsiktig fattigdomsbekämpning och utveckling. Regeringen har därför arbetat internationellt för ett förnyat globalt engagemang för principerna om bistånds- och utvecklings- effektivitet och dessas relevans för genom- förandet av Agenda 2030. Vid högnivåmötet inom det globala partnerskapet för ett effektivit utvecklings- samarbete fick genomslag för starkare skrivningar om samarbetsländers ägarskap, civilsamhällets roll, jämställdhet och sviktande stater. En visade att ligger över genomsnittet i givarkretsen avseende transparens, användning av länders egna system och att biståndet är obundet. ligger kring genomsnittet avseende anpassning till samarbetslandets nationella prioriteringar och förutsägbarhet i utbetalningar. Vad gäller att använda ländernas egna övergripande resultat- ramverk samt att betala ut medel genom samarbetslandets egen statsbudget, något som antas bidra till ett mer effektivt bistånd, är dock sämre än snittet. har arbetat aktivt med givar- samordning, utifrån lokala förutsättningar i varje samarbetsland. Genom ökat engagemang i EU:s gemensamprogrammering har bidragit till förbättrad givarsamordning i flera samarbets- länder. Genom påverkansarbete och dialog har också bidragit till åtgärder för effektivisering av FN-systemet. Resultaten av det svenska biståndet måste ses tillsammans med den bredare utvecklingen i samarbetsländerna. Denna har i flertalet svenska samarbetsländer varit övervägande positiv sett . uppföljning av millenniemålen visade på en minskning av fattigdomen och en positiv trend avseende flera sociala indikatorer, om än ojämn mellan länder och mellan olika områden. På flera håll har dock utvecklingen gått i negativ riktning vad gäller bl.a. respekt för mänskliga rättigheter, inte minst kvinnors och flickors rättigheter och SRHR. De humanitära kriserna är många och antalet flyktingar och migranter till följd av konflikter, naturkatastrofer och fattigdom har fortsatt att öka. Flera miljötrender pekar åt fel håll, såsom halten av växthusgaser i atmosfären, havsrelaterade frågor samt förlusten av biologisk mångfald. Ökande protektionistiska strömningar riskerar att hämma låg- och medel- inkomstländers möjligheter att dra nytta av internationell handel. Resultatredovisningen visar att biståndet har bidragit till den positiva utveckling som setts i P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 många länder och på flera områden. Resultat har också bestått i att den negativa utveckling som beskrevs ovan har motverkats. I strategierna som styr det bilaterala biståndet anges mål i termer av vad biståndet ska bidra till. Insatsportföljerna för att uppnå respektive mål har nästan genomgående kunnat genomföras helt eller huvudsakligen enligt plan (). Den faktiska utvecklingen har gått helt eller delvis i önskvärd riktning i relation till det stora flertalet strategi- mål (). Det är en tydlig förbättring jämfört med . En förklaring kan vara att flera nya strategier antogs /15 för vilka resultat nu börjar kunna ses. Vad gäller resultat på insatsnivå visar utvärderingar att mål på kort sikt oftast uppnås. Det finns dock ett fortsatt behov av att studera utvecklingssamarbetets långsiktiga effekter. Måluppfyllelsen är generellt sett lägre för verksamhet i konfliktländer och länder med bristande respekt för mänskliga rättigheter där den övergripande utvecklingen går i oönskad riktning. Ett område där utvecklingen gått i riktning mot målen i högre grad än andra är miljö och klimat. Områden där utvecklingen gått i riktning mot målen i relativt sett lägre grad är fred och säkerhet, utbildning och forskning samt demokrati och mänskliga rättigheter. Vad gäller det sistnämnda finns starka motkrafter i form av allt mer restriktiv lagstiftning, krympande demokratiskt utrymme för civilsamhället såväl som för enskilda individer, allt starkare motreaktioner i internationella fora samt färre aktörer i det internationella samfundet som står upp för mänskliga fri- och rättigheter. Trots ett kraftfullt svenskt engagemang för SRHR har det hårdnande klimatet i frågan inneburit att ambitionsnivån i det globala normativa arbetet fått justeras till att bevaka ett upprätthållande av status quo medan stöd till och kontakter på nationell nivå syftat till att nå fler med SRHR. Även i länder där utvecklingen mot demokrati och mänskliga rättigheter varit under press eller negativ konstateras dock att enskilda insatser kunnat bidra positivt. Motståndet mot demokrati och mänskliga rättigheter gör också arbetet på detta område extra viktigt. Begränsade möjligheter för kvinnor och flickor att åtnjuta sina mänskliga rättigheter, övergrepp mot och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 systematisk diskriminering av kvinnor och flickor gör att arbetet måste fortsätta med oförminskad kraft. Av redovisningen framgår att det finns starka kopplingar mellan verksamhet på olika områden; mellan hälsa och miljö, utbildning och ekonomisk utveckling, demokrati och jämställdhet, för att bara nämna några. Jämställdhet, demokrati, ekonomisk utveckling fred och säkerhet mm. är både mål i sig och förutsättningar för förbättrade levnadsvillkor i andra avseenden. Genom bred analys och genom att finansiera verksamheter och aktörer som adresserar flera problemområden går det att uppnå synergier. Detta såväl mellan områden som miljö, mänskliga rättigheter och jämställdhet, som mellan delverksamheter inom ett område, t.ex. ekonomisk integration och handel, näringsliv och finansiella system. Erfarenheterna visar också på behovet av både riktade insatser och integrering av centrala perspektiv i all verksamhet: fattiga människor perspektiv på utveckling, rättighetsperspektivet samt jämställdhet-, miljö och klimat- samt konfliktperspektiv. Riktade insatser har visat sig få störst genomslag medan integrering ger en bredd som annars inte vore möjlig. De två ansatserna kompletterar därmed varandra. I två tredjedelar av Sidas verksamhet utgör jämställdhet ett delmål. Regeringen ser dock behov av att ytterligare stärka jämställdhets- integreringen inom såväl svenska myndigheter som inom FN, utvecklingsbankerna och EU, inklusive analys av kvinnor och mäns levnads- villkor och av hur utvecklingsinsatser bidrar till, eller riskerar att motverka, jämställdhet. Cirka en tredjedel av Sidas verksamhet har miljö och klimat som ett delsyfte. Sidas ökade ambitionsnivå och aktiva arbete för att stärka integreringen av miljö och klimat, inklusive med avseende på bedömning av insatsers risker och konsvekvenser på miljön, är positivt och behöver fortsätta. Inom det bilaterala samarbetet har konflikt- perspektivet stärkts, inte minst i analysarbetet, men det behöver vidareutvecklas i genom- förandet. Det behövs bl.a. nya arbetssätt där utrikes-, säkerhets- och utvecklingspolitik samverkar bättre. Integrering av fattiga människors perspektiv på utveckling samt rättighetsperspektivet är fortsatt centralt. Det långsiktiga utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet styrs av olika principer men behöver i möjligaste mån länkas samman, inklusive för att stödja hanteringen av utdragna flyktingkriser och flyktingars behov. Regeringen ser vidare behov av fortsatt arbete med att integrera migration och utveckling i utvecklingssamarbetet utanför den humanitära verksamheten. Medan det bilaterala samarbetet skapat viktiga kontaktytor med enskilda länder finns även tydliga fördelar med att arbeta genom multilaterala organisationer. Det leder till bättre samordning och de multilaterala organisa- tionerna har ofta en unik roll inom sina respektive områden. bidrag till de multilaterala organisationerna har även gett möjlighet att i styrelser arbeta strategiskt med styrning, påverkansarbete och reformfrågor. sätter på så sätt prägel på hela den globala verksamhet till vilken vi bidrar med en andel. Det bilaterala och multilaterala biståndet samt EU-biståndet är kompletterande. Likaså har insatser på landnivå, regional nivå och global nivå kompletterat varandra. Allt detta bekräftar vikten av en holistisk syn på utveckling och ett utvecklingssamarbete där verksamhet på olika områden samspelar.