prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen kommer rikta särskild uppmärksamhet mot att SCB förbättrar tillgängligheten av den officiella statistiken och det statistiska materialet för alla användare, Regeringen ser det som angeläget att myndigheten förstärker sina insatser för att ta vara digitaliseringens möjligheter i detta avseende. Detta utvecklingsarbete bör ske i sam verkan med andra statistikansvariga myndigheter och inom ramen för myndighetens sam ordningsansvar för statistiksystemet. Vidare är det angeläget att arbetet för att minska bortfallet i urvalsundersökningar fort sätter med en bred ansats och att de negativa effekterna av bortfallet hanteras och reduceras med stöd av vetenskaplig metodik. Myndigheten måste vara fortsatt proaktiv med att analysera och noga följa effekterna av de pågående omvärldsförändringar som påverkar utveck lingen av svarsbortfall. För att underlätta en effektiv produktion av officiell statistik kommer regeringen löpande att överväga förändringar som tillvaratar berörda myndigheters möjlighet att kunna dela uppgifter med varandra. Det är även av vikt att kostnaderna för uppgiftslämnarna, som till stor del utgörs av företag och organisationer, hålls nere och inte ökar. Arbetet med en ökad samverkan mellan uppgiftsinsamlande myndigheter är av stor betydelse för detta. SCB ska genom sin samordnande roll för systemet för den officiella statistiken arbeta för att en sådan samverkan sker där så är möjligt. Även i detta arbete bör digitaliseringens möjligheter till effektivisering utnyttjas. Omvärldens krav på ny statistik och förbättrad kvalitet i den befintliga statistiken måste främst mötas med löpande omprioriteringar och en ökad effektivitet i produktionen av statistik. Det är därför enligt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 regeringen angeläget att SCB fortsatt arbetar med att effektivisera sin verksamhet. Tabell 9.2 Anslagsutveckling 1:9 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 566 533 tkr prisnivå. 3Motsvarar 566 533 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statistiska central byråns förvaltningsutgifter. Tabell 9.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:9 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Huvuddelen av uppdragsverksamheten avser statistikproduktion. Produktion av officiell statistik till andra myndigheter utgör av uppdragsverksamhetens totala volym. Statistisk bearbetning står för , tjänsteexporten för och övriga undersökningar för av uppdrags verksamhetens intäkter. Med anledning av att den verksamhet som avser valundersökningar överförs till anslaget 2:8 : Forskning och utbildning på forskarnivå under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas anslaget med 2018 och med 2019 och framåt. Till följd av kommande förslag som föranleddes av betänkande (SOU 2016:66) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2018 och med . beslutade och aviserade anslags förändringar innebär att anslaget minskas med 2018. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 för . beräknas anslaget till respektive 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 10 Prognos- och uppföljningsverksamhet Prognos- och uppföljningsverksamheten har flera syften. Verksamheten ska bidra till att det finanspolitiska ramverket efterlevs, att politiska beslut och prioriteringar är välgrundade samt till transparens vid redovisningen av den ekono miska politiken. Inom området ska ansvariga myndigheter följa upp och analysera utfall, utarbeta kort- och medelfristiga prognoser samt analysera den sam hällsekonomiska utvecklingen och utvecklingen för de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. Utöver detta ingår också arbetet med att ta tillvara de resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för utformningen av den ekonomiska politiken i området. Verksamheten inom området är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs av , (), Fi och Expertgruppen för stu dier i offentlig ekonomi (). ESV:s övriga verksamheter samt förslag till budget för myndigheten redovisas i avsnitt 5. Regeringens mål för området är att åstadkomma tillförlitliga och väldokumenterade prognoser samt analyser och uppföljningar av den samhälls ekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. 10.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att bedöma måluppfyllelsen för prognos- och analysverksamheten används dels kvanti tativa mått på prognosprecisionen och tendensen till systematiska fel för de viktigaste prognos variablerna, dels de omdömen om prognoserna och analyserna som lämnas av läsarna av Kon junkturinstitutets rapportserie Konjunkturläget. Resultatet redovisas nedan för de olika myn digheterna både i beskrivande text och med hjälp av indikatorer som anges i anslutning till respek tive myndighet. Systematiska fel och prognosprecision Prognosprecision och förekomsten av syste matiska prognosfel mäts vanligtvis genom kvan titativa mätningar av skillnader mellan prog nosen och det faktiska utfallet. De genomsnitt liga prognosfelen, mätt med de s.k. medelfelen, beräknas för att undersöka om prognosmakaren tenderar att under- eller överskatta utfallen för olika prognosvariabler. Prognosprecisionen, mätt med de s.k. medelabsolutfelen, beräknas för att undersöka tillförlitligheten i prognoserna. Genom att jämföra olika prognosmakares prognosfel och prognosprecision vid olika tid punkter ges en bild av hur tillförlitliga ett visst prognosinstituts prognoser är i jämförelse med andra prognosmakares. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 publicerar emellertid olika antal prognoser och vid olika tillfällen, vilket kan påverka både förut sättningarna för och bedömningen av prognos jämförelsen. En fullständig utvärdering av Kon junkturinstitutets systematiska prognosfel och prognosprecision finns i myndighetens special studie Utvärdering av makroekonomiska prog noser (Specialstudie nr 56, ). I tabell 10.1, tabell 10.2 och tabell 10.3 visas medelfel och medelabsolutfel för BNP-till växten, arbetslösheten och inflationen beräknad enligt konsumentprisindex. För båda utvärderingsperioderna, 2016 och 2012–2016, var prognos precision bättre än genomsnittet bland de stude rade prognosinstituten, mätt med medelabsolut felet för inflationen och reporäntan och nära genomsnittet för övriga variabler. I likhet med flertalet andra prognosinstitut överskattade myndigheten utfall för arbetslösheten och inflationen. Den genomsnittliga överskatt ningen var dock liten, för både arbetslösheten och inflationen. – 2016 underskattade samtliga prognosinstitut i genomsnitt innevarande års utfall för BNP-till växten, men överskattade i genomsnitt inne varande års utfall för arbetslösheten och infla tionen. De genomsnittliga prognosfelen var dock små. Tabell 10.1 Prognosprecision och systematiska fel för BNP- tillväxt Medelvärden av absoluta prognosfel resp. av prognosfel, procentenheter -0,08 -0,13 -0,12 -0,06 -0,06 -0,01 Avvikelse = utfall minus prognos. 1Avser prognoser publicerade . 2Avser prognoser publicerade under resp. innevarande år. Tabell 10.2 Prognosprecision och systematiska fel för arbetslöshet Medelvärden av absoluta prognosfel resp. av prognosfel -0,02 -0,05 -0,20 -0,05 -0,16 -0,05 -0,18 -0,07 -0,20 -0,09 -0,09 -0,04 -0,12 -0,04 -0,05 -0,02 -0,08 -0,30 -0,08 -0,01 -0,04 -0,12 -0,05 Avvikelse = utfall minus prognos. 1Avser prognoser publicerade . 2Avser prognoser publicerade under resp. innevarande år. Tabell 10.3 Prognosprecision och systematiska fel för KPI- inflation Medelvärden av absoluta prognosfel resp. av prognosfel -0,07 -0,09 -0,19 -0,10 -0,08 -0,09 -0,11 -0,15 -0,36 -0,13 -0,11 -0,07 -0,52 -0,14 -0,15 -0,20 -0,26 -0,23 -0,13 -0,14 Avvikelse = utfall minus prognos. 1Avser prognoser publicerade . 2Avser prognoser publicerade under resp. innevarande år. Såväl den kvantitativa prognosverksamheten som den fördjupade makroekonomiska analysen förutsätter ett kontinuerligt metodutvecklings arbete. Med anledning av detta har regeringen gett i uppdrag att utveckla ett lämpligt modellstöd för arbetet med medel fristiga (1–) makroekonomiska scenarier vid och (Fi2014/03569/E1). Arbetet med att utveckla en sådan modell pågår . fortsatte arbetet med Konjunktur institutets allmänjämviktsmodell EMEC (Envi romental Medium Term Economic Model), som bl.a. används för att göra miljöekonomiska ana lyser. genomför även fördjupade analyser inom olika specialområden av betydelse för förståelsen av den makroekonomiska utveck lingen. Analyserna ingår i myndighetens konti nuerliga utvecklingsarbete och redovisas bl.a. i form av fördjupningar i publikationen Konjunk turläget. innehöll Konjunkturläget 15 fördjupningar, bl.a. om –utvecklingen på arbetsmarknaden på lång sikt, –prognosmodell för aktieprisindex, samt –produktion och sysselsättning i tjänste branscherna. har även sammanställt en rapport om de samhällsekonomiska förutsätt ningarna för lönebildningen, den s.k. Lönebild ningsrapporten. Studie om effekter av finanspolitiska åtgärder har på regeringens uppdrag genomfört en empirisk studie av vilka kort siktiga effekter som olika finanspolitiska åtgär der har på BNP och sysselsättning. Studien visar att finanspolitiska åtgärder på kort sikt har posi tiva effekter på BNP och sysselsättningen, både i ett genomsnittligt konjunkturläge och i en låg konjunktur. I likhet med internationella studier på området bedömer myndigheten att de kort siktiga BNP- och sysselsättningseffekterna är större för den offentliga konsumtionen och de offentliga investeringarna än för transfereringar. Lägst effekter uppnås vid generella skattesänk ningar. har i uppdrag att samman ställa en årlig rapport om miljöpolitikens sam hällsekonomiska aspekter. rapport analyseras den cirkulära ekonomin ur ett sam hällsekonomiskt perspektiv. I rapporten behandlas vilka marknadsmisslyckanden som kan motivera styrning mot en mer cirkulär eko 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Vidare granskas effekter och ändamåls enligheten i styrmedel på avfallsområdet. I rapp orten analyseras även den roll som grön offentlig upphandling har i en cirkulär ekonomi, i vilken mån som miljöskatter kan styra bort från an vändningen av farliga kemikalier i plast samt hur sysselsättningen och produktionen kan påverkas av en övergång till en mer cirkulär ekonomi. I syfte att mäta måluppfyllelsen gör ESV en uppföljning av prognosprecisionen. Detta gjorde myndigheten även 2016 (ESV 2017:53). I uppföljningen jämför ESV sin prognosprecision avseende BNP och den offentliga sektorns spar ande med andra prognosmakares. När det gäller utgifterna och inkomsterna i statens budget jämförs myndighetens precision med rege ringens. ESV gör även en fördjupad utvärdering och analys av sina egna prognosavvikelser för utgifterna och inkomsterna i statens budget. ESV:s utvärdering visar att de statliga prog nosinstituten låg relativt nära utfallet för BNP-utvecklingen, medan bankerna underskattade tillväxten. Mönstret i reviderin garna av prognoserna skiljer sig ganska mycket mellan de olika prognosinstituten. Gemensamt var dock att BNP reviderades upp kraftigt av samtliga prognosmakare mellan och . Det berodde i huvudsak på att den offentliga konsumtionen ökade till följd av det stora antalet asylsökande . Prog noserna för den offentliga konsumtionen höjdes dock för mycket och alla utom en prognos makare låg för högt i sina bedömningar . sänktes prognoserna och låg då relativt nära utfallet. Det offentliga finansiella sparandet under skattades av samtliga prognosinstitut vid samt liga prognostillfällen. Från de initialt låga nivå erna reviderade de flesta instituten upp progno serna . Trots detta underskattade samtliga prognosmakare det faktiska sparandet. Utfallet är dock fortfarande preliminärt och kan komma att ändras. ESV och regeringen är de enda prognos makarna som gör prognoser för statens budget med samma detaljnivå och struktur, varför en jämförelse av sådana prognoser är möjlig endast mellan dessa två. Jämförelserna av avvikelserna i 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tabell 10.4 avser prognoserna , samt april och septem ber 2016. Både ESV och regeringen under skattade budgetsaldot 2016. Sammantaget var myndighetens prognosprecision för budget saldot 2016 sämre än regeringens, mätt med medelabsolutfelet. Tabell 10.4 Prognosavvikelse jämförelse ESV och regeringen Avvikelse = prognos minus utfall. 1Jämförelsen 2016 avser prognosavvikelser , samt .. 2Jämförelsen 2015 avser prognosavvikelser , samt . ESV:s utvärdering av sin prognosprecision ESV:s utvärdering av sin prognosprecision som visas i tabellerna 10.5 och 10.6 bygger på de fem prognoser som myndigheten gjorde mellan och avser statens inkomster och utgifter (takbegränsade). ESV:s prognoser underskattade statens inkoms ter 2016. Enligt myndighetens fördjupade utvär dering av sin prognosprecision berodde det framför allt på att företag och privatpersoner placerade pengar på sina skattekonton, eftersom räntan där var förmånlig. Den genomsnittliga prognosavvikelsen som andel av utfallet visar att ESV underskattade statens inkomster mer 2016 än 2015. Tabell 10.5 ESV:s prognosavvikelse för statens inkomster -101,8 -30,3 1Jämförelsen 2016 avser prognosavvikelser , samt . 2Jämförelsen 2015 avser prognosavvikelser , samt . ESV underskattade även statens utgifter . Den genomsnittliga underskattningen av de takbegränsade utgifterna som andel av utfallet var större än . En stor del av prognosavvikelsen beror på nya politiska beslut. När den aggregerade utgiftsprognosen bryts ned på utgiftsområden framkommer det att de stör sta genomsnittliga avvikelserna mellan prognoser och utfall fanns inom följande utgiftsområden: –Försvar och samhällets krisberedskap (utg.omr. –Internationellt bistånd (utg.omr. –Migration (utg.omr. –Kommunikationer (utg.omr. –Areella näringar, landsbygd och livsmedel (utg.omr. 23), och –Avgiften till Europeiska unionen (utg.omr. Tabell 10.6 ESV:s prognosavvikelse för takbegränsade utgifter -25,3 -26,4 -23,1 -23,4 1Jämförelsen 2016 avser prognosavvikelser , samt . 2Jämförelsen 2015 avser prognosavvikelser , samt . publicerade sin årliga . Årets rapport innehöll bl.a. bedömningar av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet, regering ens prognoser, arbetslöshetsmålet och fördel ningseffekter av marknadshyror. Med den årliga rapporten som utgångspunkt anordnade finans utskottet en offentlig utfrågning av rådets ord förande och finansministern. Regeringen kom menterar rådets samtliga förslag i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 11.2. Rådet har även anordnat konferenser i syfte att öka den offentliga diskussionen om den eko nomiska politiken. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi ska bidra till att bredda och fördjupa under laget för framtida samhällsekonomiska och fi nanspolitiska avgöranden. Uppgiften utförs framför allt genom att forskare och institutioner får i uppdrag att genomföra studier som ges ut i ESO:s skriftserie och publiceras på expert gruppens hemsida. anordnar även semi narier och konferenser i syfte att stimulera debatten. ESO-studiernas författare offentliggör också sina resultat för en bredare publik genom bl.a. debattinlägg i tidningar. publicerade sju rapporter, som bl.a. behandlade skillnader i effektivitet inom skola och omsorg, digitaliseringens effekter på jobb och produktivitet i svenskt näringsliv, sjuk frånvaron och dess drivkrafter samt kopplingen mellan boendesegregation och möjligheten att få jobb. I samband med att publicerat rappor ter har också större seminarier hållits. Därutöver har ett ytterligare seminarium anordnats om forskningspolitik inför lämnandet av den forsk ningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50). 10.3.3 Analys och slutsatser Sammantaget bedömer regeringen att Konjunk turinstitutets prognoser varit jämförelsevis träffsäkra och tillförlitliga. Skillnaderna mellan prognosmakarnas prognosfel är jämförelsevis små och det är svårt att påvisa att något prognos institut skulle vara bättre eller sämre än något annat. styrka ligger framför allt i tillförlitliga bedömningar av svensk ekono mi. Dessa bedömningar visar på såväl djup som bredd samt god teoretisk och empirisk föran kring. Prognosunderlagen är utförliga och väldis ponerade. Underlagen har också relevanta för djupningar som förklarar hur myndigheten gjort olika bedömningar och pedagogiska fördjup ningar av mer allmänbildande karaktär. ESV:s prognosprecision är liksom Konjunk turinstitutets i linje med andra bedömares. Myn dighetens prognoser utgör underlag till regering 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 en för att bedöma om åtgärder behöver vidtas för att nå de budgetpolitiska målen. Regeringen bedömer att Konjunkturinsti tutets och ESV:s prognoser är väl underbyggda och håller hög kvalitet. Sammantaget bedömer regeringen att myndigheternas prognoser varit tillförlitliga och relativt träffsäkra. Genom utvärderingar samt kvalificerade och fördjupade analyser bidrar myndigheterna till ökad förståelse för utvecklingen av svensk ekonomi. Vid utvärderingen av sina egna prognoser beaktar regeringen myndigheternas prognoser. Genom seminarier m.m. bidrar myndig heterna till en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och ändamålsenlighet. Regeringen anser att myndigheterna har en viktig roll för utformningen av den ekonomiska politiken och att de genom sina olika verk samheter bidrar till att målet för området uppfylls. Regeringen lägger stor vikt vid att de analyser som används som underlag för att utforma den framtida ekonomiska politiken bygger på bästa praxis. Det är även viktigt att den ekonomiska politiken är begriplig och förståelig för alla medborgare. Myndigheterna ska därför kontinuerligt arbeta med att utveckla sina analysmetoder och metoder för utvärdering i syfte att förbättra underlaget för den ekonomiska politiken och debatten i samhället. Myndigheterna ska vidare kontinuerligt arbeta för att förbättra prognos precisionen genom utveckling av den ekono miska analysen och prognosmetoderna samt kontinuerligt utveckla uppföljningen av sina prognoser. Särskild vikt ska läggas på områden av stor ekonomisk betydelse. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.7 Anslagsutveckling 1:6 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 10 078 tkr prisnivå. 3Motsvarar 10 078 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Finanspolitiska rådets förvaltningsutgifter. Tabell 10.8 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 . beräknas anslaget till respektive Tabell 10.9 Anslagsutveckling 1:7 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 63 527 tkr prisnivå. 3Motsvarar 63 527 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 10.10 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. beräknas anslaget till respektive 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området fastighetsförvaltning omfattar för valtning av fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten. Fastigheterna är bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, vissa fastigheter för den egna verksamheten, markområden och vissa fastigheter som har donerats till staten. Statens kulturfastigheter förvaltas tillsammans med vissa andra fastigheter främst av (). (FortV) förvaltar fastigheter som främst används för försvarsändamål. Myndigheternas verksam heter finansieras framför allt genom avgifter, dvs. Övriga myndigheter som förvaltar fastigheter gör det främst för sin egen verk samhet. Målet för området fastighetsförvaltning är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I korthet innebär detta att de fastighetsförvaltande myndigheterna ska tillämpa följande över gripande målsättningar: –Fastigheterna ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. –Fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. –Hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, markområden och anläggningar. –Myndigheterna ska uppfattas som kompetenta och serviceinriktade hyres värdar. –Myndigheterna ska inom sitt område verka för att uppfylla de nationella miljökvalitets målen. Hänsynen till miljö- och kulturmiljövärden ska i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. Enligt SFV:s regleringsbrev ska myndigheten i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster motsvarande en avkastning om på av myndighetens genomsnittliga lån för investe ringar och anläggningar i . FortV ska enligt sitt regleringsbrev i sin verksamhet uppnå ett resultat som efter finansiella poster motsvarar en avkastning om på av myndighetens genomsnittliga lån i för investeringar och anläggningar. Inom SFV:s fastighetsbestånd har fastig heterna kategoriserats i tre kategorier. De flesta har en marknadsmässig hyressättning, några få har en kostnadsbaserad hyressättning och en tredje kategori fastigheter benämns bidrags fastigheter. De senare fastigheterna saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Målet för SFV:s bidragsfastigheter är att deras intäkter ska öka. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 med kostnadshyra gäller att hyresgästen betalar för kostnader för drift, underhåll, administration och kapitalkostnader. För övriga fastighets förvaltande myndigheter finns inga särskilda mål för förvaltningen eftersom denna endast utgör en liten del av respektive myndighets verk samhet. 11.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Grunderna för resultatbedömningarna avseende SFV och FortV baseras på årsredovisningarna samt övrig redovisning och statistik. För att följa upp utvecklingen inom verk samhetsområdet i förhållande till målen används i huvudsak följande indikatorer: –hyresintäkt i kronor per kvadratmeter, –driftkostnad i kronor per kvadratmeter, –underhållskostnad i kronor per kvadrat meter, –driftnetto i kronor per kvadratmeter, –ekonomisk vakansgrad, –utveckling av kundnöjdhet, –energianvändning, och –myndigheternas miljöledningsarbete. SFV och FortV är de två största förvaltarna av statens fastigheter.