prop · H40399 · 2017-04-18 00:00:00 — Resterande avses fördelas till gymnasieskolans introduktionsprogram. För att bidra till finansieringen av ökningen av anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. bör anslaget minskas med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökas med . Inom anslaget finns medel avsatta för en kompetensutvecklingsinsats inom läs- och 5.12Utgiftsområde 16 Utbildning och skrivutveckling, det s.k. Läslyftet. 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet får även användas för utgifter för insatser som syftar till att minska skolsegregation. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har påbörjat investeringar för att stötta skolor med stora utmaningar i syfte att höja resultaten och förstärka likvärdigheten mellan skolor. Flera insatser genomförs men för att snabbt bryta utvecklingen och höja resultaten i de mest utsatta skolorna behöver ytterligare åtgärder vidtas. För att stödja huvudmännen i arbetet med att öka andelen elever med behörighet till gymnasieskolans nationella program i utsatta skolor behöver anslaget ökas och anslagets ändamål ändras. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet även bör få användas för utgifter för insatser som syftar till att minska skolsegregation och att anslaget bör ökas med . Av dessa medel avses fördelas till grund- enligt tidigare budgetpropositioner beräknats för denna insats. Vidare används anslaget för utgifter för fortbildning inom specialpedagogik. har enligt budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) beräknats för denna insats. Dessa båda insatser riktar sig till stor del mot samma målgrupp. Regeringen avser därför att möjliggöra att de medel som avsatts för dessa ändamål kan användas mer flexibelt mellan satsningarna i syfte att bättre tillgodose behovet av fortbildning. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. ökas med . Anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för statsbidrag för riksrekryterande gymnasiala utbildningar, riksinternatskolor och ersättning till skolhuvudmän för kostnader för nordiska elever. Vid utgången av 2016 fanns en utnyttjad anslagskredit på anslaget. visar Statens skolverks prognoser en ökning av antalet elever i de utbildningsformer som omfattas av de stats- bidrag som betalas från anslaget. För att täcka tillkommande utgifter behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskas med och genom att anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning minskas med . Minskningarna bedöms inte nämnvärt påverka de verksamheter som finansieras från anslagen. 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om medlemskap i och att –2021 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om medlemsavgift på högst . Skälen för regeringens förslag: Konsortiet Cancer etablerades 2014 för att stärka cancerforskningen. är en av de sex ursprungliga medlemmarna i konsortiet. Institutionerna har enats om att överföra verksamheten i konsortiet till en fransk ideell förening med samma namn. Målsättningen för föreningen är att driva en komplett transnationell cancerforskning som syftar till en utveckling av s.k. personalized cancer medicine, dvs. rätt behandling för rätt patient . Varje deltagande part är skyldig att betala en årlig medlemsavgift. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att besluta om medlemskap i och att – 2021 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om medlemsavgift på högst . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om förvärv av aktier i till ett belopp om högst och att under 2017−2019 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om kapitaltillskott till bolaget på högst . Skälen för regeringens förslag: har efter förslag i budgetpropositionen bemyndigat regeringen att besluta om delägarskap i och att under 2016−2019 besluta om kapitaltillskott på högst (prop 2015/16:1 utg.omr. 10.2.16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Projektet startades av EU som ett av flera led i att realisera en europeisk strategi för forskningens infrastruktur. är ett icke vinstdrivande bolag med säte i och har bildats i syfte att skapa en permanent organisation för projektet. deltar i projektet men staten är inte delägare i bolaget. Det givna bemyndigandet omfattar inte möjligheten att gå in som delägare genom att förvärva aktier i det tyska bolaget . För att regeringen ska kunna besluta om ett sådant delägarskap krävs ett nytt bemyndigande. Det har även visat sig att det årliga kapitaltillskottet behöver vara högre för att bolagets kapitalbehov ska täckas. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att besluta om förvärv av aktier i till ett belopp om högst och att under 2017−2019 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om kapitaltillskott till bolaget om högst . 3:2 : Avgifter till internationella organisationer I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2018–2022. Regeringens förslag: Anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2018–2022. Anslaget 3:1 : Forskning och Skälen för regeringens förslag: används för avgifter till internationella organisationer och avser långsiktiga åtaganden. Dessa åtaganden bedöms bli högre än enligt tidigare beräkningar till följd av en förändrad valutakurs. För att klara de ökade utgifterna behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer bör ökas med . För att hantera de ökade åtagandena behöver bemyndigas att för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2018–2022. Finansiering sker delvis genom att anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation minskas med . Minskningen bedöms inte nämnvärt påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 5.13Utgiftsområde 17 Kultur, medier trossamfund och fritid 7:2 Bidrag till kulturmiljövård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård får även användas för utgifter för statsbidrag till andra ideella kulturarvsverksamheter. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för statsbidrag till kulturmiljövård och arbetslivsmuseer. Efter förslag i budgetpropositionen tillfördes anslaget medel för skapandet av ett nytt bidrag till det civila samhällets aktörer inom kulturarvsområdet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17 avsnitt 10.5.2). För att detta ska vara möjligt att genomföra behöver anslagets ändamål ändras. Regeringen anser därför att anslaget även bör få användas för utgifter för statsbidrag till andra ideella kulturarvsverksamheter. 8:3 Bidrag till vissa museer I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer ökas med . Anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att avskilja från myndigheten med fr.o.m. . Frågan om att avskilja från har utretts och stegvis förberetts . Skälen till detta är bl.a. att den nuvarande strukturen har gett upphov till organisatoriska problem. Verksamheten kommer framöver i sin helhet att ingå i stiftelsen och statsbidrag för verksamheten betalas från anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter minskas med motsvarande belopp. 9:1 stöd till trossamfund I statens budget finns det för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 9:1 stöd till trossamfund får även användas för motsvarande verksamhet hos Myndigheten för stöd till trossamfund. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för bidrag till forskning och annan kunskapsutveckling som avser det civila samhället. Beslut om tilldelning av medel för forskning för kommande tre till sker vid ett och samma tillfälle. Bemyndigandet för anslaget beräknas inte rymma de beslut som behöver fattas. Bemyndigandet behöver därför ökas med . Vidare behöver bemyndigandet förlängas till att avse tiden fram . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Skälen för regeringens förslag: Regeringen beslutade att genomföra en organisationsförändring som innebär att stöd till trossamfund övergår från att vara en nämndmyndighet till en enrådighetsmyndighet fr.o.m. (Ku2017/00376/RS). I samband med detta byter myndigheten namn till Myndigheten för stöd till trossamfund. Regeringen anser därför att anslaget 9:1 stöd till trossamfund även bör få användas för motsvarande verksamhet hos Myndigheten för stöd till trossamfund. 13:6 Insatser för den ideella sektorn (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn besluta om bidrag som inklusive 5.14Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 Skälen för regeringens förslag: finansiera ökningen av anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 bör anslaget 1:4 minskas med . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 5.15Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden får även användas för utgifter för teknikutveckling och tillämpad forskning för sanerings- och efterbehandlingsarbete. Skälen för regeringens förslag: För att kunna betala ut bidrag för teknikutveckling och tillämpad forskning för sanerings- och efterbehandlingsarbete behöver anslagsändamålet utvidgas. Ändringen syftar till att skapa förutsättningar för utveckling av ny teknik och ökad saneringstakt. Regeringen anser därför att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden även bör få användas till utgifter för teknikutveckling och tillämpad forskning för sanerings- och efterbehandlingsarbete. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används i huvudsak för samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet samt för kärnsäkerhetssamarbete med . För att säkerställa en fortsatt hög ambition i genomförandet av det bilaterala samarbetet med andra länder på miljö-, klimat- och kärnsäkerhetsområdet, vilket till stor del baseras på redan ingångna samförståndsavtal om samarbete, behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen gör bedömningen att om medel inte tillförs under innevarande år kommer vissa samarbetsområden eller samarbetsländer helt att behöva fasas ut, vilket innebär att inte har möjlighet att genomföra åtgärder inom ramen för redan ingångna samarbeten. Regeringen anser därför att anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:17 Klimatinvesteringar ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för klimatinvesteringar på regional och lokal nivå samt för stöd till installation av laddningsstrukturer för elfordon. Åtgärderna som anslaget möjliggör bedöms kunna ge stor klimatnytta och positiva effekter på flera miljökvalitetsmål, teknikutveckling och sysselsättning. Enligt en ny bedömning, som är baserad på rådande söktryck och de ansökningar som kommit in till , behöver anslaget kraftigt förstärkas. Regeringen anser därför att anslaget 1:17 Klimatinvesteringar bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . Regeringens förslag: Anslaget 1:18 Elbusspremie minskas med . Anslaget 1:18 Elbusspremie får användas för elbusspremien. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:18 Elbusspremie ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Skälen för regeringens förslag: Anslaget får enligt den nuvarande utformningen av anslagsändamålet användas för utgifter för elbusspremien, dvs. utgifter för bidrag till juridiska personer som har förvärvat en ny elbuss. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. Sedan förordningen (2016:836) om elbusspremie trädde i kraft har det visat sig att de stödberättigade, dvs. de regionala kollektivtrafikmyndigheterna, behöver få besked om elbusspremie kommer att beviljas för förvärv av en ny elbuss redan i planeringsfasen, och inte först sedan en ny elbuss har förvärvats. Regeringen har mot den bakgrunden gjort en delvis ny bedömning av hur ändamålet för anslaget bör utformas. Det bedöms vara tillräckligt att det av ändamålet framgår att anslaget får användas för elbusspremien och att övriga krav för att erhålla premien regleras i förordning. Regeringen anser därför att anslaget 1:8 Elbusspremie bör få användas för elbusspremien. Anslaget får även fortsättningsvis användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. För att det ska vara möjligt att besluta om elbusspremie redan i planeringsfasen behöver ett bemyndigande knytas till anslaget. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Elbusspremie ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. För att finansiera ökningen av anslaget 1:12 Transportstyrelsen under utgiftsområde 22 Kommunikationer minskas anslaget 1:18 Elbusspremie med . Minskningen bedöms inte påverka de verksamheter eller de transfereringar som finansieras från anslaget eftersom antalet utbetalda elbusspremier beräknas vara lägre än tilldelade medel . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 24 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 93 2018–2050. Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med . Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får även användas till utgifter för att ersätta transportörer för kostnader för identitetskontroller som utförs med stöd av lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 96 2018–2050. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har med stöd av lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet beslutat förordningarna (2016:723) och (2017:16) om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Förordningarna innehåller tidsbegränsade bestämmelser om identitetskontroller vid resor till från . Nuvarande bestämmelser gäller till . Identitetskontrollerna utförs av de transportörer som bedriver trafik över gränsen. Regeringen anser att det är rimligt att transportörerna får kompensation för de ökade kostnader som följer av identitetskontrollerna. Ersättningen ska utformas i enlighet med och lämnas för kostnader för att utföra identitetskontroller men inte för andra P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 indirekta effekter av kontrollerna. Regeringen bedömer att totalt behöver avsättas för ändamålet. För att möjliggöra sådana ersättningar till transportörer behöver anslagets ändamål ändras och anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur bör ökas med och att anslaget även bör få användas till utgifter för att ersätta transportörer för kostnader för identitetskontroller som utförs med stöd av lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. För att finansiera ökningen av anslaget 1:7 Trafikavtal bör anslaget minskas med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med . har vidare gjort en uppföljning av vilka entreprenadkontrakt som myndigheten planerar att teckna . Uppföljningen visar att bemyndigandet för anslaget behöver ökas med 3 för att bl.a. säkerställa en effektiv utveckling av Västlänken i och i . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 96 2018–2050. 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 21 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 23 2018–2021. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 27 2018–2021. Skälen för regeringens förslag: har gjort en uppföljning av vilka entreprenadkontrakt som myndigheten planerar att teckna . Uppföljningen visar att åtagandena kommer att öka mer än beräknat till följd av bl.a. optioner som utlösts i befintliga kontrakt, nya kontrakt som tillkommit och tidigareläggningar av avtalstecknande . Bemyndigandet behöver ökas med 3 för att säkerställa ett effektivt underhåll av järnväg och vägar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 27 2018–2021. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Trafikavtal Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för statens trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Norrtåg underlättar möjligheterna att färdas med tåg i delar av . Målsättningen är att trafiken ska, som ursprungligen överenskommits, klara sig utan statligt stöd. Anslaget behöver dock tillfälligt ökas som ett stöd inför den omställning till egen finansiering som ännu inte har gjorts. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Trafikavtal bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med motsvarande belopp. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Transportstyrelsen ökas med . Anslaget 1:12 Transportstyrelsen får även användas för utgifter förknippade med förberedelser av införandet av ett bonus–malus-system. Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att föreslå för att ett s.k. bonus– malus-system ska införas och att Transportstyrelsen ska få ansvar för att administrera systemet. För att det ska vara möjligt behöver Transportstyrelsen vidta vissa förberedande åtgärder varför anslagets ändamål behöver ändras och anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 1:12 Transportstyrelsen bör ökas med och att anslaget även bör få användas för utgifter förknippade med förberedelser av införandet av ett bonus–malus-system. Finansiering sker genom att anslaget 1:18 Elbusspremie inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskas med motsvarande belopp. 1:14 Trängselskatt i (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2018–2037. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2018–2037. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 Skälen för regeringens förslag: har gjort en uppföljning av vilka entreprenadkontrakt som myndigheten planerar att teckna . Uppdateringen visar att ett stort antal kontrakt som framför allt avser Västlänken behöver ingås 2017. Västlänken ingår i det s.k. Västsvenska paketet där finansiering sker dels via anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, dels via anslaget 1:14 Trängselskatt i . Bemyndigandet för det senare anslaget behöver därför ökas med 1 . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2018–2037. 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2022. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid. För att kunna genomföra prioriterade projekt som syftar till att minska sårbarheten i infrastrukturen för elektronisk kommunikation behöver bemyndigandet ökas med och förlängas till att avse tiden fram . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikat- P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 ion ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2022.