prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Antalet mottagare av ersättning minskar även i absoluta tal för sjuk- och aktivitetsersättningen, arbetslös- hetsersättningen och arbetsmarknadspolitiska program. –2014 var andelen av befolkningen i åldersgruppen 20–64 som tog emot ersättning från vissa transfereringssystem, i genomsnitt . –2020 beräknas motsvarande andel bli . Jämfört med budgetpropositionen har P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 andra faktorer än beslutade, föreslagna och reviderats ned för samtliga prognosår (se tabell aviserade reformer, pris- och löneomräkningen, samt övriga makroekonomiska förändringar eller Dessa övriga faktorer består Diagram 6.2 Helårsekvivalenter inom vissa exempelvis av förändringar av nivån på medlems- avgiften till EU och tidsförskjutningar Utfall 1980–2016 och prognos 2017–2020 program eller utbetalningar, exempelvis investe- Andel av befolkning 20-64 år ringar i transportinfrastruktur och olika EU- ändringen av anslagsbehållningar, dvs. mellan beräknade anslagsnivåer och prognoser, En förklaring till att ökningen av Övriga utgiftspåverkande faktorer är stor 2017 är att utfallet för statens utgifter blev betydligt utgiftsområden, vilket påverkar anslagsbehåll- Källa: Egna beräkningar. En viktig förklaring till att posten Övriga utgiftspåverkande faktorer är relativt stor även 2018 är att storleken på avgiften till Europeiska unionen var låg 2017 till följd av retroaktiva rabatter på avgiften. När en utgiftsförändring inte har samma nettoeffekt på den offentliga sektorns konsolide- påverkas också under hela prognosperioden av rade utgifter eller det offentliga finansiella variationer i storleken på de avräkningar som sparandet som på de takbegränsade utgifterna, bedöms göras från biståndsramen på grund av kan det motivera en teknisk justering av årliga förändringar av prognosen för antalet Tekniska justeringar har genom- Vidare ingår tidsförskjutningar av förts regelbundet sedan utgiftstaket infördes utbetalningar till kommunerna –2018 1997 och justeringarna föreslås normalt i för utgifter kopplade till asylmottagandet och kommunmottagandet för nyanlända med uppe- 2018 och 2019 i för- hållande till det föregående året. anledningen till justeringarna är att vissa stöd efter förslag i budgetpropositionen Statens utgifter beräknas samman- flyttades från inkomstsidan till utgiftssidan av taget understiga den utgiftsram som beslutades statens budget, bl.a. nystartsjobben under efter förslag i budgetpropositionen . utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. I tabell 6.7 redovisas den aktuella utgifts- samband med det genomfördes en teknisk prognosen i förhållande till utfallet , den justering av utgiftstakets nivå –2019. ursprungliga budgeten och regeringens förslag till ändringar i budgeten. En del av förändringarna av de takbegränsade utgifterna förklaras av P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 6.7 Utgifter 2016 och 2017 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,1 Försvar och samhällets krisberedskap -1,0 -1,5 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,9 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -2,6 -2,6 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,2 -0,2 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering -4,8 -4,8 -2,0 -2,0 -2,0 -2,0 -1,4 -2,1 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -1,8 -1,8 -0,2 -0,2 Allmän miljö- och naturvård -0,3 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Allmänna bidrag till kommuner -0,1 -0,1 -2,9 -2,9 Avgiften till Europeiska unionen -3,0 -3,0 -7,0 -8,2 -21,8 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -5,4 -18,9 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -0,5 -5,9 Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1I utfallet har anslag fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet 2016/17 FiU10, rskr 2016/17:49). 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99). Där 0,0 anges har förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 4Anvisat på statens budget enligt beslut för statens budget (bet 2016/17 FiU10, rskr. 2016/17:49) samt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99). Källa: Egna beräkningar. I den nu aktuella prognosen uppgår utgifterna under samtliga utgiftsområden till sammanlagt . 2017 anvisades totalt , inklusive posten Minskning av anslagsbehåll- ningar. Nedrevideringen av utgifterna beror till stor del på att volymerna inom vissa transfe- reringssystem bedöms bli lägre, inte minst under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Förhållandevis stora nedjusteringar görs även under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen i förhållande till ursprungligt anvisade medel. medför de förslag som lämnas i propositionen Vårändringsbudget utgiftsökningar som motverkar delar av den samlade nedjusteringen av de beräknade utgifterna. De beloppsmässigt största anslagsökningarna finns under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (1,), utgifts- område 4 Rättsväsendet (1,) samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (1,). Nedan redogörs för de utgiftsområden under vilka de största sammantagna avvikelserna finns mellan denna utgiftsprognos och de ursprungligt anvisade medlen i statens budget . Diagram 6.3 Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel i statens budget för vissa utgiftsområden -2,6 -2,0 -2,9 -3,0 -4,8 Anm.: Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet 2016/17 FiU10, rskr 2016/17:49). Källa: Egna beräkningar. Upprevideringen av utgifterna i förhållande till ursprungligt anvisade medel förklaras bl.a. av att sammansättningen av ärendetyper medför längre handläggningstid per asylärende jämfört med den beräkning som låg till grund för anvisade medel i budget- propositionen. Regeringen följer utvecklingen under utgiftsområdet och avser att vid behov återkomma till . P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Nedrevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i statens budget beror främst på att antalet nettodagar inom sjukpenningen bedöms bli lägre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . I första hand är detta en följd av att ökningstakten i inflödet till sjukpenning har dämpats. Minskad genom- snittlig varaktighet i sjukfall som pågår har också bidragit till den nuvarande bedömningen. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Nedrevideringen av utgifterna i för- hållande till ursprungligt anvisade medel i statens budget beror på att antalet kommunmottagna nyanlända beräknas bli lägre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Den nya bedömningen av antalet kommun- mottagna nyanlända görs till följd av att antalet asylsökande minskat och att handläggningstider för ansökningar om uppe- hållstillstånd beräknas bli längre. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Nedrevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel är bl.a. hänförlig till utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program, till stor del på grund av att volymerna i de subvention- erade anställningarna, t.ex. traineejobb, bedöms bli lägre än vad som beräknades i budget- propositionen . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Nedrevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel beror bl.a. på att de räntor som betalar på statsskulden bedöms bli lägre jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . En annan bidragande orsak är att statens finanser har utvecklats starkare än förväntat och att statens lånebehov därmed har minskat. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Nedrevideringen i förhållande till de ursprung- ligt anvisade medlen beror främst på förseningar i flera medlemsstaters program för samman- hållningspolitiken. Det innebär att den berörda verksamheten nu beräknas bli genomförd efter 2017. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Förändring av anslagsbehållningar (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser som följer av anslags- förordningen (2011:223) sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver årets anvisade anslagsmedel även under vissa förut- sättningar kan använda sparade anslagsmedel från föregående år, vilket ger en viss flexibilitet i myndighetens planering. Vanligtvis uppgår den del som myndigheten får disponera efterföljande år till av myndighetens förvaltnings- anslag. Myndigheter har också möjlighet att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag, s.k. anslagskredit. Förskjutningar av utgifter av detta slag redovisas som en för alla anslag gemensam beräkningspost benämnd Minskning av anslags- behållningar och ingår i de takbegränsade utgifterna. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar som sparats från tidigare budgetår och utnyttjande av anslagskrediter utgör en osäkerhet i beräkningen av de tak- begränsade utgifterna. Anslagsbehållningarna beräknas minska 2017 vilket framgår av tabell 6.8. Tabell 6.8 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2017 (exklusive statsskuldsräntor) Anvisat i ursprunglig budget2 Förslag om ändringar i budget för 20173 Beräknad förändring av anslagsbehållningar -11,5 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats. 1Enligt Årsredovisning för staten 2016 (skr. 2016/17:101). 2Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet 2016/17 FiU10, rskr 2016/17:49). 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99) Källa: Egna beräkningar. 6.3Förändring av de takbegränsade utgifterna –2020 sedan budgetpropositionen I budgetpropositionen presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna –2020. I denna proposition görs en reviderad beräkning. Förändringarna i förhållande till den tidigare beräkningen redovisas i tabell 6.9, fördelade på olika för- klaringsfaktorer. Sammantaget beräknas de takbegränsade utgifterna bli 10 miljarder lägre 2018 än enligt bedömningen i budget- propositionen. är nedrevi- deringen av utgiftsprognoserna 17 respektive (se tabell 6.9). Huvuddelen av förändringarna beror på reviderade volymantaganden i form av färre personer som bedöms erhålla sjukpenning och färre kommun- mottagna nyanlända. Tabell 6.9 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med bedömningen i budgetpropositionen Reviderad pris- och löneomräkning -0,6 -1,8 -2,0 -2,4 -3,3 -11,1 -12,7 -12,1 -1,7 -0,1 -9,6 -17,4 -16,4 Takbegränsade utgifter i 2017 års 1Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl.a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivå på styck - kostnader i transfereringssystem som inte direkt kopplas till de makroekonomiska förutsättningarna. 2Utgiftsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstakets nivå. Källa: Egna beräkningar. Nya föreslagna och aviserade åtgärder – 2020 Regeringen har inte sedan budgetpropositionen föreslagit eller aviserat några reformer som påverkar de takbegränsade utgifterna –2020. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Den pris- och löneomräkning som genomförts ökar utgifterna med jämfört med beräkningen i budget- propositionen . En bidragande orsak till det är att nettoprisindex, som bl.a. används vid omräkning av anslagen för utveckling respektive vidmakthållande av transportinfrastruktur, har ökat snabbare än vad som antogs i budget- propositionen. En ny preliminär pris- och löneomräkning minskar utgifterna med 0,6 respektive . En väsentlig del av förändringen är hänförlig till att prognosen för löneindex har justerats ned i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Anslag som påverkas av den makroekonomiska utvecklingen har justerats i förhållande till bedömningen i budgetpropositionen utifrån den makroekonomiska bedömning som görs i denna proposition (se avsnitt 3). Den nya makroekonomiska bedömningen medför något lägre utgiftsprognoser –2020, främst till följd av att inkomstindex, inflationen och räntenivåer har reviderats ned. Vidare har antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program och med arbetslöshetsersättning reviderats ned något. Jämfört med bedömningen i budget- propositionen bedöms utgifterna under utgifts- område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv bli lägre, mellan 0,5 och 2018–2020. Det beror framför allt på att andelen ersättningsberättigade bland de arbetslösa antas bli lägre och på ett lägre inflöde av personer från etableringsuppdraget till garantierna inom arbetsmarknadspolitiken 2019 och 2020. Vidare bedöms utgifterna för ålderspensions- systemet bli ca lägre 2018–2020, vilket främst förklaras av att en långsammare löneutveckling än bedömningen i budgetpropositionen medför att inkomstindex blir lägre. Inkomstindex styr inkomstpensioner- nas uppräkning. Lägre räntenivåer jämfört med bedömningen i budgetpropositionen medför lägre utgifter för framför allt studiemedelsräntor. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 prisökning 2018–2020 påverkar prisbasbeloppet, framför allt 2020, och innebär att utgifterna för bl.a. sjukersättning och studiemedel har reviderats ned detta år. De beräknade utgifterna –2020 har också förändrats till följd av nya prognoser för antalet personer inom regelstyrda transfereringssystem. Nya och lägre bedömningar av antalet asyl- sökande, kommunmottagna nyanlända och antalet personer med sjukpenning är de främsta förklaringarna till att utgifterna bedöms bli lägre 2018–2020 än vad som bedömdes i budget- propositionen . De mest väsentliga utgiftsförändringarna i förhållande till bedöm- ningen i budgetpropositionen till följd av ändrade volymer redovisas i tabell 6.10. Att prognosen för antalet kommunmottagna nyanlända reviderats ner beror huvudsakligen på att antalet asylsökande och antalet inresta anhöriga till f.d. asylsökande väntas bli lägre än bedömningen i budgetpropositionen. Den nya bedömningen av antalet personer med sjukpenning beror framför allt på att sjukfall som är kortare än har fått minskad varaktighet och att ökningstakten i antalet nya sjukfall har avtagit. Detta sänker prognosen för åren framöver i förhållande till bedömningen i budgetpropositionen. Även utgifterna för studiemedel beräknas bli lägre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Det beror bl.a. på en ny bedömning av hur stor andel av de studerande som erhåller studiemedel. Sammantaget innebär de förändrade antagan- dena om antalet personer, främst i olika transfereringssystem, att utgifterna minskar med 11–2018–2020 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 6.10 Volymer inom olika transfereringssystem 2018–2020 Förändring mot budgetproposition inom parantes, tusental (-1,6) (-3,0) (1,6) (netto), miljoner (-4,8) (-5,4) (-5,7) (-3,7) (-4,3) (-4,2) (-1,1) (-2,0) (-3,6) (3,2) (3,5) (4,4) (-17,5) (-17,5) (-7,0) (-14,7) (-7,0) (-2,8) Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade Endast ett urval med större förändringar redovisas i tabellen. Se tabell 6.5 för könsuppdelat utfall. 1Antal dagar med partiell ersättning är omräknade till . 2Exklusive fullt utnyttjande av det högre bidraget. Källa: Egna beräkningar. I förhållande till bedömningen i budget- propositionen har utgiftsprognoserna sammantaget justerats ned mer än de beräknade anslagsnivåerna . Det innebär att behållningen av medel på ram- anslagen beräknas bli högre detta år än bedömningen i budgetpropositionen. Posten Minskning av anslagsbehållningar som redovisas i statens budget är negativt definierad, dvs. ett negativt värde innebär att anslagsbehållningarna ökar. De ökade anslagsbehållningarna 2019 innebär därmed att posten 2019 minskar i förhållande till bedömningen i budget- propositionen. De ökade anslagsbehållningarna 2019 är ett resultat av flera olika prognos- justeringar. Den största förklaringsfaktorn är en lägre bedömd produktion i vissa infrastruktur- projekt än enligt bedömningen i budget- propositionen. är bilden den motsatta, dvs. utgifts- prognoserna har reviderats ned i något mindre utsträckning än de beräknade anslagsnivåerna. Det minskar anslagsbehållningarna och innebär att budgetposten Minskning av anslags- behållningar ökar något i förhållande till bedömningen i budgetpropositionen. De minskade anslagsbehållningarna 2020 beror bl.a. på en justering av prognosen för det statliga bidraget till läkemedelsförmånerna till lands- tingen. Regeringen återkommer med nya anslags- beräkningar i budgetpropositionen . Utgiftsprognoserna kan också revideras till följd av nya prognosmetoder, justeringar som motiveras av ny information som inte avser makroekonomiska förutsättningar eller volymer, korrigeringar av tidigare gjorda fel och regel- ändringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen har utgifterna till följd av övriga faktorer sammantaget reviderats upp 2018 medan förändringarna 2019 och 2020 är marginella. De ökade utgifterna är hänförliga till utgiftsområde 8 Migration samt utgifts- område 13 Jämställdhet och nyanlända invandra- res etablering. Ökningen beror huvudsakligen på att kommunerna i större utsträckning väntas komma in med ansökningar för ersättning samlat , i stället för kontinuerligt , från det ersättningssystem för ensamkommande barn och unga som upphör . Detta skjuter utgifter . Förskjutningen gäller både utgifter för asylsökande och nyanlända ensamkommande barn och unga. Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 7 Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld –Efter en femårsperiod med underskott, vilket som mest uppgick till ca 2014, har utvecklingen för de offentliga finanserna vänt. En stark åter- hämtning av den svenska ekonomin har i kombination med en ansvarsfull finans- politik medfört att den offentliga sektorn redovisat överskott både 2015 och 2016. –Det finansiella sparandet förstärktes relativt kraftigt , trots att kostnaderna på migrationsområdet ökade till följd av det stora antalet människor som sökte asyl i . Sparandet uppgick av BNP. –bedöms överskottet i de offentliga finanserna bli lägre än 2016 till följd av tillfälliga effekter som gör att inkomsterna ökar långsammare och utgifterna ökar snabbare jämfört med . beräknas överskottet i de offentliga finanserna öka . –Den offentliga sektorns finansiella tillgångar överstiger skulderna med av BNP –2020. Den konsoliderade bruttoskulden för den offentliga sektorn minskade med av BNP och uppgick av BNP. Bruttoskulden understeg därmed med god marginal referensvärdet inom stabilitets- och tillväxt- pakten, som uppgår till av BNP. förväntas bruttoskulden fortsätta att minska och uppgå av BNP . –Den konsoliderade statsskulden minskade från till , vilket innebar att skulden motsvarade av BNP vid utgången av året. Framåt beräknas den konsoliderade statsskulden minska både nominellt och som andel av BNP samtliga år –2020. –Kommunsektorns finansiella sparande bedöms vara ungefär detsamma 2017 som 2016. Skatteinkomsterna bedöms utvecklas fortsatt gynnsamt 2017. Statsbidragen ökar också, vilket gör att den kommunala konsumtionen även fortsättningsvis kan öka kraftigt . Det finansiella sparandet i kommunsektorn väntas uppgå till mellan -0,3 och -0,av BNP 2017–2020. I detta avsnitt redovisas den offentliga sektorns finanser enligt redovisningsprinciperna i nationalräkenskaperna (NR). Redovisningen görs för såväl de enskilda delsektorerna staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn som för den totala konsoliderade offentliga sektorn. Konsolideringen innebär att inbördes transfereringar mellan de olika delsektorerna räknas av. Skatter och statsbidrag redovisas enligt den ordning som gällde före den genomgripande P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 revideringen av NR . Därmed överens- stämmer redovisningen bättre med redovis- ningen i statens budget och den kommunala redovisningen. Det innebär dock att skatter och statsbidrag för den offentliga sektorns del- sektorer avviker från den nuvarande redo- visningen i NR. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer påverkas emellertid inte av denna avvikelse. Redo- visningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. Med begreppet offentlig sektor avses här den gamla definitionen som i NR:s nya redovisning benämns offentlig förvaltning.2 allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet (prop. 2015/16:67, bet. 2015/16:JuU24, rskr. 2015/16:122) och propositionen Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehålls- tillstånd i (prop. 2015/16:174, bet. 2015/16:SfU16, rskr. 2015/16:303), är en viktig förklaring till det lägre antalet asylsökande och de minskade prognoserna för antalet asylsökande för åren framöver, jämfört med situationen . I likhet med i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 8.5 och tabell 8.13) redovisas dock inte de beräknade lägre utgifter som är en följd av dessa förslag som en budgeteffekt av regeringens politik, utan som en förändring till följd av ändrade volymer. Det beror bl.a. på att konsekvenserna för de 7.1Budgeteffekter av regeringens offentliga finanserna av dessa förslag till Statens budget är det viktigaste medlet för regeringen att genomföra sin ekonomiska politik och för att utöva sin finansmakt. Regeringen kan förändra politikens inriktning genom att föreslå att medel allokeras till nya utgiftsändamål eller att den tidigare aviserade fördelningen till befintliga ändamål ändras. Förändringar i skattesystemet är också ett sätt att ändra politikens inriktning. Detta avsnitt innehåller en översiktlig redovisning av budgeteffekterna för de offentliga finanserna av de åtgärder, det vill säga reformer och finansieringen av dessa som regeringen föreslår eller aviserar. Nivån på den offentliga sektorns inkomster och utgifter påverkas även av andra förändringar, som i detta sammanhang inte definieras som regeringens reformer. Exempelvis kan utgifts- nivån förändras av ändrade volymer i rättighets- baserade transfereringssystem eller förändrade makroekonomiska förutsättningar. Det är rimligt att anta att de förändringar av asylpolitiken som beslutade om i enlighet med regeringens förslag i bl.a. proposi- tionen Särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den 2 I samband med övergången till ENS 2010 ändrade NR benämningarna till offentlig förvaltning (offentlig sektor), stat, sociala trygghetsfonder (ålderpensionssystemet) och (kommunsektorn). ändringar i asylpolitiken är mycket svåra att upp- skatta. Redovisningen av budgeteffekter utgår nor- malt från att anslagsökningar och anslags- minskningar fullt ut påverkar de faktiska utgif- terna. Tillfällig försvagning jämfört med budgetpropositionen I tabell 7.1 redovisas budgeteffekterna av de förslag till reformer och finansieringar som före- slås i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99). Tabellen redovisar budget- effekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande samt hur dessa fördelar sig på utgifter och inkomster enligt NR. Av tabellen framgår på en övergripande nivå hur utformningen av politiken har förändrats sedan budget- propositionen beslutades. I redovisningen av budgeteffekterna i tabell 7.1 ingår endast de förslag i propositionen Vårändringsbudget som avser nya reformer och finansiering. Dessa förslag medför att de takbegränsade utgifterna blir ca högre jämfört med den av beslutade budgeten .