prop · H403143 · 2017-03-21 00:00:00 — Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och sluta. Paragrafen reglerar grundsärskolans omfattning. Genom förändringen i paragrafens första stycke delas grundsärskolans nio årskurser in i stadier. Årskurs 1–3 utgör lågstadium, årskurs 4–6 mellanstadium och årskurs 7–9 högstadium. Paragrafens reglering av årskursernas uppdelning i höst- och vårtermin flyttas till ett nytt andra stycke. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. 7 § Den totala undervisningstiden för varje elev i grundsärskolan ska vara minst . För en elev i inriktningen träningsskolan ska den totala undervisningstiden dock vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Paragrafen reglerar den minsta totala undervisningstid som en elev ska få i grundsärskolan. För inriktningen träningsskolan gäller dock en särskild minsta undervisningstid. Paragrafens tredje stycke ändras på så sätt att regeringen inte längre har möjlighet att subdelegera rätten att meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden till en förvaltningsmyndighet. Genom förändringen får bestämmelsen samma utformning som motsvarande bemyndigande för (se 10 kap. 5 § tredje stycket). Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. 19 § Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska betyg sättas i grundsärskolans ämnen. Betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 6 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Paragrafen reglerar betygssättning i grundsärskolan. Paragrafens andra stycke ändras som en följd av de förändringar som skett i motsvarande bestämmelse för (se 10 kap. 15 §). Syftet är att förenkla bestämmelsens utformning utan att ändra bestämmelsens sakliga innehåll. Paragrafen behandlas i avsnitt 9. 3 § Specialskolan ska ha tio årskurser, som indelas i lågstadium, mellanstadium och högstadium. Lågstadiet består av årskurs 1–4, mellanstadiet av årskurs 5–7 och högstadiet av årskurs 8–10. Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. Paragrafen reglerar specialskolans omfattning. Genom förändringen i paragrafens första stycke delas specialskolans tio årskurser in i stadier. Årskurs 1–4 utgör lågstadium, årskurs 5–7 mellanstadium och årskurs 8–10 högstadium. Paragrafens reglering av årskursernas uppdelning i höst- och vårtermin har flyttats till ett nytt andra stycke. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. 4 § Undervisningen ska omfatta följande ämnen: –hem- och konsumentkunskap, –idrott och hälsa, –naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, –rörelse och drama eller musik, –samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, –svenska eller svenska som andraspråk, –teckenspråk, och För hörande elever gäller att ämnet musik ersätter ämnet rörelse och drama. För elever som tagits emot enligt 7 kap. 6 § första stycket 1 och 3 gäller att ämnet svenska ersätter ämnet teckenspråk, om dessa elever inte har behov av teckenspråk. Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Paragrafen reglerar vilka ämnen som specialskolans elever ska få under- Prop. 2016/17:143 visning i. Paragrafens andra stycke ändras genom att språkval inte anges vara ett Skälet är att språkval inte har en kursplan utan i stället är en avsatt tid inom vilken eleven kan göra vissa val. I lagtexten införs att moderna språk är ett ämne som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval. Paragrafen behandlas i avsnitt 7. 5 § Den totala undervisningstiden för varje elev i specialskolan ska vara minst För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskur- sen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om fördelning av under- visningstiden (timplan). Paragrafen reglerar den minsta totala undervisningstid som en elev ska få Paragrafens andra stycke ändras på så sätt att hänvisningen i första raden korrigeras till att avse rätt bestämmelse. någon ändring i sak. Upplysningsbestämmelsen i paragrafens tredje stycke förtydligas genom att det uttryckligen anges att det är med stöd av den s.k. rest- kompetensen i 8 kap. 7 § regeringsformen som regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om timplan. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. 15 § Betyg ska sättas i specialskolans ämnen i slutet av varje termin från och med årskurs 7 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande äm- nen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 7, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 7. Paragrafen reglerar att betyg ska sättas i specialskolans ämnen. grafen kompletteras av bestämmelser i 16 § om när betygssättning ska Enligt sistnämnda paragraf, som upphävs, ska betyg sättas i samtliga ämnen, förutom språkval, från och med årskurs 6 medan betygs- sättning i språkval påbörjas i årskurs 7. Första stycket ändras på samma sätt som motsvarande bestämmelse för (10 kap. 15 §). Det innebär att i specialskolan ska betyg i fortsättningen sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 7 i alla de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Paragrafen behandlas i avsnitt 9. 3 § Sameskolan ska ha sex årskurser, som indelas i lågstadium och mellan- Lågstadiet består av årskurs 1–3 och mellanstadiet av årskurs 4–6. Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. Paragrafen reglerar sameskolans omfattning. Genom förändringen i paragrafens första stycke delas sameskolans sex årskurser in i stadier. Årskurs 1–3 utgör lågstadium och årskurs 4–6 mellanstadium. Paragrafens reglering av årskursernas uppdelning i höst- och vårtermin flyttas till ett nytt andra stycke. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. 4 § Undervisningen ska omfatta följande ämnen: –hem- och konsumentkunskap, –idrott och hälsa, –naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, –samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, –svenska eller svenska som andraspråk, och Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Paragrafen reglerar vilka ämnen som sameskolans elever ska få undervisning i. Paragrafens andra stycke ändras genom att språkval inte anges vara ett ämne. Skälet är att språkval inte har en kursplan utan i stället är en avsatt tid inom vilken eleven kan göra vissa val. I lagtexten införs i stället att moderna språk är ett ämne som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval. Paragrafen behandlas i avsnitt 7. 5 § Den totala undervisningstiden för varje elev i sameskolan ska vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Paragrafen reglerar den minsta totala undervisningstid som en elev ska få i sameskolan. Undervisningstiden som anges i paragrafens första stycke utökas . Regeringen har för avsikt att ändra timplanen för sameskolan så att de ska användas för undervisning i moderna språk inom ramen för språkval. Genom dessa förändringar kommer same- skolans elever, i likhet med elever, att vara garanterade att Prop. 2016/17:143 undervisningen i språkval påbörjas senast i årskurs 6. På så sätt får same- skolans och elever samma förutsättningar och därmed underlättas övergången för sameskolans elever till i årskurs 7. Upplysningsbestämmelsen i paragrafens tredje stycke förtydligas genom att det uttryckligen anges att det är med stöd av den s.k. restkompetensen i 8 kap. 7 § regeringsformen som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om timplan. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2 och 8. 16 § Betyg ska sättas i sameskolans ämnen. Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen. Paragrafen reglerar betygssättning i sameskolan. Enligt bestämmelsen ska betyg sättas i sameskolans ämnen utom språkval. Paragrafens första stycke ändras genom att undantaget för språkval tas bort. Således ska betyg i fortsättningen sättas i samtliga sameskolans ämnen. Av 13 kap. 17 § följer att betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6 i de ämnen som eleven fått undervisning i under terminen. Paragrafen behandlas i avsnitt 8. Sammanfattning av remisspromemorian En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (U2016/03475/S) En stadieindelad timplan införs För de obligatoriska skolformerna (, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan) finns s.k. timplaner enligt vilka eleverna är garanterade en minsta undervisningstid i varje ämne. I timplanerna anges den totala undervisningstid som eleven ska få i ett visst ämne under hela sin tid i skolan. Fördelningen av undervisningstiden är däremot inte närmare reglerad exempelvis över olika stadier eller årskurser. I promemorian lämnas ett förslag som innebär att timplan ska stadieindelas. En sådan förändring bedöms bl.a. kunna underlätta för huvudmännen att garantera att eleverna får den undervisningstid de har rätt till. Den stadieindelade timplanen bedöms även leda till en mer likvärdig skola och underlättar för enskilda elever om de vill byta skola. Förslaget till en stadieindelad timplan i bygger till stora delar på ett förslag som tagits fram av på uppdrag av regeringen. Förslaget innebär att i den nya timplanen fördelas den minsta garanterade undervisningstiden mellan tre stadier (låg-, mellan- och högstadiet). I promemorian görs bedömningen att bör ges i uppdrag att ta fram förslag till stadieindelade timplaner även för övriga obligatoriska skolformer. finns det möjlighet för att besluta att en huvudman får bedriva utbildning i utan att tillämpa timplanen. I promemorian konstateras att det i vissa undantagsfall kan finnas huvudmän som bedriver en utbildning med ett pedagogiskt innehåll som inte låter sig förenas med timplanen. För att dessa huvudmän även fortsättningsvis ska ges goda förutsättningar att bedriva utbildning, lämnas inte något förslag om att ta bort möjligheten till undantag från att tillämpa timplanen. Utgångspunkten måste emellertid vara att den stadieindelade timplanen ska tillämpas i och att tillstånd att få bedriva utbildning utan timplan enbart ska lämnas i undantagsfall. För att så ska kunna ske krävs att huvudmannen har godtagbara pedagogiska eller organisatoriska skäl för sin begäran och eleverna ges förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i samtliga ämnen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Undervisningstiden i elevens val minskas I nuvarande timplan uppgår den minsta garanterade undervisningstiden i elevens val . Motsvarande undervisningstid i specialskolan uppgår . Inom ramen för elevens val har eleven utifrån sina intressen möjlighet att välja att läsa ett eller flera ämnen. Huvudmannen ska erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. I promemorian lämnas ett förslag som innebär att undervisningstiden i elevens val i och specialskolan ska minskas till förmån för annan undervisning. Skälen är bl.a. att det finns brister i skolornas hantering av elevens val och att en stor majoritet av rektorer och huvudmän framfört önskemål om att undervisningstiden för elevens val ska minskas. Det har från huvudmän och rektorer även framförts synpunkter om att elevens val bör avskaffas helt. I promemorian görs emellertid bedömningen att det är positivt att eleven även i fortsättningen ges möjlighet till självständiga val och att det därför inte finns skäl att helt avskaffa elevens val. Tanken med elevens val är att eleven ska ges möjlighet att bredda och fördjupa sina kunskaper. På så sätt kan skolan ta till vara elevernas speciella intressen och ge dem möjligheter att under en del av skoltiden ägna sig åt studier som de själva har önskat och valt. Härigenom kan elevernas intressen, initiativ och engagemang stimuleras, vilket bör öka elevernas studiemotivation. Ett väl fungerande elevens val kan därmed utgöra en viktig förutsättning för att eleven ska prestera väl i andra ämnen. Trots att det alltså i grunden är positivt att eleverna ges möjlighet att påverka inriktningen på sin utbildning bör antalet timmar för elevens val minskas till förmån för annan undervisning. Vid avgörandet av hur stor en sådan minskning bör vara måste hänsyn tas till att huvudmannen som elevens val får erbjuda eleverna i och specialskolan att läsa ett nybörjarspråk och, för de elever som har rätt till det, modersmål. För att eleverna ska kunna nå upp till kunskapskraven i modersmål inom ramen för elevens val bör den minsta garanterade undervisningstiden i elevens val inte understiga . I promemorian föreslås därför att undervisningstiden i elevens val ska minskas i och specialskolan, respektive . Vidare görs bedömningen att en undervisningstid i elevens val i gör att det även fortsättningsvis är möjligt för skolorna att profilera sig mot t.ex. en idrottsinriktning. Undervisningstiden i matematik utökas har det skett förstärkningar av undervisningstiden i ämnet matematik. De två senaste förändringarna innebär att undervisningstiden har utökats med totalt . I förslaget till den stadieindelade timplanen i föreslås att dessa timmar ska fördelas mellan låg- och mellanstadiet. De undersökningar som legat till grund för de senaste besluten om att utöka undervisningstiden i ämnet matematik talar för att det behövs ytterligare förstärkningar. Skälen är bl.a. att svenska elever enligt Programme for International Student () presterar under genomsnittet i i matematik och att svenska elever i ett internationellt perspektiv har ett relativt lågt antal undervisningstimmar i matematik. Av dessa anledningar föreslås i promemorian att den minskade undervisningstiden i och i specialskolan i elevens val förs över till ämnet matematik. Med hänsyn tagen till de två senaste utökningarna av undervisningstiden görs bedömningen att en rimlig förstärkning uppgår . I den stadieindelade timplanen i bör förläggas i högstadiet. På motsvarande sätt är det viktigt att eleverna i grundsärskolan får utökad undervisningstid i matematik. Undervisningstiden i elevens val i grundsärskolan uppgår . För att det ska vara möjligt att fylla med ett meningsfullt innehåll görs bedömningen att det inte är möjligt att göra en lika stor minskning av undervisningstiden som föreslås i och specialskolan. En rimlig avvägning bedöms vara att undervisningstiden i elevens val i grundsärskolan minskas . För att möjliggöra en lika stor utökning av undervisningstiden i matematik i grundsärskolan som i och specialskolan, föreslås att den resterande tiden () förs över från ämnet slöjd till ämnet matematik. uppgår undervisningstiden i ämnet slöjd i grundsärskolan . En minskning av utgör en relativt liten förändring och grundsärskolans elever har även i övrigt ett förhållandevis stort inslag av praktiska ämnen. Skälen för att förstärka undervisningen i matematik väger så pass tungt att det framstår som rimligt att göra denna förändring. Ämnet teknik får egen tid är ämnet teknik inkluderat i den tid som har avsats för de naturorienterande ämnena. Såväl som Skolinspektionen har framhållit att denna lösning medför att ämnet teknik inte utnyttjas till sin fulla kapacitet och att ämnet behöver synliggöras. I syfte att synliggöra och på så sätt stärka ämnet teknik lämnas det i promemorian ett förslag som innebär att ämnet teknik ska få en egen minsta garanterad undervisningstid i stadieindelade timplan. Den minsta garanterade undervisningstiden i ämnet föreslås uppgå till totalt fördelad på 47, 65 respektive i låg-, mellanrespektive högstadiet. timplan ska finnas i skolförordningen regleras timplan i bilaga 1 till skollagen (2010:800) medan grundsärskolans-, specialskolans- och sameskolans timplaner regleras i bilagor till skolförordningen (2011:185). I promemorian lämnas ett förslag om att skapa en mer enhetlig styrning för de olika skolformerna dels genom att det i skollagen införs ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan), dels genom att den nuvarande timplanen för i bilaga 1 till skollagen upphävs och den nya stadieindelade timplanen införs som en bilaga till skolförordningen. Begreppen låg-, mellan- och högstadiet återinförs i skollagen Benämningarna låg-, mellan- och högstadiet föreslås återinföras i skollagen. Uttrycken är väl inarbetade och används vid beskrivandet av verksamheterna. Även regeringen använder numera terminologin i olika typer av texter. Kunskapskrav och nationella prov har införts i årskurs 3 och 6, dvs. som motsvarar den äldre stadieindelningen. Behörighetskraven för bl.a. grund- och ämneslärare i utgår från indelningen av årskurserna 1–3, 4–6 och 7–9. Detsamma gäller för lärarutbildningens utformning. Ytterligare ett skäl är att det nu föreslås att en stadieindelad timplan ska införas. Enligt förslaget ska i och grundsärskolan låg-, mellan- och högstadiet bestå av årskurserna 1–3, 4–6 och 7–9. Sameskolan, som omfattar årskurs 1–6, föreslås delas upp i låg- och mellanstadium (årskurserna 1–3 respektive 4–6). I specialskolan ska låg-, mellan- och högstadiet bestå av årskurserna 1–4, 5–7 och 8–10. Moderna språk är ett ämne Moderna språk erbjuds som alternativ inom språkvalet men är inte betecknat som ämne i skollagen. Moderna språk har en kursplan och är därmed att betrakta som ett ämne i den mening som avses i 10 kap. 8 § skollagen. I syfte att uppnå en ökad tydlighet föreslås att moderna språk ska anges som ett ämne i skollagen. I den stadieindelade timplanen i föreslås att eleverna ska vara garanterade språkval i mellanstadiet. I timplanen för sameskolan ingår inte någon tid för språkval. Sameskolan består av låg- och mellanstadiet och efter avslutad årskurs 6 fullgör sameskolans elever de resterande tre åren i . Om eleverna i sameskolan inte ges samma möjligheter till språkval som eleverna i , riskerar det att medföra att sameskolans elever inte ges möjlighet till språkval i årskurs 7 eftersom de – till skillnad från eleverna i – inte har getts möjlighet att göra språkval i årskurs 6. I promemorian görs bedömningen att detta är otillfredsställande och att timplanen i sameskolan bör utökas till att omfatta språkval . ska den totala undervisningstiden i sameskolan utökas med samma antal timmar och uppgår efter förändringen . Betygssättning bör ske från årskurs 6 i alla ämnen får huvudmannen själv bedöma när det utifrån lokala förhållanden är lämpligt att påbörja undervisningen i språkval. Det är vanligt att undervisningen påbörjas antingen i årskurs 6 eller i årskurs 7. Det första terminsbetyget i ämnen inom språkvalet sätts från och med höstterminen i årskurs 7 i och från och med höstterminen i årskurs 8 i specialskolan. Eftersom eleverna enligt den nya stadieindelade timplanen i ska erbjudas språkval senast i årskurs 6, föreslås att betygsbestämmelserna ändras och att betygssättning ska ske för samtliga ämnen från och med årskurs 6. Liknande förändringar föreslås beträffande betygsbestämmelserna för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Ett ämne eller en ämnesgrupp får minskas med högst per stadium till förmån för skolans val Det lämnas även förslag om att den nya stadieindelade timplanen i ska innehålla en begränsning i fråga om möjligheten att minska antalet timmar i samband med skolans val. Skolans val utgörs av ett lokalt tillval som skolan – efter godkännande av – får erbjuda eleverna och omfattar i . I den nu gällande timplanen för anges att antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp får minskas med högst vid skolans val. Huvudmannen behöver inte ta hänsyn till stadier vid minskningen av undervisningstiden, vilket kan leda till relativt stora skillnader mellan den utbildning som erbjuds i olika skolor. En av de centrala målsättningarna med förslaget om en stadieindelad timplan är att det ska leda till en mer likvärdig skola. I linje med de skäl som angetts för att införa en stadieindelad timplan bör huvudmännens möjlighet att minska undervisningstiden i skolans val begränsas. Genom att antalet timmar för ett ämne eller en ämnesgrupp föreslås minskas med högst per stadium (låg-, mellanrespektive högstadium) i stället för en total minskning med högst i årskurserna 1–9, säkerställs att den omfattningen av den utbildning som erbjuds blir mer likvärdig. görs bedömningen att den föreslagna förändringen inte påverkar skolornas möjlighet till lokal profilering. Motsvarande ändring bör göras om stadieindelade timplaner införs i specialskolan och sameskolan. I grundsärskolans timplan finns inte någon reglering i fråga om möjligheten att minska antalet timmar i samband med skolans val, varför förslaget inte är aktuellt för denna skolform. Bestämmelsen om anpassad studiegång förtydligas med avseende på elevens möjlighet att nå behörighet till gymnasieskolan. I promemorian föreslås att skollagens bestämmelse om anpassad studiegång ska justeras. Enligt den nuvarande bestämmelsen i skollagen ska elever i vissa situationer ges särskilt stöd i stället för den undervisning eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna. Det särskilda stödet ska enligt huvudregeln ges inom den elevgrupp som eleven tillhör. Om det särskilda stödet inte i rimlig grad kan anpassas efter elevens behov och förutsättningar får ett beslut om särskilt stöd innebära avvikelser från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen (anpassad studiegång). Ett beslut om anpassad studiegång kan innebära att eleven lämnar skolan utan fullständig utbildning och utan behörighet till något eller flera av gymnasieskolans nationella program. Eftersom studier i gymnasieskolan utgör i det närmaste en förutsättning för att en ungdom i ett senare skede ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden, föreslås att bestämmelsen om anpassad studiegång får ett tillägg som innebär att i , specialskolan och sameskolan ska den anpassade studiegången utformas så att eleven så långt det är möjligt får förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolan. I gymnasiesärskolan finns inte några speciella behörighetskrav och därför behövs inte någon justering vad gäller skollagens bestämmelse om anpassad studiegång när det gäller denna skolform.