prop · H50319 · 2017-10-04 00:00:00 — att det i det fortsatta lagstiftnings-arbetet övervägs om inte Barnombuds- mannen, på motsvarande sätt som till , ska ges möjlighet att även lämna uppgifter av betydelse för tillsyn till och Barn- och elevombudet utan att sekretessbestämmelser hindrar detta. SKL anser att det finns ett behov av att kunna lämna uppgifter till tillsynsmyndigheten så att den närmare kan granska och utreda om barns och ungas rättigheter har åsidosatts och tillstyrker därmed förslaget. Tidig upptäckt av fel och brister är en viktig förutsättning för god om- vårdnad av barn och unga som samhället tagit på sig ett särskilt ansvar att anser att en möjlighet för att lämna uppgifter till för vidare granskning och utredning stärker barns rätt till trygghet och skydd samt kan leda ett tydligare synliggörande av barn som far illa. Skälen för regeringens förslag Möjlighet att lämna uppgifter till socialnämnden har anfört att med hänsyn till myndighetens särskilda karaktär som företrädare för barn och unga, måste barn och unga som vänder sig till kunna känna förtroende för Prop. 2017/18:19 ombudsmannen och förlita sig på att myndigheten inte lämnar ut uppgif- ter som kan vara känsliga för barnet, såsom barnets namn när barnet självt berättat om sin situation. Av detta skäl anser att myndigheten inte ska omfattas av samma krav på uppgiftsskyldighet som gäller enligt 14 kap. 1 § tredje stycket social-tjänstlagen (2001:453), förkortat SoL. Enligt 7 § andra stycket den nu gällande lagen om får ombudsmannen lämna alla uppgifter som kan vara av betydelse för socialnämndens utredning av ett barns behov av skydd. Enligt förarbetena har bestämmelsen betydelse i de fall ombudsmannen inte är anmälningsskyldig till socialnämnden, t.ex. på grund av ombudsmannen saknar tillräcklig sakinformation. är då oförhindrad att till socialnämnden lämna uppgifter som kan vara av betydelse för en sådan utredning som avses i bestämmelsen (prop. 1993/94:107 s. 19). Regeringen gör ingen annan bedömning än vad som anförts i promemorian. ska även fortsättningsvis, i fall då myndigheten inte är anmälningsskyldig, ha möjlighet att lämna uppgifter av betydelse för en utredning av ett barns behov av skydd vilket föreslås regleras i en ny bestämmelse i lagen. I likhet med vad som gäller enligt SoL föreslås att det även regleras att uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av ett barns behov av stöd får lämnas. Anledningen till detta är att ”skydd” antyder att tvångsomhändertagande skulle kunna komma i fråga medan ”stöd” har kommit att förknippas med enbart frivilliga insatser. Det är därutöver en anpassning till den formulering som används för utredningar om ett barns behov av stöd eller skydd. Möjlighet att lämna uppgifter till Inspektionen för vård och omsorg Av promemorian framgår att i sin utvärdering av myndighetens anmälningsskyldighet har föreslagit att det bör införas en möjlighet för att lämna uppgifter till tillsynsmyndigheten för hälso- och sjukvården och , Inspektionen för vård och omsorg (). Mot bakgrund av att kontakter med barn och unga och särskilt barn i utsatta situationer har ökat finns ett behov av att kunna lämna uppgifter till tillsynsmyndigheten. Det är inte möjligt utan hindras av myndighetens sekretess. gör bedömningen att det inte alltid är ändamålsenligt att endast anmäla till socialnämnden när det exempelvis rör barn som är placerade på särskilda ungdomshem, hem för vård eller boende (HVB), familjehem eller barn inom den psykiatriska tvångsvården. I sådana situationer kan t.ex. barnet uppleva att socialsekreteraren inte agerar på barnets begäran om hjälp eller så kan barnet vara placerat av en annan kommun än den kommun där institutionen eller familjehemmet finns beläget. pekar också på att många av de orosanmälningar över att barn far illa som inkommer till ombudsmannen även innehåller kritik mot socialnämnden. Det kan gälla att inte låter barn komma till tals, att inte inleder utredning eller att fattar beslut som inte beaktar barnets bästa. Det kan också vara fråga om att flera anmälningar inkommit från flera obero- 2017/18:19 ende källor och att socialnämnden ändå inte agerar eller att gör egna iakttagelser som skulle kunna föranleda en tillsyn. Det är regeringens mening att ett barn sällan är hjälpt av att enbart gör en anmälan till socialnämnden i sådana fall som beskrivs ovan. En anmälan till tillsynsmyndigheten kan då vara mer ändamålsenlig, i vart fall som komplement till en anmälan till socialnämnden. Den i promemorian föreslagna lagändringen utvidgar möjligheter att uppmärksamma på brister genom att får lämna uppgifter till myndigheten. I promemorian har det anförts att argumentet att på ett effektivt sätt tillvarata barnets rättigheter och intressen sammantaget väger tungt och det föreslås därför att myndigheten ska få lämna uppgifter av betydelse för dess tillsyn. Tidig upptäckt av fel och brister är en förutsättning för god omvårdnad om barn och unga som samhället tagit på sig ett särskilt ansvar att skydda. Regeringen delar promemorians bedömning att sekretessbestämmelser inte bör hindra att lämnar uppgift till tillsynsmyndigheten då fråga är om barns behov av stöd och skydd. För att undvika risken för tillämpningsproblem bör bestämmelsen formuleras i enlighet med IVO:s förslag, dvs. att får lämna uppgifter som kan vara av betydelse för IVO:s tillsyn. har, i enlighet med myndighetens instruktion, att därefter göra en bedömning av om uppgifterna har betydelse för sin riskbaserade tillsyn. Uppgifterna kan avse såväl som hälso- och sjukvårdens insatser som rör enskilda barn som strukturella brister. En annan fråga är om även ska kunna lämna uppgifter till och Barn- och elevombudet. har i sin utvärdering anfört att det är vanligt att tar emot brev och telefonsamtal om kränkande behandling i skolan. På grund av den sekretess som gäller för hindras emellertid ombudsmannen från att vända sig till såväl som Barn- och elevombudet för att vidarebefordra ett sådant ärende. har inför sin utvärdering samrått med dessa myndigheter om det bör införas en sekretessbrytande bestämmelse för i relation till och Barn- och elevombudet. Med hänsyn till en, i förhållande till , svagare sekretess hos Barn- och elevombudet (33 kap. 1 § OSL), och att beslut som fattas av Skolinspektionen blir offentliga (23 kap. 7 § OSL) beslutade att inte föreslå någon sådan bestämmelse. Det är naturligtvis av yttersta vikt att kränkande behandling i skolan kan stävjas och att tillsynsmyndigheten och Barn- och elevombudet kan uppmärksammas på sådana förhållanden. Det finns emellertid inte tillräckligt beredningsunderlag för att föreslå en sådan bestämmelse. Frågan behöver därför utredas ytterligare innan ett förslag i den frågan kan lämnas. Regeringens förslag: Sekretess hindrar inte att gör anmälan och lämnar uppgift till socialnämnden eller lämnar upp- gift till Inspektionen för vård och omsorg enligt vad som föreskrivs i Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker förslaget. noterar att bestämmelsen i 6 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, inte berörs i promemorian. Införandet av en sekretessbrytande bestäm- melse innebär även att en skyldighet att lämna uppgifter enligt 6 kap. 5 § OSL kan uppkomma om Inspektionen för vård och omsorg () begär uppgifter för sin tillsyn. menar att det finns en risk att räckvidden av den sekretessbrytande bestämmelsen uppfattas som otyd- lig och att den därför bör övervägas och förtydligas i den fortsatta bered- Även (SiS) påpekar att det av prome- inte framgår hur förslaget förhåller sig till den informationsskyl- dighet som finns i 6 kap. 5 § OSL. Skälen för regeringens förslag: I verksamhet gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (33 kap. 2 § OSL). På grund av den starka sekretess som gäller för uppgifter om enskildas personliga förhållanden samt att generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL inte gäller för Barnom- budsmannen är myndigheten enligt nuvarande lagstiftning ofta förhind- rad att lämna uppgifter till exempelvis en annan myndighet. hindrar dock inte att gör anmälan och lämnar upp- gift till socialnämnden (33 kap. 3 § OSL). Sekretess gäller även mellan myndigheter. En uppgift som är sekre- tessbelagd enligt OSL får inte röjas för enskilda eller för andra myndig- heter om inte annat anges i OSL eller i lag eller förordning som OSL hänvisar till (8 kap. 1 § OSL). Det finns inte någon annan sekre- tessbrytande bestämmelse eller uppgiftsskyldighet som medför att Barn- ombudsmannen kan eller ska lämna ut uppgift som omfattas av sekretess till myndighet som utövar tillsyn över annan myndighet (jfr 10 kap. 17 § Mot bakgrund av förslaget att ska ges möjlighet att även lämna uppgifter av betydelse för tillsyn till tillsyns- myndigheten för bland annat hälso- och sjukvård och , , måste det därför införas en sekretessbrytande bestämmelse även Det föreslås därför att 33 kap. 3 § OSL kompletteras så att det framgår att utan hinder av sekretess även får lämna uppgifter till i enlighet med vad som föreskrivs i 8 § lagen och (SiS) har i sina re- missvar önskat ett förtydligande i fråga om hur den föreslagna regle- ringen i 33 kap. 3 § OSL förhåller sig till 6 kap. 5 § OSL. Bestämmelsen i 7 § första stycket lagen om ålägger myndigheten att i enskilda fall, utan hinder av sekretess, göra anmälan I en föreslagen ny bestämmelse görs det möjligt för 2017/18:19 att lämna även sekretessbelagda uppgifter till socialnämnden, om inte anmälningsskyldighet föreligger, och till . Re- gleringen i 33 kap. 3 § OSL föreskriver en begränsning av den sekretess som gäller för i 33 kap. 2 § OSL. Sålunda hindrar inte sekretess att gör anmälan och lämnar uppgifter till socialnämnden eller enligt vad som föreskrivs i den föreslagna 8 § lagen om . Enligt 6 kap. 5 § OSL ska en myndighet, på begäran av en annan myndighet, lämna uppgift som den förfogar över, om inte uppgiften är sekretessbelagd eller det skulle hindra arbetets behöriga gång. I 6 kap. OSL regleras bl.a. hur en myndighet ska hantera en begäran om utlämnande av allmän handling eller en begäran om utlämnande av en uppgift. I 5 § finns en föreskrift om informationsskyldigheten myndigheter emellan vilket kan ses som en precisering av den allmänna samverkansskyldighet som gäller enligt förvaltningslagen (1986:223). Bestämmelsen avser varje uppgift som myndigheten förfogar över, inte bara uppgifter ur allmänna handlingar. Informationsskyldigheten enligt 5 § är emellertid inte undantagslös. Bestämmelsen gäller under förutsättning att uppgift inte är sekretessbelagd. Reservation har också gjorts för arbetets behöriga gång (prop. 1979/80:2 Del A s. 360 f.). Av detta följer att en myndighet inte kan lämna ut uppgift som omfattas av sekretess med stöd av bestämmelsen. För ett sådant utlämnande till annan myndighet krävs stöd i sekretessbrytande bestämmelse (8 kap. 1 § OSL) eller att det föreligger en uppgiftsskyldighet (10 kap. 28 § OSL). Bestämmelsen i 33 kap. 3 § OSL är ett exempel på en sekretessbrytande bestämmelse som medför att under vissa förutsättningar kan lämna ut sekretessbelagd uppgift. Den sekretess med ett omvänt skaderekvisit som gäller hos (33 kap. 2 § OSL) kommer att överföras mellan och . Av 11 kap. 1 § OSL framgår att får en myndighet i verksamhet som avser tillsyn från en annan myndighet en sekretessbelagd uppgift blir sekretessbestämmelsen tillämplig hos den mottagande myndigheten. Den sekretess som gäller hos kommer alltså alltjämt att gälla för sekretessbelagda uppgifter som lämnas från till . I promemorian föreslås att anmälningsskyldighet ändras så att den överensstämmer med anmälningsskyldigheten i social- tjänstlagen (2001:453). Det föreslås också att ges möjlighet att lämna uppgifter som kan vara av betydelse för tillsynen till Inspektionen för vård och omsorg (). Som en följd av detta införs en sekretess- brytande bestämmelse gentemot i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). När det gäller anmälningsskyldighet åläggs eller socialnämnden inga nya arbetsuppgifter. föreslagna lagändringen kommer att medföra att lagstiftningen blir Prop. 2017/18:19 enklare att tillämpa för . Ändringen kan innebära att antalet anmälningar till socialnämnden kommer att öka. Eftersom redan enligt nuvarande lagstiftning, förutom när anmälningsskyldighet föreligger, kan göra anmälan om det finns särskilda skäl bedöms dock antalet ökade anmälningar inte vara större än att det ryms inom befintliga ramar. Förslaget att ges möjlighet att lämna uppgifter av betydelse för tillsyn till innebär en ny uppgift för . Det är dock fråga om en möjlighet för myndigheten och det torde endast i liten utsträckning påverka arbetsbelastning och kostnader för ombudsmannen. anmäls vissa av dessa fall till socialnämnden. Det handlar således om att uppgifter i dessa fall kommer att lämnas till ytterligare en mottagare. Därutöver tillkommer ett litet antal fall där myndigheten saknar uppgift om enskilda barns situation men uppgifterna är sådana att de föranleder ett överlämnande till . Enligt promemorian medför förslaget inga konsekvenser för IVO:s verksamhet. har i sitt remissvar påtalat att har svårt att uppskatta mängden information som kommer att lämna till och vilka konsekvenser detta får för verksamheten. Uppskattningsvis handlar det enligt om 10–15 fall , vilket endast marginellt torde påverka IVO:s verksamhet. Sammanfattningsvis görs bedömningen att de eventuella kostnader som förslagen kan innebära är försumbara och att möjliga kostnadsökningar för och ryms inom nuvarande ramar. Ett genomförande av förslagen kommer att medföra att barnets rättigheter stärks på så sätt att fel och brister i omvårdnad av barn och unga kan upptäckas och åtgärdas tidigare. Genom förslagen kan barnets rätt till trygghet och skydd tillgodoses mer effektivt. Förslagen medför inte några konsekvenser ur ett jämställdhetsperspektiv eller för att nå det integrationspolitiska målet. 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:335) om Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1. Första stycket första meningen får en ny lydelse. med fler olika villkor för anmälan till socialnämnden ersätts med en generell anmälningsskyldighet som motsvarar anmälningsskyldigheten för myndigheter i 14 kap. 1§ socialtjänstlagen (2001:453). ”måste antas att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd” har ersatts med ”misstänker att ett barn far illa”. Genom den föreslagna änd- ringen ska genast anmäla till socialnämnden när myndigheten får kännedom om eller har anledning att misstänka att ett barn far illa. Anmälan ska baseras på de uppgifter som kommit till myn- 2017/18:19 dighetens kännedom. Genom den föreslagna formuleringen upphör kravet på att anmälan ska baseras på information som måste innehålla uppgifter som innebär att ”det måste antas” att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd (se prop. 1993/94:107 s. 14–15). De faktiska omständigheterna ska alltid beaktas av (se prop. 1996/97:124 s. 105–106). Innebörden av villkoret ”fara illa” är beroende av barnets ålder och förhållandena i övrigt (se prop. Liksom tidigare gäller anmälningsskyldigheten enbart myndigheten och inte anställda hos (se prop. 1993/94:107 s. 18). Första stycket andra meningen upphävs. Genom införandet av en generell anmälningsskyldighet föreligger inte längre något behov av en anmälan pga. särskilda skäl. Omständigheter som betecknats som särskilda skäl omfattas i fortsättning av den generella anmälningsskyldigheten. Andra stycket får en ny lydelse. Med anmälningsskyldigheten följer alltid en skyldighet att lämna uppgifter om det förhållande anmälningsplikten omfattar (se prop. 1993/94:107 s. 14–15 och Lagrådets yttrande i prop. 1981/82:8 s. 118 ff.). Den föreslagna kodifieringen syftar till att tydliggöra omfattningen av den obligatoriska uppgiftsskyldigheten men avser inte någon materiell ändring av gällande rätt. Nuvarande andra stycket flyttas till 8 § första punkten. Paragrafen, som är ny, behandlas i avsnitt 6.2. Första punkten motsvarar nuvarande 7 § 2 stycket med en delvis ny lydelse. är liksom tidigare oförhindrad att lämna uppgifter till socialnämnden som kan vara av betydelse för utredning av barns behov av skydd. Genom den föreslagna utvidgningen kan myndigheten även lämna uppgifter när det är av betydelse för barns behov av stöd. Ändringen motsvarar den terminologi som används vid utredningar enligt socialtjänstlagen. Någon skyldighet för att lämna uppgifter i dessa situationer finns inte (se prop. I andra punkten införs en möjlighet för att lämna uppgifter till Inspektionen för vård och omsorg () som kan vara av betydelse för IVOs tillsyn. I sitt arbete kan få kännedom om förhållanden som kan leda till att behöver utöva tillsyn t.ex. uppgifter om brister inom den psykiatriska tvångsvården eller en socialnämnds handläggning av en utredning om ett barns behov av stöd och skydd. Liksom vad som gäller för uppgifter till socialnämnden stadgas därför i andra punkten att myndigheten får lämna uppgifter till . En sekretessbrytande bestämmelse motsvarande vad som gäller när lämnar uppgift till socialnämnden införs i 33 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 8.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. Enligt 8 § andra punkten lagen (1993:335) om får myndigheten lämna Inspektionen för vård och omsorg () uppgifter som kan vara av betydelse för dess tillsyn. Ändringen i 33 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen innebär att myndigheten får lämna uppgifter till utan hinder av sekretessen enligt 2 § samma kapitel. Enligt 2 § gäller sekretess i verksamhet enligt lagen om för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Ändringen i 3 § är således en begränsning av sekretessen enligt 2 §. 2017/18:19 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian anmälningsskyldighet (Ds 2015:22) I promemorian föreslås att anmälningsskyldighet avseende barn som far illa i lagen (1993:335) om ändras på så sätt att den blir överensstämmande med anmälningsskyldigheten i socialtjänstlagen (2001:453). har möjlighet men ingen skyldighet att göra en anmälan även i andra fall om det finns särskilda skäl. Det föreslås att den möjligheten upphävs då den blir obehövlig vid ändring av anmälningsskyldigheten. Det föreslås ingen förändring avseende att myndigheten själv kan välja vilka uppgifter som lämnas till socialnämnden i samband med en anmälan. Bakgrunden till ändringarna är att det funnits ett behov av en översyn av anmälningsskyldighet. Nuvarande lagstiftning har inneburit tillämpningsproblem för myndigheten då anmälningsskyldighet är mer begränsad och svåranvändbar än anmälningsskyldigheten för andra myndigheter och yrkesverksamma vars verksamhet berör barn och ungdomar. Därtill har kontakter med barn och unga ökat vilket medfört att myndigheten oftare får indikationer som kan föranleda att en anmälan ska göras till socialnämnden. I promemorian föreslås det vidare att ges möjlighet att lämna uppgifter av betydelse för tillsyn till tillsynsmyndigheten för och hälso- och sjukvården, Inspektionen för vård och omsorg (). träffar många barn och unga i utsatta situationer som exempelvis placerade barn i familjehem, på hem för vård eller boende (HVB), på särskilt ungdomshem eller inom den psykiatriska tvångsvården. I vissa fall kan det finnas ett behov av att lämna uppgifter till tillsynsmyndigheten så att den närmare kan granska och utreda huruvida barnets rättigheter har åsidosatts. Genom att införa en möjlighet för ombudsmannen att lämna uppgifter av betydelse för IVO:s tillsyn tillförsäkras barnets rättigheter på ett effektivt och mer funktionellt sätt. Lagändringarna är en del i regeringens arbete med att stärka barnets rättigheter. I synnerhet för barn och unga som samhället tagit på sig ett särskilt ansvar att skydda. Utifrån nuvarande lagstiftning är det inte möjligt att lämna uppgifter till en tillsynsmyndighet. Mot bakgrund av ovan nämnda ändring föreslås att det även införs en sekretessbrytande bestämmelse för avseende i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lagförslag i promemorian (Ds 2015:22) Förslag till lag om ändring i lagen (1993:335) om Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1993:335) om ska ha följande lydelse. 2017/18:19 Bilaga 2 att genast anmäla till social- nämnden om myndigheten i sin får kännedom om att ett barn verksamhet får kännedom om eller misshandlas i hemmet eller om det misstänker att ett barn far illa. i annat fall måste antas att social- nämnden behöver ingripa till ett Om det finns sär- skilda skäl får anmälan till socialnämnden göras även i andra kan vara av betydelse för utredning som kan vara av betydelse för av ett barns behov av skydd. utredning av ett barns behov av stöd och skydd, omsorg uppgifter av betydelse för Denna lag träder i kraft . 2Senaste lydelse 2002:377. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 33 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretessen enligt 2 § hindrar inte att gör anmälan och lämnar uppgift till socialnämnden enligt vad som föreskrivs i lagen (1993:335) om . Sekretessen enligt 2 § hindrar inte att gör anmälan och lämnar uppgift till socialnämnden eller lämnar uppgift till Inspektionen för vård och omsorg enligt vad som föreskrivs i 7 § lagen (1993:335) om . Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser till promemorian (Ds 2015:22) 2017/18:19 Bilaga 3 Efter remiss av departementspromemorian anmälningsskyldighet (Ds 2015:22) har följande instanser inkommit med yttrande: ombudsmän (), Justitiekanslern (), , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , Inspektionen för vård och omsorg (), (SiS), Myndigheten för delaktighet, , i , i , Statskontoret, , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , , kommun, , , kommun, kommun, , kommun, , läns landsting, , Forum för Familjevård (FfF), Maskrosbarn, , Samhällets Styvbarn, Stiftelsen , Stiftelsen , , , Kommuner och Landsting (SKL), . Följande instanser har inbjudits men avstått från att lämna yttrande: Bjuvs kommun, kommun, kommun, Falu kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Malung-Sälens kommun, kommun, kommun, , , , läns landsting, , Barnens rätt i samhället (), ECPAT , Föreningen (), , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), Stulen Barndom, , Vision 2017/18:19 Bilaga 4 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i lagen (1993:335) om barnombudsmannen, 2.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga , biträdd av departementssekreteraren Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , M , , , , , Hellmark , , , Strandhäll, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition anmälningsskyldighet