prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Studiestartsstöd ............ 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:8 Centrala Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:9 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.2 Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg ................ Diagram 3.3 Antal vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå, fördelat på folkhögskolor och komvux................................................................... Diagram 3.4 Andel vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer .................. Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel..................... Andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande inom olika eftergymnasiala utbildningsformer ........................................ Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier på olika Antal studerande med tilläggsbidrag......................................................... Jämförelse mellan utveckling av studiemedelsbeloppen och Studerandes lånebenägenhet fördelat på kön ........................................... Studerandes lånebenägenhet fördelat på åldersgrupper och kön ............ Antal studerande med tilläggslån på olika utbildningsnivåer .................. Antal studerande i med merkostnadslån på olika Antal studerande utomlands med merkostnadslån.................................. Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga fördelat på studienivå och kön .................................................................. Osäkra fordringar, fördelat på lånetyp och återkrav................................ Diagram 3.17 Antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl .............................. Diagram 3.18 Folkmängd 16–2015 och 2016 samt prognos 2017–2021 ............... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 4. bemyndigar regeringen att ingå studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1, 3.7.1 och 3.7.2), 2.bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 223 (avsnitt 3.7.9), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt tabell 1.1, ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 § och 3 kap. 11–13 §§ studiestödslagen (1999:1395) ska ha följande lydelse. Studiebidrag lämnas med 1 250 Inackorderingstillägg lämnas med lägst 1 190 och högst . Extra tillägg lämnas med 855, . Studiemedel får lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör vid studier på heltid, vid studier på heltid, vid studier på men vid studier på men av heltid, och av heltid, och 1Senaste lydelse 2006:955. 2Senaste lydelse 2014:1580. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 vid studier på men pet vid studier på Första stycket gäller bara om något annat inte följer av 14, 15, 16, 17, 18 eller 20 §. Om inte något annat följer av 13 § får studiebidrag lämnas med ett belopp som för som den studerande har rätt till studiemedel utgör vid studier på heltid, vid studier på heltid, vid studier på men vid studier på men av heltid, och av heltid, och vid studier på men pet vid studier på Till studerande i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket får studiebidrag lämnas med ett högre belopp , nämligen med vid studier på heltid, vid studier på heltid, vid studier på men vid studier på men av heltid, och av heltid, och vid studier på men vid studier på men Det högre bidragsbeloppet får lämnas från och med det kalenderår då den studerande fyller . En studerande som har fått det högre bidragsbeloppet för en viss utbildning och som fortsätter denna utbildning har förtur till det högre beloppet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om de förutsättningar som i övrigt ska gälla för att en studerande ska ha rätt till det högre bidragsbeloppet. Regeringen meddelar föreskrifter om att det högre bidragsbeloppet får lämnas även för studier i sådan utbildning som avses i 2 § första stycket, om det finns särskilda skäl. Regeringen meddelar också föreskrifter om att det högre bidragsbeloppet får lämnas även till studerande som är och som har särskilt behov av ett sådant stöd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 3 kap. 11–13 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om studiemedel som lämnas för tid . 3Senaste lydelse 2009:1535. 4Senaste lydelse 2010:2018. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Bestämmelserna i 2 kap. 7 § i den nya lydelsen tillämpas dock i fråga om studiebidrag som lämnas för tid . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för eko- nomiskt stöd till enskilda under studier och ut- gifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av Centrala studiestöds- nämnden (CSN), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för: –studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, –studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn, –statens utgifter för räntor för studielån tagna i , –inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån som tagits och avsättning för förväntade förluster på utlåning , –kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning och annan lärlings- liknande utbildning, –bidrag till kostnader vid viss gymnasie- utbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, –bidrag till vissa studiesociala ändamål, –studiestartsstöd i form av stöd och tilläggsbidrag för studerande med barn, –administration av studiestöd, –adminstration av lån för körkorts- utbildning, –administration av hemutrustningslån, och –hantering av överklaganden vid ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda och anslags- belastningen styrs därför till stor del av reglerna om lån och bidrag. Anslagsbelastningen är också beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd, räntekostnader för den totala studielåneskulden i och avsättning för förväntade förluster vid nyutlåning. Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetal- ningen av studielån finns främst i studiestöds- lagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). Bestämmelser om studiestartsstöd finns främst i lagen (2017:527) om studie- startsstöd och i förordningen (2017:532) om studiestartsstöd. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd 1:3 Avsättning för kreditförluster 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Totalt för utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Inom utgiftsområdet ingår utgifter för studiestöd, framför allt studiehjälp och studie- medel. De samlade kostnaderna inom utgifts- området uppgick till . Prognosen visar på en ökning med ca . Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är . Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar På grund av föreslagna satsningar och de sats- ningar som har beslutat om bedöms utgifterna öka med 2018. beräknas utgifterna öka med respektive . Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen bedöms utgifterna öka med på grund av prisbasbelopps- och ränteförändringar. beräknas utgifterna öka med respektive 1 248 miljoner kro- nor. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer och övriga anslagsförändringar Utgifterna bedöms minska med 2018 och beräknas minska med . beräknas utgift- erna öka med på grund av förändrade volymer. Vidare bedöms utgifterna minska med på grund av för- ändringen av regleringsbeloppen när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften. Utgifterna beräknas minska med och beräknas öka med . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka re- kryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbild- ning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studie- stödet ska även ha en god effekt på samhälls- ekonomin över tiden. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000: UbU7, rskr. 1999/2000:96). Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studie- stödsystem som ska vara enhetligt och över- blickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara korrekta, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av studiestödet Studiehjälp består i huvudsak av studiebidrag som lämnas till heltidsstuderande i gymnasie- skolan, extra tillägg som kan lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll och inackorderingstillägg som kan lämnas till vissa studerande på fristående skolor som måste bo inackorderade på skolorten. Studiebidrag lämnas med . Storleken på det extra tillägget är bero- ende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. Inackorde- ringstillägget lämnas med ett belopp som är beroende av avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Bidrag till vissa elever med funktions- nedsättning i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Rg-bidrag lämnas för kostnader för mat, boende och hemresor vid viss gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever vid riksgymna- sierna i samt till svårt rörelsehindrade elever i särskilt anpassad utbildning. Inom Rg- bidraget finns ett tilläggsbidrag som kan lämnas till elever som förutom Rg-bidrag får aktivitets- ersättning och som därför inte har rätt till studiemedel. Elever i gymnasial lärlingsutbildning kan få en kostnadsersättning, s.k. lärlingsersättning. Lär- lingsersättning lämnas med . Studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Totalbeloppet (bidrag och lån) per studiemånad uppgår till för heltidsstudier . Det finns två olika nivåer på bidraget, en generell och en högre nivå. Den generella bidragsnivån utgör av totalbeloppet medan den högre nivån utgör . Studiemedel med den högre bidragsnivån kan lämnas för studier på grundläggande och gymnasial nivå till vuxna studerande som saknar sådan utbildning. Vidare kan arbetslösa ungdomar under vissa förutsättningar få den högre bidrags- nivån. Studiebidraget är skattefritt och pensions- grundande. I vissa fall kan den studerande även få tilläggsbidrag, tilläggslån och merkostnadslån. Tilläggsbidraget lämnas till studerande med barn och utgör ett differentierat kompletterande stöd beroende på antalet barn. Tilläggslån kan lämnas till studerande som har haft en viss arbetsinkomst före studiestarten. Lån kan även lämnas för vissa merkostnader som den stude- rande har i samband med sina studier. Stödet består av bidrag utan inslag av lån och utgör ett komplement till studiemedelssystemet. Studerande med barn kan få ett tilläggsbidrag. Studiestartsstöd får lämnas med per studiemånad för heltidsstudier till den som har kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande och gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet får lämnas till vissa personer som är arbetssökande från och med det kalenderår den studerande fyller . Det finns tre olika återbetalnings- system. I varje system finns det särskilda åter- betalnings- och trygghetsregler som under vissa förutsättningar kan ge möjlighet till bl.a. ned- sättning av årsbeloppet och avskrivning av studielån. Bidrag vid viss föräldrautbildning i tecken- språk (s.k. TUFF-ersättning) Föräldrar till barn som använder teckenspråk, och med föräldrar likställda personer, kan få ersättning när de deltar i utbildning i tecken- språk. Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande som har en funktions- nedsättning i form av läsnedsättning kan få låna studielitteratur genom Myndigheten för tillgängliga medier. En studerande som inte är svensk medborgare kan under vissa förutsättningar få studiestöd för studier i . Det gäller utländska medbor- gare med permanent uppehållstillstånd i och utländska medborgare med uppehållsrätt som bedöms ha en varaktig anknytning till Sve- rige. Vidare ska vissa utländska medborgare i studiestödshänseende jämställas med svenska medborgare. Det rör sig främst om migrerande 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 arbetstagare och egenföretagare som är medbor- gare i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i och deras familjemedlemmar samt personer med permanent uppehållsrätt i . Tredjelands- medborgare med ställning som varaktigt bosatta här och innehavare av s.k. EU-blåkort jämställs också med svenska medborgare vid studier i . När det gäller rätt till studiehjälp jämställs vissa familjemedlemmar till gäst- forskare respektive till innehavare av EU-blåkort med svenska medborgare. Kort beskrivning av lånesystemet Det finns tre olika lånesystem. Det totala antalet låntagare i de tre återbetal- ningssystemen uppgick till drygt 1,5 milj- oner. Låntagarnas skuld består av lån och kapi- taliserade räntor samt administrativa avgifter. Låntagarnas totala skuld uppgick vid utgången av 2016 till . Diagram 3.1 visar hur den totala skulden för de olika låne- formerna har utvecklats . Diagram 3.1 Låntagarnas skuld Annuitetslån, efter 2001 Källa: CSN. Den genomsnittliga skulden när det gäller annuitetslån är för kvinnor och för män. Historiskt sett har män haft högre studieskulder än kvinnor men har kvinnor högre skulder på sina annui- tetslån. Denna förändring beror troligtvis på att kvinnor i genomsnitt har studiemedel under en än män, samt att män betalar av sina skulder i något snabbare takt än kvinnor. CSN finansierar studielånen genom bestämmelser om statlig utlåning som finansieras med lån i för all nyutlåning av studielån. Stocken av befintliga lån hanteras dock som tidigare med finansiering av konstaterad förlust. Kreditmodellen enligt budgetlagen innebär att den förväntade kostnaden för lånet ska beräknas innan ett lån ställs ut. För studielånen innebär detta att de förväntade förlusterna för nyutlåning beräknas och anslagsfinansieras när lånen ut- färdas. Vid beräkningen fastställer CSN en förluster förs till en kreditreserv och används sedan för att täcka avskrivningar av låneford- ringar. Amorteringar från låntagarna som motsvarar upplånade medel minskar CSN:s låneskuld hos . De räntor som påförs lån- tagarna och som är obetalda kapitaliseras och ökar den enskildes skuld. Den del av den enskildes skuld som utgörs av kap- italiserade räntor lånas upp hos Riksgälds- kontoret. Samtliga amorteringar av kapitaliserade räntor från låntagare minskar låneskulden hos . CSN disponerar mottagna räntor från lån- tagarna för att finansiera räntan på studielånen i . Låntagarna betalar en nedsatt ränta på sina studielån och annuitetslån till CSN. Räntesatsen är av den ränta som CSN betalar till , vilken är . Den 30-procentiga ned- sättningen av räntan finansieras genom medel på anslag. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp Källor: CSN, SPSM och MTM. Tabellen visar det bruttoräknade antalet stödtagare per studiestöd. När antalet stödtagare redovisas fördelat per bidrags- eller utbildningsnivå och sedan summeras blir de som fått utbetalningar på fler än en nivå dubbelräknade. 1Belopp för studiemedel och bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk inkluderar statlig ålderspensionsavgift. Belopp för studiemedel inkluderar tilläggsbidrag. 2Siffran avser anslagsbelastningen i statsbudgeten för studiemedelsräntor och avskrivningar. I detta avsnitt redovisas resultatet av statens in- satser inom studiestödsverksamheten. Resultat- en för varje studiestöd redovisas per studerande- grupp fördelat på grundläggande och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymna- sial nivå (t.ex. högskoleutbildning och yrkes- högskoleutbildning). Resultaten presenteras genomgående efter kön. I respektive avsnitt anges vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. Det finns en nära koppling mellan det rekryter- ande och det utjämnande målet på så sätt att bå- da målen handlar om att studiestödet ska bidra till att personer som inte annars skulle ha på- börjat studier gör det. Det utjämnande målet kan närmare definieras som att studiestödet ska vara selektivt rekryterande, dvs. det bör vara utformat på ett sådant sätt att det i vissa fall specifikt rik- tar sig till särskilda grupper. Det är därför natur- ligt att liknande eller i förekommande fall samma indikator används för att mäta olika delar av mål- uppfyllelsen. Under avsnitt 3.5 görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgifts- området. har redovisat resultatet av en genomförd uppföljning av utgiftområdets indikatorer (bet. 2016/17:UbU2). Regeringen ser positivt på det arbete som utskottet genom- fört och har för avsikt att påbörja ett arbete med att i stort se över resultat- redovisningen för utgiftsområde 15 Studiestöd. I översynen ingår bl.a. att utvärdera de indikatorer som används. 3.4.1Unga studerande på gymnasial nivå i De studiestöd som lämnas till unga studerande på gymnasial nivå i är studiehjälp, bidrag till vissa elever med funktionsnedsättning och kostnadsersättning till elever i gymnasial lär- lingsutbildning. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Den indikator som används för att mäta rekryt- erande effekt är: –antal studerande med inackorderings- tillägg. Den indikator som används för att mäta utjämn- ande effekt är: –antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg. fick ca 396 400 studerande, varav 189 400 kvinnor och 207 000 män, studiehjälp för studier i , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Minskningen av antalet studerande med studie- hjälp kan förklaras av minskande ungdomskullar. beräknas antalet studerande med studiehjälp öka igen. Av de elever som hade studiebidrag gick i kom- munala gymnasieskolor och i fri- stående gymnasieskolor. studerade på folkhögskolor och i den kommu- nala vuxenutbildningen. av samtliga studerande med studiehjälp fick inackorderingstillägg . Det motsvarar ca 7 000 studerande, varav andelen kvinnor var och andelen män . Av de elever som studerade vid fri- stående gymnasieskolor hade inack- orderingstillägg, vilket motsvarar knappt 5 000 personer. Därutöver var det ca 1 900 studerande på folkhögskolor och ett mindre antal stude- rande på bl.a. kompletterande utbildningar som hade inackorderingstillägg. lämnades extra tillägg till av samtliga studerande med studie- hjälp. Detta motsvarar ca 24 800 studerande, 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 varav andelen kvinnor var och an- delen män . Extra tillägg kan lämnas med , eller beroende på familjens inkomst. fick av de studerande med extra tillägg den högsta bidragsnivån. Berättigade till den bidragsnivån är personer i hushåll vars inkomst understiger . Diagram 3.2 Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg 2012 2013 2014 2015 2016 2012 2013 2014 2015 2016 Källa: CSN. Knappt 24 700 studerande har fått sin studie- hjälp indragen på grund av ogiltig frånvaro under /16. Det motsvarar av det totala antalet studerande med studiehjälp, vilket är en ökning jämfört med föregående läsår. Det var fler män än kvinnor som fick indragen studiehjälp, män och kvinnor. En stor andel av de som rapporterats för olovlig frånvaro får ett återkrav avseende den studiehjälp som redan har hunnit betalas ut. fick ca 380 studerande s.k. Rg- bidrag, vilket innebär en minskning jämfört med föregående år. Av de studerande som fick Rg- bidrag var kvinnor och män. infördes en kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, s.k. lär- lingsersättning, på per studie- månad. betalade CSN ut i lärlingsersättning, vilket är en ökning jämfört med föregående år då betalades ut. Cirka 11 000 elever fick lärlingsersättning . Av dessa var kvinnor och män. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.5 Unga studerande på gymnasial nivå i Antal studerande och utbetalade bidrag Källa: CSN. 3.4.2Vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå Vuxna studerande kan få studiemedel för studier på grundläggande och gymnasial nivå. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekry- terande effekt är: –antal studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiemedel, –antal studerande på dessa nivåer med den högre bidragsnivån, och –andel vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer. Den indikator som används för att mäta utjämn- ande effekt är: –antal studerande på grundläggande och gymnasial nivå med den högre bidrags- nivån. fick ca 22 100 studerande studie- medel för studier på grundläggande nivå, vilket är ca 100 färre än . Av dessa stu- derande var kvinnor. Ungefär 12 500 studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån , vilket är en ökning med 100 personer och motsvarar av studiestödstagarna på grundläggande nivå. som studerar med studiemedel på grundläggande nivå är äldre än studerande på andra nivåer. var av de studerande på den nivån eller äldre, medan av de studerande på gymnasial nivå var i samma ålder. återfanns de flesta vuxen- studerande med studiemedel på grundläggande nivå, , inom vuxen- utbildning (komvux). Resterande studerade på folkhögskola. Antalet personer med studiemedel för studier 108 800, vilket är kvinnor och män. 33 600 studerande på gymnasial nivå fick under 2016 studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en minskning med ca 2 200 personer jämfört med . Andelen studerande med den högre bidragsnivån var , en minskning jämfört med .