prop · H403176 · 2017-04-06 00:00:00 — Även om vi bara har inkomst- och sysselsättningsuppgifter om de folkbokförda för- söker vi också avslutningsvis uppskatta i vilken utsträckning det finns risk för att systemet använts för andra syften än arbete i den grupp som inte är folkbokförd. Resultaten för de båda grupperna är inte direkt jämförbara. 5.2.1 Andel i registrerat arbete Av de folkbokförda arbetskraftsinvandrarna har ett registrerat lönear- bete , de flesta (se diagram 7).110 Att det ingår en mindre mängd personer som börjat och/eller slutat sitt arbete under det år tillstån- det gäller (avgången, nyanställd etc., se diagram 7) kan bero på att tillstånd söks med viss tidsmarginal.111 108Beräkningen av andelen folkbokförda görs för tillstånd som började gälla eftersom det kan ta personen skaffar sig ett personnummer. 109Folkbokförd ska den vara som stadigvarande ska vistas i landet , 3 § folkbokföringsla- gen (1991:481). I själva verket finns det närmare 10 000 personer som arbetat i med tillstånd som varat än 12 månader men ändå har ett svenskt personnummer. Bland dem kan fin- nas personer som haft svenskt personnummer från tidigare vistelser i och personer som bytt spår till något annat än arbete. Dessutom finns 6 900 personer (motsvarande cirka 7 400 tillstånd) som har ett arbetstillstånd , men ändå inte har något personnummer och därmed inte förekommer i SCB:s register (tabell 15 i bilaga 2). Att gränsen för folkbokföring i praktiken inte är absolut följer av att de som invandrat själva anmäler att de ska folkbokföras hos . 110Andel av arbetstagare med gällande arbetstillstånd under hela . 111Cirka arbetar bara en del av året. Att en mindre andel försörjer sig som egna före- tagare är utifrån regelverket mer anmärkningsvärt (har enbart sådana inkomster, och har inkomster både från eget företagande och från anställning). R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Diagram 7 Arbetskraftsinvandrares (20–) arbetsmarknadsstatus under sin tillståndsperiod (endast tillstånd som gäller under ett helt kalenderår) Källa: ärendedatabas (2016) och SCB/ RAKS. Anm.: Personen räknas som helårsanställd om dennes arbetsgivare har lämnat kontrolluppgifter på denna person under ett helt kalenderår. En ”kombinatör” har både varit företa- gare och haft lönearbete under . Totalt av de folkbokförda hade 2014 inte något registrerat arbete. Andelen utan registrerat arbete har varit ganska stabil. Ungefär hälften av dem hade inga registrerade inkomster alls (se bilaga 2, diagram 5). Den andra hälften hade sin hu- vudsakliga inkomstkälla i form av transfereringar, framför allt ekonomiskt bistånd. Den andel arbetskraftsinvandrare vars huvudsakliga försörjning kommer från eko- nomiskt bistånd har ökat . Biståndet går nästan uteslutande till per- soner som bytt spår, från arbetskraftsinvandringssystemet till asylsystemet.112 Bland de folkbokförda med arbetstillstånd 2014 hade (av de 9 som saknar inkomst från arbete) sin registrerade grund för bosättning som ”skyddsbe- hövande” eller ”konventionsflykting” (se bilaga 2, tabell 16).113 De är alltså spårby- tare som kommit till som arbetskraftsinvandrare och sedan fått asyl i Sve- rige (se även avsnitt 4.4.5). 112Spårbytarna utgör av alla arbetskraftsinvandrade vars huvudsakliga inkomstkälla är ekonomiskt bistånd. 113Däremot återfinns mycket få från andra kategorier spårbytare här. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I avsnitt 4.4.5 beskrevs att av de folkbokförda arbetskraftsinvandrarna som kommit 2009–2014 hade bytt spår till asyl, och beviljats uppehållstillstånd som skyddsbehövande eller konventionsflykting. De allra flesta som under gällande tillståndstid beviljats asyl och inte arbetade 2014 har inte heller haft in- komst från arbete. Majoriteten av de spårbytare som kommer till med ett arbetstillstånd och beviljas asyl har alltså inte arbetat alls.114 Det tyder på att deras tillstånd ofta bygger på skenarbetserbjudanden, det vill säja antingen ett erbjudande som arbetstagaren tror ska leda till arbete, eller ett erbjudanden där båda parter är införstådda med att så inte är fallet. Arbetskraftsinvandrare som sökt asyl, men som inte beviljats status som skyddsbe- hövande eller konventionsflykting (som väntar på beslut eller fått ett avslag) syns inte i vårt material. De som har ett seriöst arbetserbjudande och arbetar finns bland dem med registrerat arbete ovan.115 De som saknar ett seriöst menat arbetserbju- dande kan finnas i den grupp som folkbokfört sig på grundval av sitt arbetstillstånd, som saknar registrerad försörjning och inte är anställd i en koncern (se 5.2.3). De kan också återfinnas i den grupp som saknar personnummer (se 5.2.4). Andelen arbetstillstånd som grundas på ett arbetserbjudande som inte är seriöst kan mot denna bakgrund uppskattas till i gruppen folkbokförda.116 Ytterligare ett mindre antal som inte har ett seriöst arbetserbjudande finns sannolikt bland arbetskraftsinvandrare som saknar personnummer.117 5.2.3 Inga registrerade inkomster av de folkbokförda arbetskraftsinvandrarna med gällande till- stånd går 2014 inte att spåra i svenska register. av dem hade ett 114Det finns få andra spårbytare i den grupp som har ett gällande tillstånd. Det tyder på att de som t.ex. byter spår från arbetstagare till anhörig typiskt sett gör det när de inte längre har ett gällande arbets- tillstånd själva., se bilaga 2, tabell 16. 115Personer från länder som inte regelmässigt innebär asylrätt söker enligt handläg- gare ofta asyl först när en ev. förlängningsansökan inte beviljas runt (intervjuer , ). 116Vi utgår då från att de om sökt och fått asyl under gällande tillståndstid istället för att arbeta inte haft ett seriöst arbetserbjudande. Teoretiskt sett kan det också vara så att arbetserbjudandet varit seriöst, men att arbetstagaren vid ankomsten valt bort att arbeta. Vi tror dock att om det skulle ha rapporte- rats av svenska arbetsgivare om det vore vanligt att arbetsgivare gick miste om efterfrågad arbets- kraft på detta sätt. Vi utgår också från att alla asylsökande som kommer utan ett seriöst arbetserbju- dande inte får asyl, så att gruppen utan ett seriöst erbjudande är något större än den framträder i vårt material. 117Gruppen som beviljats asyl och inte arbetat utgör . som är folkbok- förda i och saknar inkomst kan också ha tillstånd som inte grundas på ett seriöst arbetser- bjudande. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? yrke inom vilket utstationering inom koncern är vanligt förekommande. 118 Det är IT-specialister och civilingenjörer samt olika chefsbefattningar. Deras löner betalas möjligen i hemlandet, även om deras arbetsgivare då ändå borde lämna kontroll- uppgift till . 119 Att inkomster saknas kan också bero på att de har åkt hem . Det är enligt relativt vanligt förekommande att ut- stationerade inte arbetar hela tillståndstiden (2016b s. 25). saknar registrerad inkomst (i RAKS/SCB), utan att våra data och förkunskaper om hur arbetskraftsinvandringen ser ut ger någon indikation om varför. De har arbetstillstånd i yrken utanför de högkvalificerade seg- ment där arbetsgivare med koncerntillhörighet är vanlig och lönen kan tänkas beta- las utomlands – de är framför allt kockar, köksbiträden, vårdare, städare, slaktare och bagare. Sannolikt finns i gruppen personer som sökt asyl men ännu inte fått besked. Gruppen kan också inkludera arbetskraftsinvandrare som lämnat sitt arbete och landet av olika skäl, eller som försörjer sig genom anhöriga, besparingar eller arbete som betalas svart. 5.2.4 Arbetskraftsinvandrare utan personnummer Även om vi inte har några inkomstuppgifter om den tredjedel arbetskraftsinvand- rare som saknar personnummer beskriver vi här vilken typ av arbeten de kommer till.120 Utifrån tidigare beskrivningar av hur arbetskraftsinvandringssystem används förväntar vi oss att denna grupp ska domineras av två kategorier: utstationerade och säsongsarbetare. Utstationering sammanhänger ofta med avgränsade arbetsinsat- ser och kortare tillståndstider som inte berättigar till folkbokföring. I säsongsyrken understiger arbetsperioderna per definition , och berättigar därmed inte till folkbokföring. Mer generellt är det att förvänta att yrkesgrupper där arbetslivet har specialist- och uppdragskaraktär är vanliga i denna kategori. Sammanlagt är det av de ärenden som saknar personnummer som är knutna till utländska arbetsgivare eller till svenska koncerner som kan ha verksamheter i andra länder (se diagram 8). Över hälften av tillstånden som gavs till 118Utstationerad är den vars arbetsgivare är etablerad i ett annat land än och har skickat arbets- tagaren hit för att arbeta (vad detta mer exakt är definieras inte i lagen). har en sådan person begränsad skattskyldighet . Den som är anställd i ett företag som saknar filial i är också efter en sådan period ansvarig för att betala in sin egen skatt di- rekt till . Utländska bolag med verksamhet i betalar in skatt åt sin arbetstagare (2016 s. 15). gäller i de s.k. kontrollbranscherna att en utländsk arbetsgivare ska ha en filial i (VCI 7/2011). 119Det är uppfattning att det inte är ovanligt att utländska arbetsgivare vars arbetstagare själva betalar sin skatt inte lämnar inkomstuppgifter till (e-postkommunikation med ). 120För att ge en rättvisande bild av gruppen urskiljer vi alla beviljade ärenden under till , men bara beviljade ärenden med tillståndsperiod under (=inte berättigad till person- nummer) under till . 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N personer utan personnummer gäller arbete inom IT-sektorn, där utstationering är vanligt. av alla tillstånd till IT- specialister utan personnummer gäller arbete på utlandskontrollerade företag och arbeten på svenskkontrollerade bolag med koncerntillhörig- het (se bilaga 2, tabell 17 och tabell 18). Även bland civilingenjörer, tekniker och ingenjörer är det relativt stora andelar som inte folkbokfört sig, och som i mycket stor omfattning arbetar på utlandskontrollerade företag eller svenskkontrollerade bolag med koncerntillhörighet (av alla tillstånd till civilingenjörer, tekniker och ingenjörer utan personnummer kan kopplas till sådana koncerner).121 Säsongsarbetarärenden (exklusive bärplockare) utgör av de utan per- sonnummer 2009–2015, och är till övervägande del kopplade till privata svenska arbetsgivare utan koncerntillhörighet (se bilaga 2, tabell 17). Diagram 8 Beviljade arbetstillstånd utan personnummer 1/1 2009–30/6-2015, typ av arbets- givare (ägarkontroll) Statligt, kommunalt eller landstings- Källa: ärendedatabas (2016), SCB/. Anm: Alla beviljade arbetstillstånd under –har inte kunnat matchas med uppgifter om arbetsgivarens ägarkontroll eftersom dessa uppgifter sträcker sig . av dem som inte är folkbokförda kommer till arbeten hos en svensk arbetsgivare utan koncerntillhörighet i medelkvalificerade yrken. I flera av dessa kan vi tänka oss att begränsade uppdrag inte är ovanligt, t.ex. bland kockar eller mekaniker.122 av ärendena utan personnummer är kopplade till yrken med lägre kvalifikationskrav i yrkesgrupper där den absoluta majoriteten av arbetsgivarna sak- nar en koncerntillhörighet och där det är ovanligt att arbetet har uppdragskaraktär 121De flesta av dessa ska betala skatt, och uppgifter om detta finns hos , men eftersom de inte har personnummer vidarebefordras inte uppgifterna till SCB. 122Också här ska det finnas kontrolluppgifter hos , men de vidarebefordras inte till SCB och finns därför inte i vårt datamaterial. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? (se bilaga 2, tabell 17 och tabell 18). Det rör sig om t.ex. köksbiträden och städare som har rekryterats av svenska arbetsgivare till arbeten som ska vara mindre än (vilket i så fall förklarar varför de inte folkbokförts) eller så är det personer med längre tillstånd som ändå inte låtit folkbokföra sig. Till antalet motsvarar kategorin ca 150 beviljade ärenden (–2015). I den här gruppen kan det finnas sådana arbetstagare som inte haft ett seriöst arbetserbjudande, och som sökt asyl men fått avslag. Den kan också inkludera personer som av olika andra anledningar inte kommit till för att påbörja det erbjudna arbetet. 5.3 Uppfylls försörjningskriteriet? I det här avsnittet undersöker vi om arbetskraftsinvandrarnas löner når 13 000-kro- norsgränsen, vilket är den lön som krävs för att den som ansöker om arbetstillstånd ska anses kunna försörja sig på den anställning som erbjudits (6 kap. 2 § första stycket 1 UtlL).123 Beloppsgränsen har varit densamma sedan reformen genomför- des. I detta avsnitt använder vi för att undersöka om löneinkomst från den arbetsgivare som angetts i ansökan klarar försörjningskravet. var det av arbetskraftsinvandrarna med gällande tillstånd vars lön från den arbetsgivare som står i tillståndsansökan uppfyllde försörjningskravet, medan hade en lön som inte gjorde det.124 hade inte någon registrerad lön alls från arbetsgivaren på tillståndet (se avsnitt 5.2). har andelen arbetstagare vars månadsinkomst från den arbetsgivare som står på tillståndet inte når mer än halverats.125 Det är en 123Migrationsverket har utgått från riksnormen för beräkning av skäliga kostnader för försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen (4 kap 3 § socialtjänstlagen och 2 kap. 1 § socialtjänstförordningen) med till- lägg av ett schablonbelopp för boende, hushållsel, resor till och från arbetet, hemförsäkring samt av- gift till fackförening och a-kassa. Migrationsöverdomstolen har godtagit beräkningsmodellen i MIG 2015:11. 124Vi betraktar observationer där tillståndstiden börjar eller slutar , liksom kortare tillståndsperioder mitt , som mer osäkra. Därför viktar vi varje observation med antal må- nader på tillståndet . Viktningen innebär att den angivna procentsatsen mäter an- delen utan registrerad lön av dem med giltigt tillstånd vid varje given tidpunkt (i genomsnitt) . Utan denna viktning stiger andelen personer som hade ett giltigt tillstånd men inte hade en registrerad lön till , medan andelen med för låg lön är lika. Det är alltså vanligt att registrerad inkomst saknas när tillståndperioden under ett givet år är kort, vilket kan samman- hänga med att det är i början eller slutet av en tillståndsperiod. Om lönen är för låg eller inte hänger däremot inte på samma sätt ihop med tillståndsperiodens längd . 125Eftersom gränsen för vad som anses möjligt att försörja sig på inte har justerats upp, medan de ge- nomsnittliga lönerna stigit, har det i en mening blivit lättare att nå över 13 000-kronorsgränsen . Men den högre andel som 2014 nådde över 13 000-kronorsgränsen är bara till liten del en effekt av generellt höjda lönenivåer. Vi kan illustrera det genom att se hur stor del av arbetstagarna som skulle klara försörjningsgränsen 2014 om den hade följt den genomsnittliga löneökningstakten i Sve- rige. Tankeexperimentet visar att skulle hamnat under gränsen (ett sådant hypotetiskt gränsvärde hade varit 14 2014). Även under sådana omständigheter skulle alltså andelen med för låga löner nästan ha halverats. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N betydligt större minskning än minskningen av den grupp som saknar registrerad inkomst trots gällande tillstånd (se diagram 9). Diagram 9 Arbetskraftsinvandrares inkomster från den arbetsgivare som angetts i ansökan Källa: ärendedatabas (2016), SCB/ Anm.: Månadsinkomsterna har beräknats med hjälp av tidsmarkeringarna i kontrolluppgifterna. De har också viktats med tillståndstiden. Det har gjorts för att en kortare tillståndstid antas öka sannolikheten för mätfel. Skillnaden blir marginell, både i andel utan inkomst och i andel med för låg in- komst i förhållande till gränsvärdet, när vi inkluderar inkomster från alla arbetsgi- vare (se bilaga 2, tabell 19). Byte av arbetsgivare är alltså ovanligt. Det kan finnas andra befogade förklaringar till varför den genomsnittliga månadslönen inte nått gränsen på , såsom sjukdom eller föräldraledighet.126 Det kan också handla om att arbetskraftsinvandrare inte får tillräcklig lön av skäl som systemet inte godtar.127 126Föräldraledighet eller/och sjukskrivning godtas oavsett längd, förutsatt att det kan styrkas med ut- drag från (2016b s. 37 ). Andelen med huvudsaklig inkomst från sjukförsäkringssystemet är , medan andelen med huvudsaklig försörjning från föräldraför- säkring uppgår till . 127Enligt information på gäller att villkoren ska ha varit uppfyllda ”under alla perioder som du har haft tillstånd för arbete i ” (citerad ). Det grundas på två avgöranden i Migrationsöverdomstolen, MIG 2015:11 och MIG 2015:20, som i sin tur vilar på den nya regel i 7 kap 7e § utlänningslagen som trädde i kraft . Bedöm- ningen tycks ha skiftat. I (2016b s. 37 och 52–55) beskrivs en mindre strikt tidigare tillämpning. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Tabell 7 Arbetskraftsinvandrares genomsnittliga månadsinkomster från den arbetsgivare som angetts i ansökan, totalt –2014, fördelad på SSYK Källa: ärendedatabas (2016), SCB/. Anm.: Månadsinkomsterna har beräknats med hjälp av tidsmarkeringarna i kontrolluppgifterna och sedan viktats med tillståndstiden då kortare tillståndstid antas öka sannolikheten för mätfel. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Andelen som inte når upp till gränsvärdet varierar dock mycket mellan olika yrkes- grupper (se tabell 7 på föregående sida). De yrkesgrupper där högst andel har en genomsnittlig månadslön under 2012-2014 – dvs. åren efter den särskilda kontrollen införts – omfattar små yrkesgrupper (skogsarbetare och trädgårdsodlare) i säsongsarbeten. Där finns också flera andra yrkesgrupper där an- delen personer med en månadslön är : skön- hetsvård, städare, slaktare/bagare och butik/kassa, restaurangbiträden och tidnings- utdelare. Även med hänsyn taget till att våra mätmetoder kan överdriva den verkliga andelen med för låg lön något är det inte obetydliga siffror, särskilt eftersom för- sörjningskravet utgör en lägstanivå och det därutöver finns krav på lön i enlighet med kollektivavtal eller branschpraxis som ofta ställer högre krav på inkomsten.128 5.3.1 Försörjningskravet och arbetskraftsinvandrarnas inkomstnivåer Försörjningskravet aktualiseras, om regelverket följs, främst när arbetskraftsin- vandraren har en tjänstgöringsgrad . En heltidslön i nivå med kollektivavtal eller branschpraxis är högre än i alla branscher och yrken. var det t.ex. av samtliga köksbiträden på arbetsmarknaden som hade en månadsheltidslön under 17 300, vilket ger en årslön på (SCB:s lönestatistik). Att en tredjedel av alla arbetskraftsin- vandrare har en årslön () 2014 tyder på att tjänstgöringsgrader är vanligt, om det är så att lönerna uppfyller lönekravet (se diagram 10 på nästa sida). 128Det problem som framför allt kan uppkomma är att personer inte arbetar som indikeras av tidsmarkeringarna i kontrolluppgiften, som bygger på uppgifter från arbetsgivarens, så att vi slår ut årsinkomsten på för många månader. Däremot spelar det ingen roll för beräkningen att tillståndstiden ibland överstiger den tid som arbetsgivarna rapporterat att personen arbetat, vilket är vanligt i säsongsarbete, eftersom månadsinkomsten är beräknad genom att löneinkomsten delas arbetsgivaren rapporterat att arbetstagaren arbetat. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Diagram 10 Arbetskraftsinvandrares (helårsanställda män och kvinnor i åldrarna 25–) årsinkomster från lönearbete jämfört med övriga arbetskraftens årsinkomster , 2012 och 2014 Källa: ärendedatabas (2016) och SCB (och ) Det verkar också som om försörjningsgränsen påverkar inkomstnivån i vissa yrkes- grupper, t.ex. för restaurangbiträden. När vi undersöker hur lönerna fördelar sig på olika nivåer visar ansamlingen strax ovanför 13 000-kronorsgränsen (gränsen mot- svarar en årsinkomst på 156 000, se diagram 11) att försörjningskravet har avsevärd betydelse för hur arbetskraftsinvandrade köksbiträdens tjänstgöringsgrad och in- komstnivå avgörs. I jämförelsegruppen ”ej arbetskraftsinvandrade köksbiträden” speglar en jämnare inkomstfördelningskurva en jämnare fördelning av tjänstgö- ringsgrader. Liknande mönster i hur försörjningskravet styr tjänstgöringsgrad och inkomster för arbetskraftsinvandrare är tänkbara i andra yrken där arbetskraftsin- vandrare ofta är anställda för deltidsarbete.129 129Även när vi undersöker alla arbetskraftsinvandrares inkomster över alla år syns ansamlingar ovanför 13 000-kronorsnivån (bilaga 2, diagram 6). 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 11 Fördelning av mäns årsinkomster (löneinkomster) bland arbetskraftinvandrande och icke-arbetskraftsinvandrande köksbiträden (SSYK2012=914) , alla helårsan- ställda130 Källa: ärendedatabas (2016), SCB (och ) 5.3.2 Arbetsgivarna som använder systemet för icke avsedda syften De arbetstagare som fått en lön som understiger 13 000-kronorsgränsen, de som lämnat sin tilltänkta arbetsplats för en annan, de som egentligen kom hit för att söka asyl och de som av oklar anledning saknar löneuppgifter trots att de har ett tillstånd som gäller och inte verkar jobba för en internationell koncern – av de folkbokförda arbetskraftsinvandrarna, se avsnitt 5.2 och 5.3 – har alla en arbetsgivare som erbjudit dem jobb.131 På ett eller annat sätt har dessa rekryteringar misslyckats. kan avsikten ha varit att använda systemet för annat än dess syften. I det här avsnittet undersöker vi arbetsgivare som kan kopplas till dessa fall. 130Arbetskraftsinvandrande köksbiträden har något högre medelinkomst än medelinkomsten för yrkes- gruppen, sannolikt på grund av att deltidsarbete med låg tjänstgöringsgrad är vanligare på arbets- marknaden i stort än bland arbetskraftsinvandrarna. 131Med reservation för att det finns vissa belagda fall av s.k. kapning, där en arbetsgivares uppgifter denne ovetande använts för att formulera ett arbetserbjudande. Möjligheten att lyckas med det har beskurits, se avsnitt 7.2. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? 5.3.3 Vilka arbetsgivare kan vi undersöka? När vi undersöker vilka arbetsgivare som betalar under försörjningskravet eller inte alls urskiljer vi arbetsgivare som finns på tillstånd som gäller i . Därför ingår inte arbetsgivare till säsongsarbetare, för vilka det finns en rimlig för- till att inkomstuppgifter saknas. Vi har dessutom tagit bort arbetsgivare som ingår i internationella koncerner, både svenska och utländska, eftersom det i dessa fall finns skäl att anta att frånvaro av inkomstuppgift ofta beror på att lönen betalas i ett annat land.132 Liksom tidigare är vi hänvisade till att undersöka de arbetsgivare för vilka organisat- ionsnummer finns registrerat. Ekonomiuppgifter finns bara om företag. Vi använ- der för att koppla arbetstagarens löneinkomster till rätt företag och företagspopulationen i databasen för uppgifter om företagets ekonomi.133 Eftersom vi vill undersöka de löneinkomster som betalas i olika branscher ingår bara sådana observationer där bransch kan bestämmas och där minst en arbetsta- gare har ett personnummer som finns med i LISA-registret.134 5.3.4Hur vanligt är det att arbetsgivare betalar lön under försörj- ningskravet eller rekryterar arbetstagare som inte kommer i ar- bete?