prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Deltagande i aktiviteterna är inte behovsprövat utan öppet för alla. Av landets kommuner har 283 av 290 kom- muner rekvirerat sammanlagt ca . Enligt MUCF:s redovisning Alla barn ska vara med – kostnadsfria sommar- lovsaktiviteter för barn och unga i åldern 6–2016 framgår att kommunerna varit mycket positiva till stödet. Kommunerna har haft möjlighet att utveckla sitt samarbete både internt och externt – med P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 ideella föreningar, polis, näringsliv m fl. Stödet syftar till att tillhandahålla gratis aktiviteter och ska vara utöver vad kommunerna själva anslår i sin ordinarie budget. En del kommuner har haft gratis aktiviteter eller t.o.m. sommarlovsaktiviteter över huvudtaget. Antal besökare har varit 608 000 (i antalet ingår att barn deltagit i flera aktiviteter). Könsfördelningen var flickor och pojkar2. Den något ojämna fördelningen har analyserats av kommunerna som menar att det tar tid att bryta traditionella könsroller men att man är medvetna om att arbeta för att bryta dessa. Exempel på aktiviteter som kommunerna erbjudit är bussutflykter, odlingskurser, teaterskolor, längre öppettider på fritidsgårdar, simskola, matlagning, bokfest, sportaktiviteter, pysselkvällar, konstlabb, parkour, konserter, aktiviteter för nyanlända och simborgarmärken. anger i sin rapport under- sökning av kommunernas handläggning av bostadsanpassningsbidraget att det finns brister i den formella hanteringen av ärenden om bostadsanpassningsbidrag. Till exempel fram- kommer i anpassningsbidragen 2015 att av kommunerna alltid fattar ett beslut innan en åtgärd har utförts. lämnade i samband med rapporten av lagen bostadsanpassningsbidrag en skrivelse som beskrev den osäkra situationen för mottagare av bostadsanpassningsbidrag. I sin prövning av föreskrifter om bostads- anpassningsbidrag fann Högsta förvaltnings- domstolen att föreskrifterna i vissa delar saknade rättsligt stöd. Rättigheter för äldre inom FN-systemet genomfördes den tredje nationella uppföljningen av Plan of Action on Ageing (MIPAA) som är en 2 hade annan könstillhörighet och för saknas uppgift om kön. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 global handlingsplan som lyfter fram äldres rättigheter. I syfte att synliggöra bredden av de insatser som görs för att stärka äldre kvinnors och mäns rättigheter på nationell nivå, redovisa- des ett flertal departementsövergripande insatser i den rapport som skickades in till UNECE (S2016/07336/FST). Ett flertal myndigheter samt pensionärsorganisationerna var delaktiga i arbetet. har samarbetsavtal med och på områden jämställdhet, barnrätt och social välfärd. Avtalen syftar till att utbyta erfar- enheter och goda exempel mellan länderna och underlätta samarbete mellan frivilligorganisa- tioner i respektive land. Avtalen har lett till ett gott samtalsklimat, stärkt relationer med länderna och fungerar som en plattform för samtal om utsatta EU-medborgare. Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (FEAD) Fonden i omfattar ca –2020. Målgruppen för insatserna i är socialt och ekonomiskt utsatta EU/EES-medborgare som vistas tillfälligt i . Rådet för Euro- peiska Socialfonden i (Svenska ESF- rådet) är förvaltande myndighet för det svenska programmet. Fem projekt har fått medel för perioden –2018 varav två med fokus på preventiv hälsa och tre erbjuder samhälls- information. Åldersfördelningen i förskjuts snabbt mot en ökande andel äldre. Medellivslängden är för kvinnor och för män. Den förväntade medellivslängden varierar, inte bara mellan kvinnor och män, utan även mellan kommuner. Skillnaden beror på socio- ekonomiska faktorer och befolkningens hälso- läge, men den påverkas också till viss del av insatser från hälso- och sjukvården och social- tjänsten. De flesta av kommunerna med högst förväntad medellivslängd är förortskommuner i och de med lägst medellivslängd är glesbygdskommuner i norra . En be- folkning med hög medelålder innebär sannolikt att det finns fler kvinnor och män med behov av äldreomsorg och hälso- och sjukvård (Social- styrelsen, Vård och omsorg om äldre, Läges- rapport ). Den skillnad i förväntad medellivslängd som finns mellan kvinnor och män medför att kvin- nor har en större sannolikhet än män att leva som ensamstående i hög ålder. Det innebär en större risk för ekonomisk utsatthet och att i högre grad få förlita sig på hjälp från samhällets äldreomsorg. uppskattas an- talet personer med demenssjukdom uppgå till cirka 230 000 (Demenssjukdomarnas samhälls- kostnader 2012, ). Forskning visar när det gäller alzheimerssjuka att kvinnor vårdar sina sjuka makar än vad män vårdar sina sjuka fruar (Lägesrapport, , 2017). var kommunernas sammanlagda kostnader för vård och omsorg om äldre . Den största delen, , avsåg vård och omsorg i sär- skilt boende. För vård och omsorg i ordinärt boende uppgick kostnaderna till . Vid en jämförelse med 2015 kan konsta- teras att kommunernas sammanlagda kostnader har ökat med . Tabell 6.2 Kommunens kostader för vård och omsorg om äldre Vård och omsorg i ordinärt Vård och omsorg i särskilt Källa: Källa: , Statistikdatabasen och landstingens verksamhetsindelade bokslut, 2016, Rikstotal, RS för kommuner Stöd för utveckling av kvalitet i vård och omsorg om personer med demenssjukdom Regeringen gav 2015 i uppdrag att sprida kunskap om att förebygga och undvika tvångs- och begränsningsåtgärder inom vård och omsorg för personer med demenssjukdom. samlades olika former av kunskaps- stöd på webbportal Kunskaps- guiden, under temat tvång och begränsningar (Vård och omsorg om äldre, Lägesrapport, 2017). Regeringen bidrog också till en förstärkt utveckling av kvalitetsregistret BPSD (beteendemässiga störningar och psykologiska symptom vid demenssjukdom) och (SveDem), bland annat för att förbättra möjligheterna till uppföljning och utvärdering av vård och omsorg om personer med demenssjukdom. har ytterligare steg tagits för att förebygga tvångs- och begränsningsåtgärder inom vård och omsorg för personer med demenssjukdom och för att öka kunskapen om demens. Det gäller hos såväl berörd personal och anhöriga som samhället i stort. Efterfrågan på utbildningar har varit stor och Svenskt demens- centrum har fortsatt att utveckla utbildningar och studiematerial. Ett exempel är webb- utbildningen ABC, som bygger på Social- styrelsens nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom. Ungefär 97 000 personer har slutfört utbildningen som är avgiftsfri och tillgänglig för alla via Kunskaps- guiden (Svenskt demenscentrum, verksamhets- berättelse 2016). reviderar de nationella riktlinjerna kring demenssjukdom. Syftet är bland annat att stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åt- gärder inom vård och omsorg av personer med demenssjukdom. Riktlinjerna skapar förutsätt- ningar för att hälso- och sjukvården och social- tjänsten ska kunna erbjuda en god vård och omsorg. lämnade underlag och förslag till en plan för prioriterade insatser . I sin rapport nationell strategi för demenssjukdom utpekas sammanlagt sju prio- riterade problemområden, varav kunskap och kompetens bedöms vara det område där det finns störst behov. Det finns även behov av utveckling när det gäller samverkan mellan huvudmännen. Andra viktiga utvecklingsområ- den är personal, uppföljning och utvärdering samt anhöriga och närstående till personer med demenssjukdom. Värdet av ett demensvänligt inkluderande samhälle lyfts även fram liksom ut- vecklingen av tekniska lösningar inom välfärden. Insatser för en ökad kompetens- och personalförsörjning För att uppfylla målet om tillgång till god vård och omsorg behöver personalen ha god kunskap och adekvat kompetens. har haft regeringens uppdrag att fördela medel för en kompetenssatsning riktad till P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 baspersonal inom äldreomsorgen och funktions- hindersområdet (S2015/08191/FST). Satsningen avsåg att ge kommunerna stöd att fortsätta ut- veckla kompetenssatsningar till målgruppen. När rekvisitionstiden gick ut hade 285 kommuner ansökt om medel motsvarande nästan . Inom ramen för uppdraget skulle Social- styrelsen även utveckla och sprida relevanta kunskapsstöd riktade till kommunerna med syfte att stödja en effektiv verksamhets- utveckling. lanserades därför stöd till introduktionsutbildning för baspersonal inom äldreomsorgen respektive för baspersonal inom funktionshindersområdet på webbportalen Kunskapsguiden. har vidare inom sitt uppdrag genomfört en förstudie, för att fördjupa sig i ett antal utvalda kommuners arbete med frågan. Förstudien avgränsades till den kommunala vården och omsorgen. konstate- rar att kommunerna har svårt att re- krytera personer både med och utan adekvat kompetens. Myndigheten bedömer vidare att avsaknad av incitament att utbilda sig kan med- föra att kvaliteten i vården och omsorgen om de äldre riskerar att försämras samt försvårar för personalen att göra karriär, vilket påverkar viljan att stanna kvar i yrket. pekar även på att bristen på personal också påverkas av den ojämna könsfördelningen med få män inom yrket (Vård och omsorg om äldre, Lägesrapport , ). Tillgänglighet till särskilda boendeformer Tillgången till bostäder för äldre är en central fråga för att klara den demografiska utveck- lingen. Att det finns boende som är anpassat efter vissa behov är en viktig del för att kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende. uppger att väntetiden till särskilt boende fortsätter att öka. ökade väntetiden med 2016. (Vård och omsorg om äldre, Lägesrapport , Social- styrelsen). Totalt bedömer 125 kommuner bostadsmarknadsenkät att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre. Det är 16 kommuner fler än föregående år, då 109 kommuner uppgav att de hade underskott på den här formen av bostäder. Knappt hälften av landets kommuner bedömer att de har balans i P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 utbudet av särskilda boendeformer för äldre. Det är ungefär lika många som . Antalet kommuner som uppger att de har ett överskott på särskilda boendeformer för äldre har minskat från 21 till 15 kommuner (Bostadsmarknads- enkäten , ). då investeringsstödet till äldrebostäder infördes och har, enligt , stödet bidragit till att drygt 12 700 bostäder i särskilt boende och ca 3 280 bostäder i trygghets- boenden tillkommit. Från fram till har betalats ut till byggnation av ca 1 430sär- skilda boenden och ca 680 trygghetsbostäder. trädde förordningen om ett nytt investeringsstöd för bostäder för äldre ikraft. Stödet syftar till att öka antalet bostäder för äldre och därigenom förbättra till- gängligheten samt öka möjligheterna till gemen- skap och trygghet för äldre personer. avsattes och är avsatta. Från fram till och med har det enligt beviljats ansök- ningar motsvarande ett värde av . De flesta nöjda med hemtjänst och äldre boende De flesta äldre är fortsatt nöjda med både hem- tjänst och särskilt boende. Det framkommer av Öppna jämförelser 2016, Vård och omsorg om äldre (Kommuner och Landsting och 2017). De svarande ger generellt goda omdömen om äldreomsorgen i sin helhet. Resultatet för riket har varit detsamma –2016. Inom är en majoritet nöjda, . Det finns ingen skillnad mellan kvinnor och män. I särskilt boende svarade att de är nöjda med sitt boende, jämfört året innan. Här är kvinnorna något mer positiva. I mer än hälften av kommunerna var 9 av 10 eller mer nöjda med . Bemötande, förtroende och trygghet För att få en mer djupgående bild av hur äldre upplever äldreomsorgen används en samman- vägd indikator. Den gäller bemötande, förtro- ende och trygghet. Indikatorn visar andelen som svarat genomgående positivt på tre frågor som gäller om personalen alltid bemöter dem på ett bra sätt, att det känns tryggt att bo hemma med hemtjänst samt att de känner förtroende för Resultaten redovisas i öppna jämför- elser, som vi hänvisar till ovan. För 2016 svarade av kvinnorna och av männen genom- gående positivt på de tre frågorna. Bara i ett fåtal kommuner var det fler än hälften som svarat att de upplever äldreomsorgen på ett positivt sätt, enligt det här sättet att mäta. Det var ingen skillnad jämfört med föregående år. Inom sär- skilda boenden var det av kvinnorna och av männen som svarade positivt på alla tre frågorna 2016. Andelen hade minskat bland både kvinnor och män jämfört med året innan. Andelen som av- gett ett positivt svar avseende särskilt boende varierar mellan 2016. Inspektionen för vård och omsorg () rapporterar att myndigheten fått in många lex Sarah-anmälningar om bristande bemötande, hårdhänthet och integritetskränkan- de handlingar från personalens sida. (Tillsyns- rapport , De viktigaste iakttagelserna inom IVO:s tillsyn och tillståndsprövning för verk- , Inspektionen för vård och omsorg, 2017) Brister i personalkontinuitet och möjligheten att påverka Antalet äldre som bor kvar hemma ökar. Det bidrar till att behovet av en väl fungerande hemtjänst blir allt viktigare. Personalkontinuitet är en faktor som påverkar kvaliteten i . Det kan mätas genom antalet olika hemtjänstpersonal som hjälper den enskilde . I av kommunerna träffade den enskilde mellan 16 och 26 personer från under en 14- dagarsperiod. Genomsnittet på riksnivå på antal personer från som den enskilde mötte var 15 personer. Därutöver tillkommer hemsjukvårdspersonal. Antalet personer har ökat med drygt en person i medeltal. (Öppna jämförelser 2016, Vård och omsorg om äldre, Kommuner och Landsting och , 2017). Inflytande och delaktighet är grundläggande faktorer för att den äldre ska kunna påverka sin egen livssituation och behålla en så hög grad av självbestämmande som möjligt. Mindre än hälft- en av kvinnorna och hälften av männen har svarat att de har möjlighet att påverka hemtjänst- ens utförande . Andelen på riksnivå har minskat marginellt jämfört med . Kommun- ernas resultat varierar mellan . Ökad bemanning för trygghet och kvalitet I syfte att öka trygghet och kvalitet för den en- skilde inom äldreomsorgen har regeringen avsatt för ökad bemanning , och 2016– 2018. Medlen får användas för personal som utför stöd och omvårdnad och som tillhör en personalkategori som arbetar nära de äldre. rekvirerades nästan hela beloppet . redovisar hur ur dessa medel har använts . Enligt myndighetens redovisning avseende 2015 har medlen finansierat ca 5 000 årsarbetare, hos både kommunala och enskilda utförare av äldre- omsorg. Av dessa är ca 9 av 10 kvinnor. Det motsvarar fördelningen mellan kvinnlig och manlig personal inom äldreomsorgen totalt. Stimulansmedlen har bidragit till större möj- ligheter för omsorgspersonalen att medverka till en meningsfull tillvaro för äldre personer med omsorgsinsatser, enligt kommunernas redovis- ningar. Medlen har gjort det möjligt för per- sonalgrupper med högre utbildning att ge stöd och handledning och sprida kunskaper till övrig personal. Medlen har även använts till förstärkning av natt- och helgbemanning och till att sätta in extra personal efter hemkomst från slutenvård eller korttidsboende. Stimulansmedlen har an- vänts för att uppnå kontinuitet i bemanningen. Ett återkommande tema i kommunernas redovisning av resultaten har varit att satsningen på olika sätt har varit stimulerande för personal- en. Det har bl.a. funnits möjlighet att arbeta under mindre stress. Stress och hög arbetsbelastning är problem i arbetsmiljön som är betydligt vanligare i den kvinnodominerade äldreomsorgen än i mans- dominerade tekniska förvaltningar i kommun- erna. Det framgår av en tillsynsrapport av (rapport 2015:5). Social- styrelsens uppföljning indikerar att bemannings- satsningen har bidragit till en förbättring av personalens arbetsmiljö. Sammantaget gör bedömning- en att medlen har använts i riktning mot en mer kunskapsbaserad, säker, individanpassad, jämlik och tillgänglig äldreomsorg (Stimulansmedel för ökad bemanning inom äldreomsorgen, Uppfölj- ning av medel, 2016). P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Statskontoret har på regeringens uppdrag (S2015/08192/FST) följt upp styrning, utform- ning och arbetssätt avseende bemanningssats- ningen. Statskontoret bedömer att satsningens utformning är ändamålsenlig. De aktiviteter som kommunerna har genomfört stödjer satsningens mål om ökad kvalitet och trygghet för de äldre. Kommunerna har i hög grad involverat utförare som bedriver äldreomsorg i enskild regi i sats- ningen. Statskontoret bedömer att satsning- en är förenad med en risk för att kommunerna minskar sina egna medel till äldreomsorgen. Statskontoret ser även en risk för att satsningen inte leder till långsiktiga effekter (Ökad beman- ning inom äldreomsorgen, Delrapport, Stats- kontoret, 2016). Det är svårt att följa upp hur bemanningen har utvecklats, eftersom det finns brister i den nationella statistiken (Vård och omsorg om äldre, Lägesrapport , ). Inspektionen för vård och omsorg () rap- porterar om låg bemanning och bristande per- sonalkontinuitet i äldreomsorgens verksamheter. (Tillsynsrapport De viktigaste iakttagelser- na inom IVO:s tillsyn och tillståndsprövning för , Inspektionen för vård och omsorg, 2017). I rapporten ska arbeta i framtidens äldreomsorg? (, , 2017:1) har arbetsmiljön för personalen i äldreomsorgen uppmärksam- mats. Nästan hälften av personalen har allvarligt funderat på att sluta i arbetet. Arbetstider som inte passar med privatlivet anges som en betyd- ande orsak till detta. visar på goda exempel när det gäller schemaläggning som ger bättre arbetstider för personalen. Utveckling av stöd till anhöriga Nationellt anhöriga (Nka) ska vara ett expertstöd till kommuner, landsting och enskilda utförare. De ska bidra till högre kvalitet och produktivitet inom äldreomsorgen. Regeringen avsätter till centrumet. har i uppdrag att följa upp verksamheten. Nka bedriver en omfattande och målinriktad verksamhet som på olika sätt bidrar till att utveckla en vård och omsorg och ett an- hörigstöd av god kvalitet, enligt bedömning i rapporten P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 centrum anhöriga och Svenskt Demenscentrum, Redovisning av verksamhet (Social- styrelsen 2017). har Nka fortsatt att arbeta med implementering av anhörigstöd samt att utveckla och sprida kunskapsunderlag och utbildningar. Verksamheten omfattar alla anhöriga oberoende av den närstående personens ålder, sjukdom, diagnos eller funktionsnedsättning. Samordnad vård och omsorg Vården och omsorgen ska vara trygg och säker. En förutsättning för detta är bl.a. att vården och omsorgen är samordnad. fick nästan 400 000 personer åtgärder inom den kommunala hälso- och sjukvården. Eftersom denna vård inte omfattar läkarinsatser har de flesta i denna grupp även behov av vård, vilket ställer krav på samverkan. Av personer med hemsjuk- vård var eller äldre och var kvinnor. Äldre personer med omfattande vård- och omsorgsbehov har många kontakter med olika professioner och delar av hälso- och sjukvården och omsorgen. För att vården och omsorgen om dessa äldre ska fungera behövs en effektiv och sammanhållen vård- och omsorgsprocess. I Vård och omsorg om äldre, Lägesrapport , framkommer att äldre i för låg grad erbjuds en samordnad vård och omsorg. För att främja en god kvalitet i vården och för enskilda som behöver fortsatta vård- och omsorgsinsatser efter sjukhusvistelse, har regeringen lämnat förslag på en ny lag om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård prop. 2016/17:06, bet. 2016/17:SoU18, rskr 2016/17:326 träder i kraft . Betydelsen av att vården och omsorgen är samordnad lyfts även fram i avsnittet om hälso- och sjukvårdspolitik. Riskförebyggande åtgärder i särskilt boende Ett bra samarbete mellan omsorgspersonal och hälso- och sjukvårdspersonal är en förutsättning för trygg och säker vård och omsorg på det sär- skilda boendet. De åtgärder som vidtas för att förebygga risk för till exempel fall och under- näring är en blandning av omsorg och hälso- och sjukvård. På riksnivå är det av kom- munerna som arbetar systematiskt med att identifiera och åtgärda risker för de boende 2016. Det är högre än året innan. Det är en något högre andel kvinnor än män som får förebyggande åtgärder, enligt öppna jämför- elser inom området vård och omsorg om äldre avseende 2016. Antalet fallolyckor bland äldre har ökat . dog 4 900 män och 4 100 kvinnor till följd av fallolyckor. dog fler än 1 000 personer i befolk- ningen på grund av ett fall, varav var män och kvinnor. Under vårdades 17 000 män och 31 000 kvinnor på sjukhus efter ett fall. Fler kvinnor än män behöver söka vård för skador vid fall, men sam- tidigt är det fler män än kvinnor som avlider av sina skador vid fall. Rädsla för att falla upplevs som en stor störning i vardagen för många äldre personer. I Öppna jämförelser 2016 Vård och omsorg om äldre (2017) framkommer att variationen är stor mellan kommunerna. Lägst antal inrapporterade fallolyckor bland personer som är är 33 personer som drabbats per 1 000 invånare, medan de med högst antal fallolyckor redovisar att 83 personer av 1 000 invånare drabbats. Med målsättningen att halvera antalet fall- olyckor uppdrog regeringen till Social- styrelsen att ta fram en utbildning om fallpreven- tion riktad till verksamheter inom hälso- och sjukvård och verksamheter inom social omsorg. I pre- senterades upplägget för en webbutbildning riktad till professionen. Uppdraget ska slutredo- visas . Vidare uppdrog regeringen vid samma tillfälle att i dialog med Kom- muner och Landsting (SKL) genomföra en ut- bildningssatsning riktad till äldre om hur äldre själva kan skydda sig mot fallolyckor. arrangerade kampanjen ”Balan- sera mera! Tips och råd för att förhindra fall- olyckor i vardagen” och lyfte i detta samman- hang förutom träning även mat och läkemedel som faktorer som påverkas. Detta efter samråd med SKL och pensionärsorganisationer. En utvärdering av kampanjen visar ökad kunskap om fallolyckor i den äldre gruppen, 75 till . Äldre förskrivs färre olämpliga läkemedel Användning av många läkemedel innebär en ökad risk för biverkningar, läkemedelsinterak- tioner och bristande följsamhet till ordination. Samtidig användning av tio eller fler preparat av en person bör betraktas som en signal om att det kan finnas läkemedel som används utan eller med oklar indikation och att det finns risker med läkemedelsbehandlingen. I befolkningen har 10 eller fler läke- medel. Det är vanligare att kvinnor har fler än 10 läkemedel än att män har det. av personer med hemtjänst har en förskrivning med minst ett av fyra olämpliga läkemedel, vilket är en förbättring med en procentenhet jämfört med föregående år. Skillnaderna mellan kommuner är fortsatt stora. Av personer som bor i särskilt boende har en förskrivning på minst ett av fyra olämpliga läkemedel, vilket även det är en liten minskning jämfört med föregående år. Det finns stora skillnader mellan kommunerna, enligt resultat som redovisas i Öppna jämförelser 2016, Vård och omsorg om äldre jämförelser mellan kommuner och län, Social- styrelsen). Den sociala barn- och ungdomsvården Utvecklingen av placeringar av barn och unga med svenska personnummer påbörjade 8 678 barn och unga, var- av 4 706 pojkar och 3 972 flickor, med svenskt personnummer en heldygnsinsats enligt social- tjänstlagen, SoL, eller lagen med särskilda be- stämmelser om vård av unga, LVU. Det är en minskning av påbörjade placeringar jämfört med . Det finns ingen heltäckande statistik över samtliga placerade barn och unga eftersom den endast omfattar barn med svenskt personnummer. Asylsökande ensam- kommande barn och asylsökande barn i familj omfattas alltså inte. Bakgrunden är att kommun- erna utvecklat lokala system med olika typer av reservnummer för dessa barn och unga. Det har medfört att statistiken om insats- er för barn och unga inte längre ingår i den officiella statistiken p.g.a. att det inte går att jäm- föra data , vilket är ett av kriterierna för officiell statistik. Ett minskat antal asylsökande ensamkommande barn