prop · H50366 · 2017-12-19 00:00:00 — Tillsynsfrekvens anges för respektive underområde men enligt anvisningarna i dokumentet är frekvenserna inte absoluta utan kan variera. Tillsynsprogrammet innehåller inte någon riskvärdering eller prioritering av vilka tillsynsområden som är viktigast. I anvisningarna i dokumentet uppges att en ”graded approach” (riskgradering) ska tillämpas vid bedömning av tillsynsinsatsernas omfattning, inriktning och frekvens. Enligt anvisningarna ska följande faktorer beaktas vid denna bedömning: strålsäkerhetsbetydelse, insikter om risk från probabilistiska säkerhetsanalyser, införande av nya och oprövade lösningar, områdenas komplexitet samt erfarenhet av kvaliteten i kärnkraftverkens egenkontroll. Dokumentet innehåller inte någon information om hur dessa faktorer ska användas för att gradera risk när tillsynsinsatserna planeras. Bedömningen av tillsynsinsatsernas omfattning, inriktning och frekvens görs av respektive sakansvarig enhet och förankras sedan på avdelningsnivå i den fortsatta verksamhetsplaneringsprocessen.112 SSM utvecklar ett nytt tillsynsprogram för verksamhetsområdet kärnkraft, som myndigheten planerar att införa 2018. Det nya tillsynsprogrammet kommer att ha sex tillsynsområden i stället för dagens 17 områden och ska enligt SSM säkerställa att samtliga tillsynsområden täcks in . Ett syfte med det nya programmet är, enligt SSM, att få ett 109Intervju med företrädare för , . 110Intervju med företrädare för , . 111Strålsäkerhetsmyndigheten, Tillsynsområden för kärnkraft, dokumentnr 16-714, . 112Intervju med företrädare för , . 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N större fokus på risk i tillsynen genom att det inriktas på områden med störst strålsäkerhetspåverkan. Det nya programmet kommer att bestå av en bastillsyn som anger en miniminivå för vad som ska tillses . Bastillsynsprogrammet kommer att kompletteras med behovsstyrd tillsyn som läggs fast i verksamhetsplaneringen.113 Det nya tillsynsprogrammet har likheter med hur tillsynen är uppbyggd vid SSM:s finska motsvarighet Strålsäkerhetscentralen (STUK). STUK har s.k. periodiska inspektioner, ett fast program med inspektioner. Det fasta programmet kompletteras med behovsstyrda inspektioner utifrån riskbedömningar. Därutöver genomför STUK granskningar av anmälningar och händelser ungefär på samma sätt som SSM. Verksamhetsbevakningen vid STUK skiljer sig från den vid SSM. Vid STUK utförs verksamhetsbevakningen i stor utsträckning genom att en eller flera STUK-medarbetare är permanent placerade vid kärnkraftverken, s.k. resident inspectors.114 SSM har inte permanent placerade medarbetare vid kärnkraftverken, utan besöker i stället anläggningarna ofta i syfte att verksamhetsbevaka, normalt . Nedan beskrivna dokument från kärnkraftverken används, enligt SSM, i myndighetens bedömning av tillsynsbehovet. I SSM:s föreskrifter ställs krav på att kärnkraftverken ska ha uppdaterade säkerhetsredovisningar. Säkerhetsredovisningen ska visa hur anläggningens säkerhet är ordnad för att skydda människors hälsa och miljön mot radiologiska olyckor. Säkerhetsredovisningen ska vidare visa hur krav på konstruktion, funktion, organisation och verksamhet är uppfyllda. Säkerhetsredovisningen ska vara prövad och godkänd av SSM och ska därefter hållas aktuell.115 Vidare ställs krav på att säkerhetsanalyser genomförs innan en anläggning byggs eller ändras och tas i drift. Analyserna ska hållas aktuella och avse förmågan att förbygga olyckor och lindra konsekvenserna om olyckor ändå skulle ske. Även probabilistiska säkerhetsanalyser ska genomföras. I analysen beräknas frekvensen för härdskada och utsläpp av radioaktiva ämnen. Föreskrifterna ställer även krav på att kärnkraftverken gör säkerhetsgranskningar för att kontrollera att relevanta säkerhetsaspekter beaktas och att säkerhetskraven på 113Intervju med företrädare för , . 114Intervju med företrädare för Strålsäkerhetscentralen, . 1154 kap. 2 § föreskrifter (SSMFS 2008:1) om säkerhet 1164 kap. 1 § föreskrifter (SSMFS 2008:1) om säkerhet R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N konstruktion, funktion, organisation och verksamhet är uppfyllda.117 I kärntekniklagen finns krav på att återkommande helhetsbedömningar av anläggningarnas säkerhet och strålskydd ska genomföras minst vart tionde år.118 4.4 Kostnader och resursutnyttjande Den offentligt tillgängliga information som finns om resursutnyttjandet för tillsyn och andra aktiviteter riktade mot kärnkraftverken är de summeringar utifrån processer som SSM gör i sina årsredovisningar. Summeringarna visar hela myndighetens kostnader för respektive process. Tillsyn är en sådan process. Det saknas dock offentligt tillgänglig information om hur kostnaderna fördelar sig på olika aktiviteter inom processerna. SSM har därför på begäran tagit fram information om kostnadsfördelningen för aktiviteter inom avdelningen för kärnkraftssäkerhet. Huvuddelen av verksamheten riktad mot kärnkraftsreaktorer i drift utförs vid denna avdelning. I avsnittet nedan redovisas inledningsvis uppgifter om myndighetens samlade kostnader för de huvudsakliga processerna inom verksamhetsområdet kärnkraft. Därefter redovisas analys av SSM:s uppgifter om kostnader och resursutnyttjande inom avdelningen för kärnkraftssäkerhet. 4.4.1 Kostnader för processer inom strålsäker kärnkraft I SSM:s årsredovisningar presenteras myndighetens kostnader, för respektive verksamhetsområde, samlade i ett antal processer. I dessa summeringar ingår även overheadkostnader. Redovisningen utifrån processer finns tillgänglig . Av tabell 2 nedan framgår att myndighetens samlade kostnader för processen Tillsyn inom verksamhetsområdet kärnkraft minskat . 119 har kostnaderna för processen Utveckla regler ökat. SSM genomför , på regeringens uppdrag, en omfattande översyn av föreskrifterna både inom kärnteknisk verksamhet och inom strålskydd.120 Arbetet med översynen har, enligt SSM, en undanträngande effekt och har inneburit att tillsynens andel av verksamheten inom området Strålsäker kärnkraft inte har ökat, trots ökade anslag.121 Exempelvis 1174 kap. 3 § föreskrifter (SSMFS 2008:1) om säkerhet i kärntekniska anläggningar. 11810 a § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 119Vilka aktiviteter som ingår i processen Tillsyn inom verksamhetsområdet kärnkraft framgår inte tydligt i årsredovisningen, men i tabeller och tillhörande noter nämns verksamhetsbevakningar, granskningar, inspektioner, ändringsanmälningar och samlade strålsäkerhetsvärderingar. 120Intervju med företrädare för , . 121Information som SSM lämnat i samband med faktagranskning av rapportutkast, . 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har vissa tillsynsinsatser ställts in och personal har istället arbetat med föreskriftsprojektet.122 Tabell 2 Myndighetens kostnader för processer inom verksamhetsområdet kärnkraft, 2014–2016, tkr. Säkerställa kunskap och kompetens1) Källa: bearbetning av uppgifter i årsredovisning 2016. Anm. 1) Kostnaderna för forskning och utveckling, som ingår i processen Säkerställa kunskap och kompetens, redovisas under verksamhetsområdet strålsäkerhetskompetens. 4.4.2 Kostnader för aktiviteter vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet Av den sammanställning av kostnader vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet, som SSM tagit fram på begäran, framgår att kostnaderna redovisas på sammanlagt 17 olika aktiviteter (i tabell 7 i bilaga 1 redovisas kostnadsuppgifter för samtliga aktiviteter).123 Avdelningens totala kostnader har ökat , vilket är i linje med den ökade anslagstilldelningen till myndigheten. Kostnaderna för regelgivning har ökat, från att utgöra av avdelningens totala kostnader 2010 till att utgöra 2016. Som framgår av diagram 2 nedan har avdelningens kostnader för aktiviteten tillsyn av kärnteknisk verksamhet ökat –2016.124 Eftersom kostnaderna för den summerade processen Tillsyn på myndighetsnivå har minskat (se tabell 2 ovan), är det därmed övriga avdelningars och myndighetsledningens medverkan i tillsynen av kärnkraftverken som har minskat. 122Intervju med företrädare för , . 123Kostnaderna för aktiviteterna vid avdelningen sammanfaller inte med kostnader för processerna som redovisas i tabell 2, eftersom summeringen utifrån processer avser aktiviteter som genomförs vid hela myndigheten. 124I tillsyn av kärnteknisk verksamhet ingår verksamhetsbevakningar, granskningar, inspektioner och RASK-informationsinsamling. R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N Diagram 2 Kostnader (exkl. ledning och kompetensutveckling) för aktiviteten tillsyn av kärnteknisk verksamhet vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet –2016, tkr. Källa: bearbetning av uppgifter från , Data angående kärnkraftstillsyn till , promemoria . 4.4.3 Tillsynens andel av avdelningens resurser Som framgår av diagram 3 nedan har tillsynens andel av avdelningens totala kostnader varierat något –2016, men huvudsakligen utgjort mellan . Den något högre andelen , , förklarar SSM med ökade kostnaderna för tillsynen, bl.a. en omfattande granskning av ett ärende med korrosion i bottenplåten vid och med viss förstärkt tillsyn utöver ordinarie tillsyn. Diagram 3 Tillsynens andel av de samlade kostnaderna för aktiviteterna (exkl.ledning och kompetensutveckling) vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet, 2010–2016. Källa: bearbetning av uppgifter från , Data angående kärnkraftstillsyn till , promemoria . 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Om tillsynens andel istället sätts i relation till totalt arbetade persondagar vid avdelningen framgår att denna andel sjunkit , se diagram 4 nedan. Sammanfattningsvis har tillsynens andel av avdelningens resurser alltså inte ökat, trots att anslagen till SSM ökat med motiveringen att tillsynen av kärntekniska anläggningar behöver förstärkas.125 Diagram 4 Tillsynens andel av totalt arbetade persondagar för aktiviteterna (exkl.ledning och kompetensutveckling) vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet, 2010–2016. Källa: bearbetning av uppgifter från , Data angående kärnkraftstillsyn till , promemoria . Som beskrivits i avsnitt 4.2.2 benämner SSM i vissa sammanhang även aktiviteterna anmälningar, händelseanalys, helhetsbedömningar och samlade strålsäkerhetsvärderingar som tillsyn. När kostnaderna för dessa aktiviteter vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet summeras uppgick de, tillsammans med aktiviteten tillsyn av kärnteknisk verksamhet, till 30,8 miljoner , 31,9 miljoner och . När även dessa aktiviteter räknas in i tillsynen, utgör tillsynens andel av avdelningens totala kostnader 2014, 2016. Tillsynens andel av avdelningens kostnader ökar alltså inte heller när fler aktiviteter räknas in i tillsynen. 125SSM har i samband med faktagranskning av rapportutkast, , framfört att avdelningen för kärnkraftssäkerhet –2016 uppnått sina produktionsmål för tillsynens andel. Det omfattande arbetet med nya föreskrifter har dock gjort att tillsynens andel av avdelningens totala resursförbrukning har minskat. R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N 4.4.4 Utvecklingen av antal tillsynsinsatser 2010–2016 I SSM:s tillsynsdatabas registreras tillsynsinsatser som genererat tillsynsrapporter. Myndigheten har på begäran tagit fram uppgifter ur databasen om antal inspektioner, verksamhetsbevakningar och granskningar för perioden –2016. Diagram 5 nedan visar att antalet inspektioner sjunkit , medan antalet granskningar ökat. Antalet verksamhetsbevakningar ökade och har därefter minskat. Diagram 5 Utvecklingen av antalet inspektioner, verksamhetsbevakningar och granskningar –2016 (verksamhetsområdet kärnkraft). Källa: bearbetning av uppgifter från , Data angående kärnkraftstillsyn till , promemoria . I antalet granskningar ingår även rapporter som tagits fram i samband med de återkommande helhetsbedömningarna, som genomförs för varje kärnkraftsreaktor minst . 4.4.5 Uppskattning av resursutnyttjandet fördelat på tillsynstyper Enligt SSM genomförs inte tidredovisningen vid myndigheten så att tidsåtgången för de olika tillsynstyperna (inspektioner, verksamhetsbevakningar och granskningar) kan urskiljas.126 126 Intervju med företrädare för , . 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För att få en uppfattning om hur mycket resurser som används för de olika tillsynstyperna har tagit fram ett räkneexempel . För att uppskatta tidsanvändningen har använt följande uppgifter från SSM: •Tidsåtgång för aktiviteten tillsyn av kärnteknisk verksamhet vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet : (utvecklingen av antal arbetade persondagar 2010–2016 finns i tabell 8 i bilaga 1) •Uppgifter om antal inspektioner, verksamhetsbevakningar och granskningar 2016: 11 inspektioner, 128 verksamhetsbevakningar och 69 granskningar (utvecklingen av antal tillsynsinsatser per tillsynstyp 2010–2016 finns i tabell 9 i bilaga 1) •Uppgifter som framkommit vid intervjuer med företrädare för om tidsåtgången för att genomföra inspektioner, verksamhetsbevakningar respektive granskningar. Sammanfattningsvis visar uppskattning av tidsåtgången att verksamhetsbevakningar är den tillsynstyp som tar mest resurser i anspråk. Verksamhetsbevakningar utgjorde av antalet arbetade persondagar inom aktiviteten tillsyn av kärnteknisk verksamhet . Granskningar utgjorde och inspektioner . Uppskattning av tidsåtgången för inspektioner 2016 Enligt SSM är den normala tidsåtgången för en inspektion 3–på plats hos tillståndshavaren. Därtill kommer per dag på plats för förberedelser och efterarbete, dvs. en tidsåtgång på 15–per person från SSM som deltar i inspektionen.127 Normalt deltar 2–4 personer vid en inspektion. Det innebär en total tidsåtgång per inspektion på 30–. Om varje inspektion av de 11 inspektioner som genomfördes tog i anspråk, dvs. den maximala tidsåtgången, var antalet arbetsdagar som ägnades åt inspektioner sammanlagt 1 100 stycken. Om vi utgår från den högt räknade uppskattningen ovan om att ägnades åt inspektioner 2016, utgjorde dessa av arbetstiden inom aktiviteten tillsyn. Om vi jämför den uppskattade tidsåtgången för inspektioner med det totala antalet arbetade persondagar (exkl. ledning och kompetensutveckling) vid avdelningen kärnkraftssäkerhet (11 251 arbetade persondagar för samtliga aktiviteter, se tabell 8, bilaga 1) var inspektionernas andel av den totala arbetstiden . 127 , Data till angående kärnkraftstillsyn, promemoria . R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N Uppskattning av tidsåtgången för verksamhetsbevakningar 2016 Enligt SSM är den normala tidsåtgången vid verksamhetsbevakningar 1–på plats hos tillståndshavaren. Tiden för förberedelser och efterarbete uppgår till per dag på plats, dvs. en tidsåtgång på 3–per person från SSM som deltar.128 1–2 personer deltar normalt vid verksamhetsbevakningar. Det innebär en total tidsåtgång per verksamhetsbevakning på 3–. Om varje verksamhetsbevakning av de 128 som genomfördes tog i anspråk, dvs. den maximala tidsåtgången, var antalet arbetsdagar som ägnades åt verksamhetsbevakningar sammanlagt 1 536 stycken. Om vi utgår från den högt räknade uppskattningen ovan att ägnades åt verksamhetsbevakningar 2016, utgjorde dessa av arbetstiden inom aktiviteten tillsyn och av det totala antalet arbetade persondagar vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet . Uppskattning av tidsåtgången för granskningar 2016 Den återstående delen av arbetstiden inom aktiviteten tillsyn, , bör rimligen ha ägnats åt granskningar. Granskningar kan vara både planerade och oplanerade. Hur omfattande granskningarna är i form av tidsåtgång varierar också mycket från ärende till ärende. En del granskningar tar men det finns exempel på granskningar som tagit över i anspråk. Det finns också exempel på större granskningsinsatser som pågått . Ett sådant exempel är SSM:s arbete med de s.k. stresstesterna129, som EU ställde krav på skulle genomföras med anledning av kärnkraftsolyckan i . SSM:s arbete med stresstesterna inklusive arbetet med att ta fram en nationell handlingsplan tog enligt myndighetens uppskattning i anspråk –2016.130 Om en tillsynsinsats (granskning eller inspektion) visar att kraven har uppfyllts noteras det i tillsynsrapporten och tillståndshavaren informeras om detta. Om kraven inte uppfyllts kan tillsynsinsatsen leda till någon av följande tillsynsåtgärder131: •meddelande till verksamhetsutövaren (vid brist som bedöms ha liten betydelse för strålsäkerheten) 128Strålsäkerhetsmyndigheten, Data till angående kärnkraftstillsyn, promemoria . 129Stresstester innebär att tillståndshavarna för kärnkraftverken teoretiskt, genom simuleringar och beräkningar, tar reda på hur anläggningarna skulle klara stora påfrestningar, t.ex. naturkatastrofer såsom översvämningar och jordbävningar. 130Strålsäkerhetsmyndigheten, Data till angående kärnkraftstillsyn, promemoria . 131Strålsäkerhetsmyndigheten, Bedömning av kravuppfyllelse vid tillsyn, internt styrdokument, STYR2011-87. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •beslut om föreläggande att vidta åtgärder, ev. med vite •beslut om anpassad tillsyn, t.ex. särskild tillsyn •beslut om ytterligare villkor för tillståndet, ev. med vite132 •beslut om förbud att driva hela verksamheten eller delar av verksamheten innan åtgärder har vidtagits, ev. med vite •beslut om återkallelse av tillstånd •beslut om rättelse på den verksamhetsansvariges bekostnad. Information om antal tillsynsbeslut och hur länge olika tillsynsärenden pågått finns i SSM:s tillsynsdatabas. SSM gör dock inte någon årlig sammanställning av informationen.133 SSM har på begäran sammanställt en lista på tillsynsbeslut angående de tre kärnkraftverken –2016. Listan består av beslut som lagts in i SSM:s tillsynsdatabas.134 Listan omfattar 162 tillsynsbeslut. genomgång av listan visar att 140 av dessa har lett till att tillsynsärendena avslutats, vilket innebär att SSM bedömt att kraven i besluten uppfyllts. Av de avslutade ärendena hade 80 pågått i eller , vilket är av de avslutade ärendena. 46 tillsynsärenden pågick under ett–och 14 stycken pågick innan de avslutades. Av besluten i listan hade 22 inte lett till att tillsynsärendena avslutats när sökningen i databasen genomfördes . Av dessa har 5 pågått i eller och 7 stycken under ett–. Av de ännu inte avslutade ärendena har 11 stycken, dvs. Sammanfattningsvis visar analysen att en stor del av tillsynsärendena avslutas , men att det inte är ovanligt med ärenden som pågår . Några av de ärenden som pågått eller pågående ärenden som inleddes gäller olika redovisningar från kärnkraftverken, såsom helhetsdömningar och säkerhetsredovisningar. Andra gäller strålskyddsfrågor, såsom utsläppssystem och persondosmätare. Ytterligare några avser drift och konstruktion. Exempelvis pågick ett ärende som gällde åtgärder i hjälpmatarsystem och komponentkylsystem vid en reaktor. Då tillsynsärenden ofta handlar om tekniskt komplicerade åtgärder, inte sällan förknippade med stora investeringar och potentiella risker, är det svårt att bedöma vad som utgör rimlig tidsåtgång från att ett ärende startas till att det avslutas. 132Vite blir aktuellt om villkoret inte följs och SSM beslutar om föreläggande eller förbud. 133E-post från , . 134Enligt SSM är sammanställningen ur tillsynsdatabasen inte komplett eftersom vissa äldre beslut och vissa beslut fattade vid andra avdelningar än avdelningen för kärnkraftssäkerhet inte registrerats i databasen. R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N •SSM har ett stort antal uppgifter, utöver tillsyn, inom verksamhetsområdet kärnkraft. Tillsynsuppgiften är organisatoriskt inte separerad från övriga uppgifter. •Genomförandet av tillsynen är inriktat på att granska kärnkraftverkens ledningssystem och processer och att verifiera att dessa följs i praktiken. SSM gör inte egna mätningar eller provtagningar. •Tillsynen på kärnsäkerhetsområdet genomförs huvudsakligen genom fyra tillsynstyper: verksamhetsbevakning, granskning, inspektion och . Granskningar och inspektioner utgår från krav i lagstiftningen och kan leda till tillsynsbeslut. Verksamhetsbevakningar och RASK-informationsinsamling har främst karaktären av informationsinsamling. •Strålsäkerhetsmyndigheten ger olika beskrivningar av vilka aktiviteter, förutom de fyra tillsynstyperna, som ingår i tillsynen. I vissa beskrivningar ingår exempelvis även de samlade strålsäkerhetsvärderingarna och uppföljning och inrapportering av händelser till . •SSM har inget särskilt riskbedömningssystem och inga gemensamma riktlinjer för hur tillsynsinsatserna ska prioriteras. Tillsynsbehovet bedöms genom att erfarenheter från SSM:s tidigare tillsynsinsatser och information i olika underlag, främst dokument från kärnkraftverken, vägs samman. •Huvuddelen av verksamheten riktad mot kärnkraftsreaktorer i drift utförs vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet. Tillsynens andel av kostnaderna vid avdelningen har –2016 varierat, men tillsynen har huvudsakligen utgjort mellan . Tillsynens andel av totalt arbetade persondagar vid avdelningen har sjunkit . Antalet inspektioner har minskat medan antalet granskningar ökat. Antalet verksamhetsbevakningar ökade , men har därefter minskat. •Kostnaderna för regelgivning har ökat, från av de totala kostnaderna vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet till 2016. •Riksrevisionen har uppskattat hur mycket resurser som användes för de olika tillsynstyperna , räknat som andel av antalet persondagar inom aktiviteten tillsyn av kärnteknisk verksamhet. Räkneexemplet visar att verksamhetsbevakningar utgjorde , granskningar och inspektioner . •Riksrevisionens genomgång av tillsynsbeslut fattade – 2016 visar att en stor del av tillsynsärendena avslutas , men att det inte är ovanligt med ärenden som pågår . 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Budgetlagen (2011:203). Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Strålskyddslagen (1988:220). Förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet. Strålskyddsförordningen (1988:293). Avgiftsförordningen (1992:191). Förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. Förordningen (2008:452) med instruktion för . Förordningen (2008:463) om vissa avgifter till . Förordningen (2009:93) med instruktion för . Förordningen (2011:13) om miljötillsyn. Anslagsförordningen (2011:223). föreskrift SSMFS (2008:1) om säkerhet i kärntekniska anläggningar. Internationella överenskommelser och bestämmelser FN:s konvention om kärnsäkerhet. Rådets direktiv /71/Euratom om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar (kärnsäkerhetsdirektivet). Sammanläggning av och . 2007/08:1, utgiftsområde 6, bet. 2007/08:FöU1, rskr. 2007/08:119. 2009/10:172, Kärnkraften – förutsättningar för generationsskifte, bet. 2009/10:NU26, rskr. 2009/10:359). 2011/12:1, utgiftsområde 6, bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:93. 2015/16:1, utgiftsområde 6, bet. 2015/16:FöU1, rskr. 2015/16:116. Regeringens skrivelse 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, bet. 2009/10:FiU12, rskr. 2009/10:210. R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N Regeringens skrivelse 2011/12:141, Frågor om subventioner till kärnkraft, bet.2011/12:NU24, rskr. 2011/12:276. Svensk kärnteknisk tillsynsverksamhet. Volym 1 – en granskning. Betänkande från granskning av den svenska tillsynen av kärnteknikområdet. Kärnkraftverkens säkerhet och strålskydd. Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn.