prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — cigariller, kr/styck Röktobak, kr/kg Snus, kr/kg direktivet följer att en reducerad skattesats får tillämpas på tillträde till föreställningar, teatrar, Tuggtobak, kr/kg museer, djurparker, biografer, utställningar och liknande kulturella evenemang och anläggningar. Skatt på konsumtion m.m. – I tillämpas skattesatsen på på cirkus-, teater-, opera- eller balettföreställningar eller andra jämförliga föreställningar, samt tillträde till och djurparker, 7 kap. 6.27.1 Ärendet och dess beredning (1994:200). I promemorian Sänkt mervärdesskatt på förevisning av naturområden (Fi2017/01392/S2) föreslås att mervärdesskatten sänks från Promemorians lagförslag finns i förevisning av naturområden utanför tätort samt nationalstadsparker och Natura 2000-områden sänks från till . departementet (Fi2017/01392/S2). Ändringen träder i kraft . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 18, avsnitt 4. Enligt Lagrådet framstår förslaget som oprecist. Lagrådet ifrågasätter också om förslaget är förenligt med . Lagrådets yttrande finns i bilaga 18, avsnitt 5. Regeringen har delvis följt Lagrådets synpunkter. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6.27.3 och 6.27.4. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorians förslag är dock begreppet naturområde vidare och inte lika preciserat. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att konsekvensutredningen är godtagbar. för Naturvägledning och SLU anser att de indirekta miljöeffekter som naturguidning kan bidra till bör framhållas. Visita tillstyrker förslaget och påpekar att även t.ex. kultur- och stadsvandringar och förevisning av kulturområden bör omfattas av förslaget. () anser att det bör framgå hur regeringen har gjort bedömningen angående omfattningen av försäljningen i branschen. är av uppfattningen att kostnaden för mervärdes- skattesänkningen är lägre än beräknat. anser att förslaget torde ha ytterst begränsade effekter för sysselsättningen och konstaterar att förslaget kan medföra avgränsningsproblem. Tjänstemännens central- organisation (TCO) avstyrker förslaget och är av uppfattningen att skattesystemet så långt som möjligt ska präglas av likformighet och enighet. ESV avstyrker förslaget med motiveringen att antalet undantag i mervärdesskattesystemet inte bör öka utan i stället minska. ESV anser vidare att förslaget medför gränsdragningsproblem som i sin tur torde öka det s.k. skattefelet, samt att konkurrensmöjligheterna mellan olika branscher kommer att försämras. ESV är också av uppfatt- ningen att det bör utredas vilka konsekvenser som kan uppstå om det visar sig att förslaget inte är förenligt med EU- rätten. Kommuner och Landsting (SKL) ställer sig bakom syftet med förslaget men anser att det behövs tydliggöranden om förslaget ska kunna läggas till grund för lagstiftning. SKL efterlyser vidare en närmare analys av förslagets förenlighet med . Kammarrätten i , och Företagarna avstyrker förslaget och är av uppfattningen att mervärdesskattesänkningen strider mot EU- rätten. anser vidare att förslaget är så otydligt utformat att det inte går att läggas till grund för lagstiftning. Kammarrätten i anser att det finns stora problem med att förutse vilka tjänster som omfattas. Företagarna är av uppfattningen att det behövs förtydliganden av begreppen förevisning och naturområden. Skälen för regeringens förslag: I finns det stora naturområden som är lämpliga för naturturism och därmed olika former av förevisningar och guidade turer. Allemansrätten gör det möjligt att få vistas i naturen. Trots det kan viss natur eller vissa områden vara svåra att P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 ta del av. Det kan t.ex. krävas särskild kunskap om lokalförhållandena för att kunna vistas säkert i ett område, medan andra områden kan vara svårtillgängliga. Sänkt mervärdesskatt på före- visning av naturområden kan därför medföra att fler får möjlighet att ta del av naturen med hjälp av t.ex. en guide eller naturvägledare. Enligt nu gällande regler beskattas förevisning av naturområden mervärdes- skatt. Jämförbara turismtjänster såsom djur- parksbesök och vissa sightseeingturer beskattas mervärdesskatt. Även vissa till- handahållanden av naturturismtjänster beskattas mervärdesskatt i de fall det bedömts att den huvudsakliga delen av tjänsten utgörs av persontransport. Det gäller exempelvis fisketurer (jämför ställnings- tagande dnr 131 280636-16/111). För att öka möjligheterna att bedriva naturturism, inte minst i mindre företag och utanför storstadsområdena, samt likställa naturturism med liknande turism- tjänster bör mervärdesskatten på förevisning av naturområden sänkas. Regeringen bedömer att de ovan angivna argumenten för förslaget motiverar att mervärdesskatten sänks från till . ESV och är av uppfatt- ningen att förslaget kan medföra gränsdrag- ningsproblem. Regeringen konstaterar att bland de företag som tillhandahåller förevisning av naturområden är det redan flera som tillhanda- håller andra tjänster som beskattas med reducerad mervärdesskatt, såsom idrottslig verksamhet och personbefordran som beskattas . upplever svårigheter med att avgöra vad i en viss transaktion som utgör idrottslig verksamhet och personbefordran respektive förevisning av naturområden. För den gruppen företag medför förslaget att gränsdragningsproblemen minskar. Regeringen gör den samlade bedömningen att förslaget inte medför ökade gränsdragnings- problem. Företagarna anser att begreppet förevisning av naturområden behöver förtydligas. Lagrådet anser att förslaget är mycket oprecist och att det inte är lämpligt att, utan ytterligare över- väganden, lagstifta på det underlag som presenterades i lagrådsremissen. Regeringen delar Lagrådets uppfattning och menar att en reducerad mervärdesskatt bör begränsas till områden som utpräglat och karaktäristiskt är att P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 anse som naturområden. Det innebär även att det inte i lika stor utsträckning uppkommer svårigheter att avgränsa mot annan verksamhet. De områden som omfattas av förslaget är naturområden utanför tätort, samt national- parker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden. Ledning för vad som avses med tätorter kan hämtas i de definitioner som tillämpas av (). Med förevisning likställs visning eller uppvisning av ett område. Den förevisning som omfattas av förslaget kan vara en rundvandring eller tur med en person som förmedlar särskild kunskap eller upplevelse längs rundvandringen eller turen eller i ett specifikt naturområde. Förevisningen kan också innebära att en person förevisar vägen genom ett område. Det kan t.ex. vara för att leda personer längs en säker väg. Naturområden kan exempelvis förevisas i samband med vandring, cykling, ridning, skridsko- och skidåkning, paddling, jakt- och fisketurer, och fågelskådning i naturområden. Regeringens bedömning av förenligheten med redovisas i avsnitt 6.27.4. Övriga synpunkter från , SLU , ESV och behandlas också i avsnitt 6.27.4. Förslaget föranleder ändring i 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200), se avsnitt 3.6. Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget är att öka möjligheten att bedriva naturturism genom att sänka mervärdesskatten på förevisning av natur- områden. Förslaget syftar också till att öka tillgängligheten till olika naturområden. Mot bakgrund av gällande EU-rätt saknas alternativa lösningar. Av punkt 7 i bilaga III till mervärdes- skattedirektivet följer att en reducerad skattesats får tillämpas på tillträde till vissa upplevelse- baserade aktiviteter. Där nämns bl.a. nöjesparker och djurparker. Kammarrätten i , och Företagarna anser att förslaget strider mot . ESV menar att det bör utredas vilka konskevenser som kan uppstå om förslaget inte anses vara SKL efterlyser en närmare analys av förslagets förenlighet med . Lagrådet anser att det starkt kan ifrågasättas om den föreslagna lagändringen är förenlig med . Regeringen gör dock bedömningen att förevisning av naturområden är jämförbart med den kategori av aktiviteter som räknas upp i punkt 7 i bilaga III till mervärdesskattedirektivet. Den EU-rättsliga likabehandlingsprincipen talar också för att förevisning av naturområden bör beskattas på samma sätt som andra turism- tjänster såsom djurparksbesök och vissa liknande tjänster som redan beskattas med en reducerad skattesats. Sänkt mervärdesskatt på naturguidning från till bedöms minska skatte- intäkterna med 2018 och efterföljande år. ESV anser att det bör framgå hur regeringen har gjort bedömningen att omkring en tredjedel av den uppskattade försäljningen i branschen utgörs av försäljning av tjänster som omfattas av mer- värdesskattesänkningen. menar att kostnaden för mervärdes- skattesänkningen är lägre än beräknat. Som beskrivs i avsnittet nedan om effekter för företagen så finns det ingen tillgänglig statistik över det totala tillhandahållandet av förevisning av naturområden. Regeringen har därför i den offentligfinansiella effektberäkningen använt sig av forskning på området från . Styrande för den offentligfinansiella effekt- beräkningen är att forskningen visar att guidade aktiviteter i naturen anses vara den viktigaste affärsverksamheten för naturturismföretagens omsättning. Bedömningen av den offentlig- finansiella effekten är osäker, men regeringen anser inte att beräkningen bör revideras med anledning av inkomna remissynpunkter. Tillgänglig statistik är inte tillräckligt detaljerad för att kunna skilja ut de företag som tillhandahåller förevisning av naturområden. Dessutom bedriver ofta de berörda företagen flera olika verksamheter och är därför i statistiken grupperade i flera olika branscher. På bedrivs forskning kring turistvetenskap och geografi. Där studeras bl.a. naturturismen i . Inom denna bransch bedöms merparten av de företag finnas som påverkas av den sänkta mervärdesskatten på förevisning av naturområden. Antalet företag som bedrev naturturism 2012 kan utifrån forskningen uppskattas till omkring 2 700. Vidare framgår att av dessa företag anser att de är i en tillväxtfas, att det är i en uppstartfas, att de är på tillbakagång och att de är under upphörande. bedöms branschen för naturturism ha vuxit och antalet företag kan således vara fler än omkring 2 700. Regeringen har emellertid stannat vid att använda 2 700 i reformberäkningen. Förslaget att sänka mervärdesskatten på förevisning av naturområden bedöms leda till lägre pris på de tjänsterna och därmed öka efterfrågan på dessa tjänster. Forskningen kring naturturism på visar att de viktigaste affärsverksamheterna för företagens omsättning utgörs av boende samt guidade aktiviteter i naturen. Således bör en sänkt mer- värdesskattesats från på före- visning av naturområden ha en positiv effekt på branschen. Förslaget kan därmed antas medföra att branschen växer ytterligare som en följd av förslaget. I branschen finns ett litet antal stora företag och ett stort antal små företag. Forskningen visar att den genomsnittliga årliga försäljningen uppgick till , vilket skulle motsvara en total omsättning i branschen på ca (2 700 företag*). I beräkningen av den offentligfinansiella effekten har uppgiften om räknats upp till nivå (med hjälp av BNP-utvecklingen). Att företag får fler mervärdesskattesatser att hantera ökar generellt sett deras administrativa börda. Av de företag som bedriver naturguidning tillhandahåller dock flera redan olika tjänster som beskattas med reducerad mervärdesskatt, såsom idrottslig verksamhet som beskattas , eller hotellverksamhet som beskattas . Dessutom bedöms vissa företag som kan uppleva gränsdragningsproblem få en förenklad administration. Det gäller t.ex. företag som tillhandahåller tjänster som utgör idrottslig verksamhet och personbefordran som beskattas samt förevisning av naturområden som beskattas . Det finns ingen tillgänglig statistik över antalet företag som med ändringen går från att hantera en eller två skattesatser till att hantera P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 två eller tre. Kostnaden för att hantera flera skattesatser har beräknats av i rapporten moms – en företagsbroms? (2006). Den genomsnittliga kostnaden för att hantera två skattesatser i stället för en har beräknats till per företag och år penningvärde, medan den genomsnittliga kostnaden för att hantera tre skattesatser i stället för två har beräknats till per företag och år penningvärde. Sammantaget kan konstateras att de berörda företagens administrativa börda påverkas både positivt och negativt. Den samlade bedömningen är att den administrativa bördan totalt sett ökar något. Regeringen bedömer att , som ett led i ordinarie informationinsatser, är bäst lämpat att avgöra om förslaget föranleder behov av särskild information till företagen. Förslaget bedöms inte ha några direkta effekter för miljön. Indirekt kan en ökad konsumtion av förevisning av naturområden medföra en lägre konsumtion av annat. SLU anser att indirekta miljöeffekter genom ökad kunskap om, engagemang för och relation till naturmiljöer som naturguidning kan bidra till bör framhållas. Regeringen konstaterar att det kan förekomma flera indirekta miljöeffekter men att det saknas underlag för att bedöma dessa. Effekter för sysselsättning, arbetslöshet och arbetade timmar Sänkt mervärdesskatt på förevisning av natur- områden förväntas medföra lägre priser och därmed ökad efterfrågan på dessa tjänster. Det bedöms i sin tur öka efterfrågan på arbetskraft i branschen, vilket leder till lägre arbetslöshet och högre sysselsättning i branschen. Generellt sett förväntas ökad efterfrågan på arbetskraft i en bransch leda till att sysselsättningen i övriga branscher i ekonomin minskar. En reform som ökar efterfrågan på arbetskraft bedöms varaktigt kunna öka sysselsättningen i ekonomin i sin helhet i den utsträckning den riktas mot personer med relativt svag anknytning till arbetsmarknaden. Detta eftersom efterfrågan på arbetskraft då kan öka utan ett ökat lönetryck. Utifrån forskningen på framgår att flest företag som tillhandahåller P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 förevisning av naturområden finns i , , och . I de glest bebodda delarna i flera av dessa län där naturturismföretagen är som mest förekommande är arbetslösheten som högst. Då förevisning av naturområden i vissa fall bedöms kunna utföras av individer med svag anknytning till arbetsmarknaden bedöms förslaget kunna leda till något högre varaktig sysselsättning och lägre arbetslöshet som helhet. Branschen bedöms dock sysselsätta relativt få, varför sysselsättningseffekten bedöms som liten i relation till sysselsättningen i ekonomin som helhet. Ett sätt att belysa eventuella effekter för jämställdheten är att se till vilka som arbetar med förevisning av naturområden. Då denna bransch förväntas växa till följd av förslaget, innebär det att fler individer förväntas kunna få ett arbete inom branschen. Tillgänglig statistik bedöms dock inte vara tillräckligt finfördelad för att kunna beskriva vilka som arbetar med före- visning av naturområden. De företag som tillhandahåller den typen av tjänster bedriver även i stor utsträckning andra verksamheter vilket ytterligare försvårar möjligheten att urskilja vilka individer som är verksamma inom denna bransch. För avgångselever från gymnasiet som gått program med inriktning mot hotell- och turism finns dock tydliga skillnader i könsfördelningen. av avgångseleverna utgörs av kvinnor och av män. Av forskningen på framgår att majoriteten av företagen som bedriver natur- turism är enskilda firmor. Det är framförallt män som är enskilda näringsidkare. var av de enskilda näringsidkarna kvinnor medan var män. Män har generellt sett en större del av både det direkta och indirekta ägandet i företagen. Sammantaget bedöms förslaget inte ha någon betydande effekt för jämställdheten. Eventuella fördelningseffekter av förslaget bedöms vara små eftersom utgifterna för före- visning av naturområden dels utgör en mycket liten del av människors disponibla inkomst, dels endast förekommer i ett begränsat antal hushåll. Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Till följd av förslaget bedöms få ökade kostnader för kontroller om . Utöver detta bedöms engångs- kostnader om tillkomma för information. Kostnaderna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. De allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms påverkas marginellt av förslaget och eventuella kostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Regeringens bedömning: En punktskatt på e- cigaretter bör införas och träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Europa- parlamentet och Europeiska unionens råd antog direktiv /40/EU om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och relaterade produkter och om upphävande av direktiv /37/EG, nedan kallat tobaksprodukt- direktivet. Förutom regler om tobaksprodukter innehåller direktivet även regler om elektroniska cigaretter, nedan kallade e-cigaretter, och påfyll- ningsbehållare. Direktivets regler ska tillämpas under förutsättning att produkterna inte omfattas av kravet på ett godkännande enligt och rådets direktiv /83/EG (humanläkemedelsdirektivet) eller kraven som anges i rådets direktiv /42/EEG om medicintekniska produkter. Läkemedels- verkets inställning var tidigare att e-cigaretter som innehåller nikotin skulle bedömas som läkemedel. I en dom fastslog dock att e-cigaretter som innehåller nikotin inte utifrån sin funktion ska bedömas som läkemedel. Domen innebar att tobaksproduktdirektivets bestämmelser om e-cigaretter och påfyllnings- behållare behövde genomföras i svensk lagstiftning. I proposition 2016/17:132 föreslog regeringen därför bestämmelser avseende e- cigaretter som bl.a. innebär att en skyldighet införs för tillverkare och importörer att anmäla produkter, att tillverkare och leverantörer blir ansvariga för att dessa produkter uppfyller vissa krav och att restriktioner avseende reklam för e- cigaretter och påfyllningsbehållare införs. beslutade i enlighet med förslaget och lagändringarna började gälla . En e-cigarett är en elektronisk apparat som förångar en vätska så att den kan andas in. Vätskan kan vara med eller utan nikotin och kan även innehålla olika smakämnen. Den ovan nämnda lagstiftningen omfattar dock enbart sådana vätskor som innehåller nikotin. Vätskan innehåller inte tobak och omfattas inte av lagen (1994:1563) om tobaksskatt eller någon annan punktskatt. På marknaden finns även elektroniska apparater som hettar upp tobak utan att förbränna den. Sådana produkter har lanserats i – dock ännu inte i – och kallas ibland ”heated tobacco products” eller ”heat-not-burn”. Dessa produkter omfattas inte av de ovan nämnda reglerna om e-cigaretter. Vid diskussioner i Europeiska kommissionens expertgrupp för indirekt beskattning (ITEG) har kommissionen och flera medlemsstater angett att tobaks- ampullerna som hettas upp i dessa produkter omfattas av Rådets direktiv /64/EU av om strukturen och skattesatserna för punktskatten på tobaksvaror (tobaksskatte- direktivet) och ska ses som antingen röktobak eller cigaretter. Om de är utformade som tobaksrullar som kan rökas som de är, utan den elektroniska apparaten, ska de ses som cigaretter, annars som röktobak. Regeringen håller med om denna bedömning. Tobaksampullerna till sådana produkter omfattas således redan av lagen om tobaksskatt och beskattas som antingen röktobak eller cigaretter, beroende på hur de är utformade. I tobaksproduktdirektivet behandlas e- cigaretter på ett likartat sätt som tobaksvaror. I skälen till direktivet anges bl.a. att en hög folkhälsoskyddsnivå bör tas i beaktande vid regleringen av e-cigaretter samt att dessa kan utvecklas till en inkörsport till nikotinberoende och resultera i traditionell tobakskonsumtion, eftersom de efterliknar och normaliserar rökning (skäl 36 och 43 i ingressen). Detta talar för att även e-cigaretter utan tobak bör beskattas. Flera andra europeiska länder, däribland , har en punktskatt på e-cigaretter. För att få en P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 heltäckande reglering av e-cigaretter föreslår regeringen att en punktskatt på e-cigaretter utan tobak införs. Hur en sådan skatt ska utformas och vilken nivå en sådan skatt ska ha behöver dock först utredas. Regeringen avser därför att ta fram en promemoria om en sådan beskattning och återkomma till med ett förslag. Beskattningen bör träda i kraft . Eftersom något förslag om skattens utformning och nivå ännu inte har tagits fram är det svårt att beräkna skattens offentligfinansiella effekter. Som en jämförelse kan anges att vid ett införande av en punktskatt på e-cigaretter motsvarande den som har infört, skulle skatteintäkterna öka med i storleksordningen 2018 (halvårseffekt). 6.29Personalliggare i fler verksamheter Regeringens bedömning: I syfte att minska skattefusk och skatteundandragande bör krav på att föra personalliggare införas i kropps- och skönhetsvårdsverksamhet, fordonsserviceverk- samhet samt livsmedels- och tobaksgrossist- verksamhet. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Skatte- politikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunk- tioner och andra offentliga utgifter. Det är viktigt att medborgarna har ett högt förtroende för skattesystemet och att det finns åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteundan- dragande. Svartarbete är ett allvarligt samhälls- problem. I skatteförfarandelagen (2011:1244) finns bestämmelser om personalliggare. Den som bedriver restaurang-, frisör- eller tvätteri- verksamhet ska föra en personalliggare. Den som bedriver byggverksamhet på en byggarbetsplats ska föra en elektronisk personalliggare, om byggherren har tillhandahållit utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 personalliggaren, som ska finnas tillgänglig för i verksamhetslokalen eller på byggarbetsplatsen, ska nödvändiga identifika- tionsuppgifter för näringsidkaren och de personer som är verksamma i näringsverk- samheten löpande dokumenteras. får besluta om kontrollbesök för att kontrollera att den som är eller kan antas vara skyldig att föra personalliggare eller tillhanda- hålla utrustning så att en elektronisk personal- liggare kan föras fullgör sina eventuella skyldig- heter. kan när som helst göra oannonserade kontrollbesök. Om skyldigheten att föra personalliggare och hålla denna till- gänglig för inte fullgörs, ska en kontrollavgift tas ut. har lämnat promemorian Personalliggare i fler verksamheter till (dnr Fi/2017/01635/S3). Promemorian har remiss- behandlats och bereds nu inom Finans- departementet. föreslår i sin promemoria att systemet med personalliggare ska utvidgas. Den föreslagna utvidgningen avseende verksamhets- områden innebär dels att området frisör- verksamhet utvidgas till att omfatta även annan kropps- och skönhetsvårdsverksamhet, dels att det läggs till två helt nya områden, fordons- serviceverksamhet samt livsmedels- och tobaks- grossistverksamhet. Syftet med personalliggare är att bidra till att minska förekomsten av svartarbete och att skapa sundare konkurrensförhållanden. anser att det finns goda förutsättningar för att ett utvidgat system med personalliggare till nämnda verksamheter kan ha en betydande positiv verkan för att motverka svartarbete inom dessa verksamheter. Regeringen delar den bedömningen. Enligt skulle ett sådant förslag ha positiva offentligfinansiella effekter om totalt ca och det vita arbetet skulle öka med ca 1 338 årsarbetskrafter. Sådana här beräkningar kan dock, enligt regeringens mening, vara förenade med stor osäkerhet. Vid en försiktig bedömning skulle de offentligfinansiella effekterna dock kunna uppgå till ca . bedöms de offentligfinansiella effekterna uppgå till ca . Det vita arbetet bedöms öka med ca 800 årsarbetskrafter. Avsikten är att proposition ska lämnas före utgången av 2017 och att det kommande förslaget ska träda i kraft .