prop · H50317 · 2017-09-21 00:00:00 — I sammanhanget är det också relevant att notera att det finns ett flertal avgöranden från och tv, där nämnden har granskat ett antal tv-sänd- ningar utifrån villkoret i beslutat sändningstillstånd att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i tv. Det kan konstateras att nämnden i flera fall har ansett att kraven på opartiskhet och allsidighet har åsidosatts när inte samtliga partier i en vald församling har fått delta i ett program. I ett ärende som rörde debatter i radio och tv inför EU-valet där samtliga partier som var representerade i sedan det föregående valet hade bjudits in uttalade dock nämnden att det förhållandet att ett parti utan representation i parlamentet inte gavs möjlighet att medverka i valdebatten inte stred mot kravet på opartiskhet (dnr 14/01313 och 14/13149). Frågan är då om den av utredningen föreslagna tvingande tilläggsregeln, som anger att om politiska partier har bjudits in så ska eleverna som ett led i utbildningen ges möjlighet att på lämpligt sätt få ta del av informationen också från andra politiska partier som har anmält intresse av att få medverka, bör införas av hänsyn till skolans demokratiuppdrag. Som nämnts tidigare är skolan inte en allmän plats och det är skolan som bestämmer om politiska partier ska bjudas in eller inte. Det är vidare skolan som bäst vet hur syftet med skolan och utformningen av utbildningen samt genomförandet av läroplanen uppnås. För denna bedömning finns olika förutsättningar när det kommer till resurser, såsom tillgång till lokaler och personal. Det kan därför vara så att en rektor för en skolenhet anser att det är lämpligt att bjuda in ett begränsat antal politiska partier till en debatt och att därutöver låta andra partier komma till ett kompletterande mingel eller medverka på något annat sätt. En rektor på en annan skolenhet kan göra bedömningen att det räcker med en debatt där inbjudan har begränsats på en objektiv grund och att uppfattningar som andra partier har åskådliggörs i undervisningen på annat sätt. vill betona att det är rektorn och lärare som är bäst lämpade att bedöma om och hur politisk information ska byggas in i utbildningen på ett sakligt och opartiskt sätt. Rektorn och lärare hanterar situationer och information i undervisningen som ställer höga krav på saklighet och Det finns inget som tyder på att de inte skulle klara av samma uppgift i förhållande till politisk information i skolan i anslutning till principen om fri åsiktsbildning. Regeringen anser därför, till skillnad från JO, att skolans demokratiuppdrag inte är ett tillräckligt skäl för att införa den tvingande tilläggsregeln som utredningen har föreslagit. ringen ser dock, i likhet med utredningen, positivt på att eleverna, när möjlighet finns, får ta del av mer politisk information än den som lämnas av de inbjudna partierna. Frågan är då om det föreslagna tredje stycket helt bör utgå, som JK föreslår, eller om det bör behållas, men som en Då gällande rätt lämnar utrymme för olika upp- fattningar i frågan om det är tillräckligt att en skola avgränsar en inbju- dan på objektiv grund eller inte, anser regeringen att det är angeläget att rättsläget klargörs på ett tydligt sätt. Regeringen föreslår därför att det, i likhet med vad som föreslagits i utkastet till lagrådsremiss, införs ett tredje stycke i den nya paragrafen med två meningar. I den första me- ningen bör det anges att andra politiska partier som har anmält intresse för att medverka i utbildningen inte behöver ges möjlighet till det. andra meningen bör det anges att rektorn dock får besluta att eleverna som ett led i utbildningen ska ges möjlighet att på lämpligt sätt ta del av information också från dessa andra politiska partier. det stycke som utredningen föreslagit görs om till en fakultativ bestäm- Majoriteten av de som har yttrat sig över förslaget, bl.a. JK, Förvalt- ningsrätten i , , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , Friskolor- nas riksförbund, , , Elev- kårer, elevråd – , och till- styrker förslaget eller har inte något att invända mot det. riksförbund anför att förslaget är tydligare och väl avvägt. nen ifrågasätter dock om den föreslagna andra meningen i tredje stycket är nödvändig då den enligt myndigheten synes reglera något som redan Regeringen menar dock att det är viktigt att det även i detta fall tydliggörs att det är utbildningen som står i fokus samt att det tydliggörs om och hur eleverna kan få ta del av information från andra politiska Därför är bestämmelsen viktig att införa. lämnas på ett ”lämpligt sätt” betyder, såsom utredningen understryker, att det ligger inom skolans demokratiska uppdrag att på ett sakligt sätt hitta en bra metod för att åskådliggöra och belysa olika partiers åsikts- inriktningar för eleverna. Begreppet lämpligt sätt innebär inte en rättighet till fysisk närvaro av företrädare för ett politiskt parti i skolan. rektorn finner det lämpligt kan dock andra politiska partier tillåtas att närvara med företrädare, t.ex. vid ett bokbord. Ett par remissinstanser framför att uttrycket ”på lämpligt sätt” inte är tydligt nog eller öppnar upp skolan för partier med extrema politiska Exempelvis framför att utredningen i denna del är mycket otydlig och att flera av de förslag som framförs för hur en selektion av övriga intresserade partier ska få göras framstår som problematiska eller kontraproduktiva. Att exempelvis tillämpa en först- till-kvarnen-princip för vilka som får vara med går emot objektivitetsprincipen och löper risk för att gynna partier med extrema politiska åsikter, vilka ofta är högt motiverade och väl organiserade i syfte att bland annat komma åt att sprida information i skolmiljöer. LUF menar att om regeringen med bestämmelsen inte avser att skolan ska kunna hindra nazistiska och kommunistiska partier så kommer det fortfarande att råda stor oklarhet för hur skolor ska agera vid sådana situationer. () menar att uttrycket ”på lämpligt sätt” inte ger tillräckligt stöd till skolan i bedömningen av vad som är ett lämpligt sätt för eleverna att ta del av informationen från ett parti som inte bjuds in. efterfrågar för sin del förtydliganden av hur, och i vilket skede, som kompletteringsregeln i tredje stycket ska tillämpas. Även framför att det vore önskvärt att det förtydligas när en intresseanmälan ska ha inkommit. Enligt regeringens mening går det inte att lämna en uttömmande uppräkning av vad begreppet ”på lämpligt sätt” innebär, men begreppet bör inte heller medföra de tolkningsproblem som några av remissinstanserna befarar. Det blir aldrig upp till ett politiskt parti att avgöra hur deras medverkan ska ske, utan det avgör rektor som en del av verkställandet av demokratiuppdraget i utbildningsverksamheten. Däremot får politiska partier inte utslutas från att bidra till utbildningen med anledning av partiets profil eller partiets inställning till en politisk fråga. Detta gäller även om partiet uppfattas ta avstånd från skolans värdegrund eller förväntas sprida texter där sådana åsikter uttrycks. Regeringen instämmer i kommuns konstaterande att bedömningen av vad som utgör ”på lämpligt sätt” kan komma att skilja sig åt mellan skolor. Regeringen ser dock inte något problem med detta utan anser tvärtemot att styrkan i bestämmelsen ligger i att en rektor själv avgör vad som är lämpligt för utbildningen vid sin skolenhet, t.ex. om det bör vara fråga om en möjlighet för de politiska partierna att skicka in skriftlig information eller om det ska vara fråga om en möjlighet att t.ex. ställa upp bokbord. Oavsett vilken form som väljs måste dock kravet på objektivitet och saklighet iakttas. Det bör också vara upp till rektorn att bestämma när informationen från de andra partierna lämpligen lämnas eller senast ska ha inkommit. Om partierna inbjuds att lämna information skriftligen behöver inte informationen lämnas till eleverna exakt såsom partierna själva framställer den, utan ett partis uppfattning bör kunna få presenteras på ett sätt som en lärare bedömer lämpligt för elevernas utbildning. Detta kan exempelvis göras genom att partiernas uppfattningar i en viss fråga byggs in i undervisningen genom att läraren använder sig av det material som partierna har skickat in. Läraren ska då behandla de politiska partierna som skickat in material objektivt, men det innebär inte att varje uppfattning från alla partier måste redovisas. Läraren kan utifrån planeringen för undervisningen exempelvis välja att lyfta fram alla partiers uppfattningar i endast en viss fråga. 2017/18:17 De nya bestämmelserna omfattar inte situationen när en politiker bjuds in i annan kapacitet än partiföreträdare Några remissinstanser framför invändningar mot och synpunkter på författningstextens utformning i övrigt. anser att det inte med tydlighet framgår om bestämmelsen även ska tillämpas när en politiker bjuds in för att medverka i utbildningen på annat sätt än genom att informera om det egna partiets politik. I sitt remissvar utgår från att bestämmelsen inte ska tillämpas när t.ex. en enskild politiker bjuds in för att berätta om hur arbetet i kommunfullmäktige generellt går till och föreslår att bestämmelsen ska förtydligas. Regeringen instämmer i tolkning av bestämmelsens innebörd, dvs. att den föreslagna författningstexten tar sikte på politiska partier som bjuds in för att föra fram partiets budskap. Eftersom författningstexten omnämner just politiska partier kan bestämmelsen inte uppfattas som att den reglerar exempelvis situationen att kommunfullmäktiges ordförande bjuds in för att berätta om enligt vilka regler en kommun styrs. Regeringen ser därför inget behov av att ytterligare förtydliga de förslagna bestämmelserna. Behöver ett beslut att bjuda in politiska partier fattas skriftligen? framför i sitt yttrande över utkastet till lagrådsremiss att det är bra att det framgår av lagtexten att det är rektorn, eller den som rektorn har delegerat sin beslutaderätt till, som beslutar om politiska partier ska bjudas in för att medverka i utbildningen. utgår från att det inte krävs att beslutet fattas skriftligen och föreslår vissa redaktionella ändringar i lagtexten i syfte att förtydliga detta. Regeringen delar uppfattningen att beslutet inte behöver fattas skriftligen samt att vissa redaktionella ändringar bör göras. Det bör dock framhållas att det kan vara lämpligt att beslutet fattas skriftligt då det skapar tydlighet i förhållande till politiska partier, skolans personal och eleverna och då ett skriftligt beslut, t.ex. om det är fråga om en inbjudan som har begränsats på objektiv grund, underlättar kommande tillsyn av verksamheten. De nya bestämmelserna bör placeras i anslutning till bestämmelserna om skolans värdegrund När det gäller bestämmelsens placering föreslår SKL och att bestämmelsen ska placeras i 29 kap. skollagen i stället för 1 kap. som utredningen föreslår. Även och JK har synpunkter på placeringen och anser att den nya bestämmelsen är mer detaljerad än övriga bestämmelser i 1 kap. Regeringen delar synpunkterna såtillvida att en placering i 1 kap. inte är självskriven då kapitlet innehåller mer övergripande bestämmelser snarare än direkta handlingsregler. Å andra sidan är den nu föreslagna bestämmelsen direkt kopplad till genomförandet av utbildningen och skolans demokratiuppdrag, vilket bestämmelserna i 29 kapitlet, som anger diverse ramar och definitioner, är sämre lämpat för. Regeringen delar därför, i likhet med bl.a. Skolinspektionen, utredningens bedömning att bestämmelsens bör placeras i skollagens första kapitel, i anslutning till bestämmelserna om skolans värdegrund (1 kap. 4–7 §§). Rektors beslut om politiska partiers medverkan ska inte få överklagas Förvaltningsrätten i framför att utredningen inte har berört frågan om hur beslut fattade med stöd av den föreslagna bestämmelsen ska kunna överklagas. Förvaltningsrätten utgår från att sådana beslut träffas av 28 kap. 18 § skollagen. Enligt den bestämmelsen får andra beslut enligt skollagen än sådana som anges i det kapitlet överklagas bara om överklagande får ske enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900). Regeringens förslag avviker från utredningens förslag på så vis att det inte innebär att ”en företrädare för en skolenhet” ska fatta beslut om politiska partier ska bjudas in till skolan, utan att sådana beslut ska fattas av rektorn eller den som denne delegerar sin beslutanderätt till. endast beslut fattade av en huvudman, eller av en person på delegation av en huvudman såsom en utbildningsnämnd, som kan laglighetsprövas, dvs. överklagas i enlighet med bestämmelser i 10 kap. kommunallagen . Ett beslut som rektorn själv får fatta med direkt stöd av skollagen är således inte ett sådant kommunalt beslut som kan Förvaltningsrätten har i sitt yttrande över utkastet till lagrådsremiss instämt i den bedömningen. Ett sådant rektorsbeslut får i stället endast överklagas om det finns stöd för ett överklagande enligt andra bestämmelser, exempelvis i skollagen. Regeringen anser inte att det är lämpligt att nu aktuella beslut, som är nära kopplade till rektorns uppgift att leda och samordna det pedagogiska arbetet och ansvara för ordningen på skolan, ska vara överklagbara. Regeringens bedömning: Berörda myndigheter bör uppdatera och se över befintligt stödmaterial till skolor och huvudmän i fråga om politisk information i skolan. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser uttrycker att det är vik- tigt att det finns ett stödmaterial till skolor och huvudmän när det gäller politisk information i skolan. Detta gäller bl.a. och Hög- Ett antal remissinstanser har dessutom efterfrågat ytter- Detta gäller bl.a. , Kommuner och Landsting (SKL) och . skolledarförbund, som ser det som självklart att uppdaterar sin normering och rådgivning utifrån de lämnade förslagen, framför att det kan vara befogat att inför kommande valår satsa på en riktad informa- Skälen för regeringens bedömning: För att tydliggöra vad som gäller för politisk information i skolan och för att ge stöd till rektorer, lärare och huvudmän har ett antal publikationer från olika myndigheter tidigare I samband med allmänna val och inför genomförandet 2017/18:17 av skolval 2010 gav regeringen i uppdrag att ta fram ett stödmaterial om förutsättningarna för opinionsbildande verksamhet i skolan riktat till huvudmän och skolor (U2010/1216/S). Uppdraget redovisades varefter stödmaterialet Politisk information i skolan publicerades på myndighetens webbplats. Syftet med stödmaterialet var att ge vägledning till rektorer, lärare och huvudmän om hur de skulle förhålla sig till skolans politiska omvärldskontakter. På regeringens uppdrag följde därefter upp hur stödmaterialet hade tagits emot och hanterats av rektorer (/1985/S), vilket ledde till att stödmaterialet reviderades 2012. har också tagit fram , Mer om politisk information i skolan, en kortfattad version av Politisk information i skolan. SKL ger ut skriften i skolan. Skriften är avsedd att vara ett komplement till stödmaterial och är framtagen för att diskutera hur skolan kan agera i fall när extrema och främlingsfientliga partier vill komma in i skolan och sprida sitt budskap. , numera Myndighetens för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), fick års val och skolval i uppdrag att främja ungas intresse för demokrati och deras möjligheter att delta i politiska processer och i samtal om politik i skolan (Ju2013/7073/D, U2013/7806/UC) publicerades stödmaterialet Prata politik!, ett metodmaterial för lärare som arbetar i de högre årskurserna i och i gymnasieskolan och som vill bjuda in politiska partier till skolan. Regeringen föreslår nu nya bestämmelser som förtydligar vad som gäller när skolor bjuder in politiska partier. Med anledning av den nya regleringen kommer de befintliga stödmaterialen att behöva uppdateras. Uppdateringen bör göras med utgångspunkt från de önskemål om stödmaterial som har framförts av remissinstanserna. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Utredarens förslag överensstämmer inte med regeringens. Utredaren föreslog att bestämmelsen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Endast tre remissinstanser har yttrat sig särskilt över förslaget till ikraftträdande. Kommuner och Landsting (SKL) samt tillstyrker utredningens förslag. anser i stället att den nya bestämmelsen bör träda i kraft tidigast . Skälen för regeringens förslag: Det är med anledning av kommande allmänna val angeläget att den föreslagna lagändringen träder i kraft . Som SKL anför torde inga särskilda förberedelser behövas för skolor eller huvudmän. det är en fördel om berörda myndigheter – och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor – hinner se över sina stödmaterial Prop. 2017/18:17 innan lagändringen träder i kraft, vilket tidigast bedöms kunna ske den Ändringen i skollagen föreslås därför träda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. 9 Konsekvenser av förslaget Ekonomiska konsekvenser för kommunerna och landstingen Den kommunala finansieringsprincipen innebär att kommuner och landsting inte bör åläggas nya uppgifter utan att de får möjlighet att finansiera dessa med annat än skatter. I denna proposition föreslås att en ny bestämmelse ska införas i skollagen som innebär att skolor får ett tydligare stöd för att kunna begränsa antalet partier som inbjuds till skolan. Regeringen bedömer, i likhet med utredningen och SKL, att förslaget inte kommer att medföra kostnadsökningar för kommunerna och landstingen. Ekonomiska konsekvenser för företag De företag som på samma sätt som kommuner och landsting kommer att omfattas av bestämmelsen är främst företag inom friskolesektorn, dvs. enskilda huvudmän för fristående skolor. fanns det enligt uppgifter från 602 enskilda huvudmän för grundskolor och 205 enskilda huvudmän för gymnasieskolor, varav drygt hälften var aktiebolag och övriga stiftelser, ideella föreningar eller ekonomiska föreningar. Av Statens skolverks officiella statistik över skolväsendet /17 framgår att enskilda huvudmän sammantaget drev 1 248 skolor med totalt 237 118 elever (820 fristående grundskolor med 149 481elever och 428 fristående gymnasieskolor med 87 637 elever). Den föreslagna bestämmelsen bedöms inte få några särskilda konsekvenser vad gäller konkurrensförmåga eller villkor i övrigt för företag. Som utredningen framför kan någon särskild hänsyn till små företag inte tas vid regelns utformning, eftersom objektivitetsprincipen omfattar även enskilda som utför förvaltningsuppgifter. Denna princip måste således beaktas oavsett om det är ett större eller ett mindre företag som är huvudman för en fristående skola. Inte heller medför förslagen något ytterligare arbete för de fristående skolorna eftersom skolans demokratiuppdrag och möjligheten att bjuda in politiska partier redan finns. Snarare förenklar bestämmelsen bedömningen av de rättsliga ramar som de fristående skolorna har att röra sig inom när skollagens demokratiuppdrag utförs. Detta torde förenkla arbetet för de fristående skolorna. Ekonomiska konsekvenser för staten Förslaget innebär att myndigheter som har tagit fram stödmaterial för hur skolorna ska förhålla sig till politiska partier kommer att behöva upp- Enligt utredningen bedöms resursåtgången för detta arbete bli liten sett till arbetsinsatsen samt kostnaderna för tryckning och distribution av det nya materialet till huvudmän och skolor. Utredningen uppskattar att detta kommer att innebära en kostnad om ca för respektive Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Regeringen gör ingen annan bedömning än utredningen och anser att kostnaden för arbetet kan rymmas inom myndigheternas befintliga medel. Regeringen delar vidare uppfattning att ett införande av den föreslagna bestämmelsen skulle kunna leda till en ökad efterfrågan på uppgifter från myndigheten. Troligen kommer dock skolorna själva att ta fram uppgifter om partier som är representerade i valda församlingar utan att belasta myndigheten ytterligare. Förslaget bedöms därför inte innebära några ekonomiska konsekvenser för . Förslaget medför inte några nya överklagandemöjligheter. Förslaget medför dessutom ett klargörande av gällande rätt och skapar handlingsfrihet för skolorna. Detta kommer troligen att minska risken för ovisshet beträffande rättsläget, och därmed minska antalet överklaganden eller prövningar av JO och JK. Förslaget bör därför i detta avseende inte innebära ökade kostnader för staten. De föreslagna bestämmelserna förtydligar rättsläget. Det är rektorn, som både är pedagogisk ledare och ansvarig för att upprätthålla ordningen på skolan, som utifrån elevernas bästa (1 kap. 10 § skollagen) ska besluta om politiska partier ska bjudas in. Regleringen tydliggör vidare att om så sker bjuds partierna in som ett led i utbildningen och inte utifrån de politiska partiernas intresse av att få komma till skolan. Den nya paragrafen innehåller bestämmelser som förenklar för skolorna att bjuda in politiska partier t.ex. till en debatt och bestämmelserna ökar därmed möjligheterna för eleverna att bl.a. få ta del av sådana debatter. Genom förtydliganden klargörs vikten av att skolan upprätthåller objektivitetsprincipen, vilket bidrar till att eleverna i skolan kan få möjlighet att få information om och möta företrädare med olika politiska uppfattningar. På detta sätt ges eleverna möjlighet att i utbildningen ta del av och utveckla förmågan att kritiskt granska olika partiers ställningstaganden och argument, som en del i den demokratiska fostran som skolväsendet ska bidra med. På så sätt förbereds eleverna för ett aktivt deltagande i samhället. Regeringen bedömer att de föreslagna bestämmelserna är förenliga med åtagande enligt . Konsekvenser för det kommunala självstyret Regeringens förslag och bedömningar i denna proposition påverkar inte den grundläggande ansvarsfördelningen mellan staten och huvudmännen på skolans område. Förslaget innebär ett förtydligande av gällande rätt som förenklar för kommunala skolhuvudmän. Då förslaget inte går utöver objektivitetsprincipen innebär förslaget ingen inskränkning i den kommunala själstyrelsen. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män och för Förslaget förtydligar innebörden av objektivitetsprincipen på skolans område och bedöms inte påverka möjligheterna att nå de integrations- Förslaget bedöms inte heller medföra några direkta kon- sekvenser för jämställdheten. Det är dock positivt ur ett jämställd- hetsperspektiv att det blir tydligare för rektorer hur de kan arbeta för att säkra skolans demokratiska uppdrag och skolans värdegrund, där jäm- ställdhet är en viktig del. Konsekvenser i förhållande till Förslaget berör inte frågor som är reglerade i . Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 5 a § Rektorn beslutar om politiska partier ska bjudas in för att medverka i utbildningen. Om politiska partier bjuds in får antalet partier begränsas till samtliga de partier som är representerade i antingen , vald församling i en eller flera kommuner eller i . Rektorn får även bjuda in politiska partier utifrån ett annat urval än som anges i första stycket, om urvalet sker på en annan objektiv grund. Om ett begränsat antal politiska partier har bjuditis in till en skola enligt första eller andra stycket behöver inte andra politiska partier som har anmält intresse för att medverka i utbildningen ges en sådan möjlighet. Rektorn får dock besluta att eleverna som ett led i utbildningen ska ges möjlighet att på lämpligt sätt ta del av information också från dessa andra politiska partier. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om hur skolor ska förhålla sig när det gäller att bjuda in politiska partier till skolorna för att medverka i utbildningen. I första stycket anges att rektorn beslutar om politiska partier ska bjudas in för att medverka i utbildningen.