prop · H50314 · 2017-09-14 00:00:00 — uppdrag till ansvarig myndighet. Regeringen har därför i regleringsbrev (U2017/00411/S) gett myndigheten i uppdrag att förbereda digitalisering av nationella prov och nationella bedömnings- stöd utifrån vad som anges i betänkandet Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning (SOU Regeringen har vidare i budgetpropositionen (prop. 2017/18:14 2016/17:1, bet. 2016/17;UbU1, rskr. 2016/17:105) föreslagit att medel avsätts för digitaliseringen av de nationella proven. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Regeringen anser således att de redan vidtagna åtgärderna och kommande uppdrag till myndigheter är det mest ändamålsenliga med anledning av tillkännagivanden avseende införande av digitala nationella prov. tillkännagivanden får därmed, till den del de avser frågan om digitalisering av nationella prov, anses slutbehandlade. Uppsatser i svenska, svenska som andraspråk och engelska bör skrivas på dator från och med Det är tillåtet att skriva uppsatser i svenska, svenska som andraspråk och engelska på dator (eller annan teknisk plattform). Att vissa elever skriver uppsats på dator medan andra är hänvisade till papper och penna uppfattas av en del elever som orättvist, bl.a. eftersom de som använder datorer har större möjligheter att redigera texter. Regeringen vill framhålla att vissa funktioner, t.ex. rättsstavningsprogram, ska stängas av vid genomförandet av nationella prov men instämmer i att det är enklare att redigera texter på dator, vilket kan anses ge elever som skriver proven på dator en fördel jämfört med de elever som skriver för hand. Elever anser också, enligt utredningen, att det är orimligt att de måste skriva de delprov som handlar om skriftlig framställning för hand medan de i andra skolsammanhang ofta skriver längre texter på dator. framför att kommunen inte kan tillhandahålla datorer till alla elever och anser att skillnader i datortillgång riskerar att göra barns förutsättningar att genomföra proven olika, med negativa konsekvenser för barn som går i skolor med ansträngd ekonomi. Regeringen vill i sammanhanget framhålla att samtliga elever i en skola inte skriver provuppsatser och att skolan således inte behöver investera i en dator eller annan teknisk plattform till alla elever. Av IT-uppföljning 2015 (dnr 2015:00067) framgår att det totalt sett gick ca 1,8 elever per dator i , 1,0 i gymnasieskolan och ca 5,5 elever per dator eller surfplatta i vuxenutbildning . Enligt lärarenkäter uppger av gymnasielärarna i kurserna svenska och svenska som andraspråk 3 att alla eller de flesta av deras elever hade skrivit uppsatsen på dator. Datortillgången måste således anses vara allmänt god och flertalet skolor har internetuppkoppling. Ytterligare en fördel med att uppsatser skrivs på dator är att lärarnas bedömningsarbete underlättas då de inte behöver tolka olika handstilar. För att ge alla elever samma förutsättningar vid genomförandet av uppsatsdelarna på de nationella proven bedömer regeringen att uppsatser bör kunna skrivas på dator eller annan teknisk plattform. Som ett första steg i digitaliseringen av provsystemet bör uppsatserna i svenska, svenska som andraspråk och engelska därför skrivas på dator eller annan teknisk plattform från och med . Det kan dock i finnas skäl att undanta vissa elever från detta krav, det kan exempelvis röra sig om elever som på grund av en funktionsnedsättning inte har möjlighet att 2017/18:14 skriva uppsatserna på dator. Regeringen avser att återkomma till detta på förordningsnivå. 7 Korrigering av vissa bestämmelser Regeringens förslag: Vissa skrivningar och hänvisningar i skollagen ska korrigeras. En hänvisning till kommunallag i lagen om försöksverksamhet med branschskolor ska ändras till följd av att den nya kommunallagen träder i kraft . Utredningens förslag: Utredningen lämnar inte något förslag som motsvarar regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget har inte remissbehandlats. Som nämnts i avsnitt 3 har dock och beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till proposition, vars förslag överensstämmer med förslaget i rutan. Dessa myndigheter har inkommit med besked om att de inte har några synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag Skrivningar och hänvisningar i skollagen Det har uppmärksammats att några skrivningar och paragrafhänvisningar i skollagen har blivit felaktiga. I propositionen Vissa skollagsfrågor (prop. 2013/14:148), som bl.a. rörde vissa icke legitimerade lärares rätt att undervisa, föreslog regeringen en ändring i 2 kap. 20 § tredje stycket. I författningsförslaget skrevs dock av förbiseende ordet ”särskilda” in i 2 kap. 20 § andra stycket 3, vilket har medfört att det utöver kraven på att det inte ska finnas andra legitimerade sökande och att sökanden ska ha tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller den aktuella kursen, numera krävs ”särskilda” skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Ändringen är inte markerad som en ändring i lagtexten, omnämns inte i motivtexten eller författningskommentaren och har inte varit avsedd. beslutade i enlighet med förslaget 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). Regeringen föreslår att be- stämmelsen korrigeras så att det, utöver övriga krav som anges i 2 kap. 20 § andra stycket, endast ska krävas att det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Därmed är villkoret i punkten 3 återigen formulerat i enlighet med beslut med an- ledning av propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). I 15 kap. 32 § skollagen regleras hemkommunens skyldighet att lämna ekonomiskt stöd till inackordering. Hänvisningen i denna paragraf till 17 kap. 19 § andra stycket har blivit felaktig sedan ett nytt andra stycke, enligt förslag i propositionen Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus (prop. 2014/15:43, bet. 2014/15:UbU4, rskr. 2014/15:136), skju- tits in före det då befintliga andra stycket i 17 kap. 19 §, så att det andra stycket i stället blivit paragrafens tredje stycke. för att paragrafhänvisningen korrigeras. Hänvisningen i 15 kap. 32 § Prop. 2017/18:14 skollagen ska ändras till att ange 17 kap. 19 § tredje stycket skollagen. Genom beslut med anledning av propositionen Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65) infördes en bestämmelse om att den som har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå enligt 20 kap. 19, 19 a eller 19 b § har rätt att delta i utbildningen i en annan kommun än sin hemkommun eller i ett landsting, om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen (20 kap. 19 d §). I propositionen föreslogs att hemkommunen alltid ska åta sig att svara för kostnaderna för sådan utbildning. I författningsförslaget (20 kap. 21 §) angavs dock att hemkommunen alltid ska åta sig att svara för kostnaderna om den sökande har rätt till utbildningen enligt 20 kap. 19, 19 a eller 19 b §, i stället för att hemkommunen alltid ska åta sig att svara för kostnaderna om den sökande har rätt till utbildningen enligt 20 kap. 19 d §. Hemkommunen blir därmed skyldig att åta sig att svara för kostnaderna även om den själv erbjuder utbildningen. Eftersom hänvisningen i 20 kap. 21 § till 20 kap. 19, 19 a eller 19 b § inte har varit avsedd föreslår regeringen att paragrafhänvisningen korrigeras. Hänvisningen i 20 kap. 21 § skollagen ska ändras till att avse 20 kap. 19 d § skollagen. Genom beslut med anledning av propositionen Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning (prop. 2014/15:85, bet. 2014/15:UbU13, rskr. 2014/15:246) upphörde utbildning i svenska för invandrare (sfi) att vara en egen skolform inom skolväsendet för att i stället ingå i skolformen vuxenutbildning (komvux). Denna ändring föranledde följdändringar i ett stort antal paragrafer i skollagen där det hänvisades till sfi. Av förbiseende ändrades dock inte 29 kap. 3 och 12 §§, där, förutom komvux, sfi omnämns. Regeringen föreslår därför att bestämmelserna korrigeras så att de särskilda hänvisningarna till sfi tas bort. Ändrad hänvisning till kommunallagen i 3 § lagen om försöksverksamhet med branschskolor Genom beslut med anledning av propositionen En ny kommunallag (prop. 2016/17:171, bet. 2016/17:KU30, rskr. 2016/17:335) upphör kommunallagen (1991:900) att gälla då den nya kommunallagen (2017:725) träder i kraft. I 3 § lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor hänvisas till 2 kap 1 § kommunallagen (1991:900). Som en konsekvens av införandet av en ny kommunallag bör 3 § i lagen om försöksverksamhet med branschskolor i stället hänvisa till den nya kommunallagen. Regeringens förslag: Ändringarna i 2 kap. 20 §, 15 kap. 32 §, 20 kap. 21 §, 29 kap. 3 och 12 §§ skollagen (2010:800) och ändringen i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor föreslås träda i 2017/18:14 kraft . Övriga lagförslag föreslås träda i kraft . Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår att ändringarna i skollagen ska träda i kraft . Utredningen har inte lämnat några förslag avseende korrigeringar i skollagen eller i lagen om försöksverksamhet med branschskolor. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några synpunkter på utredningens förslag till ikraftträdandebestämmelser. Som framgår av avsnitt 3 har några myndigheter och organisationer beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. anger att de prov som ska ges i stora delar redan är färdigutvecklade och att ett införande är en alltför för att informera om och förankra delvis nya grunder för betygssättning. Verket framhåller att det är viktigt att förslaget att resultat på nationella prov särskilt ska beaktas vid betygssättning implementeras noggrant och att tidpunkten för ikraftträdandet bör vara ingången till /19. understryker vikten av att får tillräckliga ekonomiska resurser och ett tydligt uppdrag att genomföra förändringarna genom att ta fram allmänna råd, stödmaterial samt fortbildningsinsatser som kan komma alla berörda lärare till del. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är av stor betydelse att och lärarprofessionen ges tillräcklig tid för att implementera ändringarna i skollagen. Ändringarna i skollagen bör därför träda i kraft . Det finns inte något behov av övergångsbestämmelser. Förslagen till vissa korrigeringar i skollagen bör träda i kraft . Ändringarna föreslås därför träda i kraft . I förslaget till lag om ändring i lagen om försöksverksamhet med branschskolor hänvisas till den nya kommunallagen (2017:725) som träder i kraft . Ändringen i lagen om försöksverksamhet bör träda i kraft . 9.1Ekonomiska konsekvenser för staten Regeringens bedömningar i denna proposition om att nationella prov och nationella bedömningsstöd bör digitaliseras medför kostnader för staten . För utvecklingsarbetet har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, utgiftsområde 16), baserat på utredningens beräkningar i SOU 2016:25, beräknat ökningar av anslaget 1:1 samt av anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Förslagen medför inga ekonomiska konsekvenser för kommunerna Den kommunala finansieringsprincipen innebär att kommuner och landsting inte bör åläggas nya uppgifter utan att de får ersättning. Principen gäller när , regeringen eller en myndighet fattar bindande beslut om ändrade regler för en verksamhet. Finansieringsprincipen beskrivs närmare i ett informationsmaterial som regeringen och ställde sig bakom ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100). Av materialet framgår att finansieringsprincipen inte ska tillämpas när kommunsektorn får ändrade kostnader till följd av tekniska förändringar. I denna proposition föreslås att resultat på nationella prov ska ha en särskild betydelse vid betygssättning. Vidare görs bedömningen att de nationella proven ska digitaliseras, att digitaliserade prov bör vara avidentifierade, att elevlösningar ska rättas av någon annan än den undervisande läraren och att provdelar som består av uppsatser bör skrivas på dator. Regeringen anser att bedömningen att nationella prov ska genomföras digitalt är en följd av tekniska förändringar och den tekniska utvecklingen i samhället. Skolor behöver anpassa sig till den tekniska utvecklingen av fler skäl än för att genomföra de nationella proven. Regeringen bedömer därför att finansieringsprincipen inte blir tillämplig när det gäller bedömningen i denna proposition om införandet av ett digitaliserat provsystem. Förslaget och bedömningarna i övrigt i denna proposition innebär inga merkostnader för kommunerna varför finansieringsprincipen inte aktualiseras. Förslagen utgör en proportionerlig begränsning av den kommunala självstyrelsen Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranleder inskränkningen, dvs. en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Det innebär att förslaget inte får vara onödigt långtgående, och om syftet med nya eller ändrade bestämmelser kan uppnås på ett mindre ingripande sätt ska det minst ingripande alternativet väljas. Det ska således göras dels en analys av de konsekvenser som förslaget får för den kommunala självstyrelsen, dels en avvägning mellan det kommunala intresset av självstyrelse och de nationella intressen som den föreslagna lagstiftningen ska tillgodose. Regeringens förslag och bedömningar i denna proposition påverkar inte den grundläggande ansvarsfördelningen mellan staten och skolhuvudmännen på skolans område. De föreslagna bestämmelserna om att resultatet på nationella prov särskilt ska beaktas vid betygssättningen utgör dock en inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Även ett införande av extern bedömning av elevlösningar av nationella prov, dvs. att någon annan än den undervisande läraren ska rätta proven, innebär en inskränkning av kommuners självstyrelse när det gäller organiserandet av skolverksamheten. Vid en avvägning av det kommunala intresset av självstyrelse och de nationella intressen som förslaget och bedömningen avses tillgodose – dvs. att öka rättssäkerheten för eleverna och likvärdigheten i kunskapsbedömning och betygssättning – finner regeringen att 2017/18:14 inskränkningarna är godtagbara och proportionerliga i förhållande till syftet med regleringen. 9.3Ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän Förslagen och bedömningarna i denna proposition berör enskilda huvudmän inom skolväsendet på samma sätt som kommunala. fanns det enligt uppgifter från 602 enskilda huvudmän för grundskolor och 205 enskilda huvudmän för gymnasieskolor. /17 drev de tillsammans 1 248 skolor med 237 118 elever (820 fristående grundskolor med 149 481elever och 428 fristående gymnasieskolor med 87 637 elever). Det bidrag som kommunen ska lämna till enskilda huvudmän för fristående skolor ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. För privata anordnare som bedriver vuxenutbildning på gymnasial nivå träffas överenskommelse med den kommunala huvudmannen genom avtal. Det finns ingen tillgänglig statistik över antalet privata anordnare av vuxenutbildning (komvux) i landet. Enligt var andelen kursdeltagare som läser hos en annan anordnare än kommunen 2015, vilket nästan är en fördubbling (PM Elever och resultat i vuxenutbildning , dnr 016:00293). Om anordnarens kostnader för utbildningen minskar genom de förslag och bedömningar som görs i denna proposition torde den förändrade kostnadsbilden påverka nivån på anbuden vid upphandlingsförfarandet. Förslagen och bedömningarna får samma konsekvenser för alla berörda företag vad gäller konkurrensförhållanden. Förslagen och bedömningarna bedöms inte heller påverka små eller stora företag på olika sätt. finner att utredningens konsekvensbeskrivning vad gäller dessa aspekter är godtagbar. 9.4 Konsekvenser för elever Syftet med förslagen och bedömningarna i denna proposition är som framgår av avsnitt 6 att öka likvärdigheten och rättssäkerheten vid be- dömningen och betygssättningen av eleverna. ningarna ligger väl i linje med synpunkter som elever vid utredningens skolbesök har framfört, nämligen att möjligheten att skriva uppsats på dator regleras och att relationen mellan prov och betyg förtydligas. Lagförslagen innebär att nationella prov normalt sett får en större bety- delse än enskilda prov eller bedömningsunderlag. och bedömningar kommer förutsättningarna för likvärdiga bedömningar av elevernas prestationer att öka. påverkar ett införande av extern bedömning likvärdigheten i betygssättningen i positiv riktning. Detta ger en ökad rättssäkerhet för eleverna då de vid ansökan till högre studier kan konkurrera utifrån mer likvärdiga villkor. Det är också vik- tigt, som och Myndigheten för ungdoms- Prop. 2017/18:14 och civilsamhällesfrågor framhåller, att det vid ett införande av digitali- serade nationella prov säkerställs att införandet inte påverkar elevers lika rättigheter och möjligheter negativt. För att säkerställa att även elever med funktionsnedsättning får del av de positiva effekterna krävs att de tekniska lösningarna utformas så att de passar alla elever och att elevens individuella behov noggrant utreds. 9.5Konsekvenser för jämställdheten och de integrationspolitiska målen Förslagen medför positiva konsekvenser för jämställdheten Enligt utredningen, som hänvisar till utvärderingar av och , finns det skillnader mellan flickor och pojkar när det gäller hur lärare bedömer deras kunskaper. Flickorna får i större utsträckning än pojkarna ett högre slutbetyg än provbetyg. Avidentifiering av elevlösningar bedöms därför ge förutsättningar för ökad jämställdhet. När det gäller könsskillnader och digitala prov är resultaten av forskningen motsägelsefulla. Det finns studier som visar att inget av könen presterar sämre eller bättre när ett prov är datorbaserat. finns det forskning som visar att pojkar presterar bättre än flickor vid digitala prov. Det finns också studier som visar att flickor är mer positiva till att läsa vanliga texter och mindre benägna att använda exempelvis filmer för att inhämta information. Pojkar föredrar att använda datorer för informationsinhämtning. Således torde datorbaserade prov vara ett format som är särskilt tilltalande för pojkar. Att införa digitala prov ger en möjlighet att bredda provformaten så att resultaten inte är så beroende av förmågan att läsa vanliga texter. Det borde enligt regeringens uppfattning göra att könsskillnaderna minskar. Förslagen påverkar inte de integrationspolitiska målen De förslag och bedömningar som lämnas i denna proposition bedöms inte påverka möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 9.6Konsekvenser i förhållande till Förslagen berör inte frågor som är reglerade i . 10.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 20 § Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, eller individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta gäller bara om 1.det saknas sökande som har legitimation, 2.den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3.det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Paragrafen innehåller bestämmelser vilka personer som får anställas som lärare eller förskollärare utan tidsbegränsning. Av första stycket framgår att endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. I andra stycket finns ett undantag från bestämmelsen i första stycket. Undantaget gäller dock bara om de villkor som uppställs i andra stycket punkterna 1–3 är uppfyllda. Ändringen innebär att ordet särskilda har tagits bort i punkten 3. Det krävs , utöver villkoren i punkterna 1 och 2, att det finns skäl, inte särskilda skäl, att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Därmed är villkoret i punkten 3 återigen formulerat i enlighet med beslut med anledning av propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Paragrafen behandlas i avsnitt 7. 5 a § Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av ett nationellt bedömningsstöd, resultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, såvida inte annat följer av 8 §. I paragrafen regleras en elevs rätt till stöd i form av anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Ändringen innebär att den exemplifierande uppräkningen av på vilka sätt det kan framkomma att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås även omfattar användningen av Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1. 8 § Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av ett nationellt bedömningsstöd, resultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt fram- kommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, ska detta anmälas till rektorn. om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara till- Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyan- lända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. I paragrafen finns bestämmelser om i vilka situationer behovet av särskilt stöd ska utredas. Paragrafens första stycke ändras så att den exemplifierande uppräk- ningen av på vilka sätt det kan framkomma att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås även omfattar användning av nationella bedömningsstöd. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1. 20 a § Vid betygssättning enligt 19 och 20 §§ i ett ämne som det ges ett natio- nellt prov i ska elevens resultat på det provet särskilt beaktas. eller resultat på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda I paragrafen, som är ny, tydliggörs ett nationellt provs betydelse vid betygssättningen i ett ämne i . Det framgår av paragrafens första mening att vid betygssättningen i ett ämne där ett nationellt prov har genomförts ska resultatet på provet sär- Med resultatet på provet avses inte enbart provbetyg, delprovsbetyg eller motsvarande utan de kunskaper eleven har uppvisat i provets olika delar i förhållande till kunskapskraven. skilt beaktas” innebär att provresultatet inte helt ska styra betyget utan att provet även fortsättningsvis ska utgöra ett stöd vid betygssättningen.