prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — På samma sätt är per- soner med sällsynta diagnoser en utsatt grupp, dels för att diagnoserna i sig är komplexa, dels vad gäller organisering och samordning. Samordnad och kontinuerlig vård och omsorg Samordnad vård och omsorg kan beskrivas som en individanpassad och kontinuerlig vård och omsorg med en obruten kedja av insatser som den enskilde behöver och som olika aktörer utför. konstaterar i Lägesrapport om vård och omsorg om äldre (2017) att sam- ordning av insatser för den enskilde är en av de stora utmaningarna för hälso- och sjukvården och och att samordningen måste förbättras. På riksnivå är väntetiden på sjukhus för ut- skrivningsklara patienter . Varia- tionerna är dock stora mellan olika landsting och regioner. träder nya bestäm- melser i kraft som innebär bestämmelser om samverkan mellan landsting och kommun. Se även avsnitt 6 Politik för sociala tjänster. Förtroendet för hälso- och sjukvården Andelen patienter som har förtroende för hälso- och sjukvården i sin helhet uppgår till av befolkningen. Andelen som har förtroende skiljer sig dock åt mellan olika lands- ting och regioner, från i och till drygt 70 pro- cent i och . Förtroendet för hälso- och sjukvården i sin helhet varierar bero- ende på ålder hos invånarna. De som är instämmer i högre grad än andra i att de har ett stort eller ganska stort förtroende för hälso- och sjukvården. Personer som uppger att deras hälsotillstånd är dåligt eller mycket dåligt anger i lägre grad, , att de har förtro- ende för vården. Det kan jämföras med gruppen som anser att de har bra eller mycket bra hälso- tillstånd där förtroendet för vården uppgår till . Kön och födelseland har marginell betydelse för förtroende för hälso- och sjuk- vården. Andelen som har förtroende för primär- vården är lika stor som för vården i sin helhet, av befolkningen. Förtroendet för sjukhusvården i sin helhet är något högre och uppgår till . Däremot visar mätningen att har förtroende för att hälso- och sjukvård ges på lika villkor. gjorde SKL en enkätundersök- ning med inriktning mot akutsjukvården inom ramen för den nationella patientenkäten. Resultaten visar att patienterna överlag är nöjda med sin vistelse på akuten. Männen var något mer nöjda än kvinnorna. upplevde att de bemöttes med respekt och värdighet och upplevde att de gavs möjlighet att vara delaktiga i den vård och behandling som gavs. När det gäller information P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 vid besökstillfället uppgav något färre att de var Diagram 3.5 Andel som svarat ”alltid” eller ”ofta” på om Patienterna efterfrågade mer och bättre ordinarie läkare hjälper till att koordinera eller planera vård som ges från andra läkare och vårdenheter, 2016 information om varningssignaler att vara upp- märksam på samt om medicineringen och even- Diagram 3.4 Patienters upplevelser av besök vid Anm: Könsuppdelad data för de andra länderna finns inte att tillgå. Källa: Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Utvärdering av patientlagen påvisar fortsatt behov Anm: I tidigare budgetpropositioner har Patientupplevd kvalitet i primärvården Någon sådan mätning gjordes inte , nästa gemensamma av att stärka patientens ställning gjordes dock gemensamma mätningar inom den somatiska öppna och slutna vården. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har Källa: Kommuner och Landsting (Nationell patientenkät). utvärderat om patientlagen (2014:821) har inneburit stärkt ställning och inflytande för patientens formellt rättsliga ställning fortsatt är andra länder jämförts. Av rapporten framgår att Inom de flesta av de områden som lagen förtroendet för hälso- och sjukvården är lägre i omfattar har ingen förändring skett avseende vad än i studiens övriga länder och att för- patienterna anser att de faktiskt får av vården, men det har skett en försämring inom områdena tillgänglighet, information och delaktighet. koordinering och samordning får sämre resultat än andra länder. av vården på ordinarie mottagningar och erfaren- Inom områdena delaktighet respek- tive information om möjlighet till ny medicinsk bedömning upplever män en något större nega- delaktiga på det sätt de hade önskat. tiv utveckling än kvinnor, men upp- lever män totalt sett både större delaktighet och att de i högre utsträckning får information om samordna vården i lägre utsträckning än kvinnor, se diagram 3.5 nedan. När det gäller koordine- ring och informationsöverföring kan en viss för- soner med kroniska sjukdomar är det dock bara fyra av tio som anser att de har fått tillräcklig bedömer att resultatet av studien kan förklaras nästa steg i sin vård och behandling. av patientens fortsatt svaga rättsliga ställning, ett behov av att skapa bättre förutsättningar i vården för att tillämpa patientlagen, samt otillräckliga lokala och nationella insatser vid lagens in- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Myndigheten för vård och omsorgsanalys har 2015–2017 haft regeringens uppdrag att analys- era förutsättningar för en patientcentrerad och jämlik primärvård. Myndigheten konstaterar i rapporten primär angelägenhet (2017:3) att primärvården är basen i hälso- och sjukvården men att patientcentrering, effektivitet och för- troende sviktar. Rapporten visar att det till stor del saknas mått för att bedöma primärvårdens medicinska kvalitet och att befintlig kunskap ger begränsad vägledning om hur primärvården bör styras och organiseras. Myndigheten bedömer bl.a. att primärvårdens uppdrag och funktion i hälso- och sjukvården behöver tydliggöras och att en rad områden behöver utvecklas. Jämlik och jämställd hälso- och sjukvård Folkhälsoutvecklingen i är positiv och allt fler överlever sjukdomar så som stroke, can- cer och hjärtsjukdomar. Det finns dock fort- farande omotiverade skillnader i hälsa bland olika grupper, exempelvis för personer med kort ut- bildning eller funktionsnedsättning och utlands- födda personer. I regeringens uppdrag till Social- styrelsen att utveckla öppna jämförelser ingår att ta fram särskilda jämförelser om jämlik vård. Den fjärde öppna jämförelsen inom jämlik vård har haft fokus på kvinnors hälso- och sjukvård. Analysen visar att graviditets- och förlossnings- vården uppvisar ett sämre resultat för unga, lågutbildade samt kvinnor med utomeuropeiskt ursprung. Indikatorn undvikbar slutenvård bygger på antagandet att ett väl fungerande omhändertag- ande inom den öppna vården för ett antal utvalda sjukdomstillstånd kan förhindra att patienterna behöver vårdas på sjukhus. En minskning av indikatorn sker om patienten får en mer sam- ordnad vård. I diagram 3.6 visas utvecklingen för indikatorn. Andelen kvinnor med eftergymnasial utbildning är lägst medan andelen män med förgymnasial utbild- ning är högst. Andelen personer med undvikbara slutenvårdstillfällen är högre bland dem med kortare utbildning. Samtliga andelar har dock sjunkit och den största minskningen har skett för män med endast förgymnasial utbild- ning. Trenden indikerar således att omhänder- tagandet i den öppna vården överlag blivit bättre men trenden är också tydlig avseende skill- naderna mellan könen och mellan utbildnings- nivåer. Diagram 3.6 Antal personer med undvikbara slutenvårdstillfällen, efter kön och utbildningsnivå, Antal personer per 100 000 invånare Källa: (och ). Indikatorn sjukvårdsrelaterad åtgärdbar dödlig- het speglar dödlighet i ett antal diagnoser som valts ut eftersom de bedöms vara möjliga att på- verka, speciellt avseende olika medicinska in- satser, tidig upptäckt och behandling. Exempel på diagnoser som ingår är diabetes, blindtarms- inflammation, stroke, gallsten och livmoderhals- cancer. Utvecklingen visas nedan i diagram 3.7. Indikatorn påvisar högre värden för män än för kvinnor. Det har skett en kontinuerlig minskning av dödligheten i de diagnoser som indikatorn mäter . För respek- tive kön finns ett tydligt mönster där den död- lighet som mäts med indikatorn är högre bland dem med kortare utbildning. Den grupp som har sämst värde är män som endast har gått ut , den gruppen uppvisar dock störst förbättring. Det är stora skillnader mellan de olika landstingen. Även om utvecklingen av indikatorn går åt rätt håll, kvarstår stora skill- nader mellan könen och olika utbildningsnivåer. Diagram 3.7 Sjukvårdsrelaterad åtgärdbar dödlighet, efter kön och utbildningsnivå, 2006–2015 Antal döda per 100 000 invånare Källa: (och ). Jämställdhet i hälso- och sjukvården handlar om att synliggöra vårdens förutsättningar att erbjuda kvinnor och män en jämlik vård och motverka omotiverade skillnader. Av öppna jämförelser framgår att alla nyckeltal, med något undantag, uppvisar tydliga könsskillnader. Resultaten förstärker bilden av att hälso- och sjukvården genomgående behöver utveckla arbetet med att göra området mer jämställt. Där- till förstärker relativt stora skillnader mellan landstingen intrycket av att könsskillnaderna inte är medicinskt motiverade. Gemensamt för nästan alla landsting är bl.a. att kvinnor visar sämre psykiskt välbefinnande än män. Kvinnor och flickor är i betydligt högre grad än män och pojkar utsatta för grovt, upprepat och dödligt våld av närstående. I diagram 3.8 nedan visas indikatorn andel döda efter hjärtinfarkt. Indikatorn är lägst för kvinnor med eftergymnasial utbild- ning och högst för kvinnor med enbart för- gymnasial utbildning. Skillnaden mellan dessa två grupper är . Skillnaden mellan män med eftergymnasial utbildning och förgymnasial utbildning är nästan lika stor, . har indikatorn minskat för alla förutom för kvinnor med för- och eftergymnasial utbildning. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Diagram 3.8 Andel döda efter hjärtinfarkt efter kön och utbildningsnivå, 2006–2015 Anm: Åldersstandardiserade värden, åldersgrupperna 35–. Källa: (, och I diagram 3.9 visas indikatorn andel döda efter förstagångsstroke. Indikatorn ska mäta kvaliteten i hela vårdkedjan från den före- byggande vården till ambulansverksamheten, det akuta omhändertagandet och efterföljande vård. På samma sätt som ovan visar siffrorna att kvinnor med eftergymnasial utbildning har lägst dödlighet medan kvinnor med förgymnasial utbildning har högst dödlighet. Diagram 3.9 Andel döda efter förstagångs- stroke, efter kön och utbildningsnivå, 2006–2015 Anm: Åldersstandardiserade värden, åldersgrupperna 35–. Källa: (, och P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Det finns enligt även ett jämlik- hetsproblem när det gäller tandvårdskonsumtion och tandhälsa. Socioekonomiskt utsatta grupper och utlandsfödda personer avstår i högre grad än genomsnittet i riket att söka tandvård av ekono- miska skäl. Insatser som belyser arbetet för en mer jämlik vård finns inom olika områden och redovisas även under andra rubriker i avsnitten Hälso- och sjukvårdspolitik (se rubrikerna Regeringens insatser för en mer jämlik cancervård och Rege- ringen förbättrar vården för personer med kroniska sjukdomar samt avsnitt 4 Folkhälso- politik). Uppföljning av vårdens processer och resultat för en mer jämlik och jämställd vård är en viktig kun- skapskälla i arbetet med att förbättra kvaliteten inom vården samt att bidra till att den blir mer jämlik och jämställd. Registren innehåller indi- vidbaserade uppgifter om bl.a. diagnos, behand- ling och resultat inom hälso- och sjukvården. Kvalitetsregistren är också ett viktigt underlag för öppna jämförelser som möjliggör lokala, regionala och nationella analyser av utvecklingen inom svensk hälso- och sjukvård. Statens och SKL:s femåriga satsning på natio- nella kvalitetsregister avslutades . På flera områden har satsningen lett till förbätt- ringar, exempelvis på forskningsområdet. Vidare har inrapporteringen till kvalitetsregistren ökat . Områden där det fortfarande finns utvecklingsbehov är exempelvis mer effektiv patientrapportering och tydligare integration mellan journalsystem och kvalitetsregister. Majoriteten av kvalitetsregistren har fortfarande inmatning till registret. har i uppdrag att driva en nationell registerservice för att ge stöd till de nationella kvalitetsregistren och de forskare som använder registerdata. har en intern samordningsfunktion tillsatts som ska verka för att samordna arbete med kva- litetsregister. tecknade regeringen och SKL en överenskommelse om stöd till . Syftet med över- enskommelsen är att kvalitetsregistren ska få förutsättningar att behålla den utveckling som uppnåtts inom ramen för den nationella satsningen på kvalitetsregistren. Vidare ska kvalitetsregistren för- beredas för att kunna bidra till de förändringar inom kvalitetsregistersystemet som kommer att ske . En projektgrupp bestående av bl.a. företrädare för staten, huvud- män och registerhållare har sett över det nuvarande kvalitetsregistersystemet och före- slagit förändringar. Förslagen kommer till- sammans med andra utredningar och pågående initiativ att utgöra underlag inför ett framtida långsiktigt arbete med kvalitetsregistren. Öppna jämförelser är ett viktigt verktyg för förbättring, uppföljning och analys inom hälso- och sjukvården. I enlighet med ett regerings- uppdrag har även arbetat med att stärka jämställdhetsperspektivet i öppna jäm- förelser. har bl.a. genomfört en kartläggning av befintliga register och officiell statistik med syfte att se vilka uppgifter som skulle kunna användas för att belysa eventuella skillnader mellan kvinnor och män i öppna jäm- förelser. Hälso- och sjukvårdens tillgänglighet varierar Att vården ska vara tillgänglig framhålls i hälso- och sjukvårdslagen och är av stor vikt för patienternas förtroende för och nöjdhet med vården. En tillgänglig vård innebär bl.a. en vård som är lätt att nå och som ges i rimlig tid. Väntetiderna till vården innebär en fortsatt utmaning för svensk hälso- och sjukvård. De varierar dock mellan och inom de olika lands- tingen. Den nationella vårdgarantin anger hur länge en person ska behöva vänta som längst för att komma i kontakt med vården och få den vård som behövs. Man ska kunna få kontakt med primärvården som vård söks. fick telefonkontakt med primärvården inom . Primärvården ska också kunna erbjuda läkarbesök , vilket av både kvinnor och män fick. Patienten ska vid behov erbjudas läkarbesök inom den specialiserade vården . hade av kvinnorna och av männen i kön väntat kortare än . Behandling eller åt- gärd inom den specialiserade vården ska erbjudas . hade av kvinnorna och av männen i kön väntat kortare än på behandling eller åtgärd. Uppfyllandegraden av vårdgarantin i primär- vård har varit relativt stabil . Uppfyllandegraden för besök respektive åtgärd inom specialistvården planade ut och har minskat (se diagram 3.10 nedan). Målsättningen är, lite förenklat, att av patienterna i kön ska ha väntat kortare än . hade av kvinnorna i kön väntat kortare än och motsvarande siffra för männen var 77 pro- cent. var motsvarande siffror 92 pro- cent för kvinnorna och för männen. Brister i vårdens tillgänglighet beror inom vissa områden på svårigheter att rekrytera och behålla personal, men till betydande del är för- klaringen också att befintlig personals kompe- tens inte utnyttjas fullt ut. Regeringen har gjort betydande satsningar vad gäller kompetensförsörjningen, se avsnitt Kompetens- försörjningen i hälso- och sjukvården nedan. Enligt betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) är en anledning till att vänte- tiderna inom akutsjukvården ökat att patienter vänder sig till akutmottagningar med problem som egentligen borde kunna hanteras av primär- vården. Det leder till anhopning av patienter och långa vistelsetider på akutmottagningarna. Många av dessa patienter är multisjuka äldre. Äldre får dessutom vänta än andra grupper vid besök på akuten. Andelen patienter som får vänta än vårdgarantins övre gräns på besök och behandling i specialistvård har ökat . I cancervården kan dock en positiv utveckling ses där väntetiderna kortats på flera områden bl.a. till följd av regeringens satsning på stan- dardiserade vårdförlopp, läs mer under rubriken för en mer jämlik cancer- vård. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Diagram 3.10 Andel patienter i kön som väntat kortare än på behandling eller åtgärd i specialiserad vård, 2010 till Anm: Önskat värde är , det vill säga att ingen i kön ska ha väntat än . ingick en begränsad del av alla behandlingar/åtgärder och därför redovisas inte data för år . Resultaten än 2012 redovisas inte könsuppdelat eftersom det inte finns tillräckligt bra underlag. varierar antalet landsting som rapporterar könsuppdelad statistik mellan 10 och 16. Siffrorna i detta diagram visar alltså inte statistik från alla 21 landsting. Mars månad är representant då den månaden brukar redovisas i öppna jämförelser. Källa: Kommuner och Landsting, Väntetidsdatabasen. mätningar av tillgänglighet med fokus på kroniska sjukdomar och tillstånd visar att väntetiden varierar mellan olika diagnoser. Väntetiderna varierar också mellan och inom olika landsting. För vissa dia- gnoser uppfylls vårdgarantin i låg utsträckning. anger att skillnaderna i väntetider exempelvis kan bero på vårdens organisation och patientsammansättning men även på skillnader i rutiner för registrering av väntetider. kunde ingen tydlig trend ses vad gäller väntetiderna vid de utvalda kroniska sjukdomarna. I allmänhet framgår få ålders- och könsskillnader. Enligt SKL:s Hälso- och sjukvårdsbarometer , där alla landsting deltog, ansåg 67 pro- cent av kvinnorna och av männen att de fick besöka vårdcentralen inom rimlig tid. Då insamlingsmetoden har förändrats kan inte jämförelser göras med siffror . Vistelsetiderna vid landets akutmottagningar är fortsatt långa och ingen förändring har skett sedan den föregående mätningen, enligt Social- styrelsen. uppgick medianvistelsetiden och , medan medianväntetid för läkar- undersökning uppgick till . Både vistelsetid och väntetid för läkar- undersökning varierar mellan olika delar av landet men även inom samma akutmottagning. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Medianvistelsetiden är längre för kvinnor än för män, men inga tydliga skillnader mellan könen framgår vad gäller väntetid för läkarbesök. träffade regeringen och SKL en över- enskommelse om förbättrad tillgänglighet och samordning för en mer patientcentrerad vård, vilken fick i uppdrag att följa. Slutrapporten lämnades och visade att samtliga landsting och regioner har inkommit med handlingsplaner, men att förutsättningarna att bedriva strategiskt utvecklingsarbete behöver stärkas. Utveckling av uppföljningen av väntetider Det är viktigt att uppföljningen av väntetider ut- gör ett robust och tillförlitligt underlag för verk- samhetsutveckling och jämförelser. fick i uppdrag att utveckla den natio- nella uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Resultat för väntetider vid akut- mottagningar och vissa kroniska sjukdomar och tillstånd redovisas ovan. anger att det kvarstår ett behov av att vidareutveckla mät- metoder för uppföljning av tillgänglighet inom kroniska sjukdomar och tillstånd. En mer nyans- erad redovisning av väntetider vid akut- mottagningar möjliggjordes 2016 tack vare data från patientregistret. Asylsökande, nyanlända och personer som vistas i landet utan tillstånd Det stora antalet personer som befinner sig i asylprocessen har påverkat hälso- och sjukvården också . Utmaningarna skiljer sig åt regionalt, men regeringens samlade bedömning är att landstingen hanterat situationen på ett bra sätt. Myndigheterna har fått flera uppdrag på området i syfte att skapa underlag för vidare åtgärder som kan underlätta för hälso- och sjuk- vården att bemöta situationen. Insatser för att stärka nyanländas hälsa redovisas i avsnitt 4 Folkhälsopolitik. Ett om frågor avseende ensamkommande barn och unga har inrättats vid för att stimulera och förstärka det nationella arbetet med att utveckla och sprida kunskap till yrkesverksamma som möter barn och unga inom socialtjänst och hälso- och sjuk- vård. (Se avsnitt 6 Politik för sociala tjänster). Steg mot en strukturförändring av hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvården står inför stora utman- ingar, bl.a. den demografiska utvecklingen, begränsade resurser och ett ökat antal personer med kroniska sjukdomar. För att möjliggöra ett effektivare resursutnyttjande, ökad kvalitet och bättre tillgänglighet inom hälso- och sjukvården, har regeringen med utgångspunkt i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) tagit nästa steg mot en förändring av hälso- och sjukvårdens struktur och organisation genom att tillsätta utredningen utveckling för en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv vård med fokus på primärvården (dir. 2017:24). presenterade den särskilda utreda- ren ett delbetänkande med en plan och inrikt- ning för det kommande arbetet. En slutredovisning ska lämnas . Hälso- och sjukvårdens beredskap om att öva hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera en allvarlig händelse med många skadade visar på behovet för landstingen att i förväg ha känne- dom om vilken typ av stöd som kan behövas vid allvarliga händelser med många skadade. Myndigheten tar bl.a. upp att en ökad samverkan i planeringsarbetet för mer omfattande allvarliga händelser skulle kunna lösa en del av denna problematik. En kunskapsbaserad hälso- och sjukvård En modern hälso- och sjukvård kännetecknas bl.a. av att den är i ständig utveckling och för- ändring. Ny kunskap behöver snabbt kunna om- sättas och nya behandlingsmetoder introduceras medan andra avvecklas. Patienter ska ges sakkunnig och omsorgsfull hälso- och sjukvård i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet och vården ska ges på lika villkor för hela befolkningen – oavsett var någonstans i landet man bor. Detta är en stor utmaning för ett decentraliserat hälso- och sjukvårdssystem. Att på ett samlat sätt förmedla ny kunskap till alla delar av landet förutsätter ett samordnat och strukturerat arbetssätt. Olika nationella kunskapsstöd i form av t.ex. myndigheters rekommendationer och riktlinjer behöver anpassas till lokala förhållan- den och till medarbetarnas vardag för att på bästa sätt komma den enskilda patienten till godo. Utredningen om ökad följsamhet till natio- nella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården överlämnade betänkandet Kunskaps- baserad och jämlik vård (SOU 2017:48). Utred- ningen lämnar bl.a. förslag till hur landstingens skyldighet att samverka i frågor om nationell kunskapsstyrning kan förtydligas samt hur en förbättrad kunskapsstyrning kan skapa förut- sättningar för en lärande hälso- och sjukvård. Betänkandet ska remissbehandlas och förslagen kommer därefter att beredas i . uppföljningar av följsamhet till kunskapsstöd publicerar nationella riktlinjer för ett antal sjukdomstillstånd samt utvärderar löpande hur vården förhåller sig till rekom- mendationerna i riktlinjerna. genomfördes flera utvärderingar. Ett exempel som kan nämnas var en utvärdering av vården till personer med Multipel skleros respektive Parkinsons sjukdom. Utvärderingen visar att delar av vården fungerar relativt väl, som det inom andra områden finns stora utvecklingsbehov. Bland annat konstateras att relativt få äldre och lågutbildade patienter följs upp i tillräcklig utsträckning. samverkar nio myndig- heter i Rådet för styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Arbetet syf- tar till att göra den statliga styrningen samord- nad, effektiv och behovsanpassad till stöd för huvudmän och professioner. Myndigheterna har inlett ett arbete för att stärka arbets- formerna för gemensam prioritering, planering och analys. Ett exempel är den gemensamma omvärldsanalys som rådets myndigheter genom- förde . Landsting och kommuner har med statligt stöd byggt upp s.k. programråd för bl.a. arbetet med kroniska sjukdomar. En utvärdering av programråden har påvisat ett behov av ökad samordning och tydligare orga- nisation av huvudmännens styrning med kun- skap. tog landsting och regioner beslut om att gemensamt långsiktigt delta i, stödja och finansiera en sammanhållen struktur för styrning med kunskap.