prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Syftet med ett sådant centrum är att öka kunskapen om farliga ämnen i varor, bidra till ökad substitution av farliga ämnen och därmed också bidra till utveckling av hållbara kemiska produkter, varor och icke-kemiska metoder och tekniker. Uppdraget redovisades till (Miljö- och ) den P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 (SOU 2017:32). Förslaget bereds i . För att få centrumet snabbt på plats har regeringen avsatt . Regeringen presenterade handlingsplanen Smart industri. Inom fokusområdet produktion betonas behovet av utfasning av särskilt farliga ämnen för att åstadkomma en hållbar industri och ett hållbart näringsliv. En särskild tillsyn gjordes för att få en bättre bild av hur kemikalielagstiftningen tillämpas för återvunna ämnen. som återvinner avfall kontrollerades. Resultatet visar att företagens kunskap om kemikaliereglerna och det kemiska innehållet i de återvunna produkterna var låg. Projektet var en del av regeringens uppdrag om giftfria och resurs- effektiva kretslopp. Spridning av läkemedelsrester i miljön har uppmärksammats som ett problem. Regeringen har därför avsatt resurser (2014–2017) för att utveckla avancerad rening för att bland annat minska läkemedelsrester i avloppsvatten. Regeringen har även gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att använda avancerad rening för att avskilja läkemedelsrester från avloppsvatten. I sin redovisning av uppdraget redogör för att det finns både ett behov och tillgängliga tekniker. Förslaget bereds inom . Regeringen driver även ökad miljöhänsyn i den pågående förhandlingen om en ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel. En särskilt prioriterad fråga är åtgärder för att skydda miljön i samband med tillverkning av läkemedel. har i uppdrag att bidra till arbetet för ökad miljöhänsyn i läkemedelslagstiftningen inom EU och internationellt, i enlighet med det särskilda etappmålet till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg avsnitt 3 Hälso- och sjukvårdspolitik). Mikroplaster, plastpartiklar som är mindre än , kan skada organismer i vattenmiljön och har växt fram som ett nytt globalt miljöproblem. Regeringen har till Europeiska kommissionen och Världs- handelsorganisationens sekretariat anmält ett förbud mot att använda plastpartiklar i kosmetiska produkter som är avsedda att sköljas av. Förbudet gäller inte plastpartiklar som består P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 av naturligt förekommande polymerer. har haft i uppdrag att identifiera viktiga landbaserade källor till spridning av mikroplaster och föreslå åtgärder för att minska utsläppen. Uppdraget redovisades (dnr M2017/01473/Ke). Kemikalieinspektionen har vidare i uppdrag att utreda nationella åtgärder för att begränsa förekomsten av mikroplaster i kosmetiska produkter som innehåller plastpartiklar där syftet med tillsatsen är en annan än att uppnå en rengörande effekt samt i andra kemiska produkter. Uppdraget ska redovisas . Kemikalieinspektionen redovisade ett regeringsuppdrag om att begränsa icke yrkesmässig användning av kemiska växtskydds- medel. Förslaget bereds i . Användningen av särskilt farliga ämnen Preciseringen handlar om att begränsa användningen av särskilt farliga ämnen. Det är ämnen som är cancerframkallande, fortplantningsstörande eller kan skada arvsmassan eller som är långlivade, bioackumulerande och giftiga eller mycket långlivade och mycket bioackumulerande. Även ämnen som är hormonstörande eller kraftigt allergiframkallande räknas hit, liksom metallerna bly, kvicksilver och kadmium. Europeiska kommissionen lämnade sitt förslag på vetenskapliga kriterier för identifiering av hormonstörande ämnen under växtskyddsmedels- och biocidförordningarna. Kriterierna behövs för att systematiskt kunna reglera hormonstörande ämnen inom EU. anser att de föreslagna kriterierna inte tillräckligt kommer att kunna förebygga skador på miljön och människors hälsa. Kriterierna, som ännu inte är fastställda, kommer att tillämpas för både biocider och växtskyddsmedel, men de kommer troligen även att påverka andra regelverk som Reach. Kommissionen beviljade ett tillstånd för användning av pigment baserade på blykromater. Dessa blykromatpigment är utfasade i och flera andra länder. anser att tillståndet strider mot Reach och har därför stämt kommissionen vid . Pigment innehållande blykromater har breda användningsområden, till exempel infärgning av plast, bemålning av metallytor och vägmarkeringar. många mindre farliga alternativ som kan användas istället. , och har ansökt om att få intervenera till stöd för i processen. Den Europeiska kemikaliemyndigheten har ansökt om att få intervenera till stöd för kommissionen. Trolig tidpunkt för dom är . Regeringen verkar för att EU ska begränsa förekomsten av farliga kemikalier i textilier. Regeringen har bl.a. gemensamt med de nordiska länderna drivit på för att Europeiska kommissionen ska vidta åtgärder för att främja en hållbar utveckling av textilier och mode. Bakgrunden är att stora volymer kemikalier används för produktion av textilier, från tillverkning av textilfibrer och råmaterial till behandling av de färdiga textilvarorna. har tagit fram ett begräsningsförslag på EU-nivå för nonylfenoletoxilat. Ett nytt gränsvärde för hur mycket nonylfenoletoxilat som får finnas i textil inom EU offentliggjordes . Det nya gränsvärdet gäller . Gränsvärdet är en halt motsvarande 0,01 viktprocent av en textilvara eller varje del av en textilvara. finns förbud mot användning av nonylfenoletoxilat i EU, men omfattas även importerade textilier. har Kemikalieinspektionen inspekterat handdukar och bäddtextil. Det kommande gränsvärdet för nonylfenoletoxilat överskreds i en tiondel av proverna. De berörda företagen informerades för att möjliggöra utfasning inför att förbudet träder i kraft. tas en ny punktskatt på kemikalier i viss elektronik ut. Syftet med skatten är att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö och uppmuntrar till att mer hälsovänliga alternativ används. tillsatte regeringen en utredning som ska analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön i syfte att nå miljömålen. Utredaren ska också göra en översyn av lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel. Uppdraget ska redovisas . Användningen av dentalt amalgam kommer att begränsas inom EU. Detta har varit en profilfråga för . Förordningen begränsar även starkt möjligheten att exportera kvicksilver genom att utöka EU:s exportförbud till att gälla fler kvicksilverföreningar och kvicksilver i produkter. begränsa användningen av dentalt amalgam antogs . De nya EU-reglerna väntas börja gälla , vilket kan komma att påverka de svenska kvicksilverreglerna. Regeringen beslutade att ratificera Minamatakonventionen om kvicksilver. Konventionen trädde i kraft . Preciseringen handlar om att åtgärda förorenade områden så att de inte utgör hot mot människors hälsa eller miljön. Det finns 1 040 förorenade områden i som bedöms utgöra mycket stor risk för miljön och människors hälsa. Ytterligare 7 341 områden bedöms utgöra stor risk och skulle också behöva åtgärdas. Totalt pågick ca 1 500 efterbehandlingsinsatser eller saneringar i landet. ansvarar för den nationella samordningen och prioriteringen av efterbehandlingar med statliga medel. Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden användes främst till åtgärder () men också till förstärkt tillsyn och utredningar. avslutades åtgärder för 102 objekt som har finansierats från anslaget. anslås även medel för sanering av förorenad mark för bostads- byggande. fattade det första beslutet, när man beviljade för två fastigheter i Sala kommun som är förorenade med metaller från gruvverksamhet. När marken är sanerad kommer 86 lägenheter att byggas. granskade hanteringen av de förorenade områden som förorenats genom statlig verksamhet eller som staten äger. Syftet med granskningen var att undersöka om det finns förutsättningar för en effektiv prioritering av sanering av områden som innehas eller har förorenats av staten. övergripande slutsats är att det finns brister i kartläggningen av förorenade områden som ägs av staten eller har förorenats av statlig verksamhet. Regeringen redovisar i en skrivelse till (skr. 2016/17:111) om statens förorenade områden, de åtgärder som bedöms vara nödvändiga med anledning av granskning och rekommendationer. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regeringen har gett ett uppdrag till och att ta fram en strategi för hantering av gruvavfall och göra en bedömning av kostnader och åtgärder för efterbehandling. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera om det finns insatser eller åtgärder som på ett mer ändamålsenligt sätt än kan säkerställa att det finns tillräckliga ekonomiska säkerheter för efterbehandling och andra återställningsåtgärder vid gruvverksamhet. Kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper Preciseringen handlar om att kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper ska vara tillgänglig och tillräcklig för riskbedömning. Kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper utgör grunden för allt arbete med att förebygga och begränsa risker med kemikalier. EU-finansierade forskningsprojekt tar fram resultat som bidrar till den kunskapsuppbyggnad och metodutveckling som behövs för testmetoder, vägledningar och riskbedömning. För att utveckla regelverken så att riskbedömningar också kan ta hänsyn till kombinationseffekter har ett antal rapporter som kan utgöra kunskapsunderlag tagits fram av kommissionens forskningscenter (). presenterades en översikt av publicerade riskbedömningar för blandningar av kemiska ämnen. Även EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet (Efsa) har bedrivit olika aktiviteter inom området kombinationseffekter. Till exempel har Efsa inlett arbetet med att ta fram en vägledning för riskbedömning av kombinationseffekter från exponering för olika kemiska ämnen. Information om farliga ämnen i material och produkter Preciseringen handlar om att information om innehållet av miljö- och hälsofarliga ämnen i material, kemiska produkter och varor ska vara tillgänglig. Informationskravet för varor i Reach har utökats genom att fler särskilt farliga ämnen har identifierats och förts upp på den s.k. kandidatförteckningen. Sammanlagt fattades beslut om ytterligare fem ämnen, däribland bisfenol A och det högfluorerade P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Fyra av dessa ämnen fördes upp på förteckningen , som då innehöll 173 särskilt farliga ämnen. Kommissionens målsättning är att alla relevanta särskilt farliga ämnen ska vara identifierade till 2020. har fortsatt att driva på för stärkta informationskrav om kemiskt innehåll i varor genom hela livscykeln. Dels har bidragit till att EU:s ministerråds slutsatser om kommissionens handlingsplan för en cirkulär ekonomi tydliggör att information om innehåll av farliga ämnen i varor ska föras vidare till avfallsledet. Dels har arbetat aktivt för att sådana informationskrav ska komma in i både nya och reviderade förordningar under Ekodesigndirektivet. Informationen behövs för att möjliggöra en säker återvinning, och för att på ett säkert sätt kunna använda återvunnet material i nya varor. Handlingsplanen för en giftfri vardag Regeringens uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag sträcker sig fram (prop. 2013/14:1, utg.omr. 20, s. 85). Den nuvarande inriktningen på uppdraget omfattar perioden –2017 som Kemikalieinspektionen redovisade . Redovisningen kommer att ligga till grund för ett fortsatt uppdrag 2018–2020. Satsningen på handlingsplanen har gjort det möjligt att öka antalet förslag på reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Den ökade satsningen på EU:s kemikalie- lagstiftning har lett till att tillhör den grupp medlemsländer som lämnar flest förslag på åtgärder för dessa ämnen. Sedan starten av handlingsplanen har lämnat in 10 ämnesutvärderingar, 16 förslag till ämnen till kandidatförteckningen, 3 förslag på begränsningar samt förslag på harmoniserande klassificering av 20 ämnen. De ämnen som prioriterar är sådana som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. Handlingsplanen har bidragit till att det ställs ökade kemikaliekrav vid offentlig upphandling till förskolor. finns ett kravpaket som ska stödja kommunerna att i sin upphandling av varor ställa krav för att minska miljö- och hälsofarliga ämnen i förskolan. uppföljning 2016 visar att av 52 svarande kommuner har 71 procent använt kriterierna för upphandling till förskolan och har använt kriterierna för upphandling till andra verksamheter. startade Kemikalieinspektionen ett nätverk om giftfri vardag för att underlätta för kommunerna att sprida goda exempel och att samverka med varandra. Intresset från kommunerna har varit stort och nätverket består nu av 134 kommuner. Även åtta landsting och 13 länsstyrelser ingår i nätverket. Kemikaliekrav i upphandling, byggprodukter och förskolor är en viktig fråga för nätverket. Handlingsplanen har bidragit till att tillsynen kunnat stärkas rejält. Elprodukter inom lågprissortimentet har prioriterats eftersom Kemikalieinspektionen sett en hög andel brister inom denna produktgrupp. Totalt inspekterades 84 företag och från dessa analyserades 154 produkter. I drygt en tredjedel av produkterna fanns förbjudna ämnen. En stor andel produkter uppfyllde inte heller kraven för märkning och dokumentation. Även om de enskilda produkterna inte är akut giftiga, innebär de problem för både människors hälsa och för miljön. Resultatet visar på fortsatt tillsynsbehov av billig hemelektronik. Leksaker och andra varor riktade till barn utgör också en prioriterad grupp för tillsynen. inspekterades 20 företag som säljer leksaker. Totalt analyserades 60 varor. En femtedel av de analyserade varorna visade sig innehålla för höga halter av reglerade ämnen, såsom bly, kadmium, kortkedjiga klorparaffiner och ftalater. Resultaten för begränsade ämnen i mjuka plaster var bättre än vid tidigare års kontroller, vilket kan vara ett tecken på att branschen har blivit bättre på att följa reglerna. Det kan även bero på nya standard som begränsar ftalater i leksaker. Analyserna av elektriska leksaker visade däremot på större brister. Otillåtet höga värden av bly fanns i av de testade produkterna. Olika typer av heminredningstextil, exempelvis sängkläder, filtar och handdukar har också kontrollerats. Totalt inspekterades 51 företag och från dessa analyserades 167 varor efter azofärgämnen samt nonylfenol och nonylfenoletoxilater. Endast en vara innehöll azofärgämne i otillåten halt. I av varorna återfanns nonylfenoletoxilater i halter som överstiger gränsen i kommande lagstiftning som börjar gälla 2021. Kemikalieinspektionen har inom ramen för uppdraget utrett möjligheten till och behovet av att införa nationella begränsningar för användningen av klorerade konserveringsmedel i kosmetiska produkter. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Flera insatser har vidtagits med anledning av etappmålen. För särskilt farliga ämnen har kommissionen presenterat förslag till kriterier för hormonstörande ämnen. Ämnen som orsakar allergi i luftvägarna finns nu på den s.k. kandidatförteckningen men inte på tillstånds- listan i Reach. Kommissionen har även föreslagit att det, inom en ny förordning om CE-märkta gödselprodukter (se utg.omr. 23), införs ett gemensamt och stegvist sänkt gränsvärde för kadmium i mineralgödsel. Kunskapen om ämnens hälso- och miljöeffekter blir bättre. har införts i flera EU-länder. I finns förslag på att den som anmäler produkter till produktregistret även ska lämna information om de nanomaterial som produkten innehåller. EU:s leksaksdirektiv innehåller specifika kemikalie- krav som började tillämpas 2013. De har väsentligt ökat skyddsnivån för barn jämfört med tidigare. togs beslut om att reglera ytterligare två ämnen enligt direktivet. Informationskravet för varor i Reach utökas genom att fler särskilt farliga ämnen identifieras och förs upp på den s.k. kandidatförteckningen. har krav på CMR-ämnen och hormonstörande ämnen införts i en ny EU- förordning om medicintekniska produkter som börjar gälla 2020. För läkemedel driver ökad miljöhänsyn i den pågående förhandlingen om en ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel. En särskilt prioriterad fråga är åtgärder för att skydda miljön i samband med tillverkning av läkemedel. Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. behöver såväl regeringen som andra aktörer vidta ytterligare åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet. Dagens miljö- utmaningar är till stor del gränsöverskridande P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 och detta miljökvalitetsmål kan inte lösas enbart genom åtgärder inom landet utan kräver även åtgärder i EU och internationellt. Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet förbättras ständigt genom fortsatt utvecklad lagstiftning, men även andra insatser som t.ex. kriterier för kemikaliekrav i upphandling och kemikalieskatt. Allt fler ämnen omfattas av lagstiftning inom EU och internationella överenskommelser. Även om förutsättningarna har förbättrats är det ännu för tidigt att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. Regeringen bedömer att miljökvalitets- målet Giftfri miljö är ett av de miljökvalitetsmål som är svårare att uppnå. Giftfri miljö bidrar tydligt till sju globala hållbarhetsmål: 2 – Ingen hunger, 3 – Hälsa och välbefinnande, 6 – Rent vatten och sanitet, 8 – Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt, 12 – Hållbar konsumtion och produktion, 14 – Hav och resurser samt 15 – Ekosystem och biologisk mångfald. Detta genom insatser som bidrar till bättre kemikaliekontroll, minskad exponering för farliga ämnen, utfasning av användning av särskilt farliga ämnen samt att förbättra kunskapen och informationen om kemiska ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper. Att åtgärda förorenade områden bidrar också till hållbarhetsmålen. Farliga kemiska ämnen kan frigöras och spridas i produktion, användning och i avfalls- hanteringen. för en giftfri miljö måste därför innehålla ambitiösa mål som betonar skyddet av barn, stärker substitutions- principen och att kemikalier beaktas i arbetet med en cirkulär ekonomi. Regeringens fortsatta satsning på handlings- planen för en giftfri vardag är ett viktigt steg på vägen för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Handlingsplanen som har fokus på barn och unga gör det möjligt att utöka insatser nationellt, inom EU och internationellt. Även vuxna exponeras för kemikalier och det finns skillnader mellan könen vad gäller upptag och ansamling av kemikalier i kroppen. De effekter som kemikalier kan orsaka kan bero på om det är en man eller kvinna som exponeras. Kunskapen om effekter av den sammanlagda exponeringen för farliga kemiska ämnen är fortfarande mycket begränsad. Sammanlagd exponering hanteras inte heller i de flesta av dagens lagstiftningar, som i huvudsak är inriktade på exponering för enskilda ämnen i P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regler behöver utformas så att regelverken i större utsträckning tar hänsyn till att barn är känsligare än vuxna för exponering av farliga ämnen. Det måste gå att identifiera hormonstörande ämnen och sätta in åtgärder så att ämnena inte skadar kvinnor och män, flickor och pojkar, eller miljön. Det är också av särskilt stor vikt att minska eller fasa ut användningen av kemiska ämnen som är mycket långlivade i miljön, exempelvis PFAS som riskerar att förorena mark och vatten, inklusive dricksvattentäkter, . Genomförandet av ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) och dess dotterdirektiv om prioriterade ämnen inom vattenpolitikens område (2008/105/EG) är en viktig del som reglerar flera långlivade miljögifter. Många farliga ämnen finns kvar i samhället och fortsätter att bidra till exponering av människor och miljön. Om särskilt farliga ämnen så långt som möjligt fasas ut ur kretsloppen så förbättras möjligheterna till en säker användning av återvunna material. Med regeringens satsning att inrätta ett Substitutionscentrum är ambitionen att substitutionsarbetet bland företag och offentliga upphandlare ska öka samt även bidra till utveckling av hållbara kemiska produkter, varor och icke-kemiska metoder och tekniker. Den nuvarande takten är för låg för att åtgärda förorenade områden så att de inte utgör en risk för kommande generationer. Riskerna för miljö och hälsa från förorenade områden kommer inte att vara åtgärdade till 2020. De nya resurserna som är riktade mot sanering för bostadsbyggande ska öka takten att efterbehandla förorenad mark. Det kan också leda till att ren mark i större utsträckning kan bevaras och att det istället byggs på industrimark. Tillsyn och tillämpningen av är avgörande, dels för att inte nya förorenade områden ska tillkomma på grund av miljöfarlig verksamhet, dels för att den ansvarige, där sådan finns, tar sin del av kostnaden. Även samverkan och samarbete mellan myndigheterna är viktigt. Teknikutveckling har pekats ut som en möjlig väg fram för att öka saneringstakten. De statligt genomförda projekten har dock haft en låg innovationsgrad. Kunskapsläget förväntas bli bättre . Nästa registreringsomgång i Reach är viktig. Då förväntas upp till 25 000 kemiska ämnen som produceras i volymer bli registrerade. Informationen om innehåll av farliga ämnen i material och varor är mycket bristfällig. Många varor tillverkas utanför EU, vilket försvårar informationsflödet. Kemikalieinspektionen har regeringens uppdrag att kartlägga förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU. Kartläggningen ska bidra till att öka vår kunskap om dessa ämnen i olika produkter och varor. Det globala målet för kemikalier som finns inom hållbarhetsmålen och SAICM sträcker sig fram . Målet kommer inte att nås och det finns således ett fortsatt behov av att på global nivå kunna hantera ämnen som sprids internationellt och som kan ge stora problem. En internationell process är inledd för att ta fram ett nytt ramverk för en hållbar hantering av kemikalier och avfall. Kommissionens initiativ för att genomföra handlingsplanen för en cirkulär ekonomi, liksom utvecklingen av för giftfri miljö till 2018 äger goda möjligheter att fortsätta att driva på för utökade informationskrav om ämnen i material och varor. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Samtliga etappmål under Giftfri miljö är relevanta även om målåren för delar av etappmålen har passerats. Inget av etappmålen bedöms kunna nås , men det bör gå att nå vissa av målen . När det gäller etappmålet för ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt finns det dock förutsättningar att nå målet för veterinärmedicinska läkemedel. Etappmålet för särskilt farliga ämnen har ännu inte uppnåtts och regeringen bedömer att ytterligare insatser behövs för att målet ska nås . För hormonstörande ämnen har förutsättningarna stärkts för att dessa kan betraktas som särskilt farliga ämnen i olika relevanta regelverk. Det krävs framför allt ett ambitiöst genomförande av kommissionens färdplan för särskilt farliga ämnen och av åtaganden i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Etappmålet om kunskap om ämnens hälso- och miljöeffekter har ännu inte uppnåtts och regeringen bedömer att ytterligare insatser behövs för att nå målet . Arbetet med att ta fram kunskap om ämnens miljö- och hälsoegenskaper har dock generellt sett gått framåt. Förutsättningarna för att uppnå målet kommer sannolikt att förbättras och till stor del går det troligen att nå målet efter det sista målåret som är 2018. Denna bedömning gäller främst för nanomaterial och beaktande av barns särskilda känslighet.