prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Utbildning och forskning: Utveckling mot förväntade strategiresultat .40 P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010 (avsnitt 2.1), 2.bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 12 (avsnitt 2.8.1), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott på högst till (avsnitt 2.8.1), kapitalhöjningen i Afrikanska utvecklings- banken (AfDB), vilket innebär inbetalningar som inklusive tidigare gjorda inbetalningar uppgår till högst (avsnitt 2.8.1), 5.godkänner att de medel som står till förfogande inom (), återinvesteras i IDB (avsnitt 2.8.1), 6.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt tabell 1.1, 7.bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 8.för anvisar ett ramanslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt tabell 1.1. 1:2 (Sida) 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Under utgiftsområdet Internationellt bistånd finns sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för (Sida), (), (FBA), anslag för internationellt utvecklingssamarbete samt anslaget för utvärdering av internationellt bistånd. De delar som inte finansieras från biståndsramen är förvaltningskostnader för samarbete inom samt garantiavgifter, avseende Nordiska investerings- bankens miljöinvesteringslån, som inte klassificeras som bistånd. Regeringens förslag: fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonational- inkomst (BNI) beräknat enligt EU- förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad BNI enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. Ökningen från till av beräknad BNI medför att biståndsramen tillförs . I biståndsramen ingår ODA-fähiga kostnader, dvs. kostnader som klassificeras som bistånd (Official Development Assistance, ) i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (/DAC). Majoriteten av kostnaderna återfinns under anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår till . I utgiftsområde 7 ingår för garantiavgifter avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån och som avser förvaltningsutgifter för samarbete inom som inte klassificeras som bistånd. Dessa kostnader ingår inte i biståndsramen. I biståndsramen ingår kostnader från andra delar av statens budget som kan klassificeras som bistånd. Kostnaderna uppgår till 2018 och är en minskning med jämfört med föregående år (inklusive vårändringsbudget och förslag till höständringsbudget 2017). Detta beror bl.a. på att kostnaderna för asylmottagande i minskar jämfört med . Som andel av biståndsramen uppgår kostnaderna inom andra utgiftsområden till 2018, jämfört 2017 (inklusive vår- ändringsbudget och förslag till höständrings- budget 2017). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Kostnader inom andra utgiftsområden som ingår i biståndsramen Nedan följer en beskrivning av de kostnader som ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden. Kostnader för mottagande av asylsökande Kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer i ingår i den svenska biståndsramen. har i enlighet med /DAC:s riktlinjer möjlighet att såväl kunna hjälpa en person i behov av skydd i ett flyktingläger i t.ex. , som bekosta omhändertagandet av en asylsökande han eller hon befinner sig i . ska vara en för de som flyr undan förföljelse och förtryck och tar ett stort ansvar för det internationella skyddet av asylsökande. Världen står inför de mest omfattande humanitära kriserna sedan FN bildades. är 135 miljoner människor i behov av humanitär hjälp och antalet personer i nöd har fyrfaldigats . 65 miljoner människor är på flykt. Merparten av de som flyr befinner sig på flykt i sina hemländer eller i något angränsande land. Över 20 miljoner människor hotas av svält i nordöstra , Sydsudan, och . En komplex kombination av konflikt och torka, där också klimatförändringarnas effekter spelar in, har bidragit till situationen. Uppemot 7 miljoner syrier befinner sig på flykt i sitt hemland. , , och har tillsammans tagit emot över 4,8 miljoner syrier, varav drygt 2,7 miljoner i . Sedan konflikten i bröt ut har också fler än 1 miljon syrier sökt skydd i något EU-land varav över 100 000 i . Syrier, irakier och afghaner har utgjort de största grupperna av asylsökande i . bedömer att en tredjedel av antalet asylsökande kommer att komma från , och . antas ensamkommande barn utgöra av antalet asylsökande som kommer till , vilket kan jämföras 2015, 2016 och . Bland nya asylsökande var kvinnor 2015, vilket kan jämföras både 2016 och 2017. Migrationens positiva bidrag till utveckling, inte minst genom remitteringar och en aktiv diaspora, måste tillvaratas. Regeringens förhoppning är att en global utveckling kommer till stånd, politiskt, ekonomiskt, socialt och ekologiskt, som innebär att allt färre människor ska lida nöd och tvingas på flykt. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. beräknas den ODA-fähiga kostnaden för asylsökande från låg- och medel- inkomstländer uppgå till , varav räknas in i biståndsramen, vilket motsvarar av det totala biståndet. Det innebär en minskning med ca (efter förslag i höständringsbudgeten). Att kostnaden minskar beror dels på en minskning av antalet asylsökande, dels på kortare handläggningstider. För att beräkna den ODA-fähiga kostnaden görs först en bedömning av hur många personer som kommer att söka asyl i samt en beräkning av hur stor andel av dessa som antas komma från låg- och medelinkomstländer enligt /DAC:s klassificering. Därefter räknas den genom- snittliga vistelsetiden i mottagande fram för dessa personer. I beräkningarna ingår tiden från ansökan till bosättning efter beslut om uppehållstillstånd eller till slutligt beslut om avvisning eller utvisning. Det är endast kostnader för det första årets vistelse i som klassificeras som bistånd. Den genomsnittliga vistelsetiden beräknad som antal dygn multipliceras med antalet asylsökande från ODA-fähiga länder samt kostnaden per person och dygn i mottagandet. Beräkningarna bygger på en prognos om 27 000 asylsökande, varav antas komma från låg- och medelinkomstländer. Den genomsnittliga dygns- kostnaden uppskattas till per person och genomsnittligt antal dygn per person prognostiseras till 239. Även kostnader för mottagandet av personer som vidarebosätts i och deras resor till ingår i avräkningen. Antalet vidarebosatta ökar jämfört från 3 400 personer till 5 000 personer 2018 och 2019. Schablon- beloppet och resekostnad per person uppgår till . Totala kostnaden för vidarebosättningar 2018 uppgår till . Föregående år har avräkningarna omfattat en andel av indirekta administrationskostnader. förändras modellen så att dessa kostnader inte längre avräknas biståndet. En annan förändring är att det infördes ett nytt ersättningssystem för utbetalningar till kommuner för mottagande av ensamkommande barn och unga. Det nya ersättningssystemet innebär att kommunerna ersätts för sina utgifter i nära anslutning till att kostnaderna uppstått. Det gör att dygnkostnaden, som beräknas utifrån de totala utgifterna och antalet inskrivna i mottagningssystemet, bättre överensstämmer med de kostnader som uppstått ett enskilt år. Vidare utgår det nya ersättningssystemet från schablonersättningar per asylsökande, vilket förväntas leda till bättre förutsägbarhet. Kostnaderna för mottagande av asylsökande ingår i utgiftsområde 8 Migration. Den ODA- fähiga kostnaden belastar anslagen 1:1 och 1:2 Ersättningar och bostadskostnader. Kostnader för personer som vidarebosätts belastade tidigare utgiftsområde 8 anslag 1:3 Migrationspolitiska åtgärder, men belastar utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. har granskat om regeringen, och Sida hanterar en osäker finansiering så att svensk biståndsverksamhet ges förutsättningar att vara förutsägbar och långsiktig (RiR 2016:17). Regeringen återkom , i en skrivelse till (Skr. 2016/17:64 om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet), med en redovisning av vilka åtgärder som regeringen avser vidta med anledning av . På /beslutades det om en arbetsgrupp som ska P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 förtydliga riktlinjerna för rapportering av asylkostnader i givarlandet. Den ska även se över hur rapporteringen av asylkostnader kan bli mer transparent och internationellt jämförbar. Resultat av översynen är avsett att presenteras . För att säkerställa transparens och bättre planeringsförutsättningar för biståndet genom- för regeringen en heltäckande översyn av modellen för avräkningar av kostnader för asylmottagandet. Modellförslag utarbetas i enlighet med /DAC:s riktlinjer. Arbetet kommer att slutredovisas i en kommande budgetproposition och en ny modell kommer då att användas. I biståndsramen ingår även kostnader för det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget. uppgår dessa kostnader inom utgiftsområde 27 till , vilket motsvarar del av de faktiska kostnaderna för biståndet inom den totala EU-budgeten 2016. EU bedriver utvecklingssamarbete med nästan alla låg- och medelinkomstländer och inom ett stort antal sektorer. Allokering av resurser liksom utvecklingssamarbetets inriktning slås fast i s.k. externa finansiella instrument som har varierande geografiskt och tematiskt fokus. I ministerrådets arbetsgrupper utarbetar tillsammans med övriga medlemsstater, Europeiska kommissionen och Europeiska utrikestjänsten (EEAS) EU:s gemensamma utvecklingspolitik. bidrar även till att påverka utformningen av EU:s bistånd i genomförandekommittéerna, expertgrupper och via berörda ambassader. I biståndsramen ingår biståndsrelaterade förvaltningskostnader för utlandsmyndigheter och enheter i . /DAC:s riktlinjer lägger fast ett antal principer för vad som kan räknas som förvaltningsresurser för policyarbete och genomförande av bistånd. /omfattar lönekostnader för personal med biståndsrelaterat arbete vid huvudkontor och vid utlandsmyndigheter samt drift av berörda myndigheter, inklusive kostnader för lokaler, it, fordon m.m. De kostnader inom utgiftsområde 1 om som ingår i biståndsramen 2018 P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 utgörs av faktiska utfall för dessa verksamheter. Kostnadsberäkningen grundas på tidsåtgång för biståndsrelaterat arbete på respektive utlandsmyndighet och UD-enhet i . Det handlar t.ex. om dialog och rapportering om utvecklingspolitiska frågor och om värdlandets roll i utvecklingspolitiken i multilaterala forum såsom FN, samt i EU. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) disponerar under utgiftsområde 6 för sin internationella bistånds- verksamhet, som inkluderas i biståndsramen. Vidare ingår i biståndsramen bidrag till () om inom utgiftsområde 22 och bidrag till demokratiinsatser i och om ca inom utgiftsområde 5. I biståndsramen inkluderas även den del av bidrag till vissa FN-organ och andra internationella organisationers reguljära budget som belastar anslag inom andra utgiftsområden men som klassificeras som bistånd. Dessa organisationer är FAO, CITES, , , , ITU, IUCN, , , , , , , UNPKO, UPU, , , och . De kostnader om ca som ingår i biståndsramen 2018 utgörs av faktiskt utbetalt belopp 2016 till dessa organisationer. fördelas stipendiemedel till universitet och högskolor avseende stipendier för särskilt kvalificerade studieavgiftsskyldiga studenter. Stipendiemedel som avser studenter från länder som enligt /DAC klassificeras som mottagarländer för bistånd inkluderas i biståndsramen, i enlighet med /DAC:s riktlinjer. De kostnader inom utgiftsområde 16 om ca som ingår i biståndsramen 2018 utgörs av faktiska utfall. Från och med. 2015 disponerade , för att tillhandahålla en webbaserad informationstjänst för remitteringar i syfte att öka synlighet och transparens och därigenom öka konkurrensen och möjliggöra minskade avgifter vid remitteringar. föreslår regeringen ett utökat stöd till , Money from för att utveckla tjänsten och därigenom möjliggöra ytterligare sänkta avgifter för remitteringar. 2018 föreslås Konsument- verket disponera samt . föreslår regeringen att flyttas till utgiftsområde 8 Migration anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder för bidrag till Internationella migrations- organisationen (IOM). Bidraget till IOM belastade anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. För att förstärka handläggningen av biståndverksamheten inom föreslår regeringen att flyttas till utgiftsområde 1 anslaget 4:1 m.m. Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd minskas med motsvarande belopp. Kapitaltillskott till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) utbetalas från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning. Den del av kapitaltillskottet som klassificeras som bistånd, i enlighet med /DAC:s riktlinjer, uppgår till . Biståndsdelen av utbetalningen till AIIB om ingår i biståndsramen 2018 och utgörs av faktiskt utbetalt belopp 2017. föreslår regeringen att av de överförs till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anslag 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter som kompensation för valutafluktuationer i samband med utbetalning . avräknas från biståndsramen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.1 Biståndsram, härledning av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Kostnader inom andra utgiftsområden Kostnader inom utgiftsområde 7 Internationellt Biståndsram i procent av beräknad BNI enlig ENS Biståndsram i procent av beräknad BNI enligt ENS Insatser inom utgiftsområde 7 som inte finansieras Kostnader inom utgiftsområde 7 som inte finansieras från biståndsramen och inte definieras som bistånd5 Totalt för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1 Inklusive vårändringsbudget och förslag till höständringsbudget för 201 7. 2Beloppen för flyktingkostnader 2018-2020 baseras på prognos 7 av förväntat antal asylsökande. Beräkningarna bygger på en prognos om 28 000 asylsökande, varav antas komma från låg- och medelinkomstländer. Den genomsnittliga dygnskostnaden uppskattas till per person och genomsnittligt antal dygn per person prognostiseras till 273. Även kostnader för mottagandet av personer som vidarebosätts i och deras resor till ingår i avräkningen och uppgår till . Den ODA-fähiga kostnaden för asylsökande från låg- och medelinkomstländer uppgår 2017 till , varav räknas in i biståndsramen. 3Enligt det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet ENS 1995 uppskattas biståndsramen uppgå till 1,03 av BNI 2017. 14 uppdaterades ENS 1995 till ENS 2010. 4Ytterligare medel som tillförs utgiftsområde 7 för att delvis finansiera den del av kostnadsökningen vid utlandsmyndigheterna som Sida svarar för och som påverkas av den svenska kronans växelkurs gentemot andra valutor. 5De delar som inte finansieras från biståndsramen är förvaltningskostnader för samarbete inom samt garantiavgifter, avseende Nordiska invester ingsbankens miljöinvesteringslån, som inte klassificeras som bistånd. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1:2 (Sida) 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd Totalt för utgiftsområde 07 Internationellt bistånd 1Inklusive vårändringsbudget och förslag till höständringsbudget 2017. Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Tabell 2.4 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU 10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris - och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats, andel av bruttonationalinkomsten (BNI), som beslutar om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen används den vid budgeteringstillfället senast tillgängliga BNI-prognosen. Den uppdaterade EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010 som infördes , medförde förändringar i beräkningsmetoden för BNI. Biståndsramen beräknas därför som av förväntad BNI enligt ENS 2010. rapporteras det totala svenska biståndet efter avslutat budgetår till /DAC (som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas bistånds- statistik). Vid rapporteringstillfället används den senast tillgängliga BNI-uppgiften från rapporteringen avser, vilket kan bidra till att det uppstår en skillnad i procentandel av BNI mellan den prognosbaserade budgeten och den rapporterade officiella statistiken. Skillnader mellan budgeterat internationellt bistånd och utfall kan också bero på att bidrag till de multilaterala finansieringsinstitutionerna rapporteras i sin helhet till /DAC det år skuldsedeln läggs, medan bidraget i statens budget i stället fördelas , i den takt utbetalningar görs. De asylkostnader som rapporterades till /DAC , , skiljer sig från det som budgeterades i budgetpropositionen 2016, . Efter beslut om höständringsbudget uppgick de budgeterade asylkostnaderna till . Skillnaden mellan budgetpropositionen 2016 och rapporteringen till /DAC berodde framförallt på att antalet asylsökande minskade från prognostiserade 73 000 till ett utfall på 28 939. Av det totala antalet asylsökande kom knappt beräknades, i budget, komma från låg- och medelinkomstländer enligt /DAC:s klassificering och det är endast kostnader för dessa personer i , som ingår i biståndet. Motsvarande andel för utfallet som rapporterades till DAC var . ökade dygnskostnaden och den genomsnittliga vistelsetiden i mottagningssystemet ökade från 221 till . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 till följd av att antalet ensamkommande barn och unga i mottagningssystemet var fler än tidigare beräknat. Den längre vistelsetiden förklarades av att många av de asylsökande som kom , liksom de som kom 2016, fick vänta på asylbeslut då prövningskapacitet inte var anpassad för att hantera den stora mängden ärenden som inkom 2015. Både det rapporterade utfallet till /DAC och de budgeterade avräkningarna inkluderade kostnader för mottagande av personer som vidarebosattes i varav de budgeterade kostnader uppgick till medan utfallet till /DAC var . Vidare ingick kostnader för självmant återvändande, varav ingick i budget och rapporterades till /DAC. Från och med propositionen Höständringsbudget (prop. 2016/17:2) ingår inte dessa kostnader i biståndet och det lägre utfallet till /DAC speglar det. I budget ingick även kostnader om för en planerad kartläggning av ensamkommande barns boenden, men dessa kostnader belastade aldrig 2016 och ingick därför inte i det rapporterade utfallet till /DAC. Kostnaderna för EU-biståndet, som ingår i biståndsramen och som grundar sig på faktiskt utfall , kan skilja sig mot det faktiska utfallet , vilket är den summa som rapporteras till /DAC. I rapporteringen ingår samtliga utgifter (se tabell 2.1) som kan klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. Se års- redovisning för staten 2016 för rapporterat utfall för biståndet 2006–2016. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är: att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck (prop. 2013/14:1 utg. omr. 7, bet. 2013/14:UU2) se även (skriv. 2013/14:131 utg. omr. 7, bet. 2013/14:UU20). I likhet med utformningen av politiken inom andra utgiftsområden omfattas utgiftsområdet Internationellt bistånd av politik för global utveckling som regeringen redogör för i propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) Denna redovisning inkluderar resultat från det bilaterala och multilaterala utvecklings- samarbetet samt EU:s utvecklingssamarbete. internationella utvecklings- samarbete redovisas i avsnittet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Redovisning för kostnader och resultat för mottagande av asylsökande görs i budgetpropositionen under utgiftsområde 8. Resultaten av civila krishanteringsinsatser redovisas under utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Även tilldelas medel från biståndsbudgeten. Dess verksamhet redovisas under utgiftsområden 5 och 7. förvaltningskostnader redovisas under utgiftsområde 1. Vissa FN- organ får bidrag från andra utgiftsområden i tillägg till utgiftsområde 7 och redovisas under dessa. 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Utvecklingssamarbetet omfattar verksamheter på flera olika områden vilka alla bidrar till förbättrade levnadsvillkor för människor i fattigdom och förtryck. I redovisningen används följande övergripande bedömnings- grunder och resultatindikatorer vilka speglar olika verksamhetsområden: –Demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. –Jämställdhet och kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. –Miljö- och klimatmässig hållbar utveckling och hållbart nyttjande av naturresurser. –Fredliga och inkluderande samhällen. –Inkluderande ekonomisk utveckling. –Ökning av migrationens positiva utvecklingseffekter samt minskade negativa konsekvenser av ofrivillig och irreguljär migration. –Jämlik hälsa. –Likvärdig och inkluderande utbildning av god kvalitet samt forskning av hög kvalitet av relevans för fattigdoms- bekämpning och hållbar utveckling. –Räddande av liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet. Redovisning av resultat sker vidare mot av regeringen beslutade strategimål för biståndet vilka redogörs för i texten. Därutöver redovisas data för ett urval organisationsspecifika indikatorer. Redovisningen omfattar centrala åtgärder och insatser liksom resultat i förhållande till utgifter. Resultat utgörs av förändring som skett till följd av såväl enskilda biståndsinsatser som av dialog och påverkansarbete. roll inom utvecklingssamarbetet är att stödja ländernas egna utvecklings- ansträngningar.