prop · H403158 · 2017-03-21 00:00:00 — som har vårdnad om barn inte ska tas upp. Ändringen är en följdändring med anledning av det nya studiestarts- stödet, som är en form av studiestöd. gäller för annat studiestöd ska därför också gälla för detta stöd. över görs även vissa språkliga justeringar i stycket. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.1. 16.4Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 25 § Studiemedel får inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas 1.studiehjälp enligt 2 kap., 2.aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 3.sjukersättning, aktivitetsersättning eller rehabiliteringsersättning enligt socialförsäkringsbalken, 4.statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för – kortare studier om funktionsnedsättning, – kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionsnedsättning, och – studier inom särskild utbildning för vuxna, 5.statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfabetisering i samiska, 6.ersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 7.utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå, eller 8.studiestartsstöd enligt lagen (2017:000) om studiestartsstöd. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för högskoleutbildning på forskarnivå om den studerande är eller har varit anställd som doktorand. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande beviljats studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utländsk studiefinansiering som ska omfattas av detta stycke. Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från första stycket. Paragrafen innehåller en bestämmelse om samordning med andra förmåner m.m. Paragrafens första stycke kompletteras med en ny åttonde punkt i vilken det anges att studiemedel inte får lämnas eller tas emot för den tid det lämnas studiestartsstöd. Därutöver görs även vissa språkliga justeringar i stycket. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.7. 25 a § Om tilläggsbidrag lämnas enligt 13 a och 13 b §§ denna lag och tilläggs- bidrag kan lämnas för samma barn och enligt lagen (2017:000) om studiestartsstöd ska bidragen samordnas så att sammanlagt högst ett tilläggsbidrag lämnas enligt båda lagarna . Paragrafen, som är ny, innehåller en samordningsbestämmelse för tilläggsbidrag som lämnas för samma barn och enligt denna lag och lagen (2017:00) om studiestartsstöd. inte dubbla tilläggsbidrag kan utgå. Samordningen innebär att om en förälder studerar med studiestöd och en förälder med studiestartsstöd så kan sammanlagt högst ett tilläggsbidrag enligt båda lagarna lämnas för samma barn och . Samma sak gäller också en förälder som studerar och har ersättning från båda stöden . Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.1 och 8.7. 26 § En studerande som har fått studiestöd enligt denna lag kan beviljas studiemedel bara om den studerande har 1.betalat fastställt årsbelopp enligt 4 kap. 7 §, som ska betalas före det kalenderår som de nya studiemedlen avser, och 2.betalat tillbaka så mycket av återkrävt studiestöd enligt 5 kap. eller återkrävt studiestartsstöd enligt 34 § lagen (2017:000) om studiestartsstöd att högst ett kalenderhalvårs återkrävt studiestöd eller studiestartsstöd återstår att betala. Om det finns synnerliga skäl, får studiemedel beviljas trots bestämmelsen i första stycket. Paragrafen innehåller ett krav på återbetalning av tidigare lämnat studiestöd för att studiemedel ska kunna beviljas. I första stycket görs en redaktionell ändring i första punkten. Andra punkten kompletteras på så sätt att det införs en bestämmelse om att också återkrävt studiestartsstöd måste ha återbetalats för att studiemedel ska kunna lämnas. Högst ett kalenderhalvårs återkrävt studiestöd eller studiestartsstöd får således återstå för att studiemedel ska kunna beviljas. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.6. 13 § Årsbeloppet får sättas ned 1.om låntagaren tar emot studiehjälp, studiemedel, eller studiestartsstöd, 2.om låntagaren fullgör en längre grundutbildning än enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer, eller 3.om det i något annat fall finns synnerliga skäl. Paragrafen innehåller en bestämmelse om nedsättning av årsbelopp. Ändringen i första punkten är en följdändring med anledning av det Ändringen innebär att årsbeloppet får sättas ned också för en låntagare som tar emot studiestartsstöd då även studiestartsstöd är en form av studiestöd. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.10. Utöver det som anges i 8 kap. 6 § första stycket 1 studiestödslagen (1973:349), i lydelsen efter , får årsbeloppet sättas ned också om den återbetalningsskyldige tar emot studiestartsstöd. Utöver det som anges i punkt 2 e i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i studiestödslagen (1973:349) får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddela föreskrifter om att preliminär och slutlig avgift får sättas ned också om den återbetalningsskyldige tar emot studiestartsstöd. I stället för vad som anges i 8 kap. 6 § första stycket 2 studiestödslagen (1973:349), i lydelsen efter , får årsbeloppet sättas ned preliminärt om låntagarens inkomst under betalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomst efter vilken årsbeloppet har beräknats. Om årsbeloppet har beräknats till en tjugondel av låneskulden eller lägst femton procent av prisbasbeloppet enligt punkt 14, får årsbeloppet sättas ned preliminärt till av låntagarens beräknade inkomst under betalningsåret. Nedsättningen gäller i avvaktan på att underlaget för att ta ut skatt eller avgift för betalningsåret Det preliminära årsbeloppet ska grunda sig på den uppgift om beräknad Prop. 2016/17:158 inkomst som låntagaren lämnar i ansökan om nedsättning. Efter det att underlaget för att ta ut skatt eller avgift för betalningsåret har fastställts ska ett slutligt årsbelopp fastställas. Beloppet ska motsvara av låntagarens sammanlagda överskott av inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Det slutliga årsbeloppet kan dock högst bestämmas till det belopp som fastställts enligt punkt 14. Som fastställt underlag gäller beslut om slutlig skatt i första instans. Om det preliminära årsbeloppet är lägre än det slutliga årsbeloppet, ska mellanskillnaden betalas i efterhand som ett resterande slutligt årsbelopp. Regeringen meddelar föreskrifter om att låntagaren dessutom ska betala en tilläggsavgift. Om det preliminära årsbeloppet är högre än det slutliga årsbeloppet, ska det överskjutande beloppet inte betalas ut till låntagaren utan i stället räknas av från lånet. Punkten 16 i ikraftträdande och övergångsbestämmelserna innehåller bestämmelser om årsbelopp. Ett nytt första stycke förs in. Ändringen är en följdändring med anledning av det nya studiestartsstödet. Ändringen innebär att årsbelopp samt preliminär och slutlig avgift får sättas ned för en låntagare som tar emot studiestartsstöd på motsvarande sätt som om låntagaren tar emot annat studiestöd. Enligt första meningen regleras möjligheten till nedsättning för personer som har mottagit studiemedel på lagnivå. I andra meningen finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om sådan nedsättning för personer som har studielån tagna mellan 1989–2001. Ändringen innebär således att en låntagare som är återbetalningsskyldig enligt de äldre bestämmelserna om studiemedel eller studielån enligt studiestödslagen (1973:349, ändrad 1988:877) också omfattas av bestämmelsen, om han eller hon tar emot studiestartsstöd. I tredje stycket görs en redaktionell ändring. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.10. 16.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag Bostadsbidrag enligt socialförsäkringsbalken lämnas med följande avvikelse. Vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten enligt 97 kap. 2 och 13 §§ socialförsäkringsbalken ska studiebidrag enligt studiestödslagen (1999:1395) och studiestartsstöd enligt lagen (2017:000) om studiestartsstöd ingå . Enligt denna lag ska av studiebidraget enligt studiestödslagen ingå vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag. I lagen görs en följdändring så att motsvarande även kommer att gälla för det nya studiestartsstödet. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.7. Sammanfattning av promemorian Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd (U2016/02685/SF) Möjligheten till utbildning är avgörande för både enskildas utveckling, delaktighet, självbestämmande och arbetsmarknadsutsikter, samt för att arbetsmarknaden ska fungera väl. Många vuxna har kunskap och kompetens som inte motsvarar arbetsmarknadens behov. Utbildning är av avgörande betydelse för att förbättra människors anställningsbarhet. inledde regeringen en utbildningssatsning för vuxna i form av ett nytt kunskapslyft. är centralt för regeringens mål att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. ska bl.a. ge människor chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till högre utbildning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter och bilda sig för ökat deltagande i samhällslivet eller för personlig utveckling. ska också bidra till att förkorta tiden för nyanländas etablering i samhället och på arbetsmarknaden. har det inom bl.a. avsatts medel för fler utbildningsplatser. I samband med detta har det även avsatts medel för studiestöd till de studerande. Det har även genomförts satsningar som syftar till att unga ska fullfölja en gymnasieutbildning. I nästa fas av bör det säkerställas att det finns tillräckligt goda ekonomiska förutsättningar för vuxna att studera, så att de med störst behov av utbildning faktiskt också påbörjar studier. I denna promemoria föreslås att ett nytt rekryterande studiestöd – studiestartsstöd – ska införas i syfte att öka rekryteringen till studier bland personer med stort utbildningsbehov, för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. För att stödet ska bli effektivt och nå dem med störst utbildningsbehov innebär förslaget att studiestartsstödet ska användas inom ramen för kommunernas uppdrag att verka för att vuxna deltar i utbildning. Kommunernas rekryteringsarbete ska enligt förslaget ske i samverkan med Arbetsförmedlingen. Målgrupp för studiestartsstödet är enligt förslaget personer i åldern 25– som har kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. För att tillhöra målgruppen föreslås även att personen ska ha varit arbetslös och anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen . Avsikten med det nya stödet är att det ska rekrytera personer som annars inte skulle ha studerat. Av den anledningen föreslås att den som har haft studiemedel inte ska kunna få studiestartsstöd. Kommunerna föreslås pröva och fatta beslut om vilka personer som uppfyller villkoren vad gäller utbildningsbakgrund, utbildningsbehov och ålder. Den sökande ska också lämna in en ansökan om studiestartsstöd till sin hemkommun. Om kommunen bedömer att den sökande uppfyller de nämnda villkoren ska kommunen överlämna sitt beslut tillsammans med ansökan om studiestartsstöd till (CSN). CSN föreslås fatta beslut om övriga förutsättningar samt betala ut studiestartsstöd. Stödet föreslås vara ett bidrag som vid heltidsstudier uppgår till , vilket motsvarar per studiemånad (2016). Den som har barn kan även få tilläggsbidrag. Studiestartsstöd föreslås vidare kunna lämnas . För att det ska vara möjligt att övergå från studiestartsstöd till studier med studiemedel bygger förslaget på att bestämmelserna i så stor utsträckning som möjligt ska överensstämma med reglerna för studiemedel. Varje kommun får enligt förslaget en resursram för studiestartsstödet och stödet lämnas i mån av tillgängliga medel. I sitt arbete med rekrytering och prövning förutsätts att kommunerna bl.a. ska ta fram riktlinjer för hur studiestartsstödet ska användas. I detta arbete ska kommunerna inhämta synpunkter från Arbetsförmedlingen, och lokala företrädare för arbetsmarknadens parter och folkbildningen. För att göra kommunernas arbete möjligt föreslås bl.a. att dessa ska ges rätt att ta del av viss elektroniskt lagrad studiestödsinformation. I anslutning till förslaget om ett nytt studiestartsstöd lämnas i promemorian förslag om minskade avskrivningsmöjligheter inom studiemedelssystemet. Förslaget innebär att möjligheten att skriva av studielån som tas i samband med behörighetsgivande studier vid fortsatta studier inom högskolan, avskaffas. Författningsändringarna föreslås träda i kraft avseende studiestartsstödet och avseende avskrivningen av studielån. Promemorian har utarbetats inom (). Förslag till lag om studiestartsstöd Härigenom föreskrivs följande. Lagens innehåll och syfte 1 § I denna lag finns bestämmelser om studiestartsstöd, som är ett statligt studiestöd. Syftet med lagen är att öka rekryteringen till studier bland personer med stort utbildningsbehov, för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Studiestartsstöd får lämnas i den mån det finns tillgång på medel. 2 § Studiestartsstöd ska vara ett verktyg som kommunerna kan använda inom ramen för sitt ansvar enligt 20 kap. 10 och 17 §§ skollagen (2010:800), att rekrytera personer till studier. Kommunernas rekryteringsarbete enligt denna lag ska ske i samverkan med Arbetsförmedlingen. Kommunerna ska anta riktlinjer för rekryteringsarbetet enligt denna lag efter inhämtande av synpunkter från Arbetsförmedlingen, och lokala företrädare för arbetsmarknadens parter och folkbildningen. 3 § Med prisbasbelopp avses i denna lag och i föreskrifter som meddelats i anslutning till denna lag prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. 4 § Studiestartsstöd får lämnas till den som har kort utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Ytterligare villkor för att en studerande ska anses tillhöra målgruppen för stödet finns i 5–11 §§. 5 § Studiestartsstöd får lämnas från och med det kalenderår som den studerande fyller och längst till och med det kalenderår som den studerande fyller . 6 § Studiestartsstöd får lämnas till den som har varit arbetslös och anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen före Centrala prövning enligt 30 §. 7 § Studiestartsstöd får inte lämnas till den som före studiestarten har fått studiemedel enligt studiestödslagen (1999:1395). Betalat årsbelopp och återkrävt studiestöd 8 § En studerande som senast före studiestarten har fått studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) kan beviljas studiestartsstöd bara om den studerande har 1.betalat fastställt årsbelopp enligt 4 kap. 7 § studiestödslagen, och 2.betalat tillbaka så mycket av återkrävt studiestöd enligt 5 kap. studiestödslagen att högst ett kalenderhalvårs återkrävt studiestöd återstår att betala. Om det finns synnerliga skäl, får studiestartsstöd beviljas trots bestämmelsen i första stycket. 9 § Studiestartsstöd får lämnas till studerande som är svenska medborgare. Utländska medborgare ska jämställas med svenska medborgare om de är sådana familjemedlemmar som avses i 3 a kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716) till sådana utländska medborgare som på grund av anställning eller etablering som egenföretagare här i landet kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från 2.avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller 3.avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och å andra sidan om fri rörlighet för personer. Andra stycket gäller även sådana familjemedlemmar till svenska medborgare som avses i 3 a kap. 2 § andra stycket utlänningslagen, om den svenska medborgaren är anställd eller egenföretagare här i landet. 10 § Utländska medborgare med permanent uppehållsrätt i som kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från ska, när det gäller rätt till studiestartsstöd enligt denna lag, jämställas med svenska medborgare. Utländska medborgare som kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från ska, när det gäller rätt till studiestartsstöd enligt denna lag, jämställas med svenska medborgare vid studier i , om de har 1.ställning som varaktigt bosatt i , 2.ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat men har uppehållstillstånd i , eller 3.ett EU-blåkort enligt 6 a kap. 1 § utlänningslagen (2005:716). 11 § Studiestartsstöd får också lämnas till studerande som inte är svenska medborgare, om de studerande 1.är bosatta i och har permanent uppehållstillstånd här, och 2.har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Kravet på permanent uppehållstillstånd i första stycket 1 gäller inte för personer som har fått en varaktig anknytning till och som är 1.utländska medborgare med uppehållsrätt enligt 3 a kap. 3 eller 4 § utlänningslagen (2005:716), 2.schweiziska medborgare med uppehållstillstånd, eller 3.familjemedlemmar till schweiziska medborgare som avses i 2 och själva har uppehållstillstånd. Studiestartsstöd får lämnas även om kravet på permanent uppehållstillstånd i första stycket 1 inte är uppfyllt, om det finns särskilda skäl för det. 12 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter i anslutning till 9–11 §§. Övriga förutsättningar för studiestartsstöd Utbildning som stödet får lämnas för 13 § Studiestartsstöd får lämnas till studerande vid de läroanstalter och utbildningar som bestäms av regeringen. 14 § Studiestartsstöd får lämnas för som den studerande bedriver studier på minst halvtid. Studierna måste dock pågå . Studiestartsstöd får lämnas bara för sådan del av studietiden som omfattas av den kursplan eller motsvarande som gäller för utbildningen. 15 § Studiestartsstödets storlek bestäms i förhållande till studiernas omfattning. För studerande som inte bedriver heltidsstudier lämnas studiestartsstöd av helt stöd. Studiestartsstöd utan prövning av studieresultat 16 § Studiestartsstöd får lämnas utan föregående prövning av den studerandes tidigare studieresultat till den som ansöker om studiestartsstöd. Studiestartsstöd med prövning av studieresultat 17 § I andra fall än som avses i 16 § ska en prövning av studieresultat göras för den som har beviljats studiestartsstöd. Studiestartsstöd får lämnas till en studerande som bedrivit sina studier i normal takt. Studiestartsstöd får lämnas även om den studerande inte har bedrivit sina tidigare studier i normal takt om det är fråga om studieresultat från perioder med studiestartsstöd som är äldre än eller om det finns särskilda skäl för det. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vad som ska anses vara studier i normal takt. Tid som studiestartsstöd får lämnas för 18 § Studiestartsstöd får lämnas under sammanlagt högst . 19 § Studiestartsstöd får lämnas med ett belopp som för utgör av prisbasbeloppet vid studier på heltid, vid studier på men av heltid, och av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. Första stycket gäller bara om något annat inte följer av 21–25 §§. 20 § Utöver det ersättningsbelopp som följer av 19 § får studiestartsstöd lämnas i form av tilläggsbidrag till studerande som har vårdnad om barn. Sådant bidrag får lämnas till och med det kalenderhalvår barnet fyller . För varje barn kan högst ett tilläggsbidrag motsvarande studiebidraget vid heltidsstudier enligt 3 kap. 12 § studiestödslagen (1999:1395) lämnas. Vid beräkning av tilläggsbidraget enligt första stycket ska föreskrifter som meddelats med stöd av 3 kap. 13 b § studiestödslagen tillämpas på motsvarande sätt när det gäller studiestartsstöd i form av tilläggsbidrag. 21 § Studiestartsstöd får lämnas med fullt belopp bara om den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår inte är högre än ett visst belopp (fribeloppet). 22 § Vid studier under ett kalenderhalvår ska fribeloppet svara mot av prisbasbeloppet vid studier på heltid, av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. I andra fall än som avses i första stycket, ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre än med vid studier på heltid, av heltid, och 23 § Om den studerandes inkomst är högre än fribeloppet beräknat enligt 22 §, ska det belopp som får lämnas enligt 19 § första stycket minskas av den överskjutande inkomsten. 24 § Som den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår enligt 21 § räknas vad som hänför sig till det halvåret av den studerandes överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt beslut om slutlig skatt för kalenderåret. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om hur inkomsten ska räknas för studerande som inte beskattas för sin huvudsakliga inkomst i . Ett beslut om studiestartsstöd ska grunda sig på den uppgift om beräknad inkomst som den studerande lämnar i ansökan om studiestartsstöd. 25 § Studiestartsstöd får inte lämnas, om beloppet motsvarar eller är lägre än av prisbasbeloppet. Studiestartsstöd under sjukdom och ledighet 26 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiestartsstöd får lämnas för tid då den studerande är sjuk. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiestartsstöd också får lämnas vid ledighet 1.för tillfällig vård av barn, 2.för närståendevård, eller 3.i samband med att ett barn har avlidit. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiestartsstöd som lämnas vid sjukdom eller sådan ledighet som anges i andra stycket får ingå i det antal veckor som studiestartsstöd högst får lämnas för enligt 18 §. Samordning med andra förmåner 27 § Om en person som har studiestartsstöd därefter beviljas studiemedel enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395) får studiestartsstöd inte lämnas eller tas emot för den tid för vilket det lämnas studiemedel. Vidare får studiestartsstöd heller inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas någon sådan förmån m.m. som anges i 3 kap. 25 § studiestödslagen. Ansökan, beslut och utbetalning 28 § En ansökan om studiestartsstöd ska ges in av den sökande till den sökandes hemkommun inom den tid som kommunen bestämmer. 29 § Kommunen ska pröva om den sökande tillhör målgruppen för studiestartsstödet enligt 4 och 5 §§ och fatta beslut om målgruppstillhörigheten i dessa delar. Om kommunen vid sin prövning bedömer att den sökande inte uppfyller dessa krav ska kommunen avslå ansökan. Om kommunen vid sin prövning enligt första stycket bedömer att den sökande uppfyller kraven enligt 4 och 5 §§ ska kommunen överlämna sitt den sökandes ansökan till Centrala Prop. 30 § Om en kommun har beslutat att en sökande uppfyller kraven enligt 4 och 5 §§ ska pröva de övriga förutsättningarna för att studiestartsstöd ska kunna beviljas enligt denna lag och föreskrifter som meddelats i anslutning till lagen. 31 § får betala ut studiestartsstöd endast om det är styrkt att den studerande bedriver de studier för vilka stödet har beviljats. Rätten till studiestartsstöd är förverkad, om den studerande inte inom en månad från utbildningens början har styrkt att han eller hon bedriver studier. Styrks detta senare, får studiestartsstödet ändå betalas ut, om det finns särskilda skäl.