prop · H403115 · 2017-03-14 00:00:00 — att möjliggöra en obligatorisk förhandskontroll av alla viseringsfria tredjelandsmedborgare innan inresa i Schengenområdet. skulle syfta till att bedöma om den resande ur olika perspektiv skulle kunna utgöra en risk för Schengenområdet. Den information som den resande föreslås lämna elektroniskt vid ansökningstillfället ska bl.a. granskas genom att automatiska sökningar görs i olika EU-databaser (se faktapromemoria 2016/17:FPM33). Förhandlingar om förslaget inleddes presenterade kommissionen ett förslag till förordning om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet – Eppo (se faktapromemoria 2013/14:FPM10). fördes intensiva förhandlingar och vid RIF- rådet var majoriteten av medlemsstaterna överens om huvuddelen av artiklarna i förordningsförslaget. förklarade vid rådsmötet att avser att stå utanför Eppo-samarbetet. Förhandlingarna i rådet kommer att fortsätta . Information lämnades till justitieutskottet , , och överläggning hölls med utskottet . Samråd ägde rum med , juni, . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om för straffrättsligt samarbete – Eurojust (se faktapromemoria 2013/14:FPM1). Rådets förslag har överlämnats till men trepartsförhandlingar mellan rådet, och kommissionen har ännu inte inletts. Dessa ska påbörjas . Information lämnades till justitieutskottet och samråd ägde rum med . 24.2.3Ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande. Förslaget är avsett att förenkla och effektivisera åtkomsten av brottsliga tillgångar över gränserna. För att åstadkomma detta föreslås bl.a. klara tidsfrister för samarbetet samt ömsesidigt erkännande av fler typer av Vidare föreslås att frysta och förverkade tillgångar i första hand ska användas till att kompensera brottsoffer. Förhandlingar om förslaget förväntas inledas . Skydd av EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser inleddes förhandlingar med anledning av kommissionens förslag till ett direktiv om skydd av EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser (se faktapromemoria 2011/12:FPM181). Direktivet ska ersätta bedrägerikonvention och dess tre Information lämnades till justitieutskottet , , och hölls även överläggning med utskottet. lämnades till skatteutskottet . Förslaget är tillsammans med ett förslag om ändringar i förordningen om att inrätta Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (se avsnitt 30.1.1) en del av ett lagstiftningspaket för att minska tillgången på nya psykoaktiva ämnen. en allmän inriktning fattades av rådet den 8–. Överläggning med justitieutskottet ägde rum . 24.2.5 Processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade Direktivet antogs vid rådsmötet , (EU) 2016/800. Direktivet fastställer vissa rättssäkerhetsgarantier för barn, dvs. personer , som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. Direktivet omfattar även barn som är eftersökta enligt en europeisk arresteringsorder. Direktivet innebär bl.a. rätt för barn att i vissa situationer biträdas av försvarare, att få vårdnadshavare eller annan lämplig vuxen informerad och att få en individuell bedömning av personliga omständigheter före åtal. Barn som är häktade ska som huvudregel hållas åtskilda från vuxna. Direktivet innehåller även regler som syftar till att skydda det anklagade barnets privatliv. Samråd ägde rum med inför antagandet . Direktivet antogs vid rådsmötet , (EU) 2016/343. Direktivet syftar till att ytterligare stärka rättssäkerhetsgarantierna för enskilda i straffrättsliga förfaranden. Misstänkta och tilltalade ska betraktas som oskyldiga till dess att deras skuld har fastställts enligt lag och bevisbördan i brottmål ska åvila åklagaren. Direktivet behandlar även frågor om bl.a. offentliga uttalanden om skuld före fällande dom, rätt att inte vittna mot sig själv och rätt att tiga. Direktivet innehåller även regler om rätt att närvara vid sin egen domstolsförhandling. Samråd ägde rum med inför antagandet . Direktivet antogs vid rådsmötet , (EU) 2016/1919. rättshjälp avses finansiering och stöd från medlemsstaterna för att misstänkta eller tilltalade ska kunna utöva sin rätt till tillgång till Det som i direktivet benämns rättshjälp motsvarar i svensk rätt offentlig försvarare. Direktivet är huvudsakligen tillämpligt på frihetsberövade misstänkta och tilltalade. Beslut om rättshjälp ska fattas utan dröjsmål och senast innan några polisförhör äger rum. inte någon ovillkorlig rätt till rättshjälp utan en behovsprövning får alltid I direktivet ges också rätt till rättshjälp för eftersökta personer i förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder. ska i sådana fall täcka kostnaden för en försvarare i den verkställande medlemsstaten, och vid behov, även en assisterande försvarare i den utfärdande medlemsstaten när det gäller arresteringsorder för lagföring. Det är den utfärdande staten som ska stå för kostnaden för den assisterande försvararen och som också beslutar om en sådan försvarare Överläggning med justitieutskottet ägde rum . nämnden ägde rum inför antagandet . 25 Asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörlighet för personer EU har som mål att skapa en gemensam politik för invandring vilket också stärker unionens konkurrenskraft. Stora flykting- och migrationsströmmar har satt press på asyl- och mottagningssystemen i ett flertal medlemsstater. Migrationsfrågorna har varit av stor vikt för som bl.a. drivit frågan om att fler medlemsstater måste ta sitt ansvar för en jämnare fördelning av asylsökande inom EU och att säkerställa ett effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant asylsystem som medger beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. 25.1 Reform av det gemensamma europeiska asylsystemet Mot bakgrund av att stora flykting- och migrationsströmmar satte press på asyl- och mottagningssystemen i ett flertal medlemsstater har en av kommissionens mest prioriterade frågor varit att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet. Behovet av en reform har även lyfts fram av och . presenterade kommissionen sina idéer i meddelandet För en reform av det gemensamma asylsystemet och ökade möjligheter till laglig inresa till (se faktapromemoria 2015/16:FPM79). 2016/17:115 I syfte att få till stånd ett hållbart och rättvist asylsystem presenterade kommissionen förslag till revidering av Dublin- och Eurodacförordningarna och en ny förordning för Europeiska unionens byrå för asylfrågor och presenterades förslag till ny asylprocedurförordning, ny skyddsgrundsförordning, revidering av mottagandedirektivet och en förordning om ett EU-gemensamt system för vidarebosättning (se faktapromemoria 2015/16:FPM94, 2015/16:FPM95, 2015/16:FPM96, 2015/16:FPM122, 2015/16:FPM129, 2015/16:FPM130 och 2015/16:FPM131). Förhandlingar har pågått när det gäller de tre första lagstiftningsförslagen och när det gäller de fyra sista förslagen inleddes de . Längst har förhandlingarna om förslaget till reviderad Eurodacförordning och förordningen om kommit; där har EU-ordförandeskapet fått mandat att inleda trepartssamtal med . Reformen av det gemensamma asylsystemet har behandlats på såväl som på , sommaren och hösten. Under förhandlingarna har välkomnat en ökad harmonisering av medlemsstaternas asylsystem och understrukit vikten av att alla medlemsstater delar solidariskt på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. De viktigaste övergripande frågorna för i hela asylpaketet är att det kommer till stånd en rättvis omfördelningsmekanism av asylsökande samt att systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. Informationstillfälle och överläggning med socialförsäkringsutskottet ägde rum , september, . Samråd med ägde rum , . Som en del i hanteringen av fortsatt stora migrationsströmmar till EU har ordförandeskapet valt att behålla krishanteringsverktyget IPCR fullt aktiverat. Detta innebär en kontinuerlig informationsinsamling som ligger till grund för gemensamma lägesbilder i syfte att effektivisera beslutsfattandet i rådet. IPCR bygger helt på politiska överenskommelser och är inte fördragsfäst. 25.2Asyl-, migrations- och integrationsfonden Asyl-, migrations- och integrationsfonden är en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. Fondens syfte är att bidra till en effektivare hantering av migrationsströmmar inom EU i enlighet med EU:s gemensamma asyl- och migrationspolitik. Budgeten för asyl-, migrations- och integrationsfonden uppgår till för perioden –2020, varav 194 miljoner var öronmärkta till nationella program. beslöt regeringen att ska ansöka om medel för bistånd i nödsituation från fonden med anledning av den stora inströmningen av asylsökande. Kommissionen beslöt att tilldela 35 miljoner extra . har återkommit med en förnyad ansökan om bistånd i nödsituation. Genom den horisontella förordningens ikraftträdande inrättades Skr. 2016/17:115 kommittén för asyl-, migrations- och integrationsfonden och fonden för Kommittén har förhandlat förordningar som syftar till att fastställa mer precisa bestämmelser för förvaltningen av de båda fonderna på inrikesområdet. Därtill har kommittén antagit årliga arbetsprogram för den direkta förvaltningen, dvs. den del av fonden som administreras och förvaltas av kommissionen (t.ex. unionsåtgärder och bistånd i nödsituationer). har ett direktiv antagits som rör villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i EU för forskning, studier, praktik, volontärarbete, elevutbyte och au pair-arbete (se direktiv /801/EU). presenterade kommissionen ett förslag om ett nytt, omarbetat blåkortsdirektiv (se faktapromemoria 2015/16:FMP113). Blåkortsdirektivet handlar om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i EU för högkvalificerat arbete och syftet med översynen är att göra EU mer attraktivt för sådan arbetskraft. Överläggning ägde rum i socialförsäkringsutskottet . Utrullningen av viseringsinformationssystemet (VIS) slutfördes . Det togs i bruk första gången och används av samtliga länder som är medlemmar i . genomförde kommissionen en större utvärdering av VIS-systemet som ska utmynna i förslag till förbättringar av systemet. Ett avtal om viseringsförenkling innebär fördelar i samband med utfärdande av korttidsviseringar. Förutom de förenklade rutinerna, bl.a. i form av kortare handläggningstider och lägre krav på dokumentation, är ofta ansökningsavgiften lägre och vissa kategorier är avgiftsbefriade. Mandat för kommissionen att förhandla avtal om viseringsförenklingar med , , och har antagits och förhandlingar pågår med dessa länder. presenterade kommissionen ett förslag till förhandlingsmandat för ett viseringsförenklingsavtal med . I rådets förordning (EG) nr 539/2001 (viseringsförordningen) regleras vilka medborgare från tredjeland som är viseringsfria respektive inte 2016/17:115 viseringsfria vid inresa i Schengenområdet. Förordningen revideras regelbundet. har EU undertecknat avtal om viseringsfrihet med , , , , och . har förslag om viseringsfrihet presenterats och diskuterats avseende , , och . I anslutning till dessa diskussioner har man även diskuterat ett förslag om en förstärkt suspenderingsmekanism som lades fram av kommissionen . En överenskommelse mellan rådet och rörande viseringsfrihet för och samt en förstärkt suspenderingsmekanism nåddes . infördes en reviderad ömsesidighetsmekanism i viseringsförordningen. Genomförandet av ömsesidighetsmekanismen har följts upp genom kommissionens regelbundna rapporter. har två situationer där bristande ömsesidighet har identifierats för EU-medborgare uppstått, en i och en i . EU:s viseringskodex (och rådets förordning [EG] nr 810/2009) har varit i kraft och reglerar förfarandet vid utfärdandet av Schengenviseringar. presenterade kommissionen ett förslag till översyn av viseringskodexen (se faktapromemoria 2013/14:FPM77). Parallellt med förslaget om ändringar i viseringskodexen presenterade kommissionen ett förslag om införande av en ny typ av visering, kallad rundresevisering, som ska gälla för längre vistelser i Schengenområdet (se faktapromemoria 2013/14:FPM78). Förslagen har diskuterats och förslaget om en reviderad viseringskodex förhandlas med . har ett förslag om ett nytt europeiskt standardiserat resedokument för genomförande av återvändande förhandlats. Rådet antog förordningen . Samråd med ägde rum . ingick EU en rättsligt icke-bindande överenskommelse om återtagande med . Därutöver presenterade kommissionen ett förslag till mandat att förhandla ett återtagandeavtal med (se faktapromemoria 2015/16:FPM88). Den externa dimensionen av Kommissionen presenterade ett meddelande om ett nytt ramverk för EU:s partnerskap och förstärkta samarbete med tredjeländer inom Migrationsagendan (se faktapromemoria 2015/1:FPM112). Vid den 27–antogs slutsatser genom vilka den höga representanten gavs mandat att leda det praktiska genomförandearbetet. Meddelandet knyter bl.a. an till de högnivådialoger om migration som den höga representanten och kommissionen genomfört på uppmaning av vid dess möten . Urvalet av aktuella länder har baserats på en sammantagen bedömning av dessa länders betydelse för den irreguljära migrationen till EU, deras regionala situation och övriga faktorer som rör möjligheterna till ett effektivt samarbete. 25.6.1FN-toppmöte om flyktingar och migranter Vid i om hanteringen av stora flykting- och migrantströmmar antogs den s.k. New Yorkdeklarationen för flyktingar och migranter. I deklarationen slås fast att två globala ramverk ska tas fram, dels ett om migration (Global Compact for Safe, Orderly and Regular Migration), dels ett om flyktingsituationer (Global Compact on Responsibility Sharing for Refugees). Utgångspunkten är att det finns ett behov av mer samarbete samt en tydligare ansvarsfördelning och struktur för att bättre hantera de ökade flykting- och migrantströmmarna vi ser . EU avser att fortsätta att bidra aktivt i framtagandet av ramverken, inte minst genom att dela med sig av de erfarenheter och den kunskap som erhållits genom det omfattande samarbetet med unionens partnerskapsländer. Ett viktigt inslag i det utrikespolitiska arbetet på migrationsområdet är integreringen av migrationspolitiken i den europeiska utvecklingspolitiken, där migrationens positiva effekter ges en central betydelse. Kopplingen mellan migration och utveckling kommer även fortsättningsvis vara en viktig del av både EU:s utvecklingspolitik och EU:s migrationspolitik och konkretiseras bl.a. inom ramen för genomförandet av den övergripande strategin för migration och rörlighet. Ett av EU:s fundament är grundläggande rättigheter. EU har åtagit sig att garantera rättigheterna uttryckta i stadgan om de grundläggande rättigheterna och slå vakt om att stadgan följs i medlemsstaterna. 26.1Reformen av EU:s dataskyddsreglering Förordningen om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter trädde i kraft (se faktapromemoria 2011/12:FPM117). Förordningen bidrar till att ytterligare harmonisera och effektivisera skyddet av personuppgifter för att förbättra den inre marknadens funktion och att öka enskildas kontroll över sina personuppgifter. 26.1.2Direktivet för det brottsbekämpande området Direktivet om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder (se faktapromemoria 2011/12:FPM119) trädde i kraft och ska vara genomfört i medlemsstaterna . Direktivet garanterar en enhetlig och hög nivå på uppgiftsskyddet och underlättar utbytet av personuppgifter mellan behöriga myndigheter. Därigenom säkerställs ett effektivt straffrättsligt samarbete och polissamarbete. 26.1.3Ingående av ett dataskyddsavtal med Den gränsöverskridande brottsbekämpningen förutsätter ett gränsöverskridande informationsutbyte. För att informationsutbytet mellan och ska kunna utvecklas ingicks ett avtal om skydd av personuppgifter inom ramen för det brottsbekämpande informationsutbytet mellan parterna. 26.2EU:s stadga om grundläggande rättigheter Kommissionen lämnade sin årliga rapport om tillämpningen av EU:s stadga för grundläggande rättigheter . Av rapporten framgår att kommissionen har för avsikt att tillförsäkra full respekt för och främjande av grundläggande rättigheter i EU och bevaka att all EU- lagstiftning är förenlig med stadgan. antog rådet slutsatser om tillämpningen av stadgan. Rådet uttryckte oro över ökningen av antalet rasistiska och främlingsfientliga uttalanden och handlingar inom EU. 2016/17:115 Rådet påpekade också att främjande av tolerans, integration och gemensamma värderingar tillsammans med en ökad medvetenhet om grundläggande rättigheter för alla är viktiga garantier för att bekämpa framväxande rasism, främlingsfientlighet och alla former av intolerans i olika samhällen. 26.3Ramprogram för för grundläggande rättigheter Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter ska genomföra sina uppgifter inom de temaområden som anges i ett flerårigt ramprogram. Kommissionen lämnade förslag på nytt ramprogram för åren 2018–2022 (se faktapromemoria 2016/17:FPM120). Beslut om att överlämna rådets förslag till ramprogram till för godkännande togs av rådet . Överläggning med ägde rum . 26.4Åtgärder mot radikalisering som leder till terrorism och våldsbejakande extremism deltar i ett särskilt vars syfte är att kartlägga extremistisk propaganda i och utveckla strategisk kommunikation med målet att motverka extremistiska budskap och propaganda. Nätverket bytte namn från SSCAT (Advisory Team) till ESCN (). representerades fram av . DEL 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- OCH SJUKVÅRD Den europeiska sysselsättningsstrategin, där socialpolitiska aspekter ingår, är en central del i 2020-strategin och ett viktigt instrument för att uppnå EU:s gemensamma målsättning om en smart och hållbar tillväxt för alla. Medlemsstaterna ges inom ramen för den europeiska planeringsterminen årliga landsspecifika rekommendationer för att fokusera på de viktigaste utmaningarna. Samarbetet på området sker annars främst genom den öppna samordningsmetoden med gemensamma målsättningar, erfarenhetsutbyte, uppföljning och utvärdering i syfte att öka den sociala sammanhållningen inom EU. 27.1Samordning av sysselsättning och socialpolitik inom sysselsättningsstrategin och den öppna samordningsmetoden Enligt fördraget ska rådet och kommissionen upprätta en gemensam rapport till om sysselsättningssituationen i unionen och om genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningen. presenterade kommissionen ett utkast till rapport som en del av kommissionens årliga tillväxtrapport (se faktapromemoria 2015/16:FPM26). Rapporten visar att sysselsättningen och den sociala situationen långsamt förbättras men tecken på avvikelser mellan och inom medlemsstaterna kvarstår. I linje med den gradvisa ekonomiska återhämtningen ökar sysselsättningsgraden och arbetslösheten faller i nästan alla medlemsstater. I rapporten presenteras även tredje upplagan av den resultattavla som syftar till att bättre synliggöra och följa upp den sociala utvecklingen i EU och eurozonen. Resultattavlan pekar på att antalet och andelen människor i unionen som lever i risk för fattigdom och social utestängning har stabiliserats om än på en fortsatt hög nivå som skillnaderna mellan länderna är fortsatt stora. ligger relativt bra till ur ett jämförande EU- perspektiv. Den gemensamma sysselsättningsrapporten antogs vid . Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som också inkluderar riktlinjer på det socialpolitiska området. De är tillsammans med riktlinjerna för Skr. 2016/17:115 medlemsstaternas ekonomiska politik, de integrerade riktlinjerna för 2020-strategin och grunden för genomförandet av 2020- strategin. Medlemsstaterna ska beakta sysselsättningsriktlinjerna i sin nationella politik och de ligger också till grund för de landsspecifika rekommendationerna på sysselsättningsområdet som rådet antar. Kommissionen föreslog att riktlinjerna ska förbli oförändrade i förhållande till de som antogs . Vid antogs sysselsättningsriktlinjerna. Samråd med ägde rum . 27.1.3Landsspecifika rekommendationer på det sysselsättnings- och socialpolitiska området Rekommendationer på sysselsättningsstrategins område inom 2020-strategin antogs av rådet (se avsnitt 3). fick ingen rekommendation på det sysselsättnings- och socialpolitiska området. 27.1.4Rapporter om situationen och utvecklingen på det socialpolitiska området och på sysselsättningsområdet Inom ramen för den öppna samordningsmetoden har trygghet genomfört olika typer av erfarenhetsutbyten mellan medlemsstaterna och tagit fram en rapport med nyckelbudskap som därefter förelagts . förelades EPSCO kommitténs årliga rapport om den sociala situationen, reformer och utvecklingstrender på det socialpolitiska området. Även sysselsättningskommittén har tagit fram en rapport med nyckelbudskap. Nyckelbudskapen fungerar som socialpolitiskt och sysselsättningspolitiskt inspel till kommissionen inför att den presenterar sin årliga tillväxtöversyn. och socialförsäkringsutskottet informerades och samråd med ägde rum samma månad. Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen med arbetsmarknadens parter. I området socialpolitik ingår att åstadkomma ett fullgott socialt skydd och bekämpa social 2016/17:115 28.1 Europeisk pelare för sociala rättigheter lade kommissionen fram ett meddelande som beskriver hur EU kan gå tillväga för att utveckla en s.k. europeisk pelare för sociala rättigheter. Genom meddelandet inledde kommissionen ett brett offentligt samråd med tre huvudsyften: att göra en bedömning om EU:s nuvarande regelverk är relevant för att möta framtida utmaningar, att analysera nya utvecklingstendenser i arbetsmönster och i samhället av betydelse för arbetslivet och sociala förhållanden, samt att samla in synpunkter på förslaget till en europeisk pelare för sociala rättigheter. Kommissionen uppmanade alla intressenter att delta i samrådet och lämna kommentarer . Kommissionen avser att lägga fram ett förslag om en europeisk pelare för sociala rättigheter . Regeringen, som lämnade in sitt konsultationssvar , framhöll i sitt svar att man såg positivt på kommissionens meddelande. Regeringen prioriterar ett starkt och socialt som bygger på en samverkan mellan tillväxt, konkurrenskraft, sociala framsteg, jämlikhet och solidaritet. Regeringen överlade med arbetsmarknadsutskottet , information gavs till socialutskottet och till socialförsäkringsutskottet . Samråd ägde rum med . Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av utstationeringsdirektivet (se faktapromemoria 2015/16:FPM67). Förslaget innehåller vissa ändringar i utstationeringsdirektivet, som reglerar vilka bestämmelser som ska gälla när arbetstagare utstationeras för arbete i ett annat land inom EU/EES. Regeringen är positiv till förslaget till ändring av utstationeringsdirektivet och välkomnar kommissionens ansats att skapa mer likabehandling mellan utstationerade och inhemska arbetstagare, med respekt för den fria rörligheten av tjänster. Målsättningen för regeringen är att utländska arbetstagare så långt som möjligt ska likabehandlas med inhemsk arbetskraft, särskilt vad avser grundläggande arbets- och anställningsvillkor inom ramen för utstationeringsdirektivets område, med respekt för den fria rörligheten. I och med att fler än en tredjedel av de nationella parlamenten avgav negativa yttranden i subsidiaritetsprövningen av förslaget fick det ett s.k. gult kort. Kommissionen meddelade att de avsåg vidhålla sitt förslag.