prop · H403168 · 2017-04-05 00:00:00 — Ett gott exempel på rutin för att underlätta denna omställning är den s.k. krispärm som har tagit fram för sin verksamhet. Krispärmen utarbetades i spåren av den finansiella kris som kulminerade . Även om inte har gjort en formell utvärdering av sin beredskap inför den brittiska omröstningen har banken funnit skäl till att uppdatera vissa delar i denna krispärm. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A M Y N D I G H E T E R S B E R E D S K A P I N F Ö R B R E X I T - O M R Ö S T N I N G E N Beredningsgruppen för det finansiella stabilitetsrådet hade ett flertal möten mars–juni, och bidrog därmed till regelbundna kontakter och diskussionsmöjligheter för företrädare från de fyra myndigheterna. Även stabilitetsrådet, som träffades , bidrog till informationsutbytet. Det är emellertid viktigt att komma ihåg att myndigheterna fattar självständiga beslut inom sina respektive ansvarsområden. Vad gäller krisförberedelser bestämde beredningsgruppens medlemmar att beredskapen skulle hanteras internt på respektive myndighet. Därmed hade finansiella stabilitetsrådets kansli inte något särskilt analysuppdrag inför Brexit. Kansliet hade dock jour för att vid behov ordna med bl.a. extramöten i beredningsgruppen. noterar också att företrädare för regeringen, , FI och Riksgälden, vid finansiella stabilitetsrådets möte , undertecknade en överenskommelse om samarbete avseende finansiell stabilitet och krishantering (Finansiella stabilitetsrådet 2016b). Överenskommelsen beskriver myndigheternas ansvarsområden, uppgifter och roller i arbetet att främja den finansiella stabiliteten och i krishanteringen. Syftet med överenskommelsen är att ge en avsiktsförklaring om samarbete och om informations- och kunskapsbyte för att uppnå ändamålsenlig krishantering och främja den finansiella stabiliteten i . Överenskommelsen är dock inte juridiskt bindande, och förändrar inte det ansvar och den beslutanderätt som respektive part har avseende sina uppgifter. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4 Iakttagelser och slutsatser 4.1 Riskbild och varningssignaler Samtliga myndigheter som har granskats här gjorde tidigt bedömningen att den brittiska omröstningen om EU-medlemskapet skulle kunna få negativa konsekvenser för den finansiella stabiliteten i i händelse av en Brexit. De ansåg också att de med hänvisning till riskbilden behövde ha en förhöjd beredskap i samband med omröstningen. Eftersom myndigheterna i ett tidigt skede, – april, uppmärksammade riskbilden fanns det gott om tid för förberedelser. har inte funnit skäl att ifrågasätta den riskbild som myndigheterna har utgått ifrån. Till riskbilden hörde också oro på de finansiella marknaderna. Olika publicerade analyser av konsekvenserna vid ett Brexit gjorde i sig att det var påkallat för myndigheterna att visa närvaro och ha beredskap att vidta åtgärder om det skulle bli nödvändigt. Eftersom de operativa myndigheterna i utgångsläget hade en mycket stor del av den information de ansåg sig behöva gjordes endast mindre tillägg. Kompletteringar av informationsinhämtning från bankerna gjordes framför allt före och efter valdagen med information dels om hur marknaden fungerade, dels om bankernas likviditetskvoter och finansieringsbehov. Myndigheternas tillgång till relevant information bedöms som fullt tillräcklig. Samordningen mellan myndigheterna pekar dessutom på att såväl inhämtningen som spridningen av information fungerade väl. noterar därutöver att myndigheterna i hade goda kontakter med motsvarande myndigheter i , och att delningen av information mellan myndigheter inom var värdefull. Slutligen finner att myndigheternas rutiner med sändlistor för intern respektive extern spridning synes ha fungerat bra. 4.3 Analyser, utredningar och beslutsunderlag Myndigheterna hade gemensamt att de i hög grad förlitade sig på sina egna analyser, vilka i sin tur kunde bygga på analyser och bedömningar från olika aktörer på marknaden som t.ex. banker, analyshus och ratingföretag. Skillnader i analysernas inriktning kan förklaras av att myndigheterna i grunden har olika ansvarsområden även om de har delat ansvar för frågor med koppling till finansiell stabilitet. Sammantaget bedömer att det talar för att myndigheterna hade förskaffat sig tillräckligt bra beslutsunderlag för att kunna agera snabbt och lämpligt under en eskalerande krissituation. För den aktuella händelsen var det dessutom en R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A M Y N D I G H E T E R S B E R E D S K A P I N F Ö R B R E X I T - O M R Ö S T N I N G E N förhållandevis tydligt avgränsad problembild varför fokus på likviditet och marknadsfinansiering i utländsk valuta förefaller lämpligt. 4.4 Organisation och beredskapsplaner Myndigheternas förberedelsearbete pågick på omkring , där arbetet utfördes med förhållandevis låg intensitet. Redan tidigt i detta skede fanns det på samtliga myndigheter utsedda personer för att samordna verksamheten internt och externt. Under detta skede ingick att samla information, göra analyser och upprätta kontakter, t.ex. mellan myndigheter. Med start före den brittiska folkomröstningen intensifierades myndigheternas beredskap. Det handlade i detta skede om att förbereda kommunikation och andra åtgärder, upprätta beredskapsplaner, säkerställa att berörda personer fanns tillgängliga samt förbereda telefonkonferenser och möten. bedömer att samtliga berörda myndigheter hade tillräckligt mycket tid för att hinna med att informera sig om läget, ta fram erforderliga analyser och underlag, samt säkerställa kontakter med myndigheter och organisationer, såväl inom som utanför landet. har inte gjort någon bedömning av myndigheternas resursinsatser, men konstaterar att den sammantaget bidrog till en god beredskap. Därutöver visar granskningen att myndigheterna hade utmärkta beredskapsplaner som täckte in själva valdagen och de närmast följande dagarna. I efterhand har det visat sig att den enda egentliga åtgärd som de berörda myndigheterna behövde vidta i samband med den brittiska folkomröstningen var av kommunikativt slag. Den mest framträdande egenskapen hos deras kommunikation var den höga graden av samordning. Kärnan i budskapet var att myndigheterna var välinformerade om marknadsutvecklingen, hade kontakt med varandra samt var beredda att vidta nödvändiga åtgärder. Det faktum att myndigheterna visar på närvaro och att de följer utvecklingen kan i kombination med ett enkelt budskap bidra till att minska oron (och 2011). erfarenheter indikerar att kriskommunikationen fungerade bäst om den var en integrerad del av krisstrategin med korta beslutsvägar och synkroniserade budskap (Hallvarsson & 2010). anser med detta i beaktande att myndigheternas förberedelser och krisberedskap vad gäller kommunikation var god. När det kommer till åtgärder vid sidan om kommunikation är det inte lika enkelt att bedöma myndigheternas beredskap eftersom inga åtgärder vidtogs. Det är dock värt att notera att t.ex. likviditetsstödjande åtgärder sannolikt hade kunnat genomföras mycket snabbt tack vara förberedda beslutsunderlag och pressmeddelanden. Andra åtgärder av typen förebyggande stöd till kreditinstitut hade inte förberetts på 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N motsvarande sätt och hade därför sannolikt inte kunnat genomföras lika snabbt. är behovet av snabbhet lägre jämfört med ett likviditetsstöd. bedömer även i detta avseende att myndigheternas beredskap för krisåtgärder var god. Med hänvisning till de nya krishanteringslagar som gäller från hade det varit betryggande om myndigheterna hade pekat på säkerställda beslutsvägar upp till . Nyttan med sådana specifika förberedelser ska naturligtvis vägas mot behovet av en mycket snabb implementering, vilket inte är lätt att urskilja. Samtliga berörda myndigheter hade personal på plats som följde utvecklingen på marknaden och bankerna. Dessutom fanns det möjlighet att nå beslutsfattare med utgångspunkt från förberedda telefonlistor och särskilda tidpunkter för telefonkonferenser. Det fanns alltså kapacitet för informationsinhämtning, att ta fram beslutsunderlag, att fatta beslut och till att verkställa dessa. bedömer att myndigheterna hade mycket god beslutskapacitet under själva dagen för folkomröstningen och de närmast följande dagarna, trots att det hela utspelade sig under den svenska midsommarhelgen. Då snabbhet ofta pekas ut som en betydelsefull del i ett krishanteringsarbete (2014) framstår myndigheternas beredskap i detta avseende som föredömlig. 4.7 Uppföljning och rutiner tog beredningsgruppen upp krisförberedelserna och konstaterade gemensamt att dessa var bra. Även ledningsgrupp gjorde en utvärdering av beredskapen och Riksgälden återrapporterade till sin styrelse om beredskapen. Någon formell och systematisk utvärdering av beredskapen inför den brittiska omröstningen har dock inte någon myndighet gjort. anser att det finns skäl att myndigheterna, var för sig eller tillsammans, gör en systematisk uppföljning av krisförberedelserna och beredskapen. Det är viktigt att ta lärdom av såväl goda som dåliga erfarenheter och förankra dessa i organisationerna. Ett lämpligt användningsområde för denna kunskap är i styrdokument för krishantering, vilka kan underlätta en snabb omställning från normal verksamhet till krisorganisation. Med hänvisning till att myndigheterna har olika ansvarsområden och arbetsuppgifter, och att hantering av kriser ofta kräver stor flexibilitet, kan dessa rutiner skilja sig åt betydligt. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A M Y N D I G H E T E R S B E R E D S K A P I N F Ö R B R E X I T - O M R Ö S T N I N G E N Barr, D. och H. (2015a) Vad blev notan för 1990-talets bankstöd?, Ekonomisk debatt, nr 5 2015, årgång 43. Barr, D. och H. (2015b) Vad blev notan för statens bankstöd under finanskrisen –09?, Ekonomisk debatt, nr 8 2015, årgång 43. (2010) An assessment of the long-term economic impact of stronger capital and liquidity requirements, . 2013/14:FöU11. Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling. 2015/16:FiU2. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2015/16:FiU17. Genomförande av krishanteringsdirektivet. (2014) Svenska finanskriser – förutsättningar, förlopp och hantering, Ekonomisk debatt, nr 7 2014, årgång 42. (2016) Brexit referendum – more volatility ahead for , . Finansiella stabilitetsrådet (2016a) Protokoll från finansiella stabilitetsrådets möte , . Finansiella stabilitetsrådet (2016b) Överenskommelse om samarbete avseende finansiell stabilitet och krishantering, . (2016) Stabiliteten i det finansiella systemet, . Förordning (2007:1447) med instruktion för , ändringar t.o.m. SFS 2016:630. Förordning (2009:93) med instruktion för , ändringar t.o.m. SFS 2016:890. Förordning (2013:1111) om ändring i förordningen (2009:93) med instruktion för . Förordning (2015:1034) om resolution. Förordning (2015:1039) om ändring i förordningen (2007:1447) med instruktion för . Förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap, ändringar t.o.m. SFS 2016:382. Förordning (2015:1066) om ändring i förordningen (2009:93) med instruktion för . 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2010) Storbankernas och myndigheternas kommunikation under finanskrisen, . ., och L. Nord (2011) Konsten att kommunicera oro utan att oroa – Svenska myndigheter under finanskrisen , . Lag (1988:1385) om riksbank. Lag (1995:1571) om insättningsgaranti. Lag (1999:158) om investerarskydd. Lag (2015:1016) om resolution. Lag (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut. Nordea (2016) Marknadssyn – , . 2013/14:144. Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling. 2015/16:1. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2015/16:5. Genomförande av krishanteringsdirektivet. , C. och K. Rogoff (2010) Annorlunda nu – åtta sekel av finansiell dårskap, . (2016) Finansiell stabilitet, 2016:1, . 2013/14:324. 2015/16:117. 2015/16:118. (2016) Investment Outlook – , . , intervju, . Finansiella stabilitetsrådets kansli, intervju, . , intervju, . , intervju, . Riksgälden, intervju, . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A M Y N D I G H E T E R S B E R E D S K A P I N F Ö R B R E X I T - O M R Ö S T N I N G E N Nyhetsflöde i samband med Finansiella stabilitetsrådet () Protokoll från finansiella stabilitetsrådets möte Rådet uttryckte att folkomröstning om EU utgör en risk i närtid. Om resultatet blir att lämnar EU kan det, enligt rådet, leda till negativa effekter på de finansiella marknaderna. Myndigheterna bedömdes ha beredskap för en sådan situation. Ordföranden konstaterade att ett beslut att lämna EU kommer att få effekter både på kort och på lång sikt. konstaterade att detta är en unik händelse och det är svårt att förutse effekterna. Om röstar för att lämna EU är det troligt att det utlöser en marknadsreaktion: Pundet kan komma att försvagas, investerare fly till säkra tillgångar, och i värsta fall kan det bli stora störningar på finansieringsmarknaderna, vilket skulle påverka även . Att noga bevaka utvecklingen är därför viktigt. I grunden är den svenska banksektorn stabil och motståndskraftig. har publikt informerat om förberedelserna att tillföra likviditet. Svenska försäkringsbolag påverkas också om det blir volatilt och stora prisfall på de finansiella marknaderna, men bolagen har tillräckliga buffertar. har inlett samarbete med och Riksgälden för att närmare följa utvecklingen och har beredskap för att vid behov vidta åtgärder. framförde att den kontinuerligt följer utvecklingen på de finansiella marknaderna och analyserar möjliga konsekvenser av ett brittiskt utträde, både på kort och på lång sikt. Det finns beredskap för de konsekvenser, som t.ex. störningar på de finansiella marknaderna, som kan följa på folkomröstningen. Inför folkomröstningen har täta kontakter med svenska banker och myndigheter, liksom med andra centralbanker. Riksgälden framförde att den ser risk för ökad volatilitet om resultatet i folkomröstningen blir att ska lämna EU. Det kan också bli press på svenska statspapper som ett led i flykt till säkerhet. Riksgälden har beredskap inför det. Riksgälden har en intern grupp som arbetar med detta och har samverkan med andra myndigheter. Om utfallet av folkomröstningen blir ett utträde ur EU blir det sannolikt hög volatilitet och osäkerhet även på den europeiska marknaden pga. Spekulationer om följdeffekterna. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N TT () Beredskap för midsommarkris beredningsgrupp är satt i jourberedskap under midsommarhelgen. Ett akut krisläge på finansmarknaden efter den brittiska folkomröstningen om EU- medlemskapet befaras. Sammankallande är , statssekreterare på . Resten av beredningsgruppen utgörs av högt uppsatta tjänstemän på , och Riksgälden. – Det kommer att ske avstämningar och vi har planerat in ett telefonmöte. Vad som än händer finns det betydande beredskap för alla tänkbara situationer, säger , kanslichef vid . Tabell B1.1 Myndigheternas uttalanden , dagen efter folkomröstningen i om EU-medlemskapet Det finns beredskap i spåren på den brittiska "Bankerna är väl har enats om att noga utvecklingen, och hålla Källa: Di Direkt: Per för , pressmeddelande från övriga myndigheter. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A M Y N D I G H E T E R S B E R E D S K A P I N F Ö R B R E X I T - O M R Ö S T N I N G E N Tabell B1.2 Myndigheternas uttalanden , första svenska marknadsdagen efter folkomröstningen i om EU-medlemskapet Källa: Pressmeddelande från respektive myndighet. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Stödåtgärder vid finansiella kriser Stödåtgärder som har vidtagits vid tidigare kriser tillförde likviditet –2009 genom att: erbjuda lån i svenska kronor på längre löptid än normalt, erbjuda lån i annan valuta än svenska kronor, öka tillgången till krediter, exempelvis genom att acceptera fler säkerheter än tidigare och låta fler institut låna av , ge särskilt likviditetsstöd till två enskilda banker (och 2,4 mdkr). Riksgäldens stödåtgärder –2015: Insättningsgarantin (tre utbetalningstillfällen: Custodia 2006 134,2 mnkr, Allmänna Kapital 2006 40,9 mnkr, 2010 10,6 mnkr). Garantiprogrammet (omfattade som mest sex banker och bolåneinstitut, uppgick de utestående garantierna till 354 mdkr, förföll det sista lånet som omfattades av garantiprogrammet och i och med detta avslutades programmet). Kapitaltillskottprogrammet (företrädesemission Nordea 5,6 mdkr 2009, likvid 18,7 mdkr till staten vid försäljningen 2013). Särskilt stöd till enskilda institut (överskott på 150–till staten). Stödåtgärder som myndigheterna förfogar över vid en kris Tillförsel av likviditet i form av: Likviditetsstöd till enskilda institut. Generella likviditetsstärkande åtgärder. Bankkrishantering (resolution). R I K S R E V I S I O N E N Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , Ygeman, A , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , Skog, Regeringen beslutar skrivelse om svenska myndigheters beredskap inför brexit-omröstningen