prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Ofta förekommer diagnoserna i kombinationer och de kan i sin tur 9.2.5Rättvis och likvärdig betygssättning samvariera med andra funktionsnedsättningar Betygssättning av elever ska ske på ett rättvist och likvärdigt sätt. Dagens provsystem, och andra bestämmelser som reglerar betygs- sättningen, klarar enligt Utredningen om nationella prov (SOU 2016:25) inte att vara ett sådant stöd som säkerställer denna rättvisa och likvärdighet. Regeringen avser att i anslutning till denna proposition även lämna en proposition om att de nationella proven ska digitaliseras och att elevlösningar på nationella prov ska bedömas av någon annan än den undervisande läraren. Regeringen avser också att i propositionen föreslå att provresultat särskilt ska beaktas vid betygssättning. och en mer allmän inlärningsproblematik. Det finns även elever med liknande svårigheter som inte är diagnostiserade. Utöver de satsningar på specialpedagogik som redan görs föreslår därför i promemorian Specialpedagogisk kompe- tens i fråga om neuropsykiatriska svårigheter nya kunskapskrav för speciallärare och specialpeda- goger med syfte att säkerställa att framtida speciallärare och specialpedagoger får en för- djupad och breddad kompetens om neuropsy- kiatriska svårigheter och därmed bättre förmåga att anpassa lärmiljön utifrån elevens förutsätt- ningar. Promemorian har remitterats och remissvaren bereds . 9.3Mer kunskap för alla elever Alla elever har rätt att utvecklas och skolan ska ge alla möjlighet att nå kunskapsmålen oavsett bakgrund och behov. Det behövs fortsatta insatser för att lyfta skolorna och elevernas resultat, inte minst i socioekonomiskt utsatta områden. Utbildning är ett av fem utpekade fokusområden i regeringens långsiktiga reform- program för minskad segregation för perioden –2025. Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över förslag om en åtgärdsgaranti i läsning, skrivning och matematik. Åtgärdsgarantin föreslås införas i förskoleklassen och lågstadiet för att säkerställa att alla elever i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd får rätt stöd i rätt tid. Tidiga insatser är viktiga för barnens självkänsla och möjligheter och effektiva. Det krävs mer omfattande insatser om de sätt in under de senare skolåren. har insatser påbörjats som ett led 9.3.1Fördjupad och breddad kompetens i i införandet av åtgärdsgarantin. Regeringen genomför en rad insatser för att höja elevernas kunskapsresultat. Flertalet av dessa insatser är generella och omfattar därför också elever med olika funktionsnedsättningar och elever som av andra orsaker har svårt att nå kunskapskraven. Regeringen bedömer emellertid att det behövs ökad kunskap hos huvudmän, rektorer och förskolechefer om hur resurser och förslaget föreslås träda i kraft . För att kompensera skolhuvudmännen för ökade utgifter med anledning av garantin föreslås att ytterligare medel tillförs utgifts- område 25. Vidare föreslås att medel avsätts för implementering och kompetensutveckling. 9.3.3Ytterligare undervisningstid i matematik i Grundläggande kunskaper i matematik är bl.a. en förutsättning för att klara många högskole- utbildningar och avgörande för en god kompetensförsörjning. negativ resultatutveckling i internationella studier visar kunskapsresultaten för svenska elever en uppgång i matematik (2015 och TIMSS 2015). Både hög- och lågpresterande elever har förbättrat sina resultat. har det skett förstärkningar av undervisningstiden i ämnet matematik. De två senaste förändringarna innebär att under- visningstiden har utökats med totalt i , specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan. För att ytterligare stärka elevernas kunskaper i matematik bör enligt regeringen tidigare aviserade satsningar kompletteras med ytterligare en utökning av undervisningstiden i och mot- svarande skolformer med , motsvarande , för årskurs 7–9. Regeringen har därför i promemorian En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (U2016/03475/S) föreslagit att antalet undervisningstimmar i matematik utökas i årskurs 7–9 fr.o.m. . I och i specialskolan föreslås att elevens val minskas och förs över till ämnet matematik. I grund- särskolan föreslås att elevens val minskas och slöjd med 60 undervisnings- timmar för att föras över till undervisningstiden i matematik. har tillkännagett för regeringen att undervisningstiden i matematik i årskurs 7–9 ska utökas (bet. 2014/15:UbU9, punkten 3, rskr. 2014/15:135 och bet. 2015/16:UbU12, punkten 2, rskr. 2015/16:168). Regeringen har lämnat propositionen En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (prop. 2016/17:143) till och har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339). I samband med beredning av propositionen har lämnat kompletterande information till utbildningsutskottet (bet. 2016/17:UbU23 s. 20). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 framgår att det inom pågår ett arbete med ändringar av skolförordningen (2011:185) som bl.a. avser utökad undervis- ningstid i matematik i , grund- särskolan och specialskolan, i enlighet med vad som föreslås i ovan nämnda remisspromemoria. Dessa förordningsändringar planeras att beslutas och träda i kraft . Tillkännagivandena är ännu inte slut- behandlade. 9.3.4Förlängd skolplikt genom skolstart Alla barn har rätt att få en bra och likvärdig grund inför . Regeringen avser att i anslutning till denna proposition även lämna en proposition om skolstart . Propositionen innehåller förslag som innebär att det ska bli obligatoriskt med skolstart och att skolplikten normalt inleds i förskoleklassen. Förskoleklassen föreslås bli obligatorisk fr.o.m. . När skolan kan räkna med att nå alla barn i förskole- klassen kan utbildningsperspektivet tydliggöras ytterligare, som lärandet fortsatt ska utgå från en pedagogik som är anpassad till elevernas ålder och utvecklingsnivå. Detta är en naturlig utveckling efter att förskoleklassen har fått ett eget avsnitt i läroplanerna, där förskoleklassens uppdrag, syfte och innehåll förtydligats och förstärkts. Regeringen föreslår vidare kompetens- utvecklingsinsatser för förskollärare samt lärare i förskoleklass och lågstadiet samt, som framgår ovan, en åtgärdsgaranti redan från förskole- klassen som säkerställer att alla elever i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd får rätt stöd . För att kompensera skolhuvudmännen för ökade utgifter med anledning av den obligatoriska förskoleklassen föreslås att medel tillförs utgiftsområde 25. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.3.5En bra start – nyanlända elevers programmen att bli behöriga till ett nationellt Elever som kommer till sent i Goda kunskaper i svenska är viktigt för en nyanländ elevs möjlighet att klara sin skolgång och fullt ut kunna delta i den ordinarie undervis- ningen. Som en del i arbetet för att stärka nyanlända elevers resultat har en försöks- verksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i pågått . Regeringen bedömer att satsningen bör förlängas till 2018. Utredningen om elever som kommer till under senare årskurser har lämnat förslag som syftar till att öka sent anlända elevers möjligheter att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program (SOU 2017:54). Bland annat bör rätten till studiehandledning på modersmålet stärkas så att en nyanländ elev i åldern 13–kan få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Regeringen föreslår att medel avsätts för genomförande av detta och andra förslag från utredningen. Utveckling av introduktionsprogrammen i gymnasieskolan Introduktionsprogrammen växer snabbast av gymnasieskolans program. Dock når knappt en femtedel av eleverna på introduktionsprogram en gymnasieexamen i och med att eleverna först behöver bli behöriga och sedan fullfölja ett treårigt nationellt program. För många huvudmän utgör introduktions- programmen en allt större andel av gymnasie- skolan och många har behövt bygga upp nya verksamheter. ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100) föreslog regeringen att tillskjuta för utveckling av introduktionsprogrammen. Regeringen avise- rade att den skulle återkomma till denna fråga i budgetpropositionen . I linje med den avviseringen bedömer regeringen att det är viktigt att fortsatt stärka huvudmännens möjligheter att öka förutsätt- ningarna för ungdomar på introduktions- program genom att medel tillförs för detta ändamål. föreslår i sitt betän- kande En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77) bl.a. att regeringen ska ge i uppdrag att inrätta s.k. introduktionsprogramsutvecklare. Dessa skulle stödja huvudmännen i att utveckla utbild- ningarna så att eleverna får bättre förutsättningar att nå målet med utbildningen. Regeringen delar utredningens analys och bedömer att introduktionsprogramsutvecklare bör inrättas vid myndigheten. Stöd för bedömning av tidigare kunskaper och utbildning Det är viktigt att utbildningen i språk- introduktion bygger på elevens befintliga kunskaper. Huvudmännen behöver kunna planera utbildningen så att eleven ska kunna gå vidare från språk- introduktion till ett nationellt program eller annan utbildning. En förutsättning för det är att de har kunskap om elevens kunskaper och tidigare utbildning. Huvudmännen har efter- frågat stöd för detta. Regeringen bedömer att ett sådant stöd bör tas fram. Stärkt möjlighet till utbildning i gymnasieskolan för asylsökande elever som fyllt kom det historiskt många ungdomar i gymnasieåldern till . Detta ledde till att handläggnings- tider ökade och det finns elever som har blivit behöriga till ett nationellt program fast de är asylsökande. tolkning av skollagen när det gäller dessa ungdomar innebär att kommunen inte har någon skyldighet att anta en elev till utbildning på ett nationellt program om eleven fyllt . Det finns dock inget som hindrar att kommunen ändå erbjuder sådan utbildning. Regeringen anser att det är angeläget att dessa ungdomar får möjlighet att fortsätta studera mot en gymnasieexamen. Regeringen bedömer att kommunernas möjlig- heter att erbjuda dessa elever utbildning på nationella program bör öka genom ökade 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 resurser till ändamålet. Medel föreslås för ändamålet under utgiftsområde 8 Migration och därmed kommer framgent att kunna betala ut statlig ersättning för denna elevgrupp. Utbildning under lärlingsliknande former på vissa introduktionsprogram Arbetsplatsförlagt lärande (APL) är ett viktigt inslag i all yrkesutbildning och ger elever bl.a. möjlighet att börja bygga egna nätverk med framtida potentiella arbetsgivare. Det kan i synnerhet vara viktigt för nyanlända elever där anknytningen till arbetsmarknaden är svag. För att stärka förutsättningarna för etablering på arbetsmarknaden för elever på introduktions- program anser regeringen att målgruppen för statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning bör vidgas så att den även omfattar elever på introduktionsprogram som genomför utbildning i lärlingsliknande former (se även avsnitt 3.6.8 under utg.omr. 15 om kostnadsersättning för sådan utbildning). Förstärkt statsbidrag för undervisning under skollov för elever på språkintroduktionsprogrammet För en nyanländ elev är det angeläget att snabbt utveckla kunskaper i svenska för att kunna gå vidare i sin utbildning. Skolloven innebär för många elever ett avbrott i studierna som kan få som följd att språkutvecklingen stannar upp. Regeringen menar därför att det är viktigt att an- vända loven för undervisning och bedömer att satsningen på undervisning under skollov bör stärkas för att möjliggöra ytterligare undervis- ning för elever på gymnasieskolans språkintro- duktionsprogram, utöver det bidrag som ges för elever på språkintroduktion. elevernas källkritiska förmåga och att program- mering införs som ett tydligt inslag i flera olika ämnen i , framför allt i teknik- och matematikämnena. Regeringen bedömer att det finns ett behov av ett förstärkt stöd för deltagande i kompetens- utvecklingsinsatser för att underlätta och säkerställa införandet av programmering i undervisningen och bedömer därför att medel bör tillföras för detta ändamål. Regeringen avser att presentera en digital– iseringsstrategi för skolväsendet som stakar ut riktningen för hur skolan ska ta vara på digitaliseringens möjligheter. 9.3.7Mer tid för lärande Elevers möjlighet att få hjälp med läxor ska inte vara beroende av föräldrarnas utbildningsnivå eller betalningsförmåga. Regeringen införde 2014 ett statsbidrag för att stimulera fler huvud- män att erbjuda hjälp med läxor eller annat skolarbete. En del av dessa medel får användas till ideella föreningar. För att ytterligare minska familjebakgrundens påverkan på elevernas förutsättningar att klara sina läxor vill regeringen också underlätta föräldrars delaktighet i lärandet. Regeringen föreslår därför studieförbundsinsatser inriktade på att öka föräldrars delaktighet i lärandet. Om föräldrarna får uppdaterade kunskaper om vad deras barn läser i skolan kan de bli ett bättre stöd i läxläsningen hemma. har beslutat en skyldighet för huvudmän att erbjuda lovskola till vissa elever i årskurs 8 och 9. Ett införande av en skyldighet skapar en högre grad av jämlikhet mellan skolor, eftersom alla skolor inte erbjuder denna möjlighet till undervisning under skollov. Regeringen anser i likhet med utredningen som kommer till under senare årskurser att statsbidrag ska kunna lämnas för utökad lovskola. Ett fortsatt statsbidrag för lovskola för 9.3.6Förstärkning av elevernas digitala elever i årskurs 8 och 9, utöver det som är Regeringen har beslutat om förtydliganden och förstärkningar i bl.a. läroplaner för och gymnasieskolan för att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Förändringarna innebär exempelvis att stärka obligatoriskt, bör därför fortsatt ges. är simkunnighet en del i skolans läroplan. En uppföljning av skolans simundervis- ning visar att eleverna inte fullt ut får möjlighet till den simundervisning de behöver för att kunna nå kunskapskravet. Regeringen bedömer att det finns ett behov av fler simundervisnings- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tillfällen och vill därför införa stöd till huvudmän för att anordna lovsimskola för elever i årskurs 6–9. Även om antalet tillfällen med sim- undervisning blir fler inom ramen för skolans verksamhet bedömer regeringen att det också finns ett behov av att barn får mer jämlik tillgång till annan avgiftsfri simundervisning. Simkunnig- heten är ojämn och det är vanligare att barn med socioekonomiskt svagare bakgrund inte kan simma. Tiden för simundervisning i skolan räcker inte alltid till för att alla barn ska uppnå god simkunnighet och vattenvana. Regeringen avser därför att ge stöd för att möjliggöra för kommunerna att erbjuda avgiftsfri simskola för barn (utg.omr. Attityder och förmågor grundläggs tidigt i livet. Satsningar som uppmuntrar ungas entreprenör- skap och innovationskraft kan stärka ungas sysselsättning och förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. Vår framtida konkurrens- kraft och tillväxt är också beroende av att fler vågar starta och utveckla företag. Förmågor inom dessa områden har eleverna nytta av i många sammanhang både under och efter studierna, oavsett om de fortsätter studera eller övergår till arbetslivet. För att stärka arbetet med entreprenörskap och företagande bland unga i grundskola, gymnasieskola och på högskola och universitet föreslår regeringen under utgifts- område 24 att den pågående satsningen förlängs och förstärks –2020. Sameskolstyrelsen ska genom sin verksamhet främja att alla samiska barn får tillgång till en likvärdig utbildning med samiska undervisnings- inslag av god kvalitet i en trygg miljö. Det finns en brist på behöriga lärare i same- skolan. Regeringen anser därför att medel bör tillföras för insatser för att öka andelen behöriga lärare. Kostnadsutvecklingen för Sameskolstyrelsen har varit betydande. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att se över bl.a. denna kostnads- utveckling. För detta ändamål föreslås att medel tillförs under utgifts- område 2. 9.4Trygghet, studiero och hälsa i skolan En skola där varje barn och elev får träffa kompetenta lärare som har rätt förutsättningar att skapa studiero är en nyckel för ökade kunskapsresultat. Skolan är landets största arbetsplats och god hälsa och en bra miljö i förskolan och skolan med daglig rörelse är förutsättningar för att barn och elever ska kunna utvecklas och lära sig. Regeringen genomför redan ett antal satsningar på området, men ytterligare investeringar krävs. Regeringen bedömer, i enlighet med förslagen i betänkandet Saknad! Uppmärk- samma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94), att överföringen av informa- 9.3.9Fjärr- och distansundervisning för tion mellan skolenheter behöver förbättras för Utredningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad har överlämnat sitt slutbetänkande Entreprenad, fjärrundervisning och distans- undervisning (SOU 2017:44). Utredningen lämnar förslag om att stärka skolhuvudmännens möjlighet att erbjuda elever i hela landet den undervisning de har behov av i syfte att alla elever ska få en likvärdig tillgång till utbildning. har remitterat betänkandet. att underlätta elevers övergång mellan skol- enheter och minska risken för frånvaro. För att ersätta huvudmännen för ökade kostnader med anledning av detta föreslås medel tillföras utgiftsområde 25. Psykisk ohälsa har blivit vanligare bland barn och unga. Att alla elever mår bra är av stor vikt. Insatser görs bl.a. i syfte att öka personaltätheten inom elevhälsan. Insatser görs även för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan. Insatser inom detta område är inte minst viktiga för elever med funktionsnedsättning, nyanlända elever och hbtq-personer. Unga hbtq-personer är mer utsatta för diskriminering, hot och våld än unga i 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I syfte att främja en tryggare skolmiljö för unga hbtq-personer genomförs även insatser i form av utbildning för skol- personal. Regeringen avser att även i det fortsatta arbetet verka för att skolor och huvudmän inom skolväsendet utvecklar sitt förebyggande arbete mot våld, mobbning, diskriminering och annan kränkande behandling och med att skapa trygga skolmiljöer. I skolans brottsförebyggande arbete är det utöver det generella värdegrundsarbetet viktigt att även inrikta arbetet mot situationer och platser i skolmiljön där brott riskerar att uppstå. Ett aktivt arbete med jämlikhet och jämställdhet är en grundförutsättning för att säkerställa trygghet och studiero samt motverka kränkande behandling i skolan. Skolan ska vara en trygg plats för alla barn och all skolpersonal. Barn och personal ska inte behöva vara oroliga för att utsättas för hat, hot eller våld i sin skola, oavsett religionstillhörighet eller kulturell bakgrund. Regeringen föreslår därför att medel avsätts för att stödja säkerhets- arbetet på skolor som har en hotbild mot sig. 9.4.2Daglig rörelse och idrott i Skolorna ska sträva efter att eleverna erbjuds daglig fysisk aktivitet. Det finns studier som visar på positiva kopplingar mellan fysisk aktivitet, motorisk träning och skolprestationer. Vidare lyfter t.ex. Kommissionen för en jämlik hälsa i sitt slutbetänkande fram att barn i socio- ekonomiskt utsatta familjer idrottar och rör sig mindre än andra barn och att flickor med utländsk bakgrund är den grupp barn som idrottar i lägst utsträckning (SOU 2017:47). Mer rörelse under skoldagen och mer idrott i skolan kan därför vara en viktig del i att skapa förutsättningar för en skola som ger alla elever bättre möjligheter att utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. har tillkännagett för regeringen att regeringen ska återkomma med ett förslag om att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i ska utökas (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). Regeringen avser att göra en ändring i skolförordningen (2011:185) med innebörden att undervisnings- tiden i idrott och hälsa i utökas med 9.4.1Skolledarskap för trygghet och , medan Rektorer är ansvariga för elevernas trygghet och studiero. Genom trygghet och studiero i skolan och i klassrummet ges elever förutsättningar för bättre lärande. Som pedagogiska ledare är de avgörande för kvaliteten och utvecklingen i verksamheterna. har i uppdrag att svara för fortbildningsinsatser. Inom de nationella skolutvecklingsprogrammen finns bl.a. fortbildningsinsatser som inriktas mot styrning och ledarskap så att rektorerna och förskolecheferna får förutsättningar att utveckla sitt pedagogiska ledarskap. Regeringen bedömer att dessa satsningar bör förlängas . skolkommission föreslår i sitt slut- betänkande att rektorns ansvar gällande trygghet och studiero ska förtydligas i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet och läroplanen för gymnasieskolan. Biträdande rektorer är en grupp som ofta fortsätter som rektorer efter i yrket. För att tillföra nödvändig kompetens till skol- huvudmännen anser regeringen att målgruppen inom rektorsfortbildningen bör utvidgas till att även omfatta biträdande rektorer. undervisningstiden i elevens val minskas med motsvarande antal timmar. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Dessutom har regeringen gett i uppdrag att se över behovet av mer rörelse under skoldagen och lämna förslag som syftar till att eleverna erbjuds mer rörelse. 9.5Skolan är grunden i samhällsbygget I skolan läggs grunden för barn och ungas utveckling. Med kunskap, prestation och bild- ning ges förutsättningar till såväl inträde på arbetsmarknaden som ett aktivt deltagande i ett demokratiskt samhälle. Lärarna är nyckeln till att höja kunskaps- resultaten i skolan. Regeringen vidtar därför åtgärder för att klara den framtida lärar- försörjningen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.5.1Investeringar i kompetensutveckling förlänga satsningen inom ramen för för fler lärare och förskollärare avsatta medel för specialpedagogik. Regeringen investerar för fler behöriga lärare och förskollärare. Omfattande satsningar gör också på kompetensutveckling, men fortsatta åtgärder behövs. (Se även avsnitt 9.8.) Fler behöriga lärare och förskollärare Inom ramen för Lärarlyftet II erbjuds behörighetsgivande utbildning till legitimerade lärare och förskollärare som undervisar i ett ämne de inte har behörighet för. Regeringen föreslår att satsningen Lärarlyftet II förlängs inom ramen för avsatta medel för lärarfortbildning. Det är viktigt att det finns tillgång till behörighetsgivande fortbildning i någon form, så att lärare och förskollärare kan komplettera sin utbildning för att uppnå behörighet eller skaffa sig ytterligare behörighet. Läsandet och skrivandet är avgörande för elevers lärande och framtida delaktighet i samhälle och yrkesliv. pågår en omfattande kompetensutvecklingsinsats i språk-, läs- och skrivutveckling, det s.k. Läslyftet. Läslyftet bygger på kollegialt lärande med stöd av hand- ledare och material. För att fler ska kunna ta del av satsningen avser regeringen att förstärka sats- ningen och förlänga den till . Fortbildning av lärare i specialpedagogik Det är angeläget att säkerställa att alla elever som har behov av specialpedagogiskt stöd ges tillgång till det så att ingen elev lämnas efter. Regeringen har därför vidtagit en rad olika åtgärder. pågår satsningen Specialpedagogik för lärande som är en kompetensutvecklingsinsats som riktar sig till legitimerade lärare i och inom motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem samt sameskolan. Satsningen syftar till att stärka den special- pedagogiska kompetensen generellt i skolan och bygger på kollegialt lärande med stöd av handledare och material. Genom subventionerade anställningar finns det möjlighet att anställa stödpersonal i skola och förskola och relativt många anställs genom extratjänster. Mer stödpersonal i skola och förskola möjliggör för förskollärare, lärare och annan personal att få mer tid till det pedagogiska mötet med barn och elever.