prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — har i framförallt drivit frågan om klimatförändringar och en hållbar utveckling genom exempelvis aktivt deltagande i arbetsgruppernas projekt. har varit drivande i att få länderna att tydligt erkänna klimatförändringarna i och behovet att agera för att minska utsläppen av växthusgaser. har även varit pådrivande i att utveckla havsmiljösamarbetet inom och har deltagit aktivt i Task Force on Arctic . Arbetet i (, BEAC) har kretsat kring hållbar utveckling och miljösamarbete på regional nivå. Länsstyrelserna i och har genomfört ett antal insatser för att främja det regionala samarbetet med fokus på de mellanfolkliga kontakterna. Under utgiftsområde 5 främjar nordiskt samarbete via två kompletterande anslag. Anslag 1:1 bekostar medlemsavgiften till och anslag 1:3 stöder svenska aktörer som arbetar för ett utökat nordiskt utbyte och för att synliggöra roll i det nordiska samarbetet. Utfallet för det svenska stödet till under anslag 1:1 uppgick till . har som gått varit fortsatt pådrivande i att effektivisera verksamheten i . En omfattande reformprocess inleddes på svenskt initiativ och den andra fasen, Nytt 2.0, har genomförts vilket har resulterat i en mer dynamisk budget med ökat utrymme för politiska prioriteringar samt en effektivare och mer politisk styrning av verksamheten. I övrigt har samarbetet lett till utarbetandet av ett nordiskt program för genomförandet av samt nya fyraåriga samarbetsprogram för närings- och innovationspolitik samt för fiskeri, havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk, med fokus på genomförandet av Agenda 2030. har även påbörjats framtagande av ett nytt fyraårigt program på energiområdet. betonades vikten av nordiskt ledarskap på klimatområdet, bl.a. genom en 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 gemensam deklaration som antogs av de nordiska klimat- och miljöministrarna och stöddes av de nordiska statsministrarna. Nordiska ministerrådets utbildningsprogram fördelade sammanlagt till 395 organisationer i de fem nordiska länderna, , , samt , och . Ett nytt treårigt samarbetsprogram för att utbyta konkreta erfarenheter kring integration och flyktingmottagande lanserades. För att svara upp mot ett växande omvärldsintresse för nordiska samarbets- och samhällslösningar har en samnordisk internationell profileringsstrategi tagits fram. På digitaliseringsområdet har samarbetet fördjupats mellan de nordiska och baltiska länderna som gått. Som en följd av detta antogs en gemensam 5G- strategi samt en ministerdeklaration som pekar ut ett antal områden där den nordisk-baltiska regionen ska gå i täten avseende digitalisering. Avskaffandet av praktiska gränshinder mellan de nordiska länderna har varit fortsatt högt prioriterat. 2016 har tolv gränshinder kunnat lösas eller avskrivas, däribland behörighet för svenska snöskoterförare att köra i och utökade möjligheter för kommersiell passagerarbåttrafik över den svensk-norska gränsen. Detta ligger över målsättningen att eliminera fem till tio gränshinder . För en heltäckande redogörelse över de resultat som uppnåtts inom det nordiska samarbetet hänvisas till regeringens skrivelse om nordiskt samarbete (skr. 2016/17:90). Medlen under anslag 1:3 för nordiskt samarbete fördelades på sammanlagt 15 sökande som på olika sätt bidrog till att främja nordiskt samarbete ur ett svenskt perspektiv. Samtliga bidragsansökningar bedömdes utifrån ett jämställdhetsperspektiv och med hänsyn taget till övergripande politiska prioriteringar för utgiftsområdet samt den strategi som antagits för anslaget. Svenska var den enskilda aktör som beviljades störst stöd . är en riksomfattande ideell förening med 13 000 medlemmar, 120 lokalavdelningar och systerorganisationer i samtliga nordiska länder som verkar för utbyte och samarbete mellan nordiska kommuner, organisationer, myndigheter och fackföreningar. koordinerar två av samarbetsområdena inom och driver projekt tillsammans med bland annat Östersjöstaternas råd och . Bland övriga bidragsmottagare kan nämnas stiftelsen , SI och svensk- isländska samarbetsfonden samt ett antal gränsregionala informationskontor och nordiska institutioner. Vid sidan av dessa båda anslag har verkat för att fördjupa det existerande nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom formaten N5 och NB8. Detta gäller såväl engagemanget för närområdesfrågorna som utökad samverkan kring den internationella utvecklingen. Insatserna för information om i utlandet genomförs av utlandsmyndigheterna med finansiering från anslaget 1:10 Information om i utlandet samt av SI, vars främjandeverksamhet huvudsakligen finansieras från anslag 1:9 . Sverigefrämjandet i utlandet berör även utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid samt utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 4 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Som stöd i främjandet har utlandsmyndigheterna strategin för arbetet med Sverigebilden utomlands som tagits fram av i utlandet (NSU), en samarbetsorganisation för de statliga aktörerna inom främjandet. I strategin har NSU identifierat fyra gemensamma profilområden: kreativitet, innovation, hållbarhet och samhälle. Det långsiktiga Sverigefrämjandet syftar till att stärka förutsättningarna för internationell samverkan. Målen för de statliga insatserna för information om i utlandet är att –öka omvärldens kunskap om och förtroende för , –skapa relationer och nätverk inom nyckelområden, – underlätta nya samarbeten, utbyten och handel med omvärlden. Utlandsmyndigheterna har 2016 och , med utgångspunkt i främjandeplaner och med stöd av SI:s utbud, genomfört Sverigefrämjande aktiviteter tillsammans med SI och andra främjandeorganisationer, svenska företag och lokala partners. Arbetet inom de lokala samarbetskretsarna kallade Team har lett till ökade synergier mellan Sverigefrämjande och handels- och investeringsfrämjande insatser. Utlandsmyndigheterna har fortsatt sina satsningar på de kulturella och kreativa näringarna, t.ex. musik, film, dataspel, marknadskommunikation, mode, design, arkitektur och litteratur. Fokus har legat på profilområdena i strategin för Sverigebilden utomlands och aktiviteter som bidrar till att genomföra handlingsplanen för den feministiska utrikespolitiken. har arbetet fortsatt med att genomföra åtgärderna i exportstrategi, vilken inkluderar insatser för att stärka Sverigebilden i utlandet och stärka talangattraktionen. Ett digitalt skyltfönster, Showcase , som samlar och gör tillgängligt kulturella och kreativa näringar har lanserats . Den tematiska kalendern för Sverigefrämjande och offentlig diplomati har även använts som ett styrinstrument för SI:s utarbetande av nya s.k. verktygslådor med informationsmaterial som utlandsmyndigheterna sedan har anpassat till den egna verksamheten. har antalet tillgängliga verktygslådor tredubblats, och uppgår nu till totalt 30 stycken inom de tematiska områden som efterfrågas i främjandet. har särskilda satsningar gjorts på teman inom feministisk utrikespolitik, migration och tryckfrihet. Uppmärksammade utställningar har varit Swedish Dads om föräldraledighets- lagstiftningen, Pioneering a feminist foreign policy, Facing the Climate och Swedish och of om arkitektur för hållbar utveckling. Genom sju officiella webbplatser som kommunicerar på engelska, kinesiska, arabiska och ryska nåddes 6,8 miljoner personer. Genom SI:s sociala mediekanaler nåddes 3,9 miljoner personer, vilket kan jämföras med 2,7 miljoner 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2015 och 1,3 miljoner 2014. Det totala mediegenomslaget utomlands för SI:s verksamhet var 1 507 artiklar vilket motsvarar en räckvidd på 698 miljoner läsare och ett beräknat annonsvärde på sammanlagt . Det kan jämföras med 1 500 medieinslag 2015 och 1 800 . Vid sidan av studier av Sverigebilden i enskilda länder har SI ökat sina insatser för att undersöka områden som är särskilt utmanande för Sverigebilden. Ett exempel är en studie av hur Sverigebilden utvecklas i sociala medier, vilket aktualiserats av den pågående diskussionen om desinformation och negativ rapportering. Resultaten indikerar att den negativa rapportering som förekommer om i första hand är kopplad till migrationsfrågor. i utlandet (NSU) har, utifrån en omvärldsanalys, gjort en översyn av strategin för Sverigebilden i utlandet. Översynen visar att strategin i allt väsentligt håller och kan fortsätta vara en vägledning mot 2020 för det gemensamma, långsiktiga Sverigebildsarbetet. SI har fortsatt marknadsföra som studiedestination, och denna verksamhet har också synergier med övrig Sverigefrämjandeverksamhet. Vidare har SI gett bidrag till svenskundervisning vid 229 universitet i 38 länder, vilket motsvarar samma nivå som . SI:s stipendieverksamhet fortsätter att utvecklas med mycket högt söktryck och god måluppfyllelse för de biståndsfinansierade stipendieprogrammen En översikt över antal sökande till och beviljade stipendier redovisas i tabell 2.7. Urvalet av stipendiater gjordes bland annat utifrån de sökandes förmåga att identifiera och adressera de utmaningar som deras länder/regioner står inför. Könsaspekter vägs också in, och det görs även insatser för att främja fler sökande från det underrepresenterade könet, t.ex. vad gäller SI Study Scholarships, där antalet manliga sökande kraftigt överstiger antalet kvinnliga sökande. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.7 Svenska institutets stipendier SI Study Scholarships* *Bara ett fåtal stipendier delades ut inom programmet 2015 på grund av minskade anslag till följd av kostnader för mottagande av asylsökande. SI:s ledarskapsprogram inom Östersjösamarbetet och inom den biståndsfinansierade verksamheten har fortsatt förmedlat kunskaper och färdigheter för stärkt ledarskap med utgångspunkt i svenska utrikespolitiska profilfrågor som mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. Ett av programmen – She Entrepreneurs – är helt och hållet avsett för kvinnor. Överlag väljs personer som identifierats som ledare med hög motivation och en vilja att bidra till förändring. I tabell 2.8 redovisas antal deltagare och könsfördelning i SI:s olika ledarskapsprogram. Tabell 2.8 SI:s ledarskapsprogram Antal deltagare, könsfördelning *Programme Källa: Genom nomineringsceremonin Global Swede har utländska studenter i som också agerar Sverigeambassadörer uppmärksammats. Regeringen har även delat ut Musikexportpriset, som uppmärksammar insatser i musikbranschen som bidragit till framgångar för svensk export. Svenska medborgare och personer med hemvist i har fått råd och stöd av UD och utlandsmyndigheterna när de råkat i svårigheter utomlands eller befunnit sig i krisdrabbade områden. Finansiering sker från anslag 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet. Antalet ärenden är fortsatt omfattande. Vissa ärenden har enbart hanterats av utlandsmyndigheterna, medan andra har krävt departementets inblandning. Information och råd till allmänheten i samband med utlandsresor är en betydande uppgift. Andelen personer som tar del av UD:s reseinformation har stadigt ökat , vilket framgår av antalet besökare på UD:s hemsida. Terroristattentatet i och händelseutvecklingen i ledde till ett omfattande krishanteringsarbete i UD och på berörda utlandsmyndigheter. genomfördes 13 krishanteringsövningar på utlandsmyndigheterna med stöd från (, , , , , , , , , och , samt för beredskaps- och konsulärt ansvariga vid utlandsmyndigheterna i delar av och i ). har genomfört övningar. De flesta utlandsmyndigheter har också genomfört egna övningar. Regeringen kan konstatera att verksamheten inom utgiftsområdet i huvudsak uppfyller målet om att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Utvecklingen i omvärlden ställer allt högre krav på en helhetssyn och på samverkan mellan olika aktörer och politikområden. I med tilltagande osäkerhet och globala maktförskjutningar krävs ett breddat och förstärkt utrikespolitiskt engagemang för att försvara vår världsordning, bidra till en säkrare och fredligare värld och därmed även stärka förutsättningarna för jobb, jämställdhet och hållbar utveckling i både och globalt. Utrikespolitiken i bred bemärkelse bidrar till att skapa gemensam säkerhet genom diplomati, medling och förtroendeskapande åtgärder, och bygger på kontakter mellan stater, civila samhället och samverkan i internationella organisationer. Regeringen bedömer att en feministisk utrikespolitik fortsatt har gjort tydliga avtryck. Ett stort antal strategiskt viktiga svenska insatser har bidragit till stärkta förutsättningar för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Arbetet har skett både integrerat och genom särskilda insatser, multilateralt såväl som bilateralt och med en mängd olika aktörer och verktyg. I förhållande till de uppsatta målen för politiken är bedömningen att framsteg nåtts inom samtliga målområden för den feministiska utrikespolitiken. Möjligheterna för kvinnor och flickor att åtnjuta de mänskliga rättigheterna är fortsatt begränsade, vilket bland annat syns i utrikesförvaltningens egna rapporter om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Därmed behövs en feministisk utrikespolitik för jämställdhet och alla kvinnors och flickors mänskliga rättigheter mer . är en ansvarsfull partner till organisationer som EU, FN, , , , och i vårt partnerskap med Nato. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 det arbete som bedriver i och genom dessa organisationer är centralt för vår utrikes- och säkerhetspolitik och samlade internationella engagemang. I enlighet med vad regeringen framfört i andra sammanhang utgör EU det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik och regeringen är pådrivande för att bevara och stärka den europeiska säkerhetsordningen och för att EU ska ha ett nära partnerskap med FN och andra internationella organisationer. Som ett litet, öppet och omvärldsberoende land är det också centralt för att värna FN som väktare av en normdriven världsordning. Att röstades in i är ett kvitto på att regeringens politik för global hållbar fred och utveckling har betydelse. Genom vårt medlemskap i och samt i vårt partnerskap med Nato har främjat samarbete för gemensam säkerhet. har bidragit till och utnyttjat centrala ställning som kunskapsorganisation och forum för policydialog och främjande av internationellt regelbaserat samarbete. Regeringen kan konstatera att antalet konflikter i världen har ökat och fattigdom koncentreras i tilltagande grad till konfliktdrabbade och sviktande stater, vilket bland annat lett till den största flyktingkatastrofen i modern tid. breda engagemang för inkluderande fred, säkerhet och hållbar utveckling är centralt för att motverka och stävja denna utveckling. Invalet i var ett erkännande av normativa och operativa engagemang för internationell fred och säkerhet. Det är regeringens bedömning att svensk freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet är central för att nå målet för utgiftsområdet. Verksamhet som bidrar till ökad säkerhet och fred i olika delar av världen, bidrar också till ökad säkerhet i vårt eget närområde. Vad beträffar de svenska bidragen till internationell krishantering och fredsfrämjande insatser är bedömningen att de genomgående motsvarat högt ställda internationella förväntningar och att personalen löst uppgifterna på ett bra sätt. Regeringen anser att insatserna uppfyllt sina mål, samt bidragit till målet att tillvarata intressen i förbindelserna med andra länder. Svenskt engagemang har bidragit till att väpnade konflikter inte eskalerat, att de i mindre 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 utsträckning återfallit i våldsam konflikt, att civila fått skydd, att lokala säkerhetsstyrkor utbildats i rättsstatens principer, inklusive mänskliga rättigheter, samt att kvinnors roll och inflytande stärkts. I det internationella arbetet för nedrustning och icke-spridning prioriterar att särskilt lyfta fram det humanitära perspektivet för att sätta människan i centrum, en ansats som samlar brett stöd inom det internationella samfundet. Teknisk sakkunskap från FOI, liksom studier och seminarier av har gett ett tydligt sakunderlag i regeringens arbete med nedrustnings- och icke-spridningsfrågor och bidragit till att kunnat inta en aktiv roll med hög trovärdighet. På detta sätt har målsättningen att tillvarata intressen i förbindelserna med andra länder på nedrustningsområdet säkerställts. har efter den omorganisation som genomfördes kunnat stärka sitt forskningsarbete, informationsspridning och folkbildning i internationella frågor i det svenska samhället, stärkt dialogen med andra aktörer samt bidragit med analys i internationella frågor och på så sätt bidragit till svensk policyutveckling och stärkt omvärldsanalys. Regeringens bedömning är att svensk exportkontroll bedrivs på ett rättsenligt sätt och med god kvalitet. Härigenom har uppfyllt sina internationella åtaganden på icke- spridningsområdet samt våra nationella riktlinjer för exportkontrollen. Regeringen delar i huvudsak bedömning samt behovet av att ytterligare stärka arbetsrutiner och förbättra dokumentationen vid ISP (skr. 2016/17:160 om exportkontrollen av krigsmateriel). Myndighetens effektivitet, t.ex. mätt som genomsnittliga handläggningstider, bedöms som godtagbar, trots en mer ansträngd arbetsbelastning. Det är regeringens bedömning att utlandsmyndigheternas och SI:s Sverigefrämjande verksamhet har haft fortsatt god effekt för att sprida information och kunskap om i utlandet. rankas högt i många internationella jämförelsestudier och index av världens länder, t.ex. Nation Brands Index, the Global Creativity Index, the Good Country index m.fl. Det är regeringens bedömning att det samlade Sverigefrämjandet lyckas väl med att förmedla den positiva bild som dessa index visar om , och därmed bidrar Sverigefrämjandet till att fortsatt öka omvärldens förtroende för . SI har även genom verksamheten inom talangmobilitet, som inkluderar stöd till utlandsmyndigheternas främjande av som studienation, stöd för att upprätta alumnnätverk samt genomförande av besöksprogram, bidragit till att uppnå Exportstrategins mål på området. Regeringens samlade bedömning är att de statliga insatserna för att främja utomlands har bidragit till att uppnå målet för utgiftsområdet om att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder, inklusive de specifika målen för Sverigefrämjandet. Regeringens bedömning är att Östersjösamarbetet gett goda resultat . Säkerhetsläget kring har dock fortsatt att försämras vilket ytterligare understryker vikten av insatser för att främja samarbete kring och i synnerhet mellanfolkliga kontakter med . Arbetet i de regionala råden har bidragit till att bygga förtroende och stabilitet i regionen. Regeringen anser även att det nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet har bidragit till att stärka den regionala sammanhållningen och den gemensamma säkerheten. Regeringen bedömer vidare att verksamheten i har utvecklats i en positiv riktning och genomgått reformer som i sin tur har möjliggjort nya tvärgående initiativ på områden som integration, hållbar utveckling och motverkande av radikalisering vilket ligger i linje med regeringens prioriteringar. Den författningsstyrda konsulära verksamheten är en huvuduppgift för utrikesförvaltningen. Svenska medborgare och personer med hemvist i har fått råd och stöd av UD och utlandsmyndigheterna när de råkat i svårigheter utomlands eller befunnit sig i krisdrabbade områden. Utrikes- och säkerhetspolitiken möter utmaningar från omvärlden som ställer allt större krav på analys, forskning, dialog och påverkansarbete för att säkra svenska och europeiska intressen. Mot bakgrund av det allvarliga världsläget stärker regeringen insatserna för att utrikespolitiken och diplomatin på allvar ska kunna utgöra främsta försvarslinje. Även vår regelbaserade säkerhetsordning utmanas. Som militärt alliansfritt land har ett vitalt intresse av att värna denna ordning. Instrumenten stärks för konfliktförebyggande, förtroendeskapande, krishantering och nedrustning i och globalt. ska vara en solidarisk bidragsgivare både till civil och militär krishantering och fredsfrämjande insatser. Vårt deltagande i krishantering ger stöd till den multilaterala världsordningen med FN som kärna vilket även stärker vår nationella säkerhet. Regeringen tillför därför medel till fredsbyggande, civil krishantering och konfliktförebyggande. Gränsen mellan militära operationer och annan statsunderstödd verksamhet som syftar till att påverka samhällen suddas ut och medför att demokratiska grundvalar utmanas. Behovet av riskreducerande och förtroendeskapande åtgärder har därför ökat. Hotet från cyberattacker är allvarligt och medför såväl säkerhetspolitiska konsekvenser som att det fria internet står under tryck. Därför stärker regeringen åtgärderna för motståndskraft mot bl.a. desinformation inom dessa områden. Fördjupat samarbete med andra länder och organisationer är en viktig del av den svenska säkerhetspolitiska linjen. fördjupar den utrikes- och säkerhetspolitiska relationen med bl.a. våra nordiska och baltiska grannar. I när också de globala utmaningarna är större än på mycket länge, är behovet av ett väl fungerande säkerhetsråd i FN av ökande vikt för att effektivt svara upp mot dessa utmaningar medlemskap i säkerhetsrådet 2017 och 2018 måste därför förvaltas och är en viktig möjlighet till svenskt aktörskap. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Regeringens feministiska utrikespolitik ska fortsatt bedrivas med oförminskad kraft och genomsyra alla områden och fora inom utrikes- och säkerhetspolitiken. När det demokratiska utrymmet minskar och mänskliga rättigheter ifrågasätts i ökande grad är det extra viktigt att står upp för global jämställdhet, allas lika värde och kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Kvinnors fulla och lika deltagande i konfliktförebyggande, krishantering, konfliktlösning och fredsbyggande bidrar i hög grad till internationell fred och säkerhet. Forskning visar bland annat att kvinnors deltagande bidrar till att fredsavtal sluts och att freden blir mer hållbar. prioriteras därmed kvinnor som aktörer i fredsarbetet samt kvinnors och flickors politiska aktörskap och ekonomiska egenmakt, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och frihet från alla former av våld. De obligatoriska avgifterna till internationella organisationer möjliggör genomslag för utrikes- och säkerhetspolitik och samlade internationella engagemang. Regeringen anser att ska fortsätta att vara en ansvarsfull medlem av dessa internationella organisationer genom att fortsatt betala uttaxeringar till fullo och i rätt tid. Merparten av uttaxeringen sker till FN som – inte minst genom regeringens förstärkta FN- politik – är helt central för svensk utrikespolitik, men också viktig för en rad andra politikområden och departement. FN, som förvaltare av en global, regelbaserad multilateral världsordning, är en central arena för arbete för internationell fred och säkerhet. medlemskap i förstärker FN:s roll i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. för som medlem i rådet en engagerad politik för internationell fred och säkerhet. arbetar för ökad transparens, representativitet och effektivitet i säkerhetsrådet, liksom vi gör i FN-systemet i stort och i andra multilaterala organisationer. Regeringen har också beredskap att agera i nya frågor som kan komma att behandlas i rådet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Att verka för stärkt kapacitet till förebyggande av väpnad konflikt och fredsbyggande kommer att vara ett prioriterat område för regeringen i FN. Regeringen avser framför allt bidra till att säkerhetsrådets resolution (2016) om fredsbyggande och förebyggande av väpnade konflikter genomförs horisontellt genom hela FN-systemet.