prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I vissa fall inträder dock redo- visningsskyldigheten som skatt- skyldigheten. Så är fallet om den deklarations- skyldige inte är bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1999:1078), förkortad BFL, eller om skattskyldigheten inträder vid händelser som inte föranleder någon bokföringsåtgärd. anför bl.a. följande. En klar och tydlig redovisningsbestämmelse är en grund- läggande förutsättning för en enkel och förutse- bar rättstillämpning. Den nuvarande redo- visningsbestämmelsen kräver flera juridiska bedömningar och leder sannolikt till en tillämpning som inte är enhetlig. I värsta fall leder den till brister i rättssäkerheten och att företagen redovisar skatten fel. Därtill kommer att anknytningen till god redovisningssed medför dels svårigheter att fastställa exakt när skyldigheten att redovisa skatt inträder, dels tidsmässiga förskjutningar av redovisnings- tidpunkten. Sedan de nuvarande bestämmelserna om redovisningsskyldighetens inträde infördes har det dessutom tillkommit ett antal nya punktskatter där skattskyldigheten inte inträder genom en händelse som redovisningsrättsligt är att se som en affärshändelse. Detta bidrar naturligtvis till att lagstiftningen blivit otydlig och mer komplicerad. Sammanfattningsvis bedömer att det är angeläget att förtydliga bestämmelsen så att det av lagtexten klart framgår när punktskatter ska redovisas. Redovisningstidpunkten bör vara så preciserad att den enskilde företagaren kan upprätta sin skatteredovisning och vara övertygad om att uppgifterna lämnas i rätt tid. Det är enligt utan tvekan enklast att låta redovisningsskyldigheten för samtliga punktskatter inträda som skattskyldigheten. En sådan bestämmelse får en enhetlig utformning och ett i grunden enhetligt innehåll som gäller för samtliga punktskatter, som den beaktar punktskatternas olika konstruktion. Beskattningsförfarandet blir där- med så neutralt det kan bli med hänsyn till punktskatternas skilda natur. Den kanske främsta fördelen som ser med ett förslag om att redovisningsskyldigheten ska inträda med skattskyldighetens inträde är att en koppling till den företeelse som ligger till grund för skattskyldigheten anger en exakt tidpunkt. En exakt tidpunkt är förutsebar för den som ska redovisa skatten och underlättar kontrollarbete. Det är framförallt kontrollen av skatterna på alkohol och tobak som skulle effektiviseras genom förslaget. För dessa skatter skulle det i normalfallet framgå direkt av upplagshavarnas lagerredovisning, jämförd med korrekta uppgifter i det datoriserade systemet för flyttning av punktskattepliktiga varor (, förkortat EMCS) när redovisningsskyldigheten inträder och därmed när skatten rätteligen ska redovisas och betalas. Vad gäller tiden för redovisning och betalning bedömer att nu gällande bestämmelser om när en skattedeklaration senast ska lämnas är så generösa att de skattskyldiga har möjlighet att få betalt för de levererade varorna och tjänsterna innan skatten ska betalas även om redovisningsskyldigheten ska inträda med skattskyldigheten. Det saknas därmed enligt skäl att ändra bestämmelserna om när skatten ska redovisas och betalas. Allmänt om hantering av punktskattepliktiga varor och bränslen Genom rådets direktiv /118/EG av om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv /12/EEG (EUT L 9, , s. 12), i det följande punktskattedirektivet, har det införts EU-gemensamma bestämmelser för hanteringen av vissa punktskattepliktiga varor och bränslen. Reglerna i punktskattedirektivet innebär bl.a. att skatten på vissa punktskattepliktiga varor och bränslen (ofta benämnda harmoniserade varor eller uppskovsvaror) ska tas ut i det land där varan eller bränslet släpps för konsumtion med konsumtionslandets skattesats. Genom det s.k. uppskovsförfarandet åstadkoms att varor och bränslen under vissa förutsättningar, oavsett att de i och för sig är skattepliktiga, kan tillverkas, bearbetas, förvaras och flyttas utan att det medför några beskatt- ningskonsekvenser. I huvudsak sker hanteringen inom ramen för ett system med skatteupplag, som förestås av godkända upplagshavare. Varor får enligt punktskattedirektivet flyttas under ett uppskovsförfarande om de flyttas mellan vissa i direktivet angivna platser, såsom t.ex. från ett skatteupplag till ett annat skatteupplag. Ett datoriserat system för att hantera flyttningar under uppskovsförfarandet (EMCS) infördes . Uppskovsförfarandet är genomfört i svensk lagstiftning genom lagen (1994:1563) om tobaksskatt, förkortad LTS, lagen (1994:1564) om alkoholskatt och lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Vissa bränslen omfattas inte av punktskatte- direktivets bestämmelser om uppskovsför- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 För dessa bränslen finns det i stället interna bestämmelser om förfarandet, det s.k. lagerhållarsystemet. Hanteringen av obeskattat bränsle får då under vissa förutsättningar skötas av godkända lagerhållare. Inte heller elektrisk kraft omfattas av uppskovsförfarandet. Nationella bestämmelser om energiskatt på elektrisk kraft finns i 11 kap. LSE. Promemorian Redovisningsskyldighetens inträde samt vissa andra förfarandefrågor på punktskatteområdet I promemorian föreslogs två ändringar av förslagen i hemställan. Den första ändringen avsåg uppskovsbränslen och bestod i en särskild bestämmelse enligt vilken en upplagshavare får redovisa punktskatten i nästföljande period om skattskyldighet enligt 5 kap. 1 § 1 a eller b LSE inträder någon av i redovisningsperioden. Den andra förändringen bestod i att energiskatt på elektrisk kraft enligt 11 kap. 7 § 1 a LSE ska redovisas för redovisningsperioden efter den redovisnings- period då skattskyldigheten inträder. För båda förändringarna föreslogs att de inte skulle få tillämpas om hade fattat beslut om att redovisningsperioden för punktskatt ska vara ett beskattningsår, jfr 26 kap. 17 § SFL. I promemorian finns även vissa andra förslag och bedömningar avseende förfarandefrågor. –Det bedöms att det inte finns anledning att vidta någon ytterligare åtgärd med anled- ning av en hemställan från Svenska () avseende återbetalning av skatt och skattebefriade förbrukare. –Det föreslås att hänvisningen i 7 kap. 1 § 10 e SFL avseende lagerhållare för snus och tuggtobak ändras från 38 § 1 LTS till 36 § –Det föreslås även att LTS, lagen om alkoholskatt och LSE ska kompletteras med generella bestämmelser om under- tecknande av ansökan om återbetalning av eller kompensation för punktskatt. En ansökan som lämnats för en sökande som är juridisk person anses ha lämnats av sökanden om det inte är uppenbart att den som lämnade begäran saknade behörighet att företräda sökanden. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 vissa undantag för utländska beskickningar och internationella organisationer. –Vidare föreslås att det ska införas en möjlighet för att förelägga den som fått återbetalning eller kompensation av punktskatt att lämna uppgift som verket behöver för att kunna kontrollera att denne har lämnat riktiga och fullständiga uppgifter. Det föreslås även att en bestämmelse om dokumentationsskyldig- het vid ansökan om återbetalning eller kompensation av punktskatt införs. –I promemorian föreslås vidare att det införs nya bestämmelser i , lagen om alkohol- skatt och LSE enligt vilka kan besluta om skatt för varor som försvinner under en uppskovsflyttning utan att en oegentlighet kan konstateras under flyttningen. –Promemorian innehåller även vissa förändringar och förtydliganden med anledning av de specialbestämmelser som finns för små vinproducenter. En mottagare av varor som avsänds från en sådan liten vinproducent som i sitt hemland har beviljats undantag från vissa bestämmelser i uppskovsförfarandet ska underrätta skriftligen om mottagandet av varorna. Vissa förtydliganden görs vidare vad gäller villkoren för flyttning av sådana varor under uppskovsförfarandet. Det klargörs även att uppskovsflyttningar av vin som omfattas av de särskilda bestämmelserna om små vinproducenter omfattas av bestämmelserna om transport- kontroll. En förare är därvid skyldig att se till att det följedokument för flyttning av vinprodukter som föreskrivs för dessa fall följer med transporten och tillhandahålls vid en transportkontroll. –Det föreslås även att det införs en bestämmelse i LTS, lagen om alkoholskatt och LSE om att det som skatteupplag inte får godkännas ett utrymme som används som eller är avsett att användas som bostad. –Slutligen föreslås i promemorian att en uppgift om godkännande som registrerad avsändare enligt LTS, lagen om alkohol- skatt eller LSE ska få lämnas ut om det inte av särskild anledning kan antas att den enskilde som uppgiften avser eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. Gällande rätt avseende tredjemansföreläggande Under vissa förutsättningar ska fatta beslut om återbetalning av eller kompensation för punktskatt enligt bl.a. LTS, lagen om alkoholskatt och LSE. Beslut om återbetalning av eller kompensation för punktskatt anses vara beslut om punktskatt enligt 53 kap. 5 § SFL. Av 37 kap. 9 § SFL framgår att får förelägga den som är eller kan antas vara bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1999:1078) eller som är en annan juridisk person än ett dödsbo, att lämna uppgift om en rättshandling med någon annan. Föreläggandet ska avse förhållanden som är av betydelse för kontroll av att andra än den som föreläggs har fullgjort en uppgiftsskyldighet enligt 15–35 kap. SFL, eller kan fullgöra sådan uppgiftsskyldighet. Enligt 37 kap. 10 § SFL får även någon annan än den som avses i 37 kap. 9 § SFL föreläggas om det finns särskilda skäl. får enligt 41 kap. 2 § andra stycket SFL fatta beslut om revision för att inhämta uppgifter av betydelse för kontroll av någon annan än den som revideras som har ansökt om återbetalning av eller kompensation för punktskatt i de fall som avses i 53 kap. 5 § 2 SFL. Uppgifterna ska ha betydelse för kontroll av den som uppgifterna avser. Den som revideras har vissa skyldigheter, dessa skyldigheter fram- går av 41 kap. 8–11 §§ SFL. Av 41 kap. 12 § SFL framgår att får förelägga den som inte fullgör sina skyldigheter enligt 8–11 §§ att fullgöra dem. Reglerna för punktskatt avseende tobak, alkohol och energi är i hög grad harmoniserade inom EU. Grunden för det gemensamma regelverket är rådets direktiv /118/EG av om allmänna regler för punkt- skatt och upphävande av direktiv /12/EEG (punktskattedirektivet). Av artikel 9 i punkt- skattedirektivet framgår att punktskatt ska påföras och uppbäras och i tillämpliga fall återbetalas eller efterges i enlighet med det förfarande som fastställs av varje medlemsstat. Medlemsstaterna ska tillämpa samma förfarande som för inhemska varor som för varor från övriga medlemsstater. Promemorian Tredjemansföreläggande för kontroll av vissa beslut om punktskatter Det finns bestämmelser om återbetalning av och kompensation för punktskatt i bl.a. LTS, lagen om alkoholskatt och LSE. Det kan t.ex. handla om återbetalning på grund av att någon som inte är skattskyldig för punktskatt har använt punktskattepliktiga produkter på ett sätt som medför skattebefrielse. Det kan också handla om att punktskattepliktiga produkter har förts ut ur landet i ett sådant förfarande som medger rätt till återbetalning. I LSE regleras bl.a. de reducerade beskatt- ningsnivåerna för bränsle och el som förbrukats i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Det svenska systemet med reducerade beskatt- ningsnivåer för el som förbrukas i sådan verksamhet har anpassats till förändringar av . ersattes den reducerade skattesatsen för el som förbrukas i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet med ett återbetalningsförfarande för de förbrukare som inte är skattskyldiga för energiskatt på el (prop. 2016/17:1). Genom ändringen behöver 44 000–62 000 företag ansöka om återbetalning av punktskatt. Innan ändringen fick dessa företag energiskatten reducerad direkt vid inköpet genom att elleverantören tillämpade en reducerad skattesats. Den som är skattskyldig för energiskatt på el har rätt till motsvarande nedsättning genom avdrag i skattedeklarationen. är det totalt ca 30 000 företag som begär återbetalning av eller kompensation för punkt- skatt enligt någon av bestämmelserna i , lagen om alkoholskatt eller LSE. Den ändring av LSE som trädde i kraft innebär att antalet företag som omfattas av bestämmelser om återbetalning av punktskatt ökat drastiskt. Detta medför en ökning av antalet tillfällen när kan ha ett behov av att kontrollera ansökningar och beslut om återbetalning och kompensation. I granskande verksamhet kan det därmed finnas behov av att kontrollera om en ansökan ska bifallas eller om ett beslut har fattats på rätt grund. har enligt 41 kap. 2 § andra stycket SFL, möjlighet att besluta om revision för att inhämta uppgifter av betydelse för kontroll av någon annan än den som revideras, s.k. tredjemansrevision. Det får bl.a. göras för att kontrollera om den som har ansökt om återbetalning av eller kompensation P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 för punktskatt enligt vissa bestämmelser i och som därför omfattas av 53 kap. 5 § 2 SFL har lämnat riktiga och fullständiga uppgifter. Bestämmelserna om tredjemansrevision omfattar inte den som har ansökt om återbetalning av punktskatt i de fall som avses i 53 kap. 5 § 1 SFL (se prop. 2000/01:118 s. 107 f. och prop. 2001/02:127 s. 137 f. och 176 f.). Det finns ingen motsvarande möjlighet att förelägga någon annan än den som kontrollen avser när denne ansökt om återbetalning eller kompensation avseende punktskatt. Bestämmelserna om tredjemansföreläggande i 37 kap. 9 § SFL kan bara tillämpas för kontroll av att den som är uppgiftsskyldig enligt 15–35 kap. SFL har fullgjort en sådan uppgiftsskyldighet eller kan fullgöra en sådan uppgiftsskyldighet. Den som begär återbetalning av eller kompensation för punktskatt är inte, i den egen- skapen, uppgiftsskyldig enligt 15–35 kap. SFL. Den kontrollmöjlighet som står till buds i form av revision är mer ingripande och kostsam än den mindre ingripande och mer kostnads- effektiva kontrollformen föreläggande. kan inte heller förelägga den som har begärt återbetalning av eller kompensation för punktskatt, eftersom föreläggande- bestämmelsen i 37 kap. 6 § SFL också tar sikte på uppgiftsskyldighet enligt 15–35 kap. SFL. De uppgifter som inte får efterfråga genom ett föreläggande kan hämta in genom att besluta om revision enligt 41 kap. 2 § första stycket 4 och 5 SFL. möjligheter att revidera någon annan än den som kontrollen avser gäller dock inte när ansökan omfattas av 41 kap. 2 § första stycket 5 SFL. I promemorian Tredjemansföreläggande för kontroll av vissa beslut om punktskatt föreslås att i vissa fall ges möjlighet att förelägga tredjeman att lämna uppgifter om den som har ansökt om återbetalning av eller kompensation för punktskatt. Uppgifterna ska ha betydelse för kontroll av att den som har ansökt om återbetalning av eller kompensation för punktskatt har lämnat riktiga och fullständiga uppgifter. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Regeringens förslag: Redovisningsskyldigheten ska inträda med skattskyldigheten. När det gäller energiskatt på elektrisk kraft införs en särskild bestämmelse om att skatten i vissa fall ska redovisas för redovisningsperioden som inleds efter utgången av den redovisningsperiod då skattskyldigheten inträder. Detta gäller dock inte om redo- visningsperioden är beskattningsår. Ändringarna träder i kraft och tillämpas första gången på punktskatt där skattskyldighet har inträtt efter . För punktskatt där skattskyldighet har inträtt före ikraftträdandet gäller bestämmelserna i den äldre lydelsen. Hemställans förslag överensstämmer delvis med regeringens. I hemställan föreslås att redovisningstidpunkten för samtliga punktskatter som redovisas i punktskatte- deklaration ska inträda med skattskyldigheten. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås en särskild bestämmelse för flyttningar av uppskovsbränslen i anslutning till månads- skiften och att energiskatten på elektrisk kraft i vissa fall ska redovisas för redovisningsperioden efter den redovisningsperiod då skattskyldig- heten inträder. En språklig justering har även gjorts i förhållande till promemorians förslag. Remissinstansernas synpunkter på hemställan: Kammarrätten i , , Ekobrotts- myndigheten, , System- bolaget, , , , , och tillstyrker eller är positiva till förslagen. Förvaltningsrätten i , , , , , Svensk Försäkring, och Bryggerier har inte några synpunkter på förslagen. Energiföretagen (dåvarande ) anger att de i grunden är positiva till enkla och enhetliga regler men att förslagen innebär en del utmaningar för elbranschen. avgränsar sig till energiskatt på elektrisk kraft. Energiföretagen menar att det finns en naturlig koppling mellan fakturering och affärsredo- visning. Elkraft är ledningsbunden och den levererade volymen bestäms genom mätarav- läsning. När mätaravläsning skett går det inte att bestämma vilka skattesatser som ska utgå. Detta framkommer först när mätvärden samkörts med kunddatabasen och leveranspunkten kopplats samman med kundspecifika uppgifter om geografisk belägenhet och förbrukningsändamål. Nuvarande process innebär således att elkraft levereras månad 1, mätvärdena kopplas mot kund och faktureras i månad 2 och skatten redovisas i månad 3. Således kan inte en korrekt skatteredovisning tas fram förrän mätvärdes- systemet har samkörts med kunduppgifter, en process i vilken fakturan genereras. Det finns risk att stora likviditetseffekter uppstår i företagen beroende på vilka betalningsfrister som används vid fakturering. Enligt de allmänna avtalsvillkor som branschen förhandlat med ska betalning från hushålls- kunder vara elhandelsföretaget tillhanda tidigast efter det att elhandelsföretaget avsänt fakturan. Förfallodagen bör som huvudregel infalla tidigast den . När det gäller näringsidkare ska kundens betalning vara elhandelsföretaget tillhanda tidigast efter det att elhandelsföretaget avsänt fakturan, om inte annat skriftligen avtalats. ansluter sig i och för sig till de principiella överväganden som görs i promemorian. De kan dock inte tillstyrka en generell förändring enligt vad som föreslås i promemorian eftersom de erfarit att stora problem och kostnader skulle uppstå inom energisektorn. anför att förslagen inte kan ligga till grund för lagstiftning och att en reell redovisning av konsekvenserna måste genomföras och redovisas innan det går att uttala sig om lämpligheten med förslaget. Svenska () avstyrker förslaget i sin helhet. SPBI menar att en konsekvensanalys för förslagets effekter på branschen och nödvändiga förändringar av förslaget samt beaktande av omställningstider måste genomföras. SPBI saknar i hemställan myndighetens förståelse för komplexiteten i branschens verksamhet, en nyanserad syn på vilka administrativa pålagor man ålägger skattskyldiga i förhållande till nytta och kontroll samt en analys av effekter på andra regelverk. SPBI anför att som noteras i remissen kommer av punktskatterna från energi och att det är ett begränsat antal aktörer som hanterar dessa punktskatter. Av det följer att det är stora mängder transaktioner med betydande belopp som hanteras i omfattande och komplexa affärssystem. Större ändringar i sådana system kräver normalt förstudier och har en lång implementeringstid. En viktig utgångspunkt i regelstiftandet är att hanteringen av punktskatterna bör vara administrativt hanterbar utan att kräva ytterligare sidoordnad redovisning för de skattskyldiga. Argumenten i prome- om en klar och tydlig redovisnings- bestämmelse är i grunden en bra inställning men man måste också vara realistisk och se att punktskatterna är vitt skilda mellan branscherna och därför kan kräva olika regler som är anpassade till respektive bransch. SPBI anför vidare följande angående den administrativa hanteringen. Deras uppfattning om skattskyldig- hetens inträde överensstämmer med uppfattning. Skattskyldigheten inträder normalt när varan avviker från ett uppskovsförfarande, vanligen när varan lämnar skatteupplaget men med undantag för uppskovs- flyttningar. I bränslebranschen är det inte alltid känt vid lastningstillfället för vilken volym skattskyldigheten inträder. En tankbil kan på samma rutt göra såväl uppskovsflyttningar som icke uppskovsflyttningar. Det förefaller sig därför naturligt att det man redovisar i sin punktskattedeklaration baseras på de volymer där skattskyldigheten de facto har inträtt och inte på den lastade volymen eftersom det skulle medföra en mängd rättningar i efterhand. Att rakt av slopa kopplingen mellan punktskatte- redovisningen och affärsredovisningen skulle medföra mycket stora administrativa för- svåringar för de branscher som hanterar den sortens produkter som harmoniserade bränslen utgör. SPBI anför att enligt tolkning är nuvarande praxis inte förenlig med lagtexten. SPBI ifrågasätter denna ståndpunkt. Det är SPBI:s uppfattning att de argument för kontroll och förenkling som låg till grund i SOU 1981:83, prop. 1983/84:71 och som också beaktades i prop. 2000/01:118 är en god grund för att få en fungerande kontroll med en rimlig administration. I det fall det finns problem med företag som tillämpar bokföringsmetoden P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 kanske det är där regelförändringar behövs. I det fall lagstiftaren väljer att gå på förslag och skatt inte får redovisas efter levererad volym måste en tillräcklig tid ges för de mycket omfattande systemomläggningar som kommer att krävas för SPBI:s medlemmar. SPBI noterar att de situationer, som medför att en vara avviker från ett uppskovsförfarande i bränslebranschen föranleder en affärshändelse eller en bokförings- transaktion av något slag såsom exempelvis fakturering och uttag för eget bruk eller lageröverföring och därmed fångas skattskyldig- heten upp. SPBI vill understryka att lagreglering kring en upplagshavares lagerredovisning redan finns men också genom att varans beskaffenhet och värde ställer stora krav ur miljösynpunkt, logistiksynpunkt och rent kommersiella hänsyn då skatt normalt utgår för förlorad volym. Detta har medfört att branschen har utvecklat omfattande kontrollrutiner för att säkerställa att volymer inte försvinner. SPBI anför bl.a. följande vad avser koppling till mervärdesskatte- rapportering. Om en skattskyldig har tagit ut en volym och lasten levereras delvis den sista och delvis den första i nästföljande månad menar SPBI att förslaget medför att det kommer att uppstå differenser i mervärdesskattedeklarationen på så sätt att den skattskyldige blir skattskyldig för punktskatt i månad ett medan skattskyldighet för mervärdes- skatt inträder månad två vilket måste hanteras i bokföringen. Denna post måste sedan vändas i månad två när faktureringen sker. Hela hanteringen leder till ökad administration för den skattskyldige. SPBI anför vidare att det kan uppkomma problem avseende sambandet med annan lagstiftning såsom lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen och drivmedelslagen (2011:319). Srf konsulternas förbund (dåvarande ) har i princip inte något att invända mot förslaget. Det bör dock säkerställas att förslaget inte innebär att företag blir drabbade av en ökad administrativ börda på grund av att redovisningsskyldigheten inträder en annan period än den då den grundande händelsen enligt god redovisningssed behöver bokföras. finner att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven om konsekvensutredning vid regelgivning. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Remissinstansernas synpunkter på promemorian: Förvaltningsrätten i , , Systembolaget och tillstyrker eller är positiva till förslaget. anför att det genom den föreslagna ändringen uppnås större tydlighet och förutsägbarhet samt medför något förbättrade möjligheter att utreda och lagföra brottslighet rörande punktskattepliktiga varor. tillstyrker förslaget om att redovisningsskyldighetens inträde ska knytas till tidpunkten för skattskyldighetens inträde.