prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen har kraftfullt ökat insatserna för att stärka samhällets beredskap och förmåga att förebygga våldsbejakande extremism. Tillsättande av den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (Ju 2014:18) är den viktigaste åtgärd som regeringen har vidtagit för att utveckla det förebyggande arbetet (dir. 2014:103, dir. 2015:27, dir. 2015:86 och dir. 2016:43). Den huvudsakliga målgruppen för arbetet är 290 kommuner. I samordnarens kartläggning över kom- munernas arbete mot våldsbejakande extremism som togs fram , anger av kommunerna att de har tagit fram en lokal lägesbild, att de har en antagen handlingsplan och har genomfört utbildnings- insatser. Fyra kommuner – , , och – ingår i ett pilotprojekt med s.k. Kunskapshus som är en beteckning för lokal samverkan mellan olika kommunala verk- samheter. Kunskapshus ska utgöra en modell för hur kommuner och landsting kan optimera sina resurser för att stärka det förebyggande arbetet mot våldsbejakande miljöer. utvärderas av och utvärderingen kommer att redovisas . Det finns behov av kontinuerlig kunskaps- utveckling i syfte att utveckla det lokala arbetet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 samarbete med den nationella samordnaren, en uppdragsutbildning om 7,5 högskolepoäng. Utbildningen riktar sig till personer som arbetar inom kommuner och myndigheter och syftar till att öka kunskapen om hur våldsbejakande extremism kan förebyggas. genomför samordnaren också regionala utbildningsinsatser för kommuner tillsammans med alla läns- styrelser. Denna åtgärd stämmer även väl överens med regeringens ambitioner i det brottsförebyggande programmet – Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126) där en av mål- sättningarna syftar till att utveckla det kunskaps- baserade brottförebyggande arbetet hos kommuner och andra aktörer. Arbetet med barn och ungdomar i frågor som rör våldsbejakande extremism Det förebyggande arbetet som riktas till barn och ungdomar bör förebygga rasism, diskri- minering, hot och hat, som är några exempel på omständigheter som kan bidra till att individer radikaliseras. Arbetet bör även motverka utveck- lingen av sympatier för de ideologiska och anti- demokratiska, politiska och religiösa före- ställningar som legitimerar våld som en politisk metod för att förändra samhället. På uppdrag av regeringen har olika myndigheter tagit fram kunskap och vägledning för olika personal- grupper som arbetar med verksamheter för barn och ungdomar Barn och ungdomar nås t.ex. av propaganda och extremistiska budskap via internet och sociala medier. Regeringen gav i uppdrag att utveckla kampanjen mot näthat, No Hate Speech Movement, till att också omfatta insatser för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dnr Ku2015/01869/D). Myndigheten har i samarbete med Forum för levande historia och tagit fram stödmaterial för elever och pedagoger; Propaganda och bilders makt – hur och varför? (dnr Ku2017/00595/D). Materialets målsättning är att bidra till att stärka ungas förmåga att kunna urskilja starkt vinklade budskap samt att stötta pedagoger i deras arbete. Materialet kompletterar myndighetens tidigare digitala utbildningsmaterial om medie- och informationskunnighet; för mig. myndighetens primära webbplats för ökad nytta och användbarhet. har det skett en ökning från 90 978 till 97 632 sid- visningar som rör No Hate Speech Movement. Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor (MUCF) har på uppdrag av regeringen utvecklat ett genusperspektiv i arbetet med att värna demokratin mot vålds- bejakande extremism (dnr Ku2015/01868/D). Utöver att ta fram kunskapsöversikter om de olika våldsbejakande extremistiska miljöerna i har myndigheten utvecklat handboken vänta på – byggande arbete med barn och ungdomar (MUCF 2016). Skrifterna har spridits till samtliga lokala samordnare mot våldsbejakande extremism och strategiska personer på lokala och regionala målgrupper från både civil- samhällets organisationer och det offentliga. Myndigheten har även tagit fram tre podd- sändningar utifrån skrifterna och en engelsk översättning av en kortare sammanfattning, som lanserades på myndighetens webbplats . Inom ramen för uppdraget genom- förde MUCF gruppintervjuer med 48 ungdomar i åldersgruppen 15–i , och . Intervjustudien, som är redovisad i rapporten skrämmande (MUCF 2016), visar att de ungdomar som intervjuats får lite eller inget stöd i frågor om våldsbejakande extremism och terrorism från vuxna. De menar att förekomsten av våldsbejakande extremism i sociala medier är vanligt förekommande. Dess- utom är ungdomarna kritiska till samtlig nyhets- rapportering om dessa frågor, oavsett om den kommer från etablerade kanaler för information eller andra källor. För att öka kunskapen om barns erfarenheter av våldsbejakande extremism och terrorism på- går ett utvecklingsarbete hos Barnombuds- mannen. Myndigheten ska bidra till ökad kun- skap om barns erfarenheter av att vara berörda av problematiken med att personer reser från till konfliktområden i terrorismsyfte. Detta uppdrag ska redovisas (dnr Ku2016/02294/D). Stöd för lärare att undervisa i kontroversiella frågor har inom ramen för ett europeiskt samarbete tagit fram materialet Teaching controversial issues som ska fungera som ett stöd för lärare att undervisa i kontroversiella frågor. Materialet har blivit översatt till svenska av . Med materialet som bas kommer att delta i ett nordiskt pilot- projekt som är initierat av Nordiska minister- rådet. Projektets syfte är att utveckla lärares kunskaper och förmågor att undervisa om kontroversiella frågor, bl.a. om våldsbejakande extremism. har gett Norska Wergelandscentret uppdraget att genomföra detta pilotprojekt . Stöd till verksamhet som främjar demokratiska värderingar och förebygger antidemokratiskt beteende och radikalisering Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor (MUCF) har fördelat medel till det civila samhällets organisationer för att göra förebyggande insatser mot våldsbejakande extremism enligt förordning (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet som värnar demokratin. kan kommuner enskilt söka detta statsbidrag. ökade regeringen statsbidraget från till , vilket har gjort att fler aktörer än tidigare kan beviljas stöd. ansökte 41 aktörer om stöd, varav 16 projekt blev beviljade sammanlagt . ansökte 69 aktörer om stöd och MUCF beviljade totalt 25 organisationer och två kommuner statsbidrag med sammanlagt . Av de 27 aktörer som har fått bidrag arbetar 25 med att förebygga att antidemokratiska beteenden utvecklas och 26 med att förebygga att individer radikaliseras. stöd till trossamfund (SST) har på uppdrag av regeringen och i dialog med de samfund som vill utveckla sitt arbete med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism stimulerat dessa samfunds stöd till ungdomar, föräldrar och anhöriga (dnr Ku2016/02713/LS). Inom ramen för uppdraget har myndigheten bistått trossamfund i att utveckla sitt samarbete med kommuner i dessa frågor. SST uppger att den nationella P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 samordnarens arbete med kommunerna lett till en ökad efterfrågan på trossamfundskontakter i stor omfattning. SST ska också medverka i Totalförsvarets forskningsinstituts uppdrag att göra kartläggningar och analyser av vålds- bejakande extremistisk propaganda (dnr Ku2016/01373/D och Ku2016/01622/LS). Utveckling av stöd till föräldrar Regeringen gav den nationella samordnaren i uppdrag att förbättra stödet till anhöriga genom att aktivt bistå med rådgivning och utbildning till myndigheter, kommuner, organisationer och trossamfund (dir. 2015:27). I samordnarens kartläggning över kommunernas arbete mot våldsbejakande extremism som togs fram anger av kommuner- na att de har utarbetat stödinsatser till individer i riskzonen och anger att de erbjuder stöd till familjer eller anhöriga till individer i riskzonen. En viktig del i samordnarens arbete är pilotverksamheten med en nationell stödtelefon dit föräldrar kan vända sig för att få information, rådgivning och stöd (dir. 2015:86). Stöd- telefonen lanserades . Röda Korset ansvarade för verksamheten . utvärdering visade att pilotverksamheten fyller en funktion för föräldrar och andra familjemedlemmar, men att viktiga funktioner, t.ex. vidareslussning av samtal, inte hade fungerat. Telefonlinjen hade också haft tekniska problem som avsevärt hade minskat möjlig- heterna för målgruppen att få kontakt (dnr Ku2016/0281/D). har Rädda barnen på uppdrag av den nationella samordnaren ansvaret att fortsätta pilotverk- samheten. Rädda barnen har sedan övertagandet av pilotverksamheten förstärkt arbetet med vidareslussning. Organisationen redovisar även statistik över inkomna samtal. har totalt 52 samtal inkommit till stödtelefonen, där personer uttryckt oro om våldsbejakande extremism. Minska rekrytering till våldsbejakande ideologier och rörelser och till rasistiska organisationer har inrättat som ett nytt nationellt resurscentrum P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 mot våldsbejakande ideologier och rörelser. –2018 har ett särskilt uppdrag att utveckla och sprida veten- skapligt förankrad kunskap för att minska rekryteringen till våldsbejakande ideologier och rörelser och till rasistiska organisationer. En viktig del i uppdraget är det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism i skolorna inklusive stöd till lärare, fritidspersonal och socialarbetare. genomför olika utbildningar för lärare och andra personal- grupper. Tillsammans med Forum för levande historia genomförs t.ex. en kurs om 7,5 hög- skolepoäng för lärare som i utbildningssyfte genomför elevresor till minnes- platser (dnr Ku2017/01311/D). Institutet har ett nätverk med 21 kommuner som är engagerade i nätverk och har också slutit avtal om forskningssamarbeten med och , samt med Brottsföre- byggande centrum i och Forum för levande historia. Forskningssamarbetena syftar till att bredda kunskapsbasen för olika former av insatser för att motverka rekrytering till våldsbejakande extremism. Den 24–genomförde forskningskonferensen , roots and responses: Nordic research conference on violent extremism. Totalt deltog 166 forskare och praktiker från olika länder och 67 olika forskningsprojekt blev presenterade. Konferen- sen är den första nordiska forskarkonferens i sitt slag som helt fokuserat på forskning om våldsbejakande extremism. Utveckling av stöd för i ärenden som rör våldsbejakande extremism har på uppdrag av regeringen utarbetat en vägledning för arbete mot våldsbejakande extremism: Våldsbejakande extremism – stöd för arbete med barn och unga vuxna (dnr Ku2016/01320/D). ska fortsatt stödja och har gjort en ny kartläggning av erfarenheter. Kartläggningen finns redovisad i myndighetens delrapport om uppdraget (dnr Ku2017/01318/D). Enkäten besvarades av av alla kommuner och stadsdelar. Sammanfattningsvis visar resultatet att något fler verksamheter, 45 stycken jämfört med 39 verksamheter 2015, hade haft kontakt med barn eller unga vuxna som varit involverade i eller riskerat att involveras i våldsbejakande extremism. Av dessa 45 verksamheter uppger 37 stycken att det handlar om religiös vålds- bejakande extremism, 14 verksamheter har stött på politisk våldsbejakande extremism, och tio verksamheter har erfarenheter av båda miljöerna. Kartläggningen visade vidare att det är ovanligt att ger insatser till personer som återvänt till efter väpnade konflikter utomlands. Sex verksamheter svarar att de har gett insatser till individer jämfört med fem vid förra kartläggningen. Myndigheten kommer även kartlägga hälso- och sjukvårdens arbete (dnr Ku2016/02295/D och Ku2016/01320/D). Arbete pågår med att ytterligare målgruppsanpassa det befintliga stödet till som publicerade . Arbetet består i att lyfta fram viktiga delar i stödet och att tydliggöra roll och ansvar inom området. Kartläggning av de våldsbejakande extremistmiljöernas budskap och propaganda Regeringen gav () i uppdrag att kvanti- tativt och kvalitativt kartlägga och analysera våldsbejakande extremistisk propaganda på internet och via sociala medier. Uppdraget pågår till 2019. I den första rapporten från myndig- heten, Hatbudskap och våldsbejakande extre- mism i digitala miljöer, redovisar FOI analyser av högerextrem propaganda och hatbudskap. Spektret av nationalistiska diskussionsforum och nyhetssidor i sträcker sig från enstaka inslag av främlingsfientlighet till ett homogent uttryck av öppen rasism. besökte 34 000 personer från ett av världens största högerextrema diskussionsforum. I rapporten Det digitala kalifatet – en studie av Islamiska statens propaganda redovisar FOI nya analyser. Det är välkänt att islamiska staten har en omfattande medial verksamhet. Rapporten visar att IS- aktivism på internet har utvecklats till något av en subkultur där deltagandet i konsumtion och spridning av propagandamaterial är ett sätt att odla och stärka gruppsammanhållning. Det finns särskild propaganda riktad till kvinnor och till ungdomar, s.k. jihad cool. Analyserna visar också hur IS använder historiska och religiösa referen- ser i syfte att väcka känslor, forma uppfattningar, polarisera åsikter och inspirera till våld (dnr Ku2017/01317/D). Lokala insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser Regeringen gav den nationella sam- ordnaren för att värna demokratin mot vålds- bejakande extremism i uppdrag att stötta relevanta aktörer i att utveckla arbetet med de individer som vill lämna våldsbejakande extre- mistiska rörelser och de individer som åter- vänder och som misstänks ha deltagit i väpnade strider i andra länder (dir. 2015:27). I syfte att utveckla arbetet har den nationella samordnaren initierat en kunskapsöversikt över studier som har undersökt individers utträden ur olika slutna miljöer (dnr Ku2016/01651/D). Kunskapsöver- sikten visar bl.a. att de som lämnat högerextrema miljöer upplever större svårigheter att bygga upp ett nytt liv utanför gruppen än de som lämnat vänsterextrema miljöer. Allra svårast är det för dem som lämnar våldsbejakande islamistiska miljöer. Utträdesprocessen realiseras ofta av sociala och praktiska faktorer. Interventioner som syftar till att stödja individers utträden bör därför fokusera på dessa faktorer. Kunskaps- översikten innehåller 12 riktlinjer för utforman- det av interventioner som syftar till att få individer att lämna våldsbejakande extremism. Stöd till verksamheter som stöder individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Insatser för att motverka inträde och underlätta utträde ur extremism på de särskilda ungdomshemmen (SiS) har på uppdrag av regeringen kartlagt metoder och arbetssätt som kan användas i arbetet för att förebygga våldsbejakande extremism inom myndighetens särskilda ungdomshem (dnr Ku2016/01401/D). SiS har fått i uppdrag att fortsätta utveckla det förebyggande arbetet inom de särskilda ung- domshemmen (dnr Ku2016/02296/D). I upp- draget ingår att utbilda personalen om vålds- bejakande extremism, prova ett screening- instrument för att identifiera ungdomar med våldsbejakande extremistisk problematik och förstärka arbetet med demokrati och mänskliga rättigheter inom ramen för SiS skolverksamhet. Myndigheten kommer att ta fram en handlingsplan för det fortsatta arbetet. Uppdraget delredovisades (dnr Ku2017/01319/D). Av delredovisningen framgår att SiS samverkat med Kriminalvården som utvecklat stöd för anlitande av trosföreträdare. SiS har utifrån detta börjat kartlägga om tillgång till och behov av kontakt med trossamfund inom de särskilda ungdomshemmen. SiS planerar även ta fram en webbutbildning med handlednings- material. När det gäller demokratiarbetet inom skolverksamheten kommer SiS testa Statens medieråds digitala utbildningsmaterial om medie- och informationskunnighet (för mig) för senare eventuell spridning. Utveckling av arbetet inom MUCF har uppdraget att fördela stöd till verksamheter som stödjer individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser enligt förordningen (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet som värnar demokratin. Av de 27 projekt som har fått stöd arbetar 14 med insatser för att utveckla verksamhet till individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser. Kriminalvården har på uppdrag av regeringen kartlagt metoder och arbetssätt som kan användas för att förebygga våldsbejakande extremism hos klienter i häkte, anstalt eller frivård samt i arbetet med de klienter som redan är anslutna, eller på annat sätt har koppling, till våldsbejakande extremistiska grupper (dnr Ju2016/04230/). Kartläggningen visar att Kriminalvården har goda förutsättningar att arbeta effektivt mot våldsbejakande extremism hos myndighetens klienter. Myndigheten arbetar med flera av de metoder och arbetssätt som identifierats som betydelsefulla. Kriminalvården har uppdraget att utveckla och långsiktigt förankra arbetet mot våldsbejakande extremism inom P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 myndigheten (dnr Ju2016/06988/). Av Kriminalvårdens delredovisning av detta uppdrag framgår att myndigheten har vidtagit flera åtgärder för att arbeta vidare med de utvecklings- behov som konstaterades i samband med den genomförda kartläggningen. Bland annat har utbildnings- och informationsinsatserna för personal samt processen för anlitande av trosföreträdare utvecklats. Vidare planeras ett behandlingsprogram som har erbjudits klienter som vill lämna organiserad brottslighet att kunna användas även i arbetet mot vålds- bejakande extremism. Internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte med syfte att förbättra det förebyggande arbetet i har aktivt deltagit i det internationella kunskaps- och erfarenhetsutbytet i syfte att utveckla samtliga delar av det förebyggande arbetet i . Samarbete inom , (under Europeiska kommissionen) och Policy Planners’ Network on Countering Polarisation and Radicalisation (PPN) har lett till konkret utveckling av manualer, utbildnings- material och nätverk som ytterligare utvecklar det förebyggande arbetet i . Även om det är förhållandevis få individer som är aktiva i de våldsbejakande extremistmiljöerna är det viktigt att komma ihåg att enstaka individer kan åstadkomma stor skada. För att skapa en bättre bild av omfattningen, men även av bakomliggande orsaker till att människor väljer att ansluta sig till dessa miljöer behöver fler analyser och kartläggningar genomföras. Genom Totalförsvarets forskningsinstituts (FOI) kart- läggningar finns mer kunskap om innehållet i de våldsbejakande extremistiska miljöernas budskap via internet och sociala medier och deras bidrag till en rasistiskt präglad debatt. Uppdraget till FOI forsätter och kommande kartläggningar ska möjliggöra bättre jämförelser . Regeringens insatser mot våldsbejakande extremism har gett resultat på lokal nivå. den nationella samordnarens lägesbild har av kommunerna en antagen handlingsplan. Detta kan jämföras med föregående år då av kommunerna hade en färdig handlingsplan. På nationell nivå är fler myndigheter än någonsin involverade i det förebyggande arbetet. För de lokala aktörer som vill utveckla sitt arbete finns stöd att få från de ansvariga myndigheterna i form av vägledning och utbildningsmaterial. Den nationella sam- ordnaren kan också ge stöd och vägledning. Regeringsuppdragen till , Kriminalvården, och har lett till att personal har fått ökad kunskap och utbildning i frågor om extremism och radikalisering. Genom förstärkt statsbidrag har det civila samhällets riktade insatser mot våldsbejakande extremism ökat. Regeringens insatser har bidragit till metodutveckling och till att olika personal- grupper och verksamheter som kommer i kontakt med dessa frågor har fått vägledning. Mer insatser behöver utvecklas kontinuerligt. Myndigheter behöver utveckla ett långsiktigt förebyggande arbete och fortsatt samverka om olika insatser. 8.9Resultatredovisning för arbetet med att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som regeringen har vidtagit i syfte att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat med inriktning på att förebygga förtroendevaldas, journalister och konstnärers utsatthet för hot och hat. 8.9.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat bedöms utifrån: –omfattning och konsekvenser av hot, våld och trakasserier mot centrala aktörer i det demokratiska samtalet som t.ex. för- troendevalda, journalister och konstnärer, och –insatser för att värna det demokratiska samtalet med inriktning på att förebygga P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 förtroendevaldas, journalisters och konst- fåtal av de utsatta museerna som anser att närers utsatthet för hot och hat. verksamheten har påverkats. Stärkt arbete för att förebygga utsatthet hos förtroendevalda, journalister och konstnärer Regeringen beslutade om handlingsplanen Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer (/01675/D). Regeringen presenterar i handlingsplanen ett antal nya åtgärder för att förbättra tillgången till stöd, samt öka medvetenheten och kunskapen om hot och hat mot det demokratiska samtalets deltagare. Breddad och fördjupad kunskap om konstnärers och kulturinstitutioners utsatthet I arbetsmiljö (2017) beskrivs utsattheten bland konstnärer inom samtliga konstarter. Av rapporten framgår att nästan var tionde konstnär har utsatts för sexuella trakasserier, hot eller fysiskt våld . Fler kvinnor än män har utsatts för sexuella trakasserier, medan hot drabbar både kvinnor och män. har av regeringen getts ett särskilt uppdrag i myndighetens regleringsbrev att utveckla former för att ge stöd till utsatta konstnärer. Som en del av uppdraget har myndigheten arbetat fram en grundstruktur för en guide för konstnärer när det gäller hot, hat, våld, trakasserier och diskriminering. I rapporten eller väktare? (2016:4) från Myndigheten för kulturanalys undersöktes uppdragsgivarnas roll vad gäller hot och våld mot författare och bildkonstnärer. Studien visar att uppdragsgivare ofta uppfattar ansvarsfrågan som oklar på grund av att frilanskontrakt och tillfälliga uppdrag gör det svårt att veta vem som ska tillhandahålla arbetsmiljöåtgärder för för- fattare och bildkonstnärer. Myndigheten för kulturanalys har även kartlagt skadegörelse, våld och hot mot museer i rapporten museer? (2017:1). Kartläggningen visar att personal vid var tredje museum har utsatts för skadegörelse, våld eller hot . Det är dock endast ett Ytterligare stöd till förtroendevalda Många kommuner och landsting arbetar inte tillräckligt systematiskt för att förebygga och hantera hot och hat mot förtroendevalda. Brister i det förebyggande arbetet framgår t.ex. i resultatet från Politikernas trygghetsunder- sökning 2015 (Ju2014/05282/D) som redo- visades i prop. 2016/17:01. Kommuner och Landsting (SKL) tilldelades därför och (Ku2017/01408/D) medel för att stärka kommuner och landsting i att förebygga och hantera hot och hat mot förtroendevalda. inkom SKL med en delrapport som visar att SKL erbjuder kommuner och landsting olika typer av stödjande insatser som ett led i ett mer systematiskt arbete på lokal nivå. SKL har bl.a. tagit fram ett grundmaterial, genomfört workshops och seminarier. SKL har även bjudit in till ett utvecklingsarbete som åtta kommuner har deltagit i. Enligt SKL vittnar allt fler förtroendevalda om ett hårdnat klimat och många uttrycker oro inför valet . I vissa kommuner där det politiska klimatet är hårt, väljer förtroendevalda att avstå från att yttra sig och avstår från att fatta beslut på grund av att högerextrema grupper finns i kommunfull- mäktige. Projektet ska slutredovisas . Hot och hat mot förtroendevalda, journalister, konstnärer och andra opinionsbildare är ett hot mot det demokratiska samtalet och i för- längningen ett hot mot demokratin.