prop · H50353 · 2017-11-28 00:00:00 — Som anges ovan har åldersbegränsningen för rätt till medlem- skap även bedömts stå i strid med gemenskapsrätten. därför att rätten att bli medlem i en arbetslöshetskassa bör förlängas. 2017/18:53 Det finns två åldersgränser i lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen om arbetslöshetskassor, som båda förhåller sig till åldern . Enligt 22 § lagen om arbetslöshetsförsäkring upphör rätten till dagpenning före den månad då den arbetslöse fyller . Medlemskapet i arbetslöshetskassan enligt 36 § lagen om arbetslöshetskassor upphör däremot först den dag medlemmen fyller . I promemorian föreslås att rätten till inträde i en arbetslöshetskassa kopplas till bestämmelsen om när medlemskap i en arbetslöshetskassa upphör utan uppsägning, så att rätten till inträde skulle gälla till dagen före den dag då den som ansöker om medlemskap fyller . En sådan lösning skulle dock, som Arbetslöshetskassornas påpekar, kunna innebära att en person kan begära inträde samma månad som han eller hon fyller men inte ha rätt till arbetslöshetsersättning. Småföretagarnas Arbetslöshetskassa anser att rätten till medlemskap bör överensstämma med rätten till arbetslöshetsersättning och att det inte bör vara möjligt att söka inträde efter det att ersättningsrätten har upphört på grund av ålder. Regeringen anser att det är lämpligt att rätten till inträde i en arbetslöshetskassa överensstämmer med åldersgränsen för rätt till dagpenning. Rätten till medlemskap i en arbetslöshetskassa bör därför förlängas så att rätten att bli medlem gäller före den månad då den som ansöker om medlemskap fyller . Som anges ovan kan visserligen den nuvarande gränsen för inträde till fungera som en skyddsregel för de som har fyllt . Det kan konstateras att en förlängning av åldersgränsen för rätten till inträde skulle kunna innebära en risk för att en person ansöker om nytt medlemskap i tron att han eller hon skulle kunna få rätt till inkomstrelaterad ersättning men ändå nekas sådan ersättning eftersom ett nytt medlemsvillkor inte hinner upparbetas innan utträde sker med anledning av 65- årsdagen. Det får dock förutsättas att arbetslöshetskassorna för en dialog med de som ansöker om medlemskap och upplyser om under vilka förutsättningar medlemskapet kan ge rätt till inkomstrelaterad ersättning. Arbetslöshetskassornas samorganisation anser det önskvärt att regleringen för utträde och rätten till arbetslöshetsersättning harmoniseras. Småföretagarnas Arbetslöshetskassa anser det önskvärt att ett utträde enbart ska kunna ske i ett månadsskifte. , Inspektionen för socialförsäkringen och akademikers centralorganisation har synpunkter på att rätten till arbetslöshetsersättning upphör redan , t.ex. anser att rätten till inkomstrelaterad ersättning ska gälla till den dag man fyller . Dessa synpunkter avser sådant som inte ryms inom ramen för detta lagstiftningsarbete och kan därför inte tas om hand i denna proposition. 8Delegering av beslut om fortsatt medlemskap Regeringens förslag: En arbetslöshetskassas styrelse ska få uppdra åt kassaföreståndaren att fatta beslut i ärenden om fortsatt medlemskap för en medlem som inte har betalat sin medlemsavgift eller ett särskilt uttaxerat belopp. Ansvaret för att fatta beslut i ärenden om omprövning av sådana beslut ska kvarstå hos styrelsen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Merparten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller är positiva till förslaget. Arbetslöshetskassornas samorganisation tillstyrker, men anser att det skulle vara mer effektivt om ärendena hanterades som övriga ärenden om medlemskap och arbetslöshetsersättning. Småföretagarnas Arbetslöshetskassa instämmer i förslaget, men anser att styrelsen även bör kunna uppdra åt kassaföreståndare att fatta beslut i omprövningsärenden. Skälen för regeringens förslag Beslut om fortsatt medlemskap Bestämmelser om när en medlem ska anses ha trätt ut ur arbetslöshetskassan finns i 45 § lagen om arbetslöshetskassor. Så anses vara fallet om medlemmen vid utgången av andra månaden på vilken en medlemsavgift eller ett särskilt uttaxerat belopp belöper inte har betalat avgiften eller beloppet till kassan och inte heller har anmält ett förhållande på vilket befrielse från betalningsskyldighet kan grundas. Medlemmen ska då anses ha trätt ut ur kassan . En arbetslöshetskassas styrelse får dock enligt 47 § lagen om arbetslöshetskassor medge en medlem som inte inom föreskriven tid betalat medlemsavgiften fortsatt medlemskap, även om han eller hon inte i rätt tid anmält ett förhållande som medför befrielse från betalningsskyldighet. Om det finns särskilda skäl, får styrelsen, även i andra fall medge fortsatt medlemskap. På samma sätt är det styrelsen som ska fatta beslut om att inte medge fortsatt medlemskap efter utträde på grund av bristande betalning (jfr HFD 2012 ref. 42). En möjlighet till delegering bör införas Styrelsen har, när det gäller beslut om fortsatt medlemskap efter bristande betalning, inte någon möjlighet att delegera sin beslutanderätt, vilket medför svårigheter i hanteringen för arbetslöshetskassorna. ägnar sig vanligen åt övergripande strategiska frågor som gäller arbetslöshetskassans verksamhet. Styrelsen är även lämpad att hantera ärenden av särskild natur. Hit hör t.ex. frågan om medlemskap under speciella omständigheter, nämligen vid situationer där den enskilde på ett eller annat sätt motsätter sig att bli av med sitt medlemskap. individärenden som styrelsen hanterar bör dock vara få, annars får styrelsen ett handläggningsansvar, vilket riskerar att ta tid från det Beslutsordningen vid handläggningen av dessa ärenden riskerar att leda till lång väntan på beslut för den enskilde, eftersom en arbetslöshetskassas styrelse rimligtvis inte kan upprätthålla samma handläggningstakt som den ordinarie handläggarorganisationen. Det är viktigt att beslut om fortsatt medlemskap i dessa särskilda fall fattas på en hög nivå, men också att arbetslöshetskassans handläggning av ärenden sköts snabbt och effektivt. En möjlighet till delegering av beslut från styrelsen till kassaföreståndaren skulle innebära en avlastning för arbetslöshetskassornas styrelser och en effektivisering av arbets- En arbetslöshetskassas styrelse beslutar med stöd av 37 § lagen om arbetslöshetskassor i ärenden om frånkännande eller uteslutning i fall där en medlem medvetet eller av grov vårdslöshet har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter eller låtit bli att anmäla ändrade uppgifter till en arbetslöshetskassa om förhållanden av betydelse för hans eller hennes rätt till ersättning. I denna typ av ärenden får emellertid styrelsen enligt 37 c § lagen om arbetslöshetskassor delegera beslutanderätten till När denna möjlighet infördes var skälen i huvudsak desamma som de som anförs för att införa en möjlighet att delegera beslut om fortsatt medlemskap. Beslut att frånta en medlem sitt medlemskap eller tidigare upparbetade rättigheter, får enligt regeringens bedömning anses vara mer ingripande än beslut om att en medlem som inte betalat medlemsavgiften inom föreskriven tid, och som inte heller inom föreskriven tid angett godtagbara skäl för betalnings- befrielse får behålla sitt medlemskap eller inte. att även de sistnämnda besluten bör kunna delegeras. Arbetslöshetskassornas samorganisation tillstyrker förslaget om dele- gering men anser att det skulle vara mer effektivt för både arbetslöshets- kassorna och medlemmarna om dessa ärenden hanterades som övriga ärenden om medlemskap och arbetslöshetsersättning, dvs. Eftersom besluten i dessa fall innebär medgivande av fortsatt medlemskap, trots att medlemmen inte uppfyllt villkoren, är det enligt regeringen viktigt att besluten fattas på en högre nivå. Det är lämpligt att delegering i dessa fall får ske på samma sätt som i ärenden om frånkännande eller uteslutning, dvs. delegering endast kan ske till kassaföreståndaren skapas också en över- blick över tillämpningen av bestämmelsen inom arbetslöshetskassan. Regeringen anser därför att arbetslöshetskassans styrelse bör kunna delegera beslut om fortsatt medlemskap till kassaföreståndaren. Småföretagarnas Arbetslöshetskassa anser att styrelsen även bör kunna uppdra åt kassaföreståndaren att fatta beslut i omprövningsärenden, då de individärenden som styrelsen hanterar bör vara få. Kassan anser också att omprövningsärendena riskerar att kräva en längre handläggningstid då de måste invänta ett styrelsemöte. Regeringen instämmer i att det är av stor vikt att även omprövningsärenden handläggs snabbt och effektivt. upprätthålla rättssäkerheten för den enskilde är det dock av vikt att sådana beslut fattas på en tillräckligt hög nivå. I likhet med vad som gäller vid omprövning av beslut om uteslutning är det därför inte Prop. 2017/18:53 motiverat med en delegeringsmöjlighet vid omprövning. anser alltså att delegeringsmöjligheten inte bör gälla vid omprövning av ärenden om fortsatt medlemskap. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Äldre bestämmelser om samordning av arbetslöshetsersättning och pension ska fortfarande gälla för ersättning som avser tid före ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås ett ikraftträdande . Remissinstanserna: i , Arbetslöshetskassornas samorganisation och Småföretagarnas arbetslöshetskassa anser att ändringarna bör träda i kraft tidigare än . önskar ett tidigare ikraftträdande av bestämmelserna om samordning av pension och arbetslöshetsförsäkring. i , Arbetslöshetskassornas samorganisation och Småföretagarnas arbetslöshetskassa, som är de enda remissinstanser som yttrat sig särskilt i frågan, är positiva till övergångsbestämmelsen. i förutsätter att de nya bestämmelserna för förtroendeuppdrag gäller från datum för ikraftträdande. Arbetslöshetskassornas samorganisation anser dock att det kan finnas behov av övergångsbestämmelser också gällande förtroendevalda. Organisationen anger bl.a. att avsaknaden av övergångsbestämmelser kan få till följd att en sökande som före ikraftträdandet haft ett förtroendeuppdrag parallellt med arbetslöshetsersättning och inte deklarerat detta, efter ikraftträdandet ändå kan tillgodogöra sig förtroendeuppdraget för återkvalificering till en ny ersättningsperiod. Vidare påtalar organisationen att ett förtroendeuppdrag som inte har tillgodoräknats vid fastställandet av ersättningens storlek efter ikraftträdandet ändå kan komma att reducera den förtroendevaldes ersättning vid arbetslöshet. Skälen för regeringens förslag: Ändringarna i lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen om arbetslöshetskassor bör träda i kraft , dvs. Regeringen anser att det är angeläget att den nya bestämmelsen om samordning av arbetslöshetsersättning och pension får ett snabbt genomslag. Även den som vid ikraftträdandet har en pågående ersättningsperiod och tar ut eller har tagit ut pension bör omfattas av bestämmelsen. Den nya bestämmelsen bör därför tillämpas på arbetslöshetsersättning som avser tid efter ikraftträdandet. För ersättning som avser tid före ikraftträdandet bör däremot de äldre samordningsbestämmelserna fortfarande 2017/18:53 gälla. Regeringen anser att en övergångsbestämmelse som anger detta bör införas. Som Arbetslöshetskassornas samorganisation påpekar, kommer den föreslagna regleringen av förtroendeuppdrag i vissa fall att medföra skillnader i hur ett förtroendeuppdrag bedöms före och efter ikraftträdandet. Regeringen anser att det är angeläget att de nya bestämmelserna börjar tillämpas för alla, så att parallella tillämpningar när det gäller förtroendeuppdrag kan undvikas. Regeringen konstaterar dessutom att den som efter ikraftträdandet får ersättningen minskad på grund av att förtroendeuppdraget jämställs med förvärvsarbete kommer att kunna använda förtroendeuppdraget för att uppfylla ett nytt arbetsvillkor. Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte bör införas övergångsbestämmelser för ändringarna som gäller förtroendeuppdrag. Regeringen bedömer att det inte heller finns behov av övergångsbestämmelser när det gäller förslaget om sammanhängande medlemskap eller ändringarna i lagen om arbetslöshetskassor. Konsekvenser för statens budget Förslaget om att tid med förtroendeuppdrag ska jämställas med förvärvs- arbete beräknas medföra marginella kostnader för staten, men eftersom tillförlitlig statistik saknas utgår beräkningarna i stor utsträckning från Förslaget skulle kunna medföra att fler personer som har förtroendeuppdrag får tillgodoräkna sig uppdraget när rätten till arbets- Det kan emellertid även få till följd att vissa personer kan tillgodoräkna sig sina uppdrag i ett arbetsvillkor. Förslaget om samordning av arbetslöshetsersättning och pension med- för utgiftsökningar i arbetslöshetsförsäkringen. dels med anledning av att dagsförtjänsten inte längre ska sänkas till 65 procent vid samordningen, dels med anledning av att samordningen upp- hör när pensionsuttaget återkallas. Förslaget beräknas omfatta omkring 950 personer och beräknas medföra ökade kostnader med knappt 7 Förslaget om sammanhängande medlemskap bedöms inte få några Förslaget om att rätten till inträde i en arbetslöshetskassa ska förlängas väntas medföra att fler arbetssökande kan beviljas inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning i stället för grundersättning. omfatta få personer och beräknas medföra marginella kostnader för staten, men eftersom tillförlitlig statistik saknas utgår beräkningarna i stor utsträckning från antaganden. Förslaget bedöms medföra en viss utgiftsökning för anslaget för arbetslöshetsförsäkringen. Förslaget som avser delegationsrätt för beslut om fortsatt medlemskap bedöms inte få några ekonomiska konsekvenser. påpekar att förändringar i arbetslöshetsförsäkringen sjukförsäkringen och att utgifterna tillskrivs olika utgifts- Regeringen bedömer dock, liksom även , att Prop. 2017/18:53 det rör sig om en mycket marginell utgiftsökning. För de förslag som medför ökade kostnader har regeringen föreslagit ett tillskott i budgetpropositionen (se prop. 14, avsnitt 4.6.2). Majoriteten av förslagen innebär förenklingar och möjlighet till mer effektiv handläggning. Sammantaget bedöms därför förslagen inte leda till några större kostnader för arbetslöshetskassornas administration. Förslaget om samordning av pension och arbetslöshetsersättning och förslaget om att rätten till inträde i en arbetslöshetskassa ska förlängas bedöms kräva vissa mindre justeringar i arbetslöshetskassornas ärendehanteringssystem. Möjligheten för arbetslöshetskassornas styrelser att delegera vissa beslut om fortsatt medlemskap bör kunna korta handläggningstiderna. Fler män än kvinnor kommer att omfattas av förslaget om att tid med förtroendeuppdrag ska jämställas med förvärvsarbete, eftersom män i något större utsträckning än kvinnor är representerade bland dem som har politiska förtroendeuppdrag i kommuner och landsting. Då förslaget syftar till att enskilda i större utsträckning ska kunna förutse hur åtagandet av ett förtroendeuppdrag påverkar rätten till arbetslöshetsersättning skulle det kunna leda till att personer som inte har velat åta sig ett sådant uppdrag nu väljer att göra det. Enligt uppgifter framtagna av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2013:64 s. 81) tar kvinnor i något större utsträckning än män ut pension vid sidan av arbetslöshetsersättning. De nya samordningsreglerna bör därför gynna något fler kvinnor än män. Förslaget om sammanhängande medlemskap bedöms inte medföra några konsekvenser för jämställdheten. Förslaget om förlängd rätt till inträde omfattar få individer och eventuella konsekvenser för jämställdheten bedöms därför vara små. Förslaget om utökad delegering av vissa beslut om fortsatt medlemskap bedöms inte medföra några konsekvenser för jämställdheten. Förslagen bedöms inte medföra några ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting. De bedöms inte heller medföra några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Förslaget om reglering av förtroendeuppdrag i arbetslöshetsförsäkringen syftar till att tydliggöra hur åtagandet av ett förtroende- uppdrag påverkar möjligheten att få arbetslöshetsersättning. 2017/18:53 skulle kunna medföra att fler väljer att åta sig förtroendeuppdrag i kommuner och landsting, vilket skulle vara en vinst för demokratin. bedömer att förslaget inte medför effekter av sådan betydelse för företag att yttrar sig i ärendet. Regeringens bedömning är att förslagen inte får några särskilda konsekvenser för små eller medelstora företag. Förslaget om reglering av förtroendeuppdrag i arbetslöshetsförsäkringen ger en ökad tydlighet för den som överväger att åta sig ett förtroendeuppdrag. Fler förtroendeuppdrag kan komma att beaktas när arbetsvillkor och ersättning prövas. Förslaget bedöms innebära fördelar för den som har ett sådant förtroendeuppdrag som omfattas av regleringen. Förslaget till ny samordningsbestämmelse vid uttag av pension innebär att samma avdrag på dagpenningen ska göras oavsett vilken pension som den enskilde tar ut. Dessutom blir avdraget för den som har inkomstrelaterad ersättning och tar ut allmän ålderspension mindre. Avdraget kommer att upphöra om den sökande upphör med sitt pensionsuttag. Sammantaget innebär förslaget tydliga och enhetliga regler som blir lättare för den enskilde att förstå. Förslaget att samordningen ska upphöra vid återkallat pensionsuttag skulle kunna medföra att fler väljer att återgå till arbetslivet efter påbörjat pensionsuttag. Genom klargörandet av medlemsvillkoret blir det tydligare för den enskilde vad som krävs för att få rätt till inkomstrelaterad ersättning. Förslaget om att rätten till medlemskap ska förlängas innebär att den 64-åring som arbetat i en annan medlemsstat inte längre hindras från att kunna få inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Dessutom innebär det en möjlighet för den som fyllt att byta arbetslöshetskassa. Möjligheten för en arbetslöshetskassas styrelse att delegera vissa beslut om fortsatt medlemskap bör för den enskilde leda till ett snabbare beslut och en process som är enklare att följa och förstå. Förslagen bedöms inte stå i strid med åtaganden enligt någon som ratificerats av . Om tid med förtroendeuppdrag kan tillgodoräknas när rätten till arbets- löshetsersättning prövas, kan det tänkas bli mer attraktivt att åta sig Det skulle vara en vinst för demokratin om Prop. 2017/18:53 fler engagerade sig i politiska och fackliga förtroendeuppdrag. Förordning nr 883/2004 har som syfte att stärka skyddet för EU- medborgare som rör sig inom EU/EES-området. Förslaget om att ändra på åldersgränsen för rätt till medlemskap innebär att den som arbetat i en annan medlemsstat får samma möjlighet till inkomstrelaterad ersättning som en som arbetar i , vilket är i överensstämmelse med principen om likabehandling i artikel 4 i förordningen. Förslagen bedöms inte få några särskilda konsekvenser för miljön. 11.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Förslaget behandlas i avsnitt 6. Paragrafens ändras så att det av första stycket tydligt framgår att medlemsvillkoret, som för att vara uppfyllt kräver tolv månaders medlemskap, förutsätter att medlemskapet har varit sammanhängande. I paragrafens andra stycke, som är nytt, införs en nödvändig upplysningsbestämmelse som ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela föreskrifter om vissa avbrott i medlemskapet som arbetslöshetskassan ska bortse från när medlemsvillkoret prövas. Förslaget behandlas i avsnitt 4.1. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att tid med förtroendeuppdrag som enligt lag ger rätt till ledighet från anställning jämställs med förvärvsarbete. Rätt till ledighet från anställning enligt lag har t.ex. nämndemän (4 kap. 7 a § ), riksdagsledamöter (4 kap. 10 § regeringsformen), förtroendevalda i kommuner och landsting (4 kap. 11 § första stycket kommunallagen [1991:900]), fackligt förtroendevalda (6 § lagen [1974:358] om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen) och skyddsombud (6 kap. 5 § arbetsmiljölagen [1977:1160]). Bestämmelsen är principiell. Det krävs alltså inte att den sökande faktiskt har beviljats ledighet från en anställning för att förtroendeuppdraget ska omfattas av bestämmelsen. Av bestämmelsen följer bl.a. att tid med förtroendeuppdrag som enligt lag ger rätt till ledighet från anställning ska kunna tillgodoräknas när arbetsvillkoret prövas och jämställas med förvärvsarbete när bestämmelserna om ramtid, normalarbetstid och dagsförtjänst tillämpas. I paragrafens andra stycke finns en bestämmelse som tydliggör att det som i första hand ska prövas är om tiden med förtroendeuppdrag ska anses som tid med förvärvsarbete enligt den allmänna bestämmelsen i 13 § första stycket 2. Det är alltså endast tid med förtroendeuppdrag som enligt lag ger rätt till ledighet från anställning när den förtroendevalde inte har haft någon bibehållen lön som jämställs med förvärvsarbete enligt första stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 5. Hänvisningen till 27 § i första stycket tas bort med anledning av att den paragrafen upphävs. Bestämmelsen ändras också redaktionellt. Förslaget behandlas i avsnitt 5. Paragrafen, som innehåller en bestämmelse om samordning av arbetslöshetsersättning och allmän ålderspension eller annan pension som lämnas på grund av förvärvsarbete, upphävs. Samordningsbestämmelser finns numera i 32 §. Förslaget behandlas i avsnitt 5. Hänvisningen till 27 § tas bort med anledning av att den paragrafen upphävs. Bestämmelsen ändras också redaktionellt. Förslaget behandlas i avsnitt 5. Paragrafens första stycke innehåller en bestämmelse om samordning av arbetslöshetsersättning och pension. Bestämmelsen ersätter tidigare bestämmelser i 27 och 32 §§ och innebär till skillnad från tidigare reglering att arbetslöshetsersättning och pension ska samordnas i ett steg för alla som tar ut pension. Bestämmelsen innebär också att samordning endast ska ske under tid som en sökande får pension utbetalad, vilket framgår av att avdrag ska göras om den sökande får pension. När pensionsuttaget upphör ska även avdraget på dagpenningen upphöra. Bestämmelsen i andra stycket är en nödvändig upplysningsbestämmelse som ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela föreskrifter hur pensionen ska omräknas till dagsbelopp. Förslaget behandlas i avsnitt 5. Paragrafen upphävs eftersom 27 § upphävs och 32 § får en ändrad lydelse. Förslaget behandlas i avsnitt 4.2. I paragrafen införs en ny bestämmelse som innebär att förtroende- Prop. 2017/18:53 uppdrag som enligt lag ger rätt till ledighet från anställning inte ska utgöra lämpligt arbete när bestämmelserna i 43 § och 43 a § om varning och avstängning från rätt till ersättning tillämpas. Bestämmelsen innebär även att en sökande som utan godtagbart skäl genom sitt uppträdande uppenbarligen vållat att ett sådant förtroendeuppdrag inte kommit till stånd enligt 43 a § inte ska stängas av från rätt till ersättning. Bestämmelsen om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har möjlighet att meddela föreskrifter om vad som ska anses utgöra godtagbart skäl och giltig anledning enligt 43–43 b §§ finns numera i 44 b §. Förslaget behandlas i avsnitt 4.2. Paragrafen är ny och innehåller en nödvändig upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har möjlighet att meddela föreskrifter om vad som ska anses utgöra godtagbart skäl och giltig anledning enligt 43–43 b §§. Bestämmelsen, som endast ändras redaktionellt, fanns tidigare i 44 a §. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. Paragrafen reglerar bl.a. tidpunkten för när en sökande som har fått ett beslut om frånkännande av rätt till arbetslöshetsersättning på nytt kan få ersättning utbetalad.