prop · H403107 · 2017-02-21 00:00:00 — 3.Utan hinder av artikel 4.1 i denna förordning får kom missionen inleda ett pilotprojekt för att utvärdera om är ett effektivt, kostnadseffektivt och användarvänligt verktyg för att genomföra artikel 3.4, 3.5 och 3.6 i och rådets direktiv /31/EG av om vissa rätts liga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektro nisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (1). Senast efter det att pilotprojektet inletts ska kommissionen förelägga och rådet den ut värdering som avses i artikel 4.2 i denna förordning och som även ska omfatta kontakterna i fråga om administrativt sam arbete inom det system för konsumentskyddssamarbete som inrättats i enlighet med och rådets förord ning (EG) nr 2006/2004 av om sam arbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om kon sumentskyddssamarbete) (2) och inom . Utan hinder av artikel 14.1 i denna förordning ska perio der på upp som fastställts på grundval av artikel 36 i direktiv /123/EG med avseende på administ rativt samarbete i enlighet med kapitel VI i det direktivet fort sätta att gälla på det området. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. (1) EGT L 178, , s. 1. (2) EUT L 364, 9.12.2004, s. 1. Europeiska unionens officiella tidning L 316/11 BESTÄMMELSER OM ADMINISTRATIVT SAMARBETE I UNIONSAKTER SOM GENOMFÖRS GENOM , SOM AVSES I ARTIKEL 3 1.Europaparlamentets och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre mark naden (1): Kapitel VI, artiklarna 39.5 och 15.7, om inte en anmälan enligt den senare artikeln görs i enlighet med direktiv /34/EG. 2.Europaparlamentets och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikatio ner (2): artiklarna 8, 50.1, 50.2, 50.3 och 56. 3.Europaparlamentets och rådets direktiv /24/EU av om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (3): artikel 10.4. 4.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1214/2011 av om yrkesmässig gräns överskridande vägtransport av kontanter i euro mellan medlemsstaterna i euroområdet (4): artikel 11.2. 5.Kommissionens rekommendation av om principer för användning av ”Solvit” – problemlös ningsnätverket för den inre marknaden (5): kapitlen I och II. (1) EUT L 376, 27.12.2006, s. 36. (2) EUT L 255, 30.9.2005, s. 22. (3) EUT L 88, , s. 45. (4) EUT L 316, 29.11.2011, s. 1. (5) EGT L 331, 15.12.2001, s. 79. Sammanfattning av betänkandet (SOU 2015:83) har haft i uppdrag att göra en översyn av lex , dvs. de ändringar i lagstiftningen om utstationering av arbets- tagare i som infördes till följd av EU-dom- stolens dom i det s.k. Lavalmålet. Kommittén lämnar ett antal förslag för att i utstationeringssituationer värna den svenska arbetsmarknads- modellen och kollektivavtalens ställning. Förslagen, som kommittén bedömer är förenliga med och som föreslås träda i kraft , är i huvudsak följande. En utstationerande arbetsgivare ska på begäran utse en företrädare med behörighet att förhandla om och sluta kollektivavtal På begäran av en arbetstagarorganisation ska arbetsgivaren utse en företrädare som har behörighet att för arbetsgivaren för- handla om och sluta kollektivavtal och meddela organisationen vem som utsetts och dennes kontaktuppgifter. begäran ska innehålla uppgift om att organisationen önskar sluta kollektivavtal och upplysning om organisationen har medlemmar hos arbetsgivaren eller inte och minimivillkoren i den aktuella branschen samt kontakt- uppgifter till en företrädare som har behörighet att för organisationen förhandla om och sluta kollektivavtal. Arbetsgivarens företrädare ska efter utgången av fristen för att utse företrädare ta kontakt med arbetstagarorganisationens före- trädare och redogöra för arbetsgivarens inställning till önskemålet om att sluta kollektivavtal. Om arbetsgivaren eller dennes företrädare bryter mot dessa skyldig- heter, ska arbetsgivaren betala skadestånd till den arbetstagarorganisation som gjort begäran. Skadeståndet ska innefatta ersättning för den förlust som uppkommit och den kränkning som har inträffat. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. I fråga om preskription ska motsvarande regler som enligt lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet gälla. Stridsåtgärder är alltid tillåtna för att uppnå ett s.k. utstationeringskollektivavtal med minimivillkor enligt tillämpligt svenskt branschavtal Reglerna om stridsåtgärder enligt lex ersätts av en ny regel, som gäller när en svensk arbetstagarorganisation vill vidta en stridsåtgärd mot en arbetsgivare i syfte att genom kollektivavtal få till stånd en reglering av villkoren för utstationerade arbetstagare. En sådan stridsåtgärd får vidtas bara om de villkor som krävs motsvaras av minimivillkoren, inklusive minimilön, eller, vid uthyrning, villkoren, inklusive lön, i tillämpligt branschavtal1 och faller inom den s.k. hårda kärnan2 enligt 1 Ett centralt kollektivavtal som tillämpas i hela på motsvarande arbetstagare i den Stridsåtgärden är tillåten oberoende av om de utstationerade arbetstagarna redan har bättre villkor, och de krävda vill- koren får inte hindra tillämpningen av sådana för arbetstagarna förmån- Finns det i den aktuella branschen flera tillämpliga centrala kollektivavtal, avses villkoren i det kollektivavtal som har de för arbets- givarsidan mest förmånliga villkoren. En stridsåtgärd som vidtas i strid mot bestämmelsen är olovlig enligt lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet. Detta förbud mot stridsåtgärder vid ut- stationering ska dock bara gälla när den utstationerande arbetsgivaren är etablerad inom EES eller , dvs. inte vid s.k. tredjelands- Kollektivavtal som reglerar villkoren för utstationerade arbetstagare – utstationeringskollektivavtal – får särskilda rättsverkningar i förhållande till andra kollektivavtal. Bestämmelserna om detta ska dock bara tilläm- pas på kollektivavtal som har slutits efter ikraftträdandet. Har ett utstationeringskollektivavtal slutits efter stridsåtgärder eller varsel om sådana åtgärder, innebär det inte skyldigheter för arbetsgivaren i förhållande till en arbetstagarorganisation, dennes förtroendemän eller det allmänna enligt annan lagstiftning än utstationeringslagen. kollektivavtal ska inte heller beaktas vid tillämpningen av bestämmel- serna om turordning vid uppsägning av arbetstagare på grund av arbets- brist och företrädesrätt till återanställning enligt 22 och 25 §§ lagen (1982:80) om anställningsskydd. Dessa begränsningar gäller inte vid Minimivillkoren i ett utstationeringskollektivavtal, som slutits frivilligt eller efter stridsåtgärder, gäller även för arbetstagare som inte är medlemmar i den avtalsslutande arbetstagarorganisationen. givare som är bunden av ett utstationeringskollektivavtal kan således såvitt avser minimivillkoren inte med giltig verkan träffa en överens- kommelse som strider mot avtalet med en utstationerad arbetstagare som inte är bunden av det. En sådan utstationerad arbetstagare har vidare rätt att utkräva dessa villkor av arbetsgivaren. I fråga om skadestånd vid brott mot minimivillkoren i ett ut- stationeringskollektivavtal, preskription och rättegången vid tvister ska motsvarande regler som enligt lagen om medbestämmande i arbetslivet Ett utstationeringskollektivavtal, som slutits frivilligt eller efter strids- åtgärder, ger vidare den avtalsslutande arbetstagarorganisationen En arbetsgivare som är bunden av ett ut- stationeringskollektivavtal ska nämligen på begäran av en avtalsbunden arbetstagarorganisation tillhandahålla dokumentation av anställningsavtal, lönespecifikationer, tidrapporter och intyg över gjorda löneutbetalningar i den utsträckning det behövs för att organisationen ska kunna bedöma om kollektivavtalet följts i fråga om minimivillkor. Arbetsgivaren är också skyldig att på begäran av en avtalsbunden arbetstagarorganisation tillhandahålla en översättning av 2 Den hårda kärnan definieras i 5 § lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare genom hänvisningar till andra lagar, t.ex. arbetsmiljölagen och arbetstidslagen. dokumentationen till svenska språket. Skyldigheterna gäller den arbetstagare dokumentationen rör är utstationerad här i landet och därefter. En arbetsgivare som bryter mot dessa skyldigheter ska betala skadestånd till den avtalsbundna arbetstagarorganisationen för den förlust som uppkommit och den kränkning som har inträffat. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. I fråga om vilka villkor som får krävas med stridsåtgärder gör kommittén för det första bedömningen att det bör vara möjligt att anse att krav på betalning av för arbetsskade- och livförsäkringar som ger ekonomisk ersättning till arbetstagaren, eller dennes efterlevande, vid brister i säkerhet, hälsa eller hygien i arbetet faller under artikel 3.1 e) i utstationeringsdirektivet. Frågan om så är fallet är inte avgjord av EU- domstolen. För det andra bedömer kommittén att begreppet minimilön bör förtydligas i utstationeringslagen på så sätt att med minimilön avses minimilön enligt kollektivavtalet utan avdrag för ersättning för utgifter som uppkommit till följd av utstationeringen. Förutsebara villkor vid utstationering ska – när en arbetstagarorganisation inte redan gjort det eller när det finns skäl för det – analysera vilka villkor i centrala kollektivavtal som får krävas med stöd av en stridsåtgärd enligt ut- stationeringslagen. Verkets bedömning ska inte vara bindande, men ska offentliggöras. Reservation och särskilt yttrande En gemensam reservation har lämnats av (M), (M), (C), (FP) och (KD). Ledamoten (V) har avgett ett särskilt yttrande. Lagförslag i betänkandet (SOU 2015:83) Förslag till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare dels att 1, 5 a, 5 b, 9, 9 a och 21 §§ lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sju nya paragrafer, 4 a, 5 c, 5 d, 7 a och 20 a–c §§, samt närmast före 7 a, 20 a och 20 c §§ nya rubriker av följande lydelse, dels att rubriken närmast efter 9 a § ska sättas närmast före 21 §. Denna lag gäller när en arbetsgivare som är etablerad i ett annat land än utstationerar arbetstagare här i landet i samband med att arbetsgivaren tillhandahåller tjänster över gränserna. Dessutom finns i 8 § bestämmelser om arbetsgivare som har sitt hem- vist eller säte i och utstationerar arbetstagare till ett annat medlemsland inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller . Det som sägs i 5 a och 5 b §§ gäller bara om arbetsgivaren är etablerad inom EES eller . Med minimilön avses minimilön enligt kollektivavtalet utan avdrag för ersättning för utgifter som uppkommit till följd av ut- En stridsåtgärd mot en arbets- En stridsåtgärd mot en arbets- givare i syfte att genom kollektiv- givare i syfte att genom kollektiv- avtal få till stånd en reglering av avtal få till stånd en reglering av villkoren för utstationerade arbets- villkoren för utstationerade arbets- utom i fall som tagare får vidtas endast om de 5 b §, 1. motsvarar villkoren i ett centralt kollektivavtal som tillämpas i 1Senaste lydelse 2001:65. 2Senaste lydelse 2012:857. hela på motsvarande arbetstagare i den aktuella branschen, 2. bara avser minimilön eller 2. bara avser minimilön eller andra minimivillkor på de områ- andra minimivillkor på de områ- den som avses i 5 §, och den som avses i 5 § och inte hind- rar tillämpningen av för arbets- tagarna förmånligare villkor, och 3. är förmånligare för arbetstagarna än det som följer av 5 §. En sådan stridsåtgärd får inte vidtas, om arbetsgivaren visar att villkoren för utstationerade ut- arbetstagarna, när det gäller lön hyrda arbetstagare, gäller i stället eller på de områden som avses i att stridsåtgärden får vidtas endast om de villkor som krävs väsentligt är minst lika förmånliga som minimivillkoren i ett sådant sådant centralt kollektivavtal som centralt kollektivavtal som avses i tillämpas i hela på mot- svarande arbetstagare i ut- skydd för arbetstagare som avses i direktiv /104/EG om arbets- tagare som hyrs ut av be- 2. bara avser lön eller villkor på de områden som avses i 5 § och inte hindrar tillämpningen av för 3. är förmånligare för arbets- tagarna än det som följer av 5 §. Finns det i den aktuella centrala kollektivavtal, avses vill- koren i det kollektivavtal som har de för arbetsgivarsidan mest för- En stridsåtgärd mot en arbets- givare i syfte att genom kollektiv- avtal få till stånd en reglering av eller varsel om en sådan åtgärd villkoren för utstationerade ut- enligt 45 § lagen (1976:580) om endast om de villkor som krävs 1. motsvarar villkoren i ett sådant centralt kollektivavtal som i förhållande till en arbetstagar- tillämpas i hela på mot- svarande arbetstagare i ut- män eller det allmänna enligt annan lagstiftning än denna lag. Ett sådant kollektivavtal som skydd för arbetstagare som avses i och rådets beaktas vid tillämpningen av 22 direktiv /104/EG om arbets- och 25 §§ lagen (1982:80) om tagare som hyrs ut av be- anställningsskydd. 2.bara avser lön eller villkor på de områden som avses i 5 §, och 3.är förmånligare för arbets- tagarna än det som följer av 5 §. En sådan stridsåtgärd får inte vidtas, om arbetsgivaren visar att arbetstagarna, när det gäller lön eller på de områden som avses i 5§, har villkor som i allt väsentligt är minst lika förmånliga som villkoren i 1.ett sådant centralt kollektiv- avtal som avses i första stycket, eller 2.det kollektivavtal som gäller i användarföretaget. En arbetsgivare som är bunden av ett tillämpligt kollektivavtal som reglerar villkoren för ut- stationerade arbetstagare kan i den utsträckning villkoren är sådana som avses i 5 a § inte med giltig verkan träffa en överens- kommelse som strider mot avtalet med en utstationerad arbetstagare som inte är bunden av det. En sådan utstationerad arbetstagare har rätt att utkräva dessa villkor av arbetsgivaren. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal som reglerar villkoren för utstationerade arbets- tagare ska på begäran av en avtalsbunden arbetstagarorgani- sation till- handahålla dokumentation av anställningsavtal, lönespecifika- tioner, tidrapporter och intyg över gjorda löneutbetalningar i den utsträckning det behövs för att organisationen ska kunna bedöma om kollektivavtalet följts i fråga om de villkor som avses i 5 a §. Arbetsgivaren är också skyldig att på begäran av en avtalsbunden arbetstagarorganisation tillhandahålla en över- sättning av dokumentationen till svenska språket. Skyldigheterna enligt första stycket gäller den arbetstagare dokumentationen rör är utstationerad här i landet och därefter. Behörig företrädare vid kollektivavtalsförhandlingar På begäran av en arbetstagar- organisation ska arbetsgivaren utse en företrädare som har behörighet att för arbets- givaren förhandla om och sluta kollektivavtal och meddela organi- sationen vem som utsetts och dennes kontaktuppgifter. Arbets- tagarorganisationens begäran ska innehålla 1.uppgift om att organisationen önskar sluta kollektivavtal, 2.upplysning om organisationen har medlemmar hos arbetsgivaren eller inte 3.upplysning om de villkor i den aktuella branschen som avses i 5 a §, och 4. kontaktuppgifter till en före- trädare som har behörighet att för organisationen förhandla om och sluta kollektivavtal. Arbetsgivarens företrädare ska efter utgången av fristen för att utse företrädare ta kontakt med arbetstagar- organisationens företrädare och redogöra för arbetsgivarens in- ställning till önskemålet om att sluta kollektivavtal. SkadeståndEn arbetstagarorganisation ska ge in sådana kollektivavtalsvillkor till som organi- sationen kan komma att kräva med stöd av en stridsåtgärd enligt 5 a §.Arbetsmiljöverket ska i den ut- sträckning en arbetstagar- organisation inte redan har lämnat in kollektivavtalsvillkor enligt första stycket analysera vilka villkor i centrala kollektivavtal som tillämpas i hela som en arbetstagarorganisation får kräva med stöd av en stridsåtgärd enligt 5 a §. Om finner skäl till det, ska verket göra en sådan analys även i andra fall. ska vara förbindelsekontor och tillhandahålla in- formation om de arbets- och anställningsvillkor som kan bli tillämpliga vid en utstationering i . hjälpa till med information om hjälpa till med information om kan komma att krävas med stöd av kan komma att krävas med stöd av stridsåtgärder enligt 5 a eller 5 b § eller som annars kan komma att bli som annars kan komma att bli ska samarbeta med motsvarande förbindelsekontor i andra länder inom EES och i . 9 a §4 En arbetstagarorganisation ska ge in sådana kollektivavtalsvillkor till som organi- sationen kan komma att kräva med stöd av stridsåtgärder enligt 5 a eller 5 b §. En arbetsgivare som i fråga om de villkor som avses i 5 a § bryter mot ett kollektivavtal ska betala skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som har inträffat till 1. den utstationerade arbets- 3Senaste lydelse 2012:857. 4Senaste lydelse 2012:857. tagaren även om arbetstagaren inte är bunden av kollektivavtalet, och 2. den avtalsslutande arbets- tagarorganisationen, om kollektiv- avtalet har slutits efter en strids- åtgärd enligt 5 a § eller varsel enligt 45 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet om en sådan åtgärd. En arbetsgivare som bryter mot 5 d § ska betala skadestånd för den förlust som uppkommit och den kränkning som har inträffat till den arbetstagarorganisation som gjort begäran. Om arbetsgivaren eller dennes företrädare bryter mot 7 a §, ska arbetsgivaren betala skadestånd till den arbetstagarorganisation som gjort begäran. Skadeståndet ska innefatta ersättning för den förlust som uppkommit och den kränkning som har inträffat. Om det är skäligt, kan skade- stånd enligt 20 a § sättas ned eller helt falla bort. I fråga om talan om fullgörelse enligt 5 c § andra meningen, 5 d § första stycket och 7 a § eller skadestånd enligt 20 a § tillämpas 64 § första stycket, 65 och 66 §§ lagen (1976:580) om medbestäm- mande i arbetslivet när det gäller den tid inom vilken förhandling ska begäras eller talan väckas Om förhandling inte begärs eller talan inte väcks inom föreskriven tid, är rätten till förhandling respektive talan förlorad. Mål om tillämpningen av 5 § första eller tredje stycket samt 7 § hand- läggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. I dessa mål tillämpas –33 § semesterlagen (1977:480) om preskription, –23 § andra stycket föräldraledighetslagen (1995:584) om rättegången, –9 § lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltids- arbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning om preskription m.m., och –6 kap. 2–5, 8, 10 och 11 §§ diskrimineringslagen (2008:567) om bevisbörda, rätt att föra talan och preskription m.m. Vid utstationering av uthyrda arbetstagare tillämpas även 16 § tredje och fjärde styckena lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare. Mål om tillämpningen av 5 c, 5 d, 7 a och 20 a §§ handläggs enligt lagen (1974:371) om rätte- gången i arbetstvister. Talan får föras vid tingsrätten i ort där arbetstagaren är eller har varit utstationerad. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 5 b–d §§ och 20 a § första och andra styckena ska bara tillämpas på kollektivavtal som har slutits efter ikraftträdandet. 5 Senaste lydelse 2012:857. Trots första stycket ska 42 § första stycket tillämpas när åtgär- der vidtas mot en arbetsgivare som är etablerad inom Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet eller och som ut- stationerar arbetstagare i enligt lagen (1999:678) om ut- stationering av arbetstagare. Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Härigenom föreskrivs att 41 c och 42 a §§ lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet ska ha följande lydelse. En stridsåtgärd som vidtas i strid En stridsåtgärd som vidtas i strid eller 5 b § lagen mot 5 a § lagen arbetstagare är olovlig. Bestämmelserna i 42 § första stycket ska inte tillämpas när en organi- sation vidtar åtgärder med anledning av arbetsförhållanden som denna lag inte är direkt tillämplig på. Trots första stycket ska 42 § första stycket tillämpas när åtgär- der vidtas mot en arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i enligt lagen (1999:678) om ut- stationering av arbetstagare. Denna lag träder i kraft . 6Senaste lydelse 2012:855. 7Senaste lydelse 2010:229. Förteckning av remissinstanserna (SOU 2015:83) Remissinstanser som har gett in yttrande ombudsmän, för europapolitiska studier (Sieps), , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , , , Inspektionen för socialförsäkringen, , , Kronofogde- myndigheten, , , (), (Juridiska fakul- teten), (), univer- sitet (transporträtt), Transportstyrelsen, , , , , Diskrimine- ringsombudsmannen, , , Arbets- domstolen, , , Inspektionen för arbets- löshetsförsäkringen, , , Företagarna, – organisationer, Kommunala Företagens , Lands- organisationen i , , , , , Akademikers , Byggindustrier, Kommuner och Landsting samt . Remissinstanser som har inbjudits men inte har gett in något yttrande (Business ), , , , Bankinstitutens , Fastigo, International Chamber of Commerce , handels- kammare, , , samt . Sammanfattning av betänkandet (SOU 2015:13) Utredningens uppdrag och arbete antogs och rådets direktiv /67/EU om tillämpning av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen), för- kortat tillämpningsdirektivet. Vårt uppdrag har varit att dels föreslå hur tillämpningsdirektivet ska genomföras i svensk rätt, dels bedöma om svensk rätt är förenlig med tillämpningsdirektivet och utarbeta de författningsförslag som behövs för att anpassa svensk lagstiftning till direktivet när det gäller bl.a. vem som ska anses som en utstationerad arbetstagare, förbättrad tillgång till information, administrativt samarbete mellan myndigheter, inspektioner och annan bevakning, underlättande av klagomål, och gränsöverskridande verkställighet av administrativa sanktions- avgifter. Utredningen har uppfattat att det ingår i uppdraget att vid behov också lämna förslag på förordningsändringar. Syftet med tillämpningsdirektivet är att ge en ram med en uppsättning lämpliga bestämmelser, åtgärder och kontrollmekanismer som syftar till att förbättra och öka enhetligheten i genomförandet, tillämpningen och efterlevnaden av direktivet 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (utstationeringsdirektivet) samt åtgärder för att förhindra att regler missbrukas eller kringgås och sanktioner för detta. Utstationering föreligger när ett företag, som är etablerat i en medlems- stat, sänder (utstationerar) arbetstagare till en annan medlemsstat i sam- band med att företaget tillhandahåller tjänster i den medlemsstaten. En annan förutsättning för att det ska föreligga en utstationering är att arbetstagaren tillfälligt utför arbete i en annan medlemsstat än där denne vanligtvis arbetar. Utstationering utgör en gränsöverskridande verksamhet som aktualiserar många olika frågor; politiska, ekonomiska, sociala samt rättsliga frågor. Utstationeringsdirektivet utgör tillsammans med tillämpningsdirektivet den yttre ramen för denna utredning. Den särskilda problematik som utstationering kan innebära vid frågor om t.ex. skatt, lagstadgad socialförsäkring och offentlig upphandling faller således i princip utanför utredningens uppdrag. Utredningen var bemannad och kunde börja sitt arbete . Uppdraget ska redovisas . fick utredningen ett tilläggsuppdrag1 som ska redovisas en månad senare, dvs. Utredningens arbete har varit intensivt och mångfasetterat.