prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det är med andra ord svårt att se en ökad risk för selektering på grund av att lagstift- ningen anger planerings- arbetet senast ska påbörjas. Förslagen i denna proposition förväntas leda till en ökad aktivitet i form av planering och genomförande av arbetsplatsinriktade åtgärder för de anställda som är eller riskerar att bli sjuk- frånvarande. Av kapitel 3.8.3 framgår att det finns stöd för att tidiga arbetsplatsinriktade åtgärder leder till att förutsättningarna för återgång i arbete ökar. Förslagen syftar till att stärka individens möjlig- heter till rehabilitering genom tidiga arbets- platsförlagda åtgärder. Utifrån ovanstående be- döms förslagen ge bättre förutsättningar för att anställdas sjukperioder förkortas och leda till lägre sjukfrånvaro. Regeringen kan dock inte bedöma omfattningen av effekterna på den minskade sjukfrånvaron. Regeringen bedömer att förslaget medför att kvaliteten i arbete med att klarlägga och bedöma rehabiliteringsbehov samt att se till att åtgärder vidtas kan komma att för- bättras. Även beslutsunderlag vid ställnings- tagande avseende rätten till ersättning och be- dömning av rehabiliteringsbehov borde också förbättras. I denna proposition betonas vikten av att följer upp arbetsgivarnas rehabiliteringsverksamhet inom ramen för myn- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 dighetens tillsynsansvar avseende de insatser som behövs för rehabiliteringsverksamheten. Den nya lagstiftningen syftar till att öka ar- betsgivarnas aktivitet på arbetsplatsen tidigt vid ett sjukfall, vilken kan kräva en motsvarande ökad tidig aktivitet från jäm- fört med . Förslaget förväntas förkorta sjukskrivningens längd för de längre sjukfallen. Eventuella ökade kostnader för fler insatser tidigt i ett sjukfall bedöms således vägas upp av förbättrade beslutsunderlag och kost- nadsbesparingar till följd av minskad varaktighet för de långa sjukfallen. Sammantaget bedöms eventuella förändringar av myndighetens kost- nader rymmas inom befintliga anslagsramar. Utgångspunkten för regeringens förslag är att en förändrad lagstiftning medför att arbetsgivarnas aktivitet kring anpassnings- och rehabiliterings- frågor kommer att öka. En konsekvens kan bli att i högre grad kommer att anmäla vissa arbetsgivare till . Det kan utifrån dessa anmälningar finnas skäl för en utökad inspektionsverksamhet rörande ar- betsgivarnas ansvar för anpassning och rehabili- tering. Denna verksamhet bedöms rymmas inom myndighetens befintliga anslagsramar. Förslagen tydliggör arbetsgivarens ansvar för anpassning och rehabilitering så att anställda ska få bättre förutsättningar att återgå i arbete. Eftersom fler kvinnor än män är sjukskrivna påverkar förslaget sannolikt fler kvinnor än män. Sammantaget bedöms förslaget om förtydligat arbetsgivaransvar för anpassning och rehabilite- ring bidra till kortare sjukskrivningstider bland både kvinnor och män, men också att skillnader- na i sjukfrånvaro mellan könen minskar. För- slaget bedöms därigenom bidra till ökad ekono- misk jämställdhet mellan kvinnor och män samt främjar delmålet om jämställd hälsa. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser eller stå i strid med de skyldigheter som följer av EU-lagstiftningen eller internationella åtaganden. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen anges kapitlets innehåll. Efter Lagrådets ifrågasättande har paragrafen ändrats på så sätt att det framgår att samtliga paragrafer i kapitlet avser rehabilitering. Paragrafen är ny. I det första styckets första mening anges att om det kan antas att den försäkrades arbetsförmåga kommer att vara nedsatt på grund av sjukdom under minst ska arbetsgivaren senast den dag när den försäkrades arbetsförmåga har varit nedsatt ha upprättat en plan för återgång i arbete. Det innebär att arbets- givaren måste göra ett antagande huruvida den försäkrade kommer att återgå i arbete före det att har förflutit från och med det att arbetsförmågan blev nedsatt. Arbetsgivaren måste göra detta för att – om antagandet är att den anställdes arbetsförmåga fortsatt kommer att vara nedsatt – hinna upp- rätta en plan senast den dag då den försäkrades arbetsförmåga har varit nedsatt . I första stycket andra meningen anges att om det har antagits att den försäkrades arbetsför- måga inte kommer att vara nedsatt under minst och det senare framkommer att ned- sättningen av den försäkrades arbetsförmåga kan antas komma att fortgå under minst ska dock en sådan plan omgående upprättas. Det innebär att om arbetsgivaren en gång har gjort antagandet att den försäkrade kommer att återgå i arbete före det att har förflutit från det att arbetsförmågan blev nedsatt och det senare framkommer att nedsättningen kan antas komma att överstiga ska arbetsgivaren så snabbt som det är praktiskt möjligt upprätta en plan för återgång i arbete. I andra stycket första meningen anges att en plan för återgång i arbete inte behöver upprättas om det av den försäkrades hälsotillstånd klart framgår att den försäkrade inte kan återgå i arbete. Med att den försäkrade inte kan återgå i arbete avses att dennes hälsotillstånd är av en sådan art att det är uppenbart att en återgång i arbete (inte heller med rehabiliterande åtgärder) inte är möjlig. Detta förhållande måste klart framgå för att arbetsgivaren inte ska vara skyldig att upprätta en plan. Om det skulle föreligga någon tveksamhet i fråga om den försäkrades hälsotillstånd måste en plan upprättas. I andra stycket andra meningen anges att om den försäkrades hälsotillstånd förbättras ska en plan för återgång i arbete omgående upprättas. Det innebär att om hälsotillståndet förbättrats på så sätt att en återgång i arbete kan vara möjlig ska arbetsgivaren upprätta en plan för återgång i arbete. Arbetsgivaren ska då omgående upprätta planen, dvs. så snabbt som det är praktiskt möj- ligt för arbetsgivaren att göra detta. I andra stycket tredje meningen anges att planen i den utsträckning som det är möjligt ska upprättas i samråd med den försäkrade. En motsvarande reglering finns i 12 § avseende Försäkrings- kassans upprättande av en rehabiliteringsplan. Att den försäkrade ska lämna de upplysningar som behövs för att klarlägga hans eller hennes behov av rehabilitering och efter bästa förmåga medverka i rehabiliteringen framgår av 7 §. Om det med hänsyn till den försäkrades ovilja eller oförmåga inte är möjligt för arbetsgivaren att samråda med den försäkrade måste arbetsgivaren likafullt upprätta än plan för återgång i arbete. Om en försäkrad utan giltig anledning vägrar att delta i rehabiliteringsåtgärder enligt 7 § har För- säkringskassan möjlighet att med stöd av 110 kap. 57 § första stycket 2 besluta att den försäk- rades ersättning ska dras in eller sättas ned. I det tredje stycket anges att arbetsgivaren fortlöpande ska se till att en plan för återgång i arbete följs och att det vid behov görs ändringar i planen. Stycket motsvarar vad som enligt 14 § gäller för i fråga om myndig- hetens skyldighet att fortlöpande se till att en rehabiliteringsplan följs och att det vid behov görs ändringar i denna. Även vid ändring av en plan ska arbetsgivaren i enlighet med vad som anges i andra stycket andra meningen i den ut- sträckning som det är möjligt göra detta i samråd med arbetstagaren. Överväganden finns i avsnitt 3.8.4. Paragrafen innehåller bestämmelser om vissa uppgiftsskyldigheter för den försäkrade i hans eller hennes ärende om sjukpenning. Ändringen innebär att den försäkrade inte längre ska vara skyldig att ge in ett utlåtande till utfärdat av den försäkrades arbetsgivare som anger vilka möjligheter som finns att ta till vara den försäkrades arbetsför- måga inom arbetsgivarens verksamhet efter åt- gärder som avses i 30 kap. I övrigt görs redak- ändringar i paragrafen. Överväganden finns i avsnitt 3.8.4. Paragrafen reglerar att sjukpenning får dras in eller sättas ned vid viss underlåtenhet från den försäkrades sida. En följdändring görs i para- grafen så att hänvisningarna blir korrekta. Överväganden finns i avsnitt 3.8.4. Enligt första punkten ska lagen träda i kraft . I andra punkten, som har omformulerats i en- lighet Lagrådets synpunkter, anges att den nya bestämmelsen i 30 kap. 6 § även ska tillämpas på försäkrade vars arbetsförmåga har varit nedsatt eller kan antas komma att vara nedsatt under minst . Det innebär att om en försäkrad har en nedsatt arbetsförmåga dagen före det att lagen träder i kraft, dvs. ar- betsförmågan var nedsatt , och nedsättningen har varat under minst eller kan antas komma att vara nedsatt under minst räknat från och med dagen då arbetsförmågan blev nedsatt är arbetsgivaren skyldig att upprätta en plan för återgång i arbete. En sådan plan behöver dock inte upprättas direkt efter lagens ikraftträdande utan en viss respit finns på så sätt att planen ska upprättas . En plan behöver dock inte upprättas om den försäkrade har återfått sin arbetsförmåga eller om det av den försäkrades hälsotillstånd, enligt vad som anges i 6 § andra stycket första meningen, klart framgår att han eller hon inte kan återgå i arbete. Överväganden finns i avsnitt 3.8.4. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 3.9Höjt inkomsttak i sjukförsäkringen Ärendet och dess beredning: Förslagen har utarbetats inom och beretts under hand med . Förslaget i 23 § lagen (1991:1047) om sjuklön avseende den sjukpenninggrundande inkomsten är av en sådan karaktär att det i och för sig bör granskas av Lagrådet. Ändringen som innebär en anpassning till övriga lagförslag är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande över förslaget har därför inte inhämtats (jfr prop. 2005/06:142 s. 13). Regeringens förslag: Inkomsttaket vid beräk- ning av sjukpenninggrundande inkomst ska höjas från sju och en halv till åtta gånger prisbas- beloppet . Skälen för regeringens förslag: är inkomsttaket för sjukpenning- grundande inkomst inom sjukförsäkringen prisbasbeloppet. har de reala inkomsterna ökat. Att de reala inkomsterna har ökat som taket för sjukpenninggrundande inkomst har varit oförändrat har medfört att inkomstbort- fallsprincipen i försäkringen har försvagats. För att förstärka försäkringsskyddet föreslår rege- ringen därför att taket höjs från sju och en halv till åtta prisbasbelopp . De förmåner som enligt regeringens mening bör omfattas av höjningen är sjuk- penning, rehabiliteringspenning, närstående- penning, smittbärarpenning, och ersättning från vid tvist om sjuklön. Lagförslag i ärendet finns i avsnitten 2.1 och 2.3. Förslaget om höjt inkomsttak i sjukförsäkringen bedöms vara positivt ur ett jämställdhets- perspektiv då det ökar den ekonomiska tryggheten för de kvinnor och män som är P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Kvinnor är sjukfrånvarande i högre utsträckning än män. uppgick sjukpenningtalet , uppdelat för kvinnor och för män. På helårsbasis beräknas 160 000 kvinnor och 115 000 män beröras av det höjda taket och däri- genom få en höjd dagersättning. I genomsnitt ökar sjukpenningen för de personer som berörs med ca . Utgifterna för statens budget beräknas öka med på helårsbasis. blir utgifts- effekten . Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Ändringen av paragrafen innebär att andra stycket tas bort. Stycket tas in som ett nytt tredje stycke i 11 §. Genom en ändring i första stycket framgår att det höjda taket vid beräkning av sjukpenning- grundande inkomst i 25 kap. 5 § inte gäller vid beräkning av graviditetspenning. Av det nya andra stycket följer i stället att den sjukpenning- grundande inkomsten i dessa fall inte får över- stiga 7,5 prisbasbelopp. Bestämmelsen i tredje stycket har tidigare funnits i 10 § andra stycket. Bestämmelsen ändras som en konsekvens av ändringarna i första och andra styckena. 25, 27 och 30 §§ Bestämmelserna reglerar beräkning av föräldra- penning på sjukpenningnivån. Bestämmelserna ändras som en konsekvens av ändringen i 25 kap. 5 §. gäller att inkomsttaket i 25 kap. 5 § inte ska tillämpas vid beräkning av föräldra- penning på sjukpenningnivån. I stället följer av 26 § att den sjukpenninggrundande inkomsten i dessa fall inte får överstiga 10 prisbasbelopp. Genom en ändring i första stycket framgår att det höjda taket vid beräkning av sjukpenning- grundande inkomst i 25 kap. 5 § inte gäller vid beräkning av tillfällig föräldrapenning. Av andra stycket följer i stället att den sjukpenning- grundande inkomsten i dessa fall inte får över- stiga 7,5 prisbasbelopp. Bestämmelsen i tredje stycket har tidigare funnits i andra stycket. Be- stämmelsen ändras som en konsekvens av änd- ringarna i första och andra styckena. Ändringen i andra stycket innebär att taket vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst höjs från 7,5 till 8,0 prisbasbelopp. Den sjukpenninggrundande inkomsten ligger till grund för beräkning av bl.a. sjukpenning, rehabiliteringspenning, smittbärarpenning och närståendepenning (jfr 24 kap. 2 och 3 §§). Bestämmelserna reglerar beräkning och omräk- ning av den sjukpenninggrundande inkomsten i vissa situationer. Bestämmelserna ändras som en konsekvens av ändringen i 25 kap. 5 §. Enligt första punkten ska de lagändringar som är i fråga träda i kraft . Enligt tredje punkten ska äldre bestämmelser fortfarande gälla i fråga om förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Det innebär att det hit- tillsvarande inkomsttaket om 7,5 prisbasbelopp fortfarande ska tillämpas när förmåner som be- räknas med ledning av den sjukpenning- grundande inkomsten ska beräknas för sådan tid. Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Bestämmelsen reglerar ersättning från Försäk- ringskassan vid tvist om sjuklön. Ändringen av bestämmelsen innebär en anpassning till det höjda taket för sjukpenninggrundande inkomst. Enligt första punkten ska lagändringen träda i kraft . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Av andra punkten framgår att äldre bestäm- melser fortfarande ska gälla i fråga om ersättning som avser tid före ikraftträdandet. Den ekonomiska tryggheten för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning be- höver stärkas ytterligare. Garantinivåerna för hel sjukersättning och aktivitetsersättning bör där- för höjas med 0,08 prisbasbelopp. Garantinivån för hel sjukersättning från och 3.10Stärkt ekonomisk trygghet för med den månad då den försäkrade fyller personer med sjukersättning och aktivitetsersättning Regeringen lämnar i denna proposition förslag om stärkt ekonomisk trygghet för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning, både genom höjd sjukersättning och aktivitetsersätt- ning i form av garantiersättning och genom höjt bostadstillägg. Lagförslaget om höjt bostads- tillägg lämnas under Utgiftsområde 11 Ekono- misk trygghet vid ålderdom. bör för år räknat motsvara 2,53 prisbasbelopp. Garantinivån för hel sjukersättning till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller samt för hel aktivitetsersättning bör för år räknat motsvara –2,23 prisbasbelopp till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller , –2,28 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller , 3.10.1Höjd garantinivå i sjukersättning och aktivitetsersättning Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och beretts under hand med . Regeringens förslag: Garantinivån för hel sjuk- ersättning från och med den månad då den för- säkrade fyller ska höjas med 0,08 prisbas- belopp, så att den för år räknat motsvarar 2,53 prisbasbelopp. Garantinivåerna för hel sjukersättning till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller samt för hel aktivitetsersättning ska på motsvarande sätt höjas med 0,08 prisbas- belopp. Ändringarna ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Sjukersätt- ning och aktivitetsersättning i form av garanti- ersättning utgör ett grundskydd för den som haft låga eller obefintliga inkomster. Garanti- ersättningen är bosättningsbaserad och lämnas endast till den som kan tillgodoräknas en försäk- ringstid om . Storleken på garanti- ersättningen beror på hur lång försäkringstid den försäkrade kan tillgodoräknas. –2,33 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller , –2,38 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller , –2,43 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller , samt –2,48 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . Förslaget om höjd garantiersättning innebär högre ersättning till 169 000 personer, varav 95 000 kvinnor och 74 000 män. Höjningen innebär, vid full garantiersättning, att ersätt- ningen ökar med ca . Av berörda personer befinner sig i decilgrupp 1 och 2, dvs. de i befolkningen med lägst inkomster. Utgifterna på anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. beräknas öka med på helårsbasis genom den höjda garantiersättningen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Cirka 125 000 personer med sjuk- eller akti- vitetsersättning har bostadstillägg, varav 66 000 kvinnor och 59 000 män. Höjningen från av boendekostnaden innebär som mest att ersättningen ökar med . Därtill höjs taket för maximal boendekostnad till . För boendekostnader överstigande föreslås att ersättningsnivån blir . av personerna med sjuk- eller aktivitetsersättning med bostadstillägg har en boendekostnad som överstiger dagens tak om . Med förslaget att taket höjs till minskar denna andel till . Fler får därigenom ersättning baserad på hela sin boendekostnad. Den skäliga levnadsnivån samt skälig bostads- kostnad i särskilt bostadstillägg föreslås sam- tidigt höjas. I övrigt hänvisas till Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, där för- slaget lämnas. Utgifterna på anslaget 1:2 Aktivi- tets- och sjukersättningar m.m. beräknas öka med på helårsbasis genom förslagen om höjt bostadstillägg. hade 18 000 kvinnor och 20 700 män aktivitetsersättning. Antalet kvinnor med sjukersättning var 174 000 och antalet män var 118 000. Förslaget om höjd garantiersättning innebär högre ersättning till 169 000 personer, varav 95 000 kvinnor och 74 000 män. Cirka 125 000 personer med sjuk- eller aktivitetsersättning har bostadstillägg, varav 66 000 kvinnor och 59 000 män. Oavsett fördelningen mellan män och kvinnor i olika förmåner m.m. bedöms stärkt ekonomisk trygghet för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning bidra till att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. 3.11.11:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tabell 3.4 Anslagsutveckling 1.1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 23 816 000 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till 216 182 tkr. Anslaget får användas för utgifter för sjukpen- ning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkrings- balken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får vidare användas för utgifter för boendetillägg och sjuk- penning respektive rehabiliteringspenning i sär- skilda fall enligt socialförsäkringsbalken. An- slaget får dessutom användas för utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestäm- melser i sjuklönesystemet, nämligen den s.k. sjuklönegarantin och det särskilda högrisk- skyddet enligt lagen (1991:1047) om sjuklön . Anslaget får även användas för utgifter för åter- betalningspliktiga studiemedel avseende studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395). Därtill får anslaget användas för utgifter för ersättning för skada orsakad av del- tagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbets- hjälpmedel m.m. Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Bestämmelserna om ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering finns i förordningen (1980:631) om ersättning av allmänna medel för skada orsakad av deltagare i arbetsmarknadspolitiskt program eller arbets- livsinriktad rehabilitering m.m. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs dels av antalet ersatta dagar, dels av medelersätt- ningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Utöver detta har framför allt demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt frånvaroförändringar på individnivå betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av ersättningsnivån samt löneutvecklingen. Nedan redogörs för regeringens bedömning av utvecklingen framöver som i sin tur ligger till grund för utgiftsprognoserna. En central bestämningsfaktor för den framtida volymutvecklingen är hur många sjukfall som startar. Inflödet, i termer av nya sjukfall som blir minst , ökade i en relativt hög takt. Denna ökning avklingade och nivån startade sjukfall bedöms ligga på drygt 350 000 under resten av prognosperioden, vilket motsvarar dagens nivå. Allt fler sjukfall avslutas omkring rehabilite- ringskedjans bedömningspunkter. Detta beror sannolikt på arbete med att förstärka och förbättra utrednings- och bedöm- ningsarbetet. Detta innebär att varaktigheten för sjukfall kortare än beräknas minska 2017, för att därefter vara . För långa sjukfall, med fallängder , beräknas dock varak- tigheten öka något. Ökningen beror till stor del på färre övergångar till sjukersättning. Antalet sjukpenningdagar beräknas uppgå till 57,3 miljoner nettodagar och 56,1 miljoner nettodagar 2018. Medelersättningen per nettodag för sjukpenning har beräknats till och till per dag. Nyckelfaktorer i sammanhanget är hur många sjukfall som kommer att starta framöver samt i vilken takt sjukfallen kommer att avslutas. Utgifterna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . beräknas utgifterna till 37 032 respektive . Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering, kan bevilja re- habiliteringspenning. Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Utgiftsutvecklingen påverkas också av i vad mån bedömer behovet av rehabi- litering och påbörjar samordnade rehabilite- ringsinsatser. Antalet rehabiliteringsdagar beräknas uppgå till ca 1,9 miljoner nettodagar och 2,1 miljoner nettodagar 2018. Medelersättningen per nettodag för rehabiliteringspenning har beräknats till och till . Utgifterna för rehabiliteringspenningen in- klusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . beräknas utgifterna till 1 213 respektive . har särskilda medel för köp av arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar samt för särskilt bidrag och för ersättning för resor till och från arbetet. För- säkringskassan har främst använt medlen för köp av arbetstekniska hjälpmedel. I övrigt har medlen använts för bl.a. utgifter för läkarutlåtanden samt för bidrag till resor. behov av att köpa medicinska underlag och utlåtanden för att bedöma rätten till ersättning och behovet av rehabilitering har minskat . Behovet av sådana kompletterande underlag och utlåtan- den tillgodoses i stället inom ramen för den allmänna hälso- och sjukvården via en överens- kommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting. beräknas för- brukas. beräknas förbrukningen till . beräk- nas utgifterna till 173 respektive . Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall