prop · H40398 · 2017-04-18 00:00:00 — Procentandelarna i tabellen bör tolkas med viss försiktighet då redovisningen av skatteutgifterna av olika skäl inte är fullständig. Bl.a. är dataunderlaget i vissa fall bristfälligt. Tabellen ger dock en översiktlig helhetsbild av skatteutgifternas relativa betydelse. I Tabell 1.2, rad 1–6 och 9–11, anges skatteutgifter och skattesanktioner i procent av skatteintäkterna för respektive skatteslag. Skattereduktioner på rad 7 ges i procent av de totala skatteintäkterna. Slutligen, på rad 12, redovisas samtliga skatteutgifter och skattesanktioner i procent av de totala skatteintäkterna. I Tabell 1.2 är skatteutgifterna fördelade på de inkomsttitlar som används i den ekonomiska vårpropositionen. Posten ”direkt skatt på arbete” (rad 1) motsvarar posterna ”skatt på inkomst av tjänst” och ”skatt på inkomst av näringsverksamhet för enskilda näringsidkare m.fl.” i Tabell 1.1 ovan. Posten ”skatt på företagsvinster” (rad 4) motsvarar posten ”skatt på inkomst av näringsverksamhet för aktiebolag m.fl.” i Tabell 1.1. För de specifika utgiftsområdena uppgår samtliga skatteutgifter och skattesanktioner till av de totala skatteintäkterna. Motsvarande andel för de skattetekniskt motiverade skatteutgifterna och skattesanktionerna är . utgifter och skattesanktioner summerar till av de totala skatteintäkterna. Skatt på kapital har den högsta procentuella andelen skatteutgifter av samtliga skatteslag. Det är främst den relativt låga beskattningen av avkastning och kapitalvinst på eget hem och bostadsrätt som förklarar den höga andelen skatteutgifter av skatt på kapitalinkomster. I detta avsnitt anges vilka skatteutgifter som tillkommit sedan föregående år. Andra förändringar av större betydelse tas också upp. Därtill, i avsnitt 1.5.2, kommenteras de största skatteutgifterna inom respektive skatteslag. I årets skrivelse har några skatteutgifter tillkommit. kan inkomster från sjöfartsverksamhet, om näringsidkaren ansöker om det, beskattas schablonmässigt baserat på tonnaget. Detta ger upphov till en skatteutgift avseende bolagsskatt i de fall den schablonmässiga inkomsten är mindre än den faktiska inkomsten och en skattesanktion avseende bolagsskatt i de fall den schablonmässiga inkomsten är större än den faktiska inkomsten. Skatteutgiften redovisas som B4, Tonnagebeskattning och faller under utgiftsområde 24. infördes även ett tillfälligt för den först anställda genom sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt och redovisas som F8, Växa-stöd för den först anställda – sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare under utgiftsområde 14. På mervärdesskatteområdet har två skatteutgifter tillkommit, dels H16, Sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer, utgiftsområde 20, dels H22, Omsättningsgräns för mervärdesskatt, utgiftsområde 24. Det har även tillkommit en skattesanktion i skrivelsen, L7, Avdragsrätt för representationsmåltider som faller under utgiftsområde 24. medges inget avdrag för kostnader för representationsmåltider vilket innebär en skattesanktion avseende närings- Denna är dock inte möjlig att beräkna. Den icke saldopåverkande skatteutgiften M18, Jämställdhetsbonus, har upphört . Skatteutgiften J2, Skattereduktion för RUT- tjänster har från utvidgats till att även innehålla skattereduktion för reparationstjänster av vitvaror och flyttjänster. Skatteutgiften I15, Nedsatt energiskatt på el inom industrin och i datorhallar utvidgas till att även omfatta nedsatt energiskatt på el som används i större datorhallar. Då redovisningen av krediteringar på skattekontot flyttades till utgiftssidan av statens budget rapporteras inte längre dessa. Det har lett till vissa förskjutningar av numreringen av skatteutgifterna jämfört . För förväntas de totala saldopåverkande skatteutgifterna uppgå till . När det gäller skattesanktioner förväntas dessa uppgå till . Uppgifter om den samlade omfattningen bör dock, av skäl som anförts i avsnitt 1.4 ovan, tolkas med försiktighet. Den största skatteutgiften inom tjänsteinkomstbeskattningen är avdrag för resor till och från arbetet, som för beräknas uppgå till ca . Den största skatteutgiften inom kapitalinkomstbeskattningen är avkastning på eget hem. För bedöms skatteutgiften uppgå till . Indirekt skatt på förvärvsinkomster Bland de skatteutgifter som rör socialavgifter är den generella nedsättningen av egenavgifter den största. beräknas denna skatteutgift uppgå till . Den största skatteutgiften inom mervärdesskatteområdet uppstår genom den reducerade skattesatsen för livsmedel. beräknas denna skatteutgift uppgå till . De samhällsekonomiska effekterna av denna skatteutgift analyseras särskilt i avsnitt 2.5 i årets skrivelse. Den största skatteutgiften inom punktskatteområdet är nedsatt energiskatt på el inom industrin och i datorhallar, vilken uppgår till . En skattereduktion minskar den slutliga skatten genom avräkning mot statlig inkomstskatt, inkomstskatt, inkomst av näringsverksamhet, statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Skattereduktionerna beräknas sammanlagt uppgå till . Den enskilt största skatteutgiften är skattereduktion för ROT- arbeten som beräknas uppgå till . Den största enskilda skattesanktionen uppgår till och avser socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete. De icke saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här beräknas för uppgå till . 2 Samhällsekonomisk analys av skatteutgifter om enhetlig beskattning innebär strikt tolkat att ingen hänsyn tas till de motiv som ligger bakom en skatteutgift. Vissa skatteutgifter kan dock vara motiverade för att de bidrar till en förbättrad samhällsekonomisk effektivitet. Skatteutgifter kan också motiveras utifrån de av beslutade riktlinjerna för skattepolitiken. Vidare kan skatteutgifter analyseras utifrån vilka effekter de får för jämställdhet mellan kvinnor och män. I detta kapitel görs ett försök att belysa dessa olika aspekter. I avsnitt 2.2 beskrivs vad som menas med begreppet samhällsekonomisk effektivitet. Vidare diskuteras möjligheterna att bedöma olika skatteutgifter utifrån deras bidrag till samhällsekonomisk effektivitet. I avsnitt 2.3 diskuteras skatteutgifter i förhållande till riktlinjerna för skattepolitiken. Avsnitt 2.4 diskuterar skatteutgifter och jämställdhet och innehåller en diskussion om hur olika skatteutgifters effekter för jämställdheten kan belysas. I årets skrivelse görs också en djupare analys av en enskild skatteutgift. Avsnitt 2.5 innehåller en analys av den enskilt största skatteutgiften, den för nedsatt mervärdesskatt på livsmedel. externa effekter – när en ekonomisk transaktion påverkar en tredje part – och skattekilar mellan konsument- och producentpriser, snedvrider resursallokeringen i samhället. Snedvridningen leder till en ineffektiv resursallokering – så kallade dödviktsförluster uppstår. En annan resursallokering skulle kunna leda till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet. Det kan därför vara samhällsekonomiskt motiverat med avvikelser från enhetlig beskattning om de förbättrar effektiviteten och därmed välfärden i samhället. Enhetlig beskattning leder i dessa fall till en välfärdsförlust. En viktig fråga är således om en skatteutgift kan anses förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten och därmed välfärden. Hur en skatteutgift påverkar välfärden är beroende på vilken värdegrund – t.ex. vilken vikt som läggs på fördelningen av tillgångar – bedömningen utgår från. En vanligt förekommande förenkling är att en åtgärd antas leda till ökad välfärd om vinsterna för dem som vinner på en regelförändring kan kompensera förlusterna för dem som förlorar på den. Vinnarna av en skatteutgift är typiskt de som agerar på den aktuella marknaden, tillhör målgruppen för åtgärden eller påverkas av den externa effekt som internaliseras. Förlorarna kan vara svåra att identifiera då effekterna av en förändrad resursallokering kan vara vitt spridda i ekonomin. 2.2Samhällsekonomisk effektivitet offentliga sektorn, som förlorar skatteintäkter, Samhällsekonomisk effektivitet innebär att samhällets resurser används på ett effektivt sätt för att skapa så hög välfärd i samhället som möjligt. Marknadsmisslyckanden, i form av exempelvis är de troliga förlorarna de som agerar på närliggande marknader, tillhör en likartad eller konkurrerande målgrupp eller bidrar till den externa effekten. systemet måste värdera förändringen och anse att den nya fördelningen är acceptabel. Utifrån ekonomisk teori identifieras ett antal indikatorer på hur en skatteutgift kan förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten. Dessa indikatorer är att –realinkomsten ökar, –sysselsättningen ökar, –dödviktsförluster, dvs. snedvridning av resursallokeringen, minskar, eller –negativa (positiva) externa effekter minskar (ökar). Även om det vore önskvärt att göra en kvantitativ bedömning av en skatteutgifts bidrag till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet är detta oftast inte praktiskt möjligt, då det ställer stora krav på data och metod. En kvalitativ bedömning går dock ofta att göra. Enligt riktlinjerna för skattepolitiken är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter.2 Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Utöver detta bör skattepolitiken utformas enligt ett antal vägledande principer. Skattesystemet ska uppfattas som legitimt och rättvist, skattereglerna ska vara generella och tydliga, beskattningen ska ske i nära anslutning till inkomsttillfället, och reglerna ska vara hållbara i förhållande till EU. Genom att minska enhetligheten och öka komplexiteten i skattesystemet kan skatteutgifter sägas gå emot principen om att skattereglerna ska vara generella och tydliga. 2 Se vidare avsnitt 5.5 i prop. 2014/15:100, ekonomiska vårproposition kan skatteutgifter i vissa fall bidra till att uppnå ett eller flera av skattepolitikens övergripande syften, eller ligga i linje med en eller flera andra vägledande principer. En skatteutgift kan därmed i vissa fall vara förenlig med vissa delar av de skattepolitiska riktlinjerna, men stå i strid med andra delar av desamma. Skatteutgifter kan även ha effekter för främst den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. För att göra en bedömning av hur en skatteutgift kan påverka jämställdheten kan följande indikatorer användas: –förändring av disponibel inkomst för kvinnor respektive män, –förändring av kvinnors respektive mäns arbetskraftsdeltagande, –förändring av kvinnors respektive mäns obetalda hemarbete, samt –resursomfördelning mellan sektorer där kvinnor respektive män är överrepresenterade i termer av t.ex. konsumtion, sysselsättning eller företagande. 2.5Skatteutgiften för nedsatt mervärdesskatt på livsmedel Det kan finnas olika motiv till att skatteutgifter införs. Mervärdesskattesatsen för livsmedel, nedan kallad matmoms, sänktes med fördelningspolitiska motiv till 1996. Bakgrunden till åtgärden var att regeringen föreslog sänkta ersättningsnivåer i vissa transfereringssystem. Regeringen menade att de sänkta ersättningsnivåerna skulle ge kraftiga fördelningspolitiska effekter, varför dessa skulle kombineras med en sänkning av matmomsen från . Avsikten var att detta särskilt skulle gynna barnfamiljer och låginkomsttagare, då livsmedelsutgifter för dessa grupper normalt antogs utgöra en större andel av deras hushållsbudget (återställde emellertid snart efteråt ersättningsnivåerna i transfereringssystemen). Den nedsatta matmomsen utgör en skatteutgift genom att den skiljer sig från normalmervärdesskattesatsen på . Skatteutgiften beräknas till ca och utgör en stor skatteutgift. En fråga inställer sig då: är nedsatt matmoms en effektiv fördelningspolitisk åtgärd? Fördelningspolitiska åtgärder syftar oftast till att stödja en viss grupp. Med sänkt matmoms stödjer man dock alla hushåll. För att åtgärden då ska bli effektiv, krävs det att utgiftsmönstret för livsmedel tydligt skiljer sig åt mellan de hushållstyper man vill omfördela mellan. Ett sådant tydligt åtskiljande utgiftsmönster kan emellertid knappast sägas föreligga. (SOU 2006:90) visade att skillnaderna i utgiftsmönster mellan hushåll med lägre respektive högre inkomster är att betrakta som små. Som en följd av det blir den eftersträvade omfördelningen begränsad. Det ekonomiska stöd som matmomsen utgör har förvisso en tydlig fördelningspolitisk profil, och betyder relativt sett mer för hushåll med lägre inkomster (inkomstgrupperna 1–4) än för de med högre inkomster (inkomstgrupperna 5– 10). Stödet som nedsatt matmoms utgör bedöms motsvara ca 1,5–2,av dessa hushålls justerade disponibla inkomster, mot ca 0,8– för inkomstgrupperna 5–10 (den disponibla inkomsten justerad för försörjningsbörda, dvs. Se Diagram 2.1 nedan. Diagram 2.1 Den nedsatta matmomsens effekt på hushållens justerade disponibla inkomster, redovisade efter inkomstgrupp Källa: Mikrosimuleringsmodellen FASIT samt HUT 2008, 2009 och 2012. Framskrivningar har gjorts till 2017. Anm.: På x-axeln har hushåll delats in i tio lika stora grupper (deciler) sorterade efter stigande inkomst: lägst hushållsinkomst till vänster, högst till höger. Justerad disponibel inkomst är hushållets sammanlagda inkomst justerad för försörjningsbörda. Genom att justera den disponibla inkomsten för försörjningsbörda erhålls ett mått som är jämförbart hushåll emellan oavsett hushållsstorlek. Begreppet speglar den ekonomiska standard som hushållen lever under och utgör huvudbegrepp för inkomstfördelningsanalyserna och i bedömningen av de fördelningseffekter som regeringens politik medför. Likaså betyder nedsatt matmoms något mer för barnfamiljer, personer med svag koppling till arbetsmarknaden och för de allra äldsta (75+). Den tycks också betyda marginellt mer för kvinnor än för män, baserat på data för ensamstående hushåll med eller utan hemmaboende barn under 20 år.3 Den nedsatta matmomsen uppfyller således sitt syfte att motverka inkomstklyftorna. Men mäter man i stället åtgärdens effekt i termer av genomsnittligt antal kronor som hushållen får i stöd, blir resultatet det omvända – hushåll med högre inkomster får då mest. Mest av alla får hushållen i den högsta inkomstgruppen, ca , mot ca för hushållen med lägst inkomster, vilket framgår av diagram 2.2 nedan. 3 Att könsuppdela effekten för hushåll med fler än en vuxen har inte varit möjligt, då data över hushållens utgifter mäter hushållens och inte de enskilda individernas utgifter. Diagram 2.2 Stöd av nedsatt matmoms, mätt som genomsnittligt antal kronor per hushåll, redovisade efter inkomstgrupp Källa: Mikrosimuleringsmodellen FASIT samt HUT 2008, 2009 och 2012. Framskrivningar har gjorts till 2017. Anm.: Lägst hushållsinkomster till vänster i diagrammet, högst till höger (deciler). De genomsnittliga beloppen tar hänsyn till försörjningsbörda (för ytterligare förklaring, se föregående diagram). En tredjedel av skatteutgiften tillfaller hushållen i de fördelningspolitiskt prioriterade inkomstgrupperna 1–4. Resterande två tredjedelar tillfaller hushållen i inkomstgrupperna 5–10.4 Fördelningspolitiskt sett finns det alltså ett stort ”spill” med åtgärden. Samma slutsats gäller för andra länder. skriver i en studie av reducerad matmoms i femton medlemsländer (2014), att åtgärden är ett påtagligt icke-träffsäkert sätt att stödja fattigare hushåll på. Rikare hushåll får beloppsmässigt minst lika mycket av stödet, om inte avsevärt mer.5 För en inkluderande tillväxt behöver jämlikhet och effektivitet samverka. En bättre förståelse för skatteutgiften för nedsatt mervärdesskatt på livsmedel kan förhoppningsvis bidra till ett bredare kunskapsunderlag om olika stöds träffsäkerhet. Andelarna är snarlika de som beräknade , där uppskattades gå till inkomstgrupperna till grupperna 5-10. 5OECD (2014), The Distributional Effects of Consumption Taxes in Countries 3 Redovisning av skatteutgifter I Tabell 3.2 redovisas skatteutgifterna uppdelade på skatteslag för inkomståren 2016–2019. Tabellen inleds med saldopåverkande skatteutgifter och avslutas med icke saldopåverkande skatteutgifter. De saldopåverkande skatteutgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO) eller klassats som skattetekniskt motiverade (ST), vilket framgår av kolumn 2 i tabellen. I Tabell 3.1 finns en sammanställning av samtliga utgiftsområden . I redovisningen av skatteutgifter beaktas endast beslutade regelförändringar. Ett ”-” i kolumnen betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. En del skatteutgifter har upphört. Dessa redovisas om de fortfarande har en offentligfinansiell effekt något av de redovisade åren. Ett ”u” i tabellen innebär att skatteutgiften har upphört. Ett ”f” innebär att redovisningen har flyttats till statsbudgetens utgiftssida. De icke saldopåverkande skatteutgifterna har inte fördelats på utgiftsområden då de inte påverkar statsbudgetens saldo. Tabell 3.1 Utgiftsområden (UO) 2017 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap 09Hälsovård, sjukvård och social omsorg 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn 13Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 17Kultur, medier, trossamfund och fritid 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 20Allmän miljö- och naturvård 23Areella näringar, landsbygd och livsmedel 25Allmänna bidrag till kommuner 27Avgiften till Europeiska unionen Tabell 3.2 Skatteutgifter fördelade på skatteslag och utgiftsområde Skatteutgift (mdkr) Inkomst av tjänst och allmänna avdrag Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansföretag Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning på kvalificerade andelar Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Avdrag för kostnader i tjänst Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering Skattefria förmåner och ersättningar Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m. Förmån av miljöanpassade bilar Vissa ersättningar och förmåner till EU-parlamentariker Ersättningar och förmåner till personal vid Europaskolor Ersättning för blod m.m. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands Kostnadsersättning till viss personal på Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård Utjämning av småföretagares inkomst Kostförmån vid tjänsteresa och vid representation Förmån i samband med fredsbevarande tjänst Skatteutgift (mdkr) Kapitalvinst på näringsfastigheter och näringsbostadsrätter Avdrag för resor till och från arbetet Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal Anläggning av ny skog m.m. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Nedskrivning av lager och pågående arbete Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning av andelar i dotterföretag Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Värdeförändring på aktier m.m. Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Schablonmässigt underlag för kapitalinkomstskatt (på investeringssparkonto) Framskjuten beskattning vid andelsbyte Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Kapitalförluster på marknadsnoterade delägarrätter m.m. Skatteutgift (mdkr) Regional nedsättning av egenavgifter Nedsättning av egenavgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt Generell nedsättning av egenavgifter Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med FoU Växa-stöd för den först anställda – sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare (tillfälligt 2017–2021) Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt och är födda eller Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som är födda eller tidigare Nedsatt särskild löneskatt för anställda som fyllt och som är födda eller Nedsatt särskild löneskatt för anställda som är födda eller tidigare Undantag från skatteplikt (ingen avdragsrätt) Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av konstverk för /år Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Vissa posttjänster och frimärken Undantag från skatteplikt (avdragsrätt gäller) Skattesats (avdragsrätt gäller) Sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer Försäljning av konstverk för /år Skatteutgift (mdkr) Omsättning i ideella föreningar Avdrag för ingående skatt Ingående skatt på jordbruksarrende Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Nedsatt energiskatt för dieselbränsle i gruvindustriell verksamhet Energiskattebefrielse för biobränsle, torv m.m. för uppvärmning El som inte är skattepliktig Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom jord-, skogs- och Nedsatt energiskatt på el inom industrin och i datorhallar Nedsatt energiskatt på el inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna Energiskattebefrielse på el vid deltagande i PFE inom industrin Nedsatt energiskatt på elförbrukning i vissa kommuner Nedsatt koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner och fartyg inom jord-, Koldioxidskattebefrielse på bränsle vid bandrift Koldioxidskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Nedsatt koldioxidskatt för dieselbränsle i gruvindustriell verksamhet Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU ETS Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom jord-, skogs- och J. Skattereduktioner m.m. Begränsad fastighetsavgift för pensionärer Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el Skatteutgift (mdkr) Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund Kyrkor, vissa hushållningssällskap, sjukvårds- och barmhärtighetsinrättningar Akademier, arbetslöshetskassor, vissa stiftelser m.m. Ägare av vissa fastigheter Begränsning i avdragsgilla ränteutgifter -0,10 -0,08 -0,08 -0,12 -0,51 -0,48 -0,49 -0,52 Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus -1,28 -1,31 -1,34 -1,37 -5,99 -6,08 -6,17 -6,26 -1,56 -1,57 -1,57 -1,58 -4,48 -3,57 -2,67 -1,76 Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete -15,40 -16,55 -17,69 -19,01 Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer -4,25 -2,35 Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU ETS -0,05 -0,05 -0,06 -0,06 Flyttningsersättningar av allmänna medel Totalförsvarspliktigas och rekryters ersättningar och förmåner Särskilt pensionstillägg och vårdnadsbidrag Ersättningar till nyanlända invandrare Beskrivning av enskilda skatteutgifter 4 Beskrivning av enskilda skatteutgifter I denna del ges en beskrivning av samtliga skatteutgifter och skattesanktioner. Beskrivningarna innehåller även hänvisningar till aktuella lagrum.