prop · H403152 · 2017-03-21 00:00:00 — säkringen och tillstyrker uttryckligen förslaget. konstaterar att de redan lämnar den uppgift om inkomst och avdrag i inkomstslaget kapital som förslaget avser. dock att i den uppgiften ingår inte alla avdrag och ger som exempel att avdrag vid uthyrning av bostad inte finns med. anser därför att den föreslagna lagtexten bör förtydligas med att beräkningen ska göras utifrån uppgifter som har legat till grund för beslut om slutlig skatt. Övriga remissinstanser kommenterar inte närmare förslaget. Skälen för regeringens förslag: En viktig utgångspunkt för regelverket för bostadstillägg är att prövningen ska göras utifrån uppgifter som speglar den försäkrades aktuella ekonomiska situation. Vad gäller uppgift om överskott i inkomstslaget kapital gäller dock enligt nuvarande regler att beräkningstidpunkten ska avse historiska uppgifter, nämligen deklarationsuppgifterna per . Detta eftersom det är svårt att i förväg kunna uppskatta sina kapitalinkomster och att det blir enklare för pensionären att göra rätt om man använder sig av ett avläsningstillfälle som överensstämmer med den tidpunkt som uppgifterna i kontrolluppgifter avser. Regeringen konstaterar att det förvisso är enklare att använda uppgifter från årsbesked än att i förväg uppskatta kapitalinkomster, men även hanteringen med årsbesked innebär vissa problem för pensionären med att förstå vilka uppgifter det gäller och att komma ihåg ändringsanmälan, samt för och att hantera och beräkna dessa uppgifter. Regeringen anser i likhet med och arbetsgruppen att det skulle leda till bättre kvalitet i handläggningen och en förenkling för den försäkrade om det fastställda värdet av inkomst av kapital i beslutet om slutlig skatt i stället skulle ligga till grund för beräkning av överskott i inkomstslaget kapital. En sådan förenkling måste dock ställas mot grundkravet att prövningen ska göras utifrån pensionärens aktuella ekonomiska situation. Regeringens bedömning är dock att uppgifterna från slutskattebeskedet är tillräckligt aktuella för att kunna användas vid beräkningen och att skillnaden inte blir påtagligt stor jämfört med . Omräkning till följd av ändrade kapitalinkomster kommer med förslaget normalt kunna göras i stället för för de flesta försäkrade, dvs. Det gäller försäkrade med enkla inkomstförhållanden. För vissa försäkrade kommer slutskattebeskedet först , september eller december. Det gäller för sådana försäkrade som deklarerar på papper och t.ex. har aktier eller näringsinkomster. Av dem som uppbär bostadstillägg får sitt slutskattebesked eller augusti, och . För den senare gruppen blir förskjutningen då upp till . Å andra sidan har den gruppen normalt en mer komplicerad inkomstsituation, vilket gör att beslut utifrån kontrolluppgifter riskerar att hålla en lägre precision. En mindre negativ konsekvens av förslaget blir att om två makar får sitt slutskattebesked kommer bostadstillägget att räknas om vid båda beslutstidpunkterna. Det torde dock röra ett relativt begränsat antal fall. konstaterar att den uppgift det handlar om inte alltid innehåller alla avdrag och exemplifierar det med avdrag vid inkomst av uthyrning. Verket föreslår därför ett förtydligande av förslaget så att det är tydligt att beräkningen ska göras utifrån alla de uppgifter som har legat till grund för beslut om slutlig skatt. Normalt räcker den uppgift som lämnar men i ett mindre antal fall kan den be- 2016/17:152 höva kompletteras med ytterligare uppgifter som får hanteras särskilt med hjälp av uppgifter från pensionären. En sådan hantering sker och ändrar därför inte syftet med förslaget. Regeringen delar dock bedömning om att paragrafen bör förtydligas på det sätt som föreslår. De flesta ålderspensionärer med bostadstillägg har inga eller låga kapitalinkomster. Enligt har hälften av mottagarna inga kapitalinkomster alls. Ungefär en fjärdedel har , och en fjärdedel har . För de flesta mottagarna av bostadstillägg ändras inte kapitalinkomsternas storlek mellan åren i någon betydande omfattning. Effekten av ändrade kapitalinkomster på bostadstilläggsbeloppet kommer att bli densamma med förslaget, med den enda skillnaden att den slår igenom . Regeringen bedömer att effekterna av den försämrade aktualiteten i beräkningen av kapitalinkomster är relativt begränsad, och väger lätt jämfört med fördelarna med den förenklade hanteringen och den minskade risken för fel. Förslaget innebär att det blir enklare för den försäkrade att förstå vilka uppgifter som används i beräkningen och bidrar till att de felaktiga utbetalningarna minskar. Det skulle förenkla hanteringen för både de försäkrade och för de handläggande myndigheterna, särskilt om denna del av handläggningen kan automatiseras. Det bör dock tilläggas att även om den försäkrade normalt inte kommer att behöva tänka på att anmäla ändrad kapitalinkomst, så kommer det fortsatt krävas av honom eller henne att komma ihåg att anmäla kapitalinkomst i de fall t.ex. efter omprövning har fattat ett nytt beslut om slutlig skatt. De överväganden som gjorts ovan är giltiga även för personer med äldreförsörjningsstöd. Det går inte heller att se några skäl till att beräkningsunderlaget för kapitalinkomster bör vara olika för de olika förmånerna och förslaget bör därför även omfatta äldreförsörjningsstöd som beräknas på samma sätt som bostadstillägg. 4.3Omräkning av kapitalinkomster utan föregående underrättelse Regeringens förslag: Bostadstillägg ska få räknas om utan föregående underrättelse vid ändring av överskott i inkomstslaget kapital. Vid omräkning av bostadstillägget i sådana fall då en föregående underrättelse inte behöver lämnas, ska en ny beräkning få göras utifrån enbart den ändring som ligger till grund för omräkningen. Om eller har hämtat in uppgifter om en försäkrads inkomst i inkomstslaget kapital direkt från för omräkning av bostadstillägget utan föregående underrättelse, ska en ändring av bostadstillägget gälla från och med månaden efter den månad då eller har fått uppgifterna från . Det som anges ovan ska även gälla för äldreförsörjningsstöd. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Inspektionen för socialförsäkringen och tillstyrker uttryckligen förslaget. Datainspektionen har inget att erinra mot förslaget som sådant men påminner om att och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (dataskyddsförordningen) vilken börjar tillämpas måste beaktas. Detta innebär bl.a. att den registrerade ska informeras om förekomsten av automatiserat beslutsfattande och motiven för detta. Datainspektionen förutsätter att befintliga författningar ses över och analyseras för att säkerställa att de är i överensstämmelse med dataskyddsförordningen. Förvaltningsrätten i ställer sig positiv till förslaget men konstaterar att förslaget ställer högre krav på information. Beroende på hur väl det genomförs kan det enligt förvaltningsrätten inte uteslutas att det kan leda till fler överklaganden. Skälen för regeringens förslag: Enligt 17 § förvaltningslagen (1986:223) gäller att ett ärende som regel inte får avgöras utan att den sökande har underrättats om och fått möjlighet att yttra sig över en uppgift som har tillförts ärendet av någon annan. Från denna huvudregel görs i paragrafen vissa närmare angivna allmänna undantag, som bl.a. innebär att kommunikation får underlåtas om avgörandet inte går parten emot. Vidare följer av 3 § förvaltningslagen att en bestämmelse i en annan lag eller en förordning som avviker från någon bestämmelse i förvaltningslagen ska tillämpas i stället för den lagen. Ett sådant specialreglerat undantag från huvudregeln i 17 § förvaltningslagen finns i 103 kap. 3 § SFB. Enligt den bestämmelsen får en omräkning av bostadstillägg göras utan föregående underrättelse till den enskilde i vissa angivna situationer. Det gäller om den del av årsinkomsten ändras som utgörs av en förmån som betalas ut av eller , pension enligt utländsk lagstiftning, eller avtalspension eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. Föregående förslag om att använda beslutet om slutlig skatt som underlag för beräkning av bostadstillägg innebär med dagens lagstiftning att och skulle behöva skicka ut brev till alla som tar emot bostadstillägg med uppgift om kapitalinkomst från slutskattebeskedet för att ge de försäkrade tillfälle att yttra sig över uppgiften. Om uppgiften tas direkt från beslut är det emellertid svårt att se att det finns något som den försäkrade kan tillföra genom att yttra sig över uppgiften till den handläggande myndigheten. Om det skulle vara något fel med uppgiften är det i första hand som bör kontaktas för rättelse. Om och skulle underrätta de försäkrade om uppgiften från skulle det troligen föranleda många samtal från dessa personer. Det skulle kunna bli svårt för myndigheterna att förklara för individerna varför de ges tillfälle att yttra sig över en uppgift som grundas i ett beslut som de har underrättats om av och som inte egentligen kan ändras, åtminstone inte av eller . Därtill skulle underrättelsen medföra att bostadstillägg inte kan omräknas direkt när uppgifterna från slutskattebeskeden kommer in från 2016/17:152 till eller , utan det skulle ske med fördröjning för att invänta eventuella yttranden. skulle innebära att den försäkrade får sitt omräknade bostadstillägg en månad senare med eventuell retroaktiv utbetalning för en månad. Regeringen instämmer därmed i bedömning att en omräkning utan föregående underrättelse om ändring av kapitalin- komster skulle bidra till en väsentlig förenkling för de försäkrade, men även för och administration. avisering om fastställd kapitalinkomst för dem som har bostadstillägg men eftersom inkomstbegreppet för bostadstillägg är knutet till kontroll- uppgiften och inte till skattebeslutet kan det inte användas för beslut om Förslaget i föregående avsnitt medför däremot att upp- giften direkt kan användas för omräkning. Den omräkning utan under- rättelse som här föreslås innebär alltså att de uppgifter som redan nu lämnas kan användas för maskinell omräkning. Om den försäkrade inte underrättas innan beslut fattas kan beslutet komma överraskande för honom eller henne. också att dataskyddsförordningen måste beaktas, vilket bl.a. innebär att den registrerade ska informeras om förekomsten av automatiserat be- slutsfattande och motiven för detta. pekar på vikten av information för att det inte ska leda till onödigtvis fler Regeringen delar uppfattningen om vikten av informa- Även om en omräkning som det här är fråga om i och för sig sällan föranleder någon betydande förändring av bostadstilläggets storlek ställer det större krav på och kom- munikation med de försäkrade. Om beslut ska kunna tas utan föregående underrättelse krävs att varje berörd försäkrad förstår att automatiserade beslut görs och innebörden av detta. befintliga författningar ses över och analyseras för att säkerställa att de är i överensstämmelse med dataskyddsförordningen. en utredning för att analysera vilka konsekvenser dataskyddsförord- ningen medför i fråga om personuppgiftsbehandling inom Socialdepar- tementets verksamhetsområde (dir. 2016:52). namnet (S 2016:05). rar att utredningen före det att dataskyddsförordningen blir tillämplig ska föreslå behövliga och lämpliga anpassningar av författ- ningar inom verksamhetsområdet till följd av den nya förordningen. Regeringen föreslår, till följd av resonemanget ovan, att en omräkning av bostadstillägg ska få göras utan föregående underrättelse till den en- skilde även i det fall den del av årsinkomsten ändras som utgörs av över- skott i inkomstslaget kapital. Det gör det tekniskt möjligt att göra omräk- ningarna maskinellt, men för att det ska kunna ske krävs även att det finns laglig rätt för , och Skatte- verket att hantera de relevanta personuppgifterna, dvs. att lämna ut och använda dem till grund för handläggning av ärenden. hetens och rätt att lämna ut berörda försäkrades per- sonnummer till regleras i 114 kap. 7 § 4 SFB och 4 c § för- ordningen (2003:766) om behandling av personuppgifter inom socialför- Dessa uppgifter torde inte omfattas av någon sekretess gentemot (jfr 28 kap. 1 § offentlighets- och sekre- tesslagen [2009:400], förkortad OSL). ska enligt 7 § första stycket 6 och andra stycket 7 samt 7 c § första stycket 3 och andra stycket 4 förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet lämna ut uppgifter ur beskattningsdatabasen om intäkts- och kostnadsposter i inkomstslaget kapital till respektive , i den utsträckning det behövs för kontroll och beräkning av bostadstillägg. I och med denna uppgiftsskyldighet bryts en sekretess som kan gälla för uppgifterna gentemot dessa myndigheter (se 10 kap. 28 § första stycket och 27 kap. 1 § OSL). och får med stöd av 114 kap. 7 § första stycket 4 SFB använda uppgifter från för handläggning av ärenden. Uppgifterna får enligt 114 kap. 14 § och 15 § första stycket SFB behandlas i socialförsäkringsdatabasen. Regeringen gör bedömningen att det inte behöver göras ändringar eller kompletteringar i dessa delar. Enligt 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen är var och en gentemot det allmänna skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Förutom att klargöra att de berörda myndigheterna har laglig rätt att behandla de personuppgifter som är i fråga måste det även bedömas om effekterna av förslaget står i proportion till den integritetsrisk personuppgiftsbehandlingen innebär. Det kan inledningsvis konstateras att uppgifterna omfattas av bestämmelsen om sekretess i 28 kap. 1 § OSL hos och och bestämmelsen om sekretess i 27 kap. 1 § OSL hos . Det kan vidare konstateras att de uppgifter som det är fråga om hämtas in från de försäkrade , dock i annan form än den nu föreslagna. Behandling av uppgifter om kapitalinkomst i den situation som avses bedöms inte innebära ett betydande intrång i den personliga integriteten. Uppgifterna rör dock enskildas personliga förhållanden och i den automatiserade behandlingen som dessa förslag ligger till grund för kan inte den enskilde påverka behandlingen. Uppgifter om den enskildes ekonomi kan förvisso anses vara integritetskänsliga, men behandlingen avser i detta fall samma uppgifter som i annat fall skulle ha begärts in av den enskilde. Uppgifterna är nödvändiga för att kunna handlägga ansökan och omprövning av bostadstillägg och hämtas endast in för de personer som ansöker om eller har bostadstillägg. Uppgiftsinhämtningen innebär en förenkling för berörda försäkrade i minskad administration, men framför allt en bättre möjlighet att beräkna korrekt belopp och minska risken för återkrav. Sammantaget bedöms övervägande skäl tala för att det inte finns något hinder mot att möjliggöra maskinella omräkningar av kapitalinkomst. Den föreslagna regleringen bör påverka de försäkrades anmälningsskyldighet vad gäller sådana ändrade förhållanden som påverkar rätten till eller storleken av bostadstillägget (se 110 kap. 46 och 47 §§ SFB). har befogenhet att meddela föreskrifter när det gäller denna fråga (se 3 § 3 förordningen [2009:1175] med vissa bemyndiganden för ). har motsvarande befogenhet (se 3 § 2 förordningen [1998:562] med vissa bemyndiganden för ). 2016/17:152 Den grundläggande bestämmelsen om omprövningar av bostadstillägg anger att bostadstillägget ska omprövas när något förhållande som påverkar tilläggets storlek har ändrats (103 kap. 2 § SFB). Vid sådana automatiska omräkningar som möjliggörs genom bestämmelsen som stadgar att omräkningar i vissa fall får göras utan föregående underrättelse är det inte tekniskt möjligt att beakta andra förhållanden än det som ligger till grund för omräkningen på sådant sätt som den grundläggande bestämmelsen om omprövning kan kräva. Det bör uttryckligen regleras att sådana omräkningar får göras utifrån enbart den ändring som ligger till grund för omräkningen. Förslaget föranleds bl.a. av den föreslagna formuleringen av bestämmelsen om bidragsgrundande inkomst i form av överskott i inkomstslaget kapital (102 kap. 7 § 3 SFB), som inte begränsas till att omfatta vissa typer av omprövningar. Huvudregeln är att en ändring av bostadstillägget ska gälla från och med månaden efter den månad då anledningen till ändring har uppkommit eller, om de förhållanden som föranleder ändringen avser en hel månad, från och med den månaden under vilken förhållandena har uppkommit (103 kap. 4 § SFB). I fråga om ändringar av överskott i inkomstslaget kapital bör anledningen till ändring, utifrån den föreslagna bestämmelsen om beräkningsunderlaget för sådana inkomster, vara att har fattat beslut om slutlig skatt. Vid en automatisk omräkning av bostadstillägget på grund av att överskottet i inkomstslaget kapital har ändrats, då informationsöverföringen sker direkt mellan och respektive , är det inte tekniskt möjligt att ändra bostadstillägget bakåt i tiden. Sådana ändringar måste i stället gälla från och med månaden efter den månad då de handläggande myndigheterna har fått uppgifterna från . Avsikten är att informationsöverföringen myndigheterna emellan ska ske på sådant sätt att effekten blir densamma som när huvudregeln tillämpas. De överväganden som gjorts ovan är giltiga även för personer med äldreförsörjningsstöd. Liksom föregående förslag bör även förslagen i detta avsnitt därför omfatta äldreförsörjningsstöd. Omprövningar av äldreförsörjningsstöd regleras på samma sätt som omprövningar av bostadstillägg och myndigheternas hantering i förhållande till denna förmån omfattas av de ovan angivna bestämmelserna om behandling av personuppgifter och sekretess. Beloppsgräns för beaktande av Regeringens bedömning: Det bör inte införas någon beloppsgräns för beaktande av överskott i inkomstslaget kapital för bostadstillägget. Arbetsgruppens bedömning: Överensstämmer med regeringens be- Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat bedöm- Skälen för regeringens bedömning: Regeringen bedömer i likhet med arbetsgruppen att det inte finns tillräckligt starkt vägande skäl för att Även om det innebär en förenkling både för de försäkrade och för administrationen skulle förslaget medföra ökade försäkringskostnader som inte kan motiveras utifrån den förenklade administrationen. Regeringen har även övervägt förslag om en lägre beloppsgräns om där de administrativa besparingarna och de ökade försäkringskostnaderna är jämförbara. Det finns dock ytterligare invändningar mot att införa en beloppsgräns för kapitalinkomster. Jämfört med dagens regler där förändringar inte behöver anmälas så länge de samlade inkomsterna inte har ökat med mer än , och där anmälningsskyldigheten för kapitalinkomster dessutom inte efterlevs särskilt väl, innebär en inhämtning av data från att betydligt fler omräkningar kommer att göras. Även om administrationen därmed kommer att öka, innebär det att besluten kommer att bli korrekta i större utsträckning än , eftersom felaktiga kapitalinkomster är en av de vanligaste orsakerna till felaktiga utbetalningar. Som påpekar kommer en del av de omräkningar som görs följa på ändringar av kapitalinkomst som är så små att de inte skulle behövt anmälas. Regeringen anser dock att man bör se olika på beloppsgränser för när den försäkrade själv behöver anmäla och beloppsgränser när myndigheten har korrekt belopp att tillgå. I det första fallet finns en svårighet i att få den försäkrade att komma ihåg och förstå att ändringsanmälan behöver göras. I det andra fallet finns korrekt uppgift till hands som kan ligga till grund för automatisk omräkning. Att då välja bort att använda den korrekta uppgiften i handläggningen för att kunna minska på administrationen är en annan sak. Regeringen anser inte heller att det är lämpligt att som beskriver det ”söka sig från dagens detaljreglering av förmånen”. Bostadstillägg är en inkomstprövad förmån och i utformningen av förmånsreglerna är det viktigt att eftersträva en god precision i beräkningarna. Även om det är viktigt att eftersträva att handläggningen blir enklare och att beloppen blir korrekta betyder det inte att det har blivit mindre viktigt att ha en god precision i inkomstprövningen. förslag skulle innebära att det görs en åtskillnad mellan hur olika inkomster påverkar storleken på bostadstillägget, eftersom någon beloppsgräns inte finns för t.ex. pensionsinkomster. För arbetsinkomster finns ett fribelopp om , vilket har motiverats med att det är viktigt att den försäkrade ska kunna påverka sin ekonomiska situation genom arbete. Även om man kan motivera att det blir enklare för den försäkrade att inte behöva lämna dessa uppgifter, blir det krångligare att förstå när olika inkomster hanteras på olika sätt. anser i sitt förslag att det inte skulle innebära någon förenkling om man genomför de tidigare två förslagen utan att införa en beloppsgräns för kapitalinkomster. Regeringen bedömer däremot att den ökade administrationen till följd av ökat antal beslut måste vägas mot dels den administration med inskickade årsbesked som upphör, och även värdet av att fler beslut är korrekta och att myndigheten inte behöver planera ytterligare insatser för att få de försäkrade att följa anmälningsskyldigheten för kapitalinkomster. Regeringen bedömer också att det kommer att bli enklare för de försäkrade att slutskattebesked används som underlag för kapitalinkomster även om det 2016/17:152 inte införs någon beloppsgräns för kapitalinkomster. Däremot medför det höga krav på och att i sina beslutsbrev efter omräkningen kommunicera vad som har legat till grund för beslutet för att minimera onödiga samtal till kundservice. anför vidare att deras föreslagna beloppsgräns på kopplar till inkomstskattelagens regler för beskattning av inkomsträntor. Det finns en koppling, men förslag går längre eftersom det omfattar samtliga kapitalinkomster och inte bara ränteinkomster, och eftersom den skulle gälla oavsett hur många olika konton som medlen är placerade på. argument om att beloppsgränsen medför färre felaktiga utbetalningar stämmer i och för sig eftersom det som räknas som en felaktig utbetalning inte längre skulle definieras som felaktig med en beloppsgräns. Det skulle däremot inte vara en följd av att man i större utsträckning hittar och åtgärdar det som är felaktiga utbetalningar. Regeringen bedömer att förslaget om att använda slutskattebesked är tillräckligt för att åtgärda problemet med felaktiga utbetalningar som grundas i fel kapitalinkomster. Regeringens förslag: Lagändringarna till följd av förslagen såvitt av- ser kapitalinkomst ska träda i kraft . I fråga om ärenden som avser ansökan om äldreförsörjningsstöd eller bostadstillägg ska dock bestämmelserna i den äldre lydelsen fort- farande gälla för förmåner som avser tid till och med den månad då beslut om slutlig skatt för har fattats av Skatte- I fråga om ärenden som avser omprövning av äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg ska bestämmelserna i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om förmåner som avser tid för vilken överskottet i inkomstslaget kapital ska beräknas utifrån beslut om slutlig skatt för Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna om kapitalinkomst bör träda i kraft . För att förenkla administrationen för de försäkrade och de hand- läggande myndigheterna bör ändringen i fråga om beräkningsunderlaget för överskottet i inkomstslaget kapital inte ge effekt förrän i och med beslut om slutlig skatt avseende . och med att lagen träder i kraft före utgången av 2017 kommer de försäk- rade som redan har bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd inte att behöva skicka in uppgifter om kapital för enligt de äldre be- stämmelserna för att förmånen ska omprövas. De kan dock göra det,