prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — De föreslagna förändringarna för hjälpförbrukning av el vid produktionen av värme bedöms med- föra sänkta nettokostnader på ca . Förslaget om lägre skattenivå för bl.a. leveranser av kyla till datorhallar beräknas minska berörda företags nettokostnader med ca . Förslagen bedöms medföra viss ökad administrativ börda för värmeföretagen eftersom de kommer att behöva söka om återbetalning av energiskatt på el för ytterligare ändamål. har dessa företag redan väl uppbyggda administrativa rutiner för återbetalning av bl.a. energiskatt på el, t.ex. för leveranser av värme till tillverkningsindustrin, varför den tillkommande administrativa bördan bedöms som måttlig. Förslaget om lägre skattenivå för hjälpförbrukning av el vid produktionen av värme beräknas totalt öka värmeföretagens administrativa kostnader med , medan förslaget om en lägre skattenivå för leveranser av kyla till datorhallar beräknas medföra ökade administrativa kostnader på totalt för de företag som levererar kyla. Sammantaget beräknas därmed värmeföretagens administrativa kostnader öka med . Beroende på ägarförhållandena kan den egen- användning av el som åtgår för tillverknings- industrins förbrukning av värme skattemässigt hanteras annorlunda. Den hjälpförbrukning av el som åtgår vid värmeproduktion för användning i industrins tillverkningsprocess beskattas exempelvis lägre om industrin är ägare till värme- produktionsanläggningen än om ett värme- företag äger anläggningen. Enligt Energi- företagen saknas därmed konkurrens- neutralitet när det gäller energibeskattningen såtillvida att det har betydelse vem som är ägare till värmeproduktionsanläggningen. De före- slagna ändringarna syftar till att energiskatte- mässigt åstadkomma konkurrensneutrala förut- sättningar för den egenanvändning av el i produktionen av värme som bl.a. förbrukas i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet, P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 oavsett vem det är som äger värmproduktions- anläggningen. Det genomsnittliga värmeföretaget använder ca el för hjälpför- brukning. Om hälften av hjälpförbrukningen av el används vid produktionen av värme och av värmen levereras till de ändamål som omfattas av den föreslagna ändringen får företaget rätt till nedsättning för ytterligare av sin elanvändning. Med dessa utgångspunkter innebär förslaget för medelföretaget att energiskatten på el, med de skattenivåer som föreslås gälla 2018, skulle minska med (200 mega- wattimmar * (331 – per mega- wattimme) – ). Enligt Energiföretagen finns det goda förutsättningar att utnyttja spillvärme från datorhallar i fjärrvärmenäten, vilket leder till ökad energi- och resurseffektivitet. Kylfaktorn i befintliga värmepumpar i fjärrkylenäten för- bättras också om spillvärmen från datorhallarna utnyttjas, vilket minskar elanvändningen i värmepumparna vid samma värme- och kyl- produktion. Detta innebär att kylningen av datorhallen med värmepumpar i fjärrkyle- systemet har två fördelar som kan bidra till att hålla nere elanvändningen: dels slipper dator- hallen använda en egen kylmaskin, dels minskar elanvändningen i de befintliga värmepumparna. Utbyggnaden av datorhallar förväntas öka avsevärt och leda till en ökad elanvändning på på årsbasis. Den sänkta energiskatten på el för datorhallar förväntas också stimulera till en sådan utveckling. Om datorhallarna etableras i anslutning till fjärrvärme- och fjärrkylenät kan spillvärmen för datorhallarna utnyttjas som fjärrkyla kan bidra till att hålla ner elanvändningen för kylning. Såväl de totala anläggningsinvesteringarna som energiförbru- kningen kan därmed bli lägre. Användning av fjärrkyla i datorhallar kan också bidra till att hålla ner eleffektbehovet . Det finns därmed enligt Energiföretagen såväl energi- som miljöpolitiska skäl att inte skattemässigt missgynna fjärrkylelösningar för datorhallar. Den nedsättning av energiskatten på el som infördes för elanvändning i datorhallar innebär att kostnaden för ett företag som säljer fjärrkyla att driva en produktions- anläggning som t.ex. utnyttjar frikyla med värmepump blir högre än för en datorhall att P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 driva en motsvarande anläggning i egen regi. De skilda skattemässiga förutsättningarna innebär enligt Energiföretagen en konkurrens- snedvridning som kan motverka användandet av fjärrkyla, även när så skulle ha varit företags- ekonomiskt motiverat. Förslaget om sänkt energiskatt på el för värmeföretagens leveranser av kyla till datorhallar syftar därför till att energi- skattemässigt åstadkomma konkurrensneutrala förutsättningar för den kyla som används i datorhallar, oavsett om den produceras av datorhallsägaren själv eller av ett värmeföretag. För en datorhall som har en egen kyl- wattimme + ). Om ett värme- företag som säljer kyla skulle äga motsvarande anläggning, med samma elanvändning, och i stället leverera kylan som fjärrkyla till datorhallen skulle den elanvändningen, i normalfallet, beskattas enligt normalnivån för energiskatten på el, som föreslås uppgå till 2018, vilket mot- svarar en årlig energiskatt på el Med föreslagen regeländring skulle skatteskillnaden utjämnas, dvs. skattenedsättningen för leverantören av kyla skulle i detta fall, precis som för datorhallen, uppgå till (993 000 - ). Energiskatt på el tas ut enligt samma regelverk oavsett företagens storlek och även nedsätt- ningar av energiskatten gäller för alla företag oavsett storlek, givet att kriterierna för skatte- nedsättningarna är uppfyllda. Bedömningen är därför att det vid utformningen av förslagen inte är motiverat att särskild hänsyn tas till små företag. Även mindre värmeföretag som säljer värme och kyla kommer att få sänkta skatte- nivåer för de ändamål som omfattas av förslagen. Om reglerna inte ändras skulle berörda värmeföretag inte få föreslagna nedsättningar av energiskatten på el. Därmed skulle bl.a. konkurrensförutsättningarna för den värme och kyla som används för berörda ändamål inte utjämnas så som har beskrivits ovan. Effekter för hushåll och offentlig sektor Hushållen bedöms inte direkt beröras av föreslagna regeländringar. Indirekt kan dock sänkta skatterelaterade kostnader för värme- företagen även komma de hushåll till del, vars uppvärmning av bostäder och varmvatten sker med fjärrvärme. Då de flesta värmeföretagen som säljer värme och kyla är kommunalt ägda innebär sänkta skatterelaterade kostnader att lönsamheten, allt annat lika, för dessa verksamheter ökar. Schablonmässigt bedöms de lägre skattenivåer som förslagen medför för de kommunalt ägda värmeföretagen motsvara sänkta nettokostnader om ca . Därutöver får även de kommunala företagen stärkta konkurrensförutsättningar så som beskrivs ovan. Effekter för myndigheter och domstolar Förslagen bedöms ge upphov till begränsade engångsvisa kostnader för , främst till följd av förändringar av systemstöd och åtgärder för att tillgodose företagens informationsbehov. Därutöver kommer förslagen leda till en viss ökning av antalet ansökningar om återbetalning av energiskatt på el, men eftersom antalet företag som påverkas av förslagen är begränsat bedöms de löpande kostnader som detta medför som måttliga. Bedömningen är även att förslaget inte föranleder behov av ytterligare informations- insatser än de som normalt sker vid regelför- ändringar. Tillsammans med övriga förslag i avsnitt 6.17, 6.18 och 6.20 beräknar att förslaget leder till kostnader av engångs- karaktär om och löpande årliga kostnader om . Kostnaderna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslagen bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra ökade kostnader för andra myndigheter. Förslagen bedöms inte leda till några betydande konsekvenser avseende jämställdheten mellan kvinnor och män eller på sysselsättningen samt, eftersom förslagen inte bedöms leda till ökade utgifter för hushållen, inte till några fördel- ningsmässiga effekter. Förslagen bedöms vara förenliga med unionsrätten. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 6.20Sänkt skatt för datorhallar och författningstekniskt och även i övrigt av sådan andra förändringsförslag på elskatteområdet 6.20.1 Ärendet och dess beredning (Fi2017/01244/S2). i bilaga 14, förteckning över remissinstanserna finns i (Fi2017/01244/S2). , Mirror m.fl. företag har i en konkurrensneutrala villkor i datacenter- och it- tjänstebranschen samt att det i stället tydliggörs att driften av datorhallen ska vara kommersiellt och för kunders räkning, för att därmed utesluta interna datorhallar i andra verksamheter (Fi2016/04393/S2). och har i en skrivelse anfört att om det ska finnas skattelättnader för datorhallar så bör förslaget utformas så att det främjar tillväxt av redan etablerade datorhallar (Fi2017/00929/S2). Svensk Kollektivtrafik och har i en skrivelse efterfrågat att beskattningen av elektricitet för elbussar ändras (Fi2017/01979/S2). har i en skrivelse efterfrågat att de kvartalsvisa återbetalningarna av energiskatt på el som förbrukas i växthus- näringen ska ändras till ett system med fyra valfria återbetalningstidpunkter alternativt att den kvartalsvisa kompletteras med ytterligare återbetalningstillfällen genom att ett av kvartalen delas upp i två delar (Fi2017/00718/S2). Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 14, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 14, avsnitt 5. Regeringen behandlar Lagrådets synpunkter i avsnitt 6.20.3, 6.20.4, 6.20.5 och 6.20.6. Förslaget om ändringar i lagen (2011:1244) om elcertifikat är enligt regeringens bedömning beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över det förslaget. 6.20.2 Bakgrund och gällande rätt Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskaps- ramen för beskattning av energi-produkter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, kallat energiskattedirektivet, är ett unionsgemensamt ramverk för hur medlemsstaterna ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. Av direktivet följer bl.a. att medlemsstaternas nationella beskattning av el ska uppfylla vissa i direktivet föreskrivna minimiskattenivåer. Direktivet innehåller även krav på obligatorisk skattebefrielse i vissa situationer samt möjlig- heter för medlemsstaterna att ge skattened- sättning eller fullständig skattebefrielse i andra situationer. Befrielser och nedsättningar från energiskatt kan vara utformade så att de utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF- fördraget. Detta innebär att och andra medlemsstaters möjlighet att fritt utforma den nationella energibeskattningen inte bara begränsas av innehållet i energiskattedirektivet utan därutöver bl.a. av de regler om statligt stöd som följer av EUF-fördraget, vilka således kan ha företräde över direktivets regler. På nationell nivå regleras energibeskattningen av el i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. All el som förbrukas i är som huvudregel skattepliktig och skatten betalas in till staten av de skattskyldiga. De skatt- skyldiga består i huvudsak av två kategorier, nämligen elproducenter och elleverantörer. För dessa skattskyldiga inträder skattskyldighet för el när elen levereras till någon som inte är skattskyldig eller när den tas i anspråk för annat ändamål än försäljning. Efter förslag i budget- propositionen har även en ny kategori av skattskyldiga introducerats, frivilligt skatt- skyldiga. ersätts skatt- skyldigheten för elleverantörer med en skatt- skyldighet för elnätinnehavare varefter skatt- skyldigheten inträder när el överförs till någon som inte är skattskyldig eller tas i anspråk för annat ändamål än överföring. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Nuvarande energiskatt på el är differentierad utifrån dels var i landet den förbrukas, dels för vilket ändamål den förbrukas. är exempelvis industriell verksamhet (tillverkningsprocessen), jordbruks-, skogs- bruks- och vattenbrukssektorerna samt vissa större datacenter lågt beskattade medan annan näringsverksamhet, t.ex. i tjänstesektorn, betalar samma energiskatt som hushållen. Energiskatt på el tas ut med endast en skattesats och den lägre beskattningsnivån som aktualiseras vid förbrukning för exv. de ovan nämnda ändamålen åstadkoms i stället genom avdrag eller återbetalning. Inköp av el mot försäkran tillåter lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, att annan än den som är skattskyldig får köpa el utan energiskatt mot att köparen lämnar en försäkran till leverantören att elen ska användas för vissa i lagen angivna ändamål. Försäkranssystemet omfattar el som –förbrukats i tåg eller annat spårbundet transportmedel eller för motordrift eller uppvärmning i samband med sådan förbrukning, –i huvudsak förbrukas för kemisk reduktion eller i elektrolytiska processer, –förbrukats vid sådan framställning av produkter som avses i 6 a kap. 1 § 6 (dvs. energiprodukter eller andra produkter för vilka skatteplikt har inträtt för tillverkaren), –förbrukats vid sådan överföring av el på elnätet som utförs av den som ansvarar för förvaltningen av nätet i syfte att upprätthålla nätets funktion, –förbrukats i metallurgiska processer eller vid tillverkning av mineraliska produkter under förutsättning att det ingående materialet genom uppvärmning i ugnar har förändrats kemiskt eller dess inre fysikaliska struktur har förändrats. I allmänna råd om beskattning av elektrisk kraft (SKV A 2015:4) lämnas följande allmänna råd om inköp av el utan energiskatt mot försäkran. Allmänna råd till 11 kap. 11 § lagen om skatt på energi: Försäkran bör lämnas för varje köptillfälle eller för högst ett kalenderår, s.k. stående försäkran. Försäkran bör lämnas på en blankett som har tagit fram. Försäkran bör upprättas i två exemplar. Det ena exemplaret bör lämnas till elleverantören och det andra bör behållas av förbrukaren. Om den som förvärvat elen utan skatt säljer eller förbrukar elen för ett annat ändamål än som omfattas av ordningen så blir denne skattskyldig (5 § första stycket 3 LSE). Skattskyldigheten inträder i dessa fall när el levereras till en köpare eller tas i anspråk för annat ändamål än försäljning (11 kap. 7 § första stycket 2 LSE). Då den nuvarande ordningen varken förut- sätter godkännande eller att verket informeras är det okänt hur många aktörer som nyttjar försäkranssystemet. Det bedöms emellertid vara ett relativt begränsat antal företag som omfattas av ordningen. Likalydande regler i flera bestämmelser och viss reglering på förordningsnivå Befrielser och nedsättningar från energiskatt kan vara utformade så att de utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF- fördraget. Återbetalning av skatt enligt 11 kap. 12, 12 a, 12 b och 14 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, får därför endast göras om sökanden inte är ett företag utan rätt till statligt stöd och sökanden lämnar uppgifter om stödmottagare. Kravet på uppgifter om stödmottagare gäller endast för den del av stödmottagarens sammanlagda nedsättning som under kalenderåret överstiger . När nedsättning under 12 a § gäller uppgifts- skyldigheten för sammanlagd nedsättning om . upprepas dessa i det närmaste likalydande villkor i var och en av de nämnda återbetalningsbestämmelserna. I 11 kap. 12, 12 a, 12 b och 14 §§ LSE finns även likalydande regler av mer administrativ natur. Det rör sig om att ansökan om återbetalning ska omfatta ett kalenderår och, med undantag för nedsättningen i 12 b § för , ska den lämnas elektroniskt. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Om sökanden beräknas förbruka el i större avhandlas dock närliggande frågor. omfattning, får dock beskattningsmyndigheten medge att ansökan görs per kalenderkvartal. Det är svårt att få någon överblick över hur sådant beslut får återkallas om sökanden begär lagstiftningen hänger ihop. Lagen om skatt på det eller förutsättningar för medgivande inte energi tillkom 1994 och har ändrats Vidare framgår att en ansökan om ett otal gånger. lämnar den i redaktionellt återbetalning av energiskatt ska lämnas in till hänseende mycket övrigt att önska. som lämnas i denna lagrådsremiss är exempel på utgången av kalenderåret respektive kalender- ändringar som ytterligare försvårar överblick- kvartalet och vara undertecknad av sökanden eller av den som är ombud eller annan behörig som avser fyra olika brukarkategorier, där en rad företrädare för sökanden. bestämmelser för varje kategori regleras separat En ansökan som lämnats för en sökande som trots att reglerna i stora delar är identiska.” är juridisk person anses ha lämnats av sökanden, om det inte är uppenbart att den som lämnade begäran saknade behörighet att företräda Vad som, vid prövningen av om kvartalsvis Energiskatt på el tas ut med endast en skattesats. Den lägre beskattningsnivån som gäller vid förbrukning i större omfattning framgår av förbrukning för vissa ändamål åstadkoms i stället förordningen (2010:178) om skatt på energi, genom avdrag eller återbetalning. För de flesta av Av förordningen framgår att återbetalning får göras per kalenderkvartal om årsför- efter att förbrukaren själv vänder sig till brukningen av el kan beräknas uppgå till minst med ett avdragsyrkande om denne är skattskyldig eller en återbetalningsansökan i förbrukning för , i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller i De skattskyldiga består i huvudsak av två datorhall där förbrukningen måste uppgå till elleverantörer men det finns även andra För avdrag enligt 11 kap. 9 § första stycket 6– Den som beräknas förbruka el i 8 (lydelse enligt SFS 2016:1073) medges avdrag mycket stor omfattning får godkännas som endast om den skattskyldige inte är ett företag frivilligt skattskyldig av , om den utan rätt till statligt stöd. övervägande delen av förbrukningen sker i framgår även att avdrag för de berörda ändamålen endast får medges om den eller i en datorhall. Den som ska bli frivilligt skattskyldige lämnar uppgifter om stödmot- skattskyldig ska således inte enbart beräknas tagare samt uppgift om fördelning på förbruka el i mycket stor omfattning utan den Kravet på uppgifter om stöd- övervägande delen av elförbrukningen måste mottagare och fördelning av avdraget per också ske för vissa utpekade ändamål. stödmottagare gäller endast för avdrag som ”övervägande del” avses mer än hälften (se prop. I detta fall relaterar det till all el som näringsidkaren har förbrukat under ett I Lagrådets yttrande över lagrådsremissen Vissa frågor på elskatteområdet framfördes bl.a. Enligt 15 § FSE det följande angående de ovan nämnda reglerna. förbrukning i mycket stor omfattning anses vara ”De nu lämnade två ändringsförslagen har --- uppfyllt om sökanden beräknas förbruka minst föregåtts av åtta tidigare förslag om ändringar i lagen, alla avseende ordning med frivillig skattskyldighet för energiskatt på el för aktörer som förbrukar el i inriktade mot bränsleskatteområdet, andra mot datorhallar och i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet vilken föreslagits av Ut- redningen om sektorsneutral och konkurrens- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 kraftig energiskatt på el i dess betänkande Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) infördes (Prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). Den som godkänts som frivilligt skattskyldig ska registreras av , jämför 7 kap. 1 § första stycket skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. Det medför att frivilligt skattskyldiga ska redovisa energiskatten på el i en punktskattedeklaration för vissa redovisningsperioder (se 26 kap. 6 § SFL). Regeringen instämde i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, volym 1 avsnitt 6.13.4) i den bedömning som Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energi- skatt på el gjort, nämligen att det i syfte att underlätta hanteringen och minska likviditets- påverkan kan vara motiverat att ge stora elförbrukare, tillika stödmottagare, en möjlighet att frivilligt bli skattskyldiga och därigenom få ta del av stödet genom löpande avdrag i stället för genom återbetalning. Regeringen föreslog därför att en möjlighet till frivillig skattskyldighet skulle införas för de som beräknas förbruka el i mycket stor omfattning i datacenter eller i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. De som inte anses vara stora förbrukare får del av den lägre beskattningen genom åter- betalning av delar av den skatt som elleverantören debiterat dem. Ansökan om återbetalning ska som huvud- regel omfatta ett kalenderår. Om sökanden beräknas förbruka el i större omfattning får emellertid medge att ansökan om återbetalning av energiskatt på el görs per kalenderkvartal i stället för genom en årlig återbetalning. För återbetalningarna finns uppställda gränser för att bl.a. hålla både företagens och administration nere i fråga om mindre stödbelopp. Den nuvarande ordningen med möjligheter till frivillig skattskyldighet respektive återbetalning är konstruerad så att lagstiftningen i det förstnämnda fallet kompletteras med gränsvärden närmare angivna i förordning, medan gränsvärdena i det senare fallet är reglerade direkt i lagtext. 6.20.3 Försäkranssystemet tas bort Regeringens förslag: Möjligheten att köpa el utan energiskatt mot lämnande av försäkran tas bort. Den som är skattskyldig och förbrukar el för sådant ändamål som avses i 9 § första stycket 1–5 får fortsatt göra skatteavdrag för egen elförbrukning för dessa ändamål. Den som inte är skattskyldig men som förbrukar el för dessa ändamål ges i stället möjlighet till återbetalning av skatten. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorians förslag förmedlades dock nedsättningen för elförbrukning i tåg eller annat spårbundet transportmedel eller för motordrift eller uppvärmning i samband med sådan förbrukning i två steg, i de fall förbrukningen skedde i de kommuner som omfattas av den så kallade norrlandsskattenivån. Detta genom att samma el omfattades av såväl avdrag som återbetalning. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot det remitterade förslaget. tillstyrker förslaget att ersätta försäkranssystemet med en möjlighet att godkännas som frivilligt skattskyldig eller ansöka om återbetalning, under förutsättning att avdragsrätten enligt 11 kap. 9 § första stycket 8 lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE) begränsas. Denna begränsning föreslås i huvudsak ske genom att de förbruknings- ändamål som kan rendera i återbetalning enligt 13 § exkluderas från nämnda punkt. tillstyrker åtgärderna och välkomnar denna typ av regeländringar. tillstyrker promemorians delar om förändringar av energiskatten på el. Energiföretagen stödjer förslaget att förbrukare med full energiskattebefrielse har direkt kontakt med i stället för att elhandelsbolagen/elnätsbolagen agerar mellan- hand. I fråga om tidpunkten för den föreslagna förändringen om att ta bort försäkranssystemet anser Energiföretagen att det vore önskvärt om lagändringen beslutades , dvs. utanför ramen för budgetpropositionen. Osäkerhet om budgeten kan medföra att elnäts- företag ser sig tvingade att på spekulation genomföra förändringar , då riksdagsbeslut om budgetpropositionen normalt sett väntas. Den korta anpassningstiden mellan beslut och ikraftträdande talar enligt Energiföretagen för att förändringen bör brytas ut ur budget- propositionen. Energiföretagen stödjer föreslagna förenklingar i återbetalnings- och avdragsbestämmelserna som förenklar och gör regelverket något mer lättillgängligt. Energigas ställer sig bakom Energiföretagens remissvar. Innovations- och kemiindustrierna i (IKEM) pekar på att företag som använder el för de ändamål som framgår av 11 kap. 9 § första stycket 1–5 också redovisar detta fortlöpande i sina skattedeklarationer som skickas till . Dessa redovisningar stöds också av den redovisning som utförs av elleverantörerna till .