prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — De horisontella dimensionerna jämställdhet, integration och miljö ska ha hög prioritet. Dialog med aktörer på olika nivåer och regio- nalt utvecklingsansvariga aktörer är av stor vikt. Resultatorientering och tematisk fokusering utifrån regionala behov ska fortsatt vara en viktig utgångspunkt i arbetet. Olika sätt att stärka det gränsöverskridande samarbetet ska också över- vägas. Regeringen anser vidare att ytterligare steg behöver tas i en anpassning av regelverket så att krav och kostnader för genomförandet ställs i relation till storleken på EU-medlen som tilldelas respektive land. Regeringen anser det också viktigt att identifiera och genomföra för- enkling i alla delar av genomförandet på EU-nivå och nationell nivå. Prioriteringar för regionalfonden programperioden –2020 Regionalfondsprogrammens inriktning i är tydligt kopplad till 2020-strategin. Insatserna är fokuserade på ett fåtal priorite- ringar. Regionalfondsprogrammen investerar i regional konkurrenskraft och ökad sysselsätt- ning i hela . Regeringen anser att programmen ska verka för strukturförändrande insatser inom de prio- riterade områdena innovation, entreprenörskap samt en koldioxidsnål och grön ekonomi. Rege- ringen anser vidare att de horisontella dimensionerna jämställdhet, integration och miljö ska användas som hävstänger för att nå bättre resultat i projekten. Regeringen anser dessutom att det är viktigt att på ett strategiskt sätt använda de möjligheter till gränsöver- skridande samarbete med partner i andra med- lemsstater och tredje land som finns inom sammanhållningspolitiken. Prioritering innovation och företagande Regeringen vill stärka innovations- förmåga för att bidra till hållbar utveckling och skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram i hela landet. Arbetet ska bidra till såväl ekonomisk som social och miljömässig hållbar- het. Därför krävs det ett väl utvecklat samarbete mellan bl.a. politik på olika nivåer, näringsliv, offentlig sektor, statliga myndigheter inklusive universitet och högskolor, fackliga organisa- tioner, inkubatorer och s.k. science parks samt industriforskningsinstitut. En viktig utgångspunkt för arbetet med att stärka de regionala innovationsmiljöerna och bidra till strukturförändringar är regionala ut- vecklingsstrategier i kombination med regionala innovationsstrategier, strategier för smart specialisering eller motsvarande. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 strategierna behöver samspela med nationella och internationella insatser för att bidra till ett effektivare innovationsarbete och för att möta de globala samhällsutmaningarna. Det är betydelsefullt att regeringens strate- giska samverkansprogram och nyindustrialise- ringsstrategin Smart industri, liksom sats- ningarna på strategiska innovationsområden, industriforskningsinstitut samt test- och demon- strationsmiljöer samordnas med regionala insatser inom dessa områden, se även utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen anser att det är angeläget att ytterli- gare underlätta hållbar tillväxt i befintliga företag och stärka tillväxtorienterade företags utveck- ling, liksom att fortsatt främja entreprenörskap och företagande i hela landet. En väl fungerande kapitalförsörjning är avgörande för start och utveckling av företag i alla delar av landet. Företags behov av externt kapital ska i första hand tillgodoses på den privata marknaden, men för att säkerställa att goda affärsidéer realiseras finns det områden där det kan finnas skäl till marknadskompletterande offentliga finansieringsinsatser, exempelvis i tidiga utvecklingsskeden. De regionala företagsstöden fyller en viktig funktion i områden där marknaden inte fungerar tillfredsställande eller som viss kompensation för kostnadsnackdelar i områden med mer perma- nenta nackdelar som exempelvis mycket långa avstånd. Stöden ska fortsatt utvecklas för att ge bättre möjligheter för det regionala tillväxtar- betet, bl.a. genom att tydligare bidra till en håll- bar tillväxt genom att stärka aspekterna jäm- ställdhet, integration och miljö, inklusive klimat. Regeringen kommer noga att följa genomföran- det av uppdrag att utveckla de regionala företagsstöden, inklusive det regionala transportbidraget, avseende dessa aspekter. Vidare ska de företagsstöd som endast kan be- viljas i det särskilda stödområdet utvecklas för att bättre hantera gleshetsproblematiken med permanenta nackdelar som exempelvis långa avstånd till större marknader, sämre möjligheter att ta del av riskvilligt kapital, sämre real- säkerheter och brist på kompetent arbetskraft. Oavsett konjunkturläget påverkar dessa för- hållanden företagen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Miljödriven näringslivsutveckling och energifrågor För att möta klimat-, miljö- och energi- utmaningarna och främja ett konkurrenskraftigt näringsliv krävs det föränd- ringar i näringslivet. Det krävs såväl strukturella förändringar, inklusive en övergång till förnybara resurser och förbättrad ekosystemförvaltning, som ökad resurseffektivitet. Näringslivets potential till omställning ska därför i större ut- sträckning tas till vara för att främja miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Klimat-, miljö-, energi- och näringslivs- främjande insatser bedrivs inom flera politik- områden. Det behövs en utvecklad samverkan mellan berörda statliga myndigheter, liksom mellan statliga myndigheter och aktörer med regionalt utvecklingsansvar. har en viktig roll avseende ökad samverkan, erfaren- hetsutbyte och kunskapsutveckling mellan berörda aktörer. Till exempel har ett regionalt bioekonominätverk inrättats. Uppdraget till aktörer med regionalt utvecklingsansvar att ta fram och genomföra en regional handlingsplan för att integrera och stärka klimat- och miljö- perspektiven i det regionala tillväxtarbetet stärker dels samverkan, dels arbetet med klimat och miljö inom det regionala tillväxtarbetet. Regeringen stärker investeringsstödet Klimat- klivet, arbetar för elektrifiering i hela landet och avser att arbeta med regionala planer bl.a. för infrastruktur för el och förnybara bränslen. Detta kommer att vara betydelsefullt för den lokala och regionala klimatomställningen och för att få god effekt ska dessa insatser samordnas med det regionala tillväxtarbetet. Se utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård samt utgiftsområde 21 Energi. Regeringen kommer att presentera ett nationellt skogsprogram. Prioritering attraktiva miljöer och tillgänglighet Transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Genom att på ett hållbart sätt för- bättra tillgängligheten och därmed pendlings- möjligheterna inom en region eller mellan regioner, s.k. regionintegrering eller regionför- storing, får man väl sammanbundna och större Detta bidrar bl.a. till en bättre matchning av arbetskraft samt en bättre fungerande arbetsmarknad för såväl kvinnor som män. Det är viktigt att tillgängligheten förbättras på ett hållbart sätt inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. De regionalt utvecklingsansvariga aktörerna i respektive län har en central roll i arbetet med transportsystemet, bl.a. som upprättare av läns- planer inom ramen för den långsiktiga transport- infrastrukturplaneringen, se även utgiftsområde 22 Kommunikationer. Fysisk planering och boende Den fysiska miljöns utformning har stor bety- delse för utvecklingen av attraktiva och hållbara livs- och boendemiljöer, motverkandet av seg- regation samt näringslivets konkurrenskraft. Med växande arbetsmarknads- och bostads- regioner ökar behovet av ett regionalt och regionöverskridande perspektiv i den fysiska planeringen samt för bostadsförsörjningen. För att skapa hållbara och effektiva fysiska strukturer som stärker sambanden inom och mellan regioner krävs en utvecklad mellan- , regional och sektors övergripande samverkan och samplanering, som utgår ifrån ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbara perspektiv. Regeringen ser ett särskilt behov av att regionalt utvecklingsansvariga aktörer fort- sätter att utveckla sitt arbete med frågor om fysisk planering och boende. Fokus för bostadsförsörjningen ska vidare ligga på hållbara, klimatsäkra och väl gestaltade bostäder i boendemiljöer av god kvalitet och som kan efterfrågas även av människor med lägre inkomster. Bostadsmarknaden ska vara öppen för alla. Hur fysisk planering och boende utfor- mas är betydelsefullt för en hållbar utveckling, människors välbefinnande och inte minst för en minskad segregation. Digitaliseringen påverkar alla delar av samhället och driver fram utveckling av nya lösningar och strukturer. För att skapa förutsättningar för en fortsatt långsiktig digitalisering har regeringen beslutat om strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D). Strategin belyser bl.a. vikten av ett förstärkt lokalt och regionalt engagemang i digitaliseringsfrågor. Tillgång till bredband är en förutsättning för att öka den digitala delaktig- heten i samhället. Det finns behov av att även fortsatt kunna ge stöd till bredbandsutbyggnad i områden där förutsättningar för kommersiell utbyggnad saknas. De regionala bredbands- koordinatorerna är viktiga för att skapa lokalt och regionalt engagemang, kunskapsuppbygg- nad och flernivåsamverkan i frågor som kopplar till bredbandsinfrastruktur. Även regionala bredbands- och digitaliseringsstrategier eller motsvarande bedöms vara viktiga förutsättningar för att utveckla samverkan i det regionala digi- taliseringsarbetet, se även utgiftsområde 22 Kommunikationer. Kommersiell och offentlig service Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service är en av förutsättningarna för hållbar regional tillväxt och utveckling i alla delar av landet. I vissa landsbygder är förutsättningarna begränsade för kommersiella aktörer att skapa en god tillgänglighet till kommersiell service. Rege- ringen har därför inrättat ett kompletterande stöd på 2016–2019 till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder. föreslås ytterligare för ändamålet, vilket även beräknas . Regeringen anser att kultur, kulturarv, natur- miljöer och fritidsaktiviteter är viktiga för en hållbar regional tillväxt och attraktivitet samt att de ska vara tillgängliga i alla delar av landet. Inom det regionala tillväxtarbetet är det angeläget att ta tillvara de möjligheter som allt detta erbjuder, bl.a. i samspel med kultursamverkansmodellen, kulturmiljöarbetet och även andra delar av det kulturpolitiska området. Se även utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. För att främja en god utveckling i föreslår regeringen olika typer av insatser, se utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning samt utgiftsområde 22 Kommunikationer. Det är viktigt att kunskap och kompetens tas till vara för en långsiktig och hållbar regional tillväxt. Tillgång till arbetskraft med relevant kompetens är en förutsättning för hållbar 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 regional tillväxt liksom för utvecklingen av näringsliv och offentlig verksamhet i hela landet. Det ställer krav på en förbättrad matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar har, med kompetensplattformarna som verktyg, en viktig uppgift att bidra till en väl fungerande kompetensförsörjning i hela landet. Med ut- gångspunkt i bl.a. förslag på rikt- linjer för regionalt kompetensförsörjningsarbete finns förutsättningar att nå en samsyn mellan regional och nationell nivå avseende den grund- läggande verksamheten i arbetet. Regeringen anser att det är viktigt att från statlig nivå stödja det regionala kompetensför- sörjningsarbetet. ska därför fort- satt stödja arbetet och erbjuda en samlad dialog med berörda statliga myndigheter inom kompetensförsörjningsområdet. Regeringen föreslår en satsning på förbättrad matchning på arbetsmarknaden via stärkt integrationsperspektiv i det regionala kompe- tensförsörjningsarbetet. För satsningen föreslås 2018 och beräknas . Regeringen anser att det krävs utvecklade internationella nätverk, samarbete och om- världsbevakning för att regionalt kunna ta till vara globaliseringens möjligheter och möta samhällsutmaningarna. Samarbete i närområde innebär möjligheter till fördjupat samarbete inom ett stort antal områden, som delad forskningsinfra- struktur, integrerad arbetsmarknad, transport- och logistiklösningar samt ett hållbart nyttjande av havet. Det nordiska samarbetet är enligt regeringen en strategisk plattform för konkreta samarbetsprojekt för att möta samhällsut- maningarna. Där kan gemensam nordisk nytta tas tillvara då kommer vara ordförandeland i . för utgör en viktig strategisk utgångspunkt för ett fördjupat samarbete i närområdet. Förmågan till långsiktigt strategiskt arbete bör stärkas genom samverkan mellan olika nivåer och sektorer. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 2.7.5Utvecklad sektorssamordning, resultatfokus och tydliga roller Utvecklad sektorssamordning och styrning samt resultatfokus Regeringen anser att förutsättningarna för ett mer resultatinriktat och kunskapsbaserat ge- nomförande av den regionala tillväxtpolitiken behöver utvecklas och stärkas. Genom utvecklad sektorssamordning och flernivåsamverkan når såväl den regionala till- växtpolitiken som politikområden med särskilt stor betydelse för den regionala tillväxtpolitiken en bättre måluppfyllelse med befintliga resurser. Som en del i detta är tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga politik- och utgiftsområden av avgörande betydelse. Det innebär att åtgärder inom olika utgiftsområden och politikområden på nationell nivå behöver ta hänsyn till lokala och regionala förutsättningar och prioriteringar. Det är även viktigt att staten förbättrar sam- ordningen mellan politikområden som har sär- skilt stor betydelse för den regionala tillväxt- politiken samt stärker koordineringen av insatser som bedrivs av statliga myndigheter. Även en förbättrad samverkan mellan aktörer på internationell, nationell, regional och lokal nivå, bl.a. statliga myndigheter, inklusive läns- styrelserna, näringsliv och regionalt utvecklings- ansvariga aktörer bidrar till ett effektivare genomförande av insatser på olika nivåer. Det är enligt den nya förordningen om regionalt till- växtarbete centralt att statliga myndigheter inom sina verksamhetsområden verkar för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. När det är lämpligt ska myndigheterna i sin verksamhet i så stor utsträckning som möjligt ta hänsyn till regionala förutsättningar. Regeringen avser att se över hur hänsyn till regionala förutsättningar bör beaktas i myndighetsstyrningen. För att få ett effektivt genomförande av den regionala tillväxtpolitiken är det viktigt med kontinuerliga dialoger och väl fungerande samverkan mellan nationell, regional och lokal nivå. Här är det av stor betydelse att relevanta statliga myndigheter utvecklar sin medverkan i dessa dialoger. Tydliga roller, ansvarsfördelning och statlig närvaro i landet Roller och ansvarsfördelning i det regionala till- växtarbetet ska vara tydliga. Regeringens inrikt- ning för den regionala tillväxtpolitiken är ett starkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar. Regeringen ansvarar för att övergripande främja flernivåsamverkan och sektorssamordning in- klusive styrning av resurser och statliga myndig- heter. Statliga myndigheter ska inom sina verksamhetsområden verka för att målet för den regionala tillväxtpolitiken uppnås. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar leder och utvecklar det regionala tillväxtarbetet i respektive län. Legitimitet och mandat ges den regionalt utvecklingsansvariga aktören genom ett tydligt uppdrag och resurser. Det innebär bl.a. att företräda regionala intressen, att ta fram en regional utvecklingsstrategi och att samordna genomförandet av strategin och insatser för länets utveckling i syfte att uppnå regionala mål. Den största delen av medlen inom utgifts- område 19 Regional tillväxt beslutas av aktörer med regionalt utvecklingsansvar i samverkan med olika aktörer på regional, nationell och in- ternationell nivå. Medlen inom utgiftsområdet ska fungera som en katalysator som leder till att strategiska utvecklingsinsatser i länen kan komma till stånd. Flera landsting har ansökt om att få överta det regionala utvecklingsansvaret i sina respektive län. Detta är i linje med regeringens inriktning att roller och ansvarsfördelning i det regionala tillväxtarbetet ska vara tydliga. Specialiseringen och sektoriseringen inom den statliga förvaltningen får inte leda till fragmente- ring och bristande helhetssyn. Staten måste ta ansvar och ha en stark närvaro i hela landet för att bidra till jobb och en hållbar regional tillväxt och utveckling. Enskildas tillgång till offentliga tjänster ska vara oberoende av var i landet man bor. I arbetet med ett som håller ihop avser regeringen att fortsätta verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över landet. Regeringen avser bl.a. att fortsätta arbetet med att omlokalisera myndigheter, se även utgiftsom- råde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Tabell 2.24 Anslagsutveckling 1:1 Regionala tillväxtåtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapital- fonder, lånefonder och garantifonder), regionala företagsstöd, ersättning för vissa kreditförluster i stödområdet samt stöd till kommersiell service. Vidare får anslaget användas för viss administra- tion, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet. Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan län och anslagsposter samt utfärda de föreskrifter m.m. som behövs. Grunden för fördelningen av medlen bygger på att alla regioner kan och ska bidra till hållbara tillväxt och utveckling. Olika regioner står dock inför olika stora utma- ningar och behoven av statliga medel för stra- tegiska utvecklingsinsatser skiljer sig därmed åt. De regionala aktörerna har därefter ansvaret för att prioritera användningen av de tilldelade resurserna utifrån länets förutsättningar och regeringens prioriteringar. Regeringen genomför en översyn av prin- ciperna för fördelningen av anslaget 1:1 Regio- nala tillväxtåtgärder. Översynen har visat att det finns behov av att förändra och förtydliga dels regeringens styrning av medlen, dels befintliga uppföljningssystem. Vid fördelning av medlen 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 kommer en utgångspunkt att vara de strukturella och dynamiska utmaningar som länen står inför. Utmaningarna värderas utifrån indikatorer som mäter gleshet och avstånd, demografi, kompe- tens, arbetsmarknad, entreprenörskap och före- tagande, arbetsproduktivitet samt regional dynamik. Vid fördelning av medel kommer även hänsyn att tas till behovet av medfinansiering av och stödområdestillhörig- het för regionala företagsstöd. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala till- växtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2019–2025. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används framför allt till olika regionala företags- stöd, projektverksamhet och medfinansiering av olika EU-program. Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. Medlen betalas ut när kostnader har uppstått. De aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden mot anslaget har därför små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. För att verksamheten ska fungera tillfredsställande behövs utrymme för att kunna hantera bl.a. senarelagd verksamhet. Regeringen anser därför att det är viktigt att det finns en marginal mellan bemyndigandet och beräknade utestående åtaganden , dvs. en viss buffert i bemyndigandets storlek. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2019–2025. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.25 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder -1 161 871 -1 227 712 -1 154 209 -2 481 203 -1 861 636 -1 363 356 Erhållet/föreslaget bemyndigande Genom beslut i samband med budgetpropositionen tillfördes ansla- get 1:4 under utgiftsområde 24 Näringsliv –2020 (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:NU1, rskr. 2013/14:103). Medlen ska användas till att finansiera upp- gifter som förvaltande myndighet för åtta regionala strukturfondsprogram och ett natio- nellt regionalfondsprogram. Regionala tillväxtåtgärder minskar med mot- svarande belopp . Genom beslut med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen tillfördes anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 4,2 miljo- ner kronor –2020 med anledning av EU:s territoriella program (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:NU2, rskr. 2014/15:69). Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåt- gärder minskar med motsvarande belopp . Genom beslut i samband med budgetpropositionen tillfördes ansla- get 1:1 Regionala tillväxtåtgärder totalt –2022 för att medfinansiera riskkapitalsatsningen fond-i- fond inom det nationella regionalfonds- programmet 2014–2020 (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:NU1, rskr. 2015/16:1). Genom samma beslut tillfördes anslaget 1:1 Regionala tillväxtåt- gärder –2019. Medlen ska användas till ett kom- pletterande långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder. föreslås ytterligare för ända- målet, vilket även beräknas . Genom beslut i samband med vårändringsbudgeten och budgetpropo- sitionen tillfördes anslaget 1:1 Regio- nala tillväxtåtgärder totalt perioden –2019 (prop. 2015/2016:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:99 och prop. 2016/17:1, utgiftsområde 19, bet. 2016/17:NU2, rskr. 2016/17:104). Medlen ska användas till insatser för hållbar regional tillväxt och närings- livsutveckling i . Regeringen föreslår att insatsen i stället ska ske –2020 eftersom genomförandet har dragit ut . Anslaget föreslås minska med 2018, 2019 och öka med 2020. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder föreslås öka med 2018. –2020 beräknas anslaget öka med . Medlen ska användas till en satsning på förbättrad matchning på arbetsmarknaden via stärkt integrationsperspektiv i det regionala kompetensförsörjningsarbetet. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder föreslås öka med 2018 och beräknas öka med 1 500 miljoner 2019. beräknas anslaget öka med . Medlen ska användas till en långsiktig satsning på socioekonomiskt och strukturellt eftersatta kommuner och områden i hela . Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Regionala tillväxtåtgärder Förändring till följd av: Ändrad fördelning mellan år Stärkt integration i den Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåt- gärder . beräknas anslaget till 3 respektive 4 . Tabell 2.27 Anslagsutveckling 1:2 Transportbidrag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag och avser kompen- sation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transport- avstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.28 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget.