prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Underhållsstödet garanterar att barn med sär- levande föräldrar får ett visst bidrag till sin för- sörjning och kompenserar barnet för ett ute- blivet underhållsbidrag upp till en viss nivå. gäller delvis ändrade regler för rätt till underhållsstöd. Underhållsstöd ska enligt de nya reglerna inte längre lämnas om den bidragsskyldiga föräldern i följd till i rätt ordning har betalat de betalningsbelopp som har bestämt. Underhållet till barn ska i större utsträckning regleras genom underhållsbidrag och därmed öka möjligheterna för barn att få ett högre underhåll och möjlig- göra ekonomiska förbättringar för barn i de läg- sta inkomstgrupperna. Ett högre underhåll kan minska försörjningsbördan för både ensamståen- de kvinnor och ensamstående män. har fått ett utökat uppdrag att ge information och stöd i frågor om under- hållsbidrag och underhållsskyldighet. En ökad möjlighet till information och stöd i dessa frågor skapar förutsättningar för ett ökat samarbete mellan särlevande föräldrar. Om båda föräldrarna bidrar till barnets försörjning ökar också förut- sättningarna för ett jämställt föräldraskap. Ensamstående föräldrar med barn får, som framgått ovan, en betydande del av sin försörj- ning från de ekonomiska stöden, och då främst de behovsprövade bidragen. Det högsta beloppet för underhållsstöd är . Barns behov varierar dock i olika åldrar, äldre barn har ofta ett större normalbehov än yngre barn. En åldersdifferentiering av under- hållsstödet är mot bakgrund av detta en för- delningspolitiskt träffsäker reform. Regeringen har därför i propositionen Åldersdifferentierat underhållsstöd och höjt grundavdrag för bi- dragsskyldiga föräldrar (prop. 2016/17:216) föreslagit att storleken på underhållsstödet ska differentieras efter barnets ålder. Flera studier har visat att de bidragsskyldiga föräldrarna inom underhållsstödssystemet är en förhållandevis skuldtyngd grupp. Mot den bak- grunden ser regeringen att det finns anledning att förstärka de bidragsskyldiga föräldrarnas situation. Regeringen har därför föreslagit att grundavdraget vid beräkningen av en bidrags- skyldig förälders betalningsskyldighet, dvs. det belopp som han eller hon får förbehålla sig för egna levnadskostnader, ska höjas . Underhållsstöd lämnades för 220 300 barn. Av de föräldrar som tog emot underhållsstöd 2016 var kvinnor och män. Fördelningen mellan kvinnor och män som tar emot underhållsstöd är relativt , även om antalet barn stödet lämnas för minskar. Bostadsbidrag är ett inkomstprövat stöd som lämnas till barnfamiljer eller ungdomar upp till . En del av bostadsbidraget till barnfamiljer lämnas som ett särskilt bidrag för hemmavarande barn. Det särskilda bidraget är ett konsumtions- stöd till barnfamiljer med låg ekonomisk stand- ard. Bostadsbidrag kan också lämnas som ett umgängesbidrag till föräldrar vars barn endast bor med föräldern och inte är folkbokfört hos denne, s.k. umgängesbarn. Av hushållen med barn hade två sökande. Av bostadsbidragen för en sökande med hemmavarande barn lämnades till hushåll med ensamstående kvinnor och till hushåll med ensamstående män. För hushåll med en sökande som mottog bostads- bidrag i form av umgängesbidrag var av mottagarna kvinnor och män. Diagram 3.11 Antal mottagare av bostadsbidrag, 2010–2016 Anm: Uppgifter om antal . Trots att antalet bostadsbidrag som lämnas har minskat något är andelen kvinnor och män som är mottagare relativt , se Diagram 3.11 som beskriver det totala antalet mottagare av bostadsbidrag uppdelat på ensamstående kvinnor och män samt sammanboendehushåll. Vårdbidrag kan föräldrar få för ett barn som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning om barnet behöver särskild tillsyn och vård eller om det på grund av sjukdom eller funktionshinder uppkommer merkostnader för barnet. Antalet barn med vårdbidrag fortsatte att öka . har antalet barn med vårdbidrag ökat med ungefär 20 000, från 43 200 till ungefär 63 000 2016. Vårdbidrag är vanligare för pojkar än flickor i alla åldersgrupper. Pojkarnas andel av vård- bidragen har ökat . utgjorde andelen pojkar av alla barn med vårdbidrag. Antalet nybeviljade vårdbidrag uppgick till ca 11 000. Den vanligaste diagnosgruppen bland nybeviljade vårdbidrag var psykiska sjukdomar och syndrom. I den diagnosgruppen stod pojkar för majoriteten av antalet nybeviljade vårdbidrag. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 som mottog vårdbidrag var kvinnor och män. Andelen föräldrar som vill dela på utbetal- ningen av vårdbidraget ökar långsamt. Av totalt 58 000 mottagare av vårdbidrag var det 5 000 som delade på beloppet. Barnpension och efterlevandestöd betalas ut till barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit. Barnpension baseras på den avlidnes intjänade pensionsbehållning. Efterlevandestöd är ett grundskydd för barn som får låg eller ingen barnpension. Av barnpension som betalades ut betalades till flickor och till pojkar. Av efterlevandestöd som betalades ut betalades till flickor och till pojkar. Det är därmed relativt jämt fördelat men något vanligare att pojkar får barn- pension eller efterlevandestöd än flickor. Barn som får ersättning efter en avliden för- älder får det i fler fall efter en pappa än efter en mamma. Av de barn som får barnpension eller efterlevandestöd får knappt tre fjärdedelar ersätt- ningen efter en avliden pappa. Drygt en fjärdedel får barnpension eller efterlevandestöd efter en avliden mamma. av barnen får ersättning efter två avlidna föräldrar. Av de 28 000 barn som 2016 fick barnpension, efterlevandestöd eller en kombination av båda ersättningarna har till någon del fått efterlevandestöd. till utvecklingen har andelen barn som till någon del får efterlevandestöd ökat. Störst är ökningen för barn som får efterlevandestöd efter en avliden pappa men det har även skett en viss ökning för barn som får efterlevandesstöd efter en avliden mamma. Administrationen av de familjeekonomiska stöden Huvuddelen av förmånerna inom området eko- nomisk familjepolitik administreras av För- säkringskassan. Förmånerna barnpension och efterlevandestöd till barn samt pensionsrätt för barnår administreras av . Utgifterna för förmånerna inom utgifts- området ökar som kostnaden för handläggningen av förmånerna är , vilket innebär att kostnadseffektiviteten ökar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 Framför allt beror effektiviseringen på den ökade automatiseringen av handläggningen. Regeringen har i reglerings- brev betonat vikten av myndighetens uppdrag att verka för ett jämställt användande av föräldraförsäkringen. har gen- omfört ett flertal insatser , såsom in- formationskampanjer och utveckling av webb- platsen. Mer riktade insatser har också genom- förts, som på Face- book och kampanjen ”Det som är bra delar man lika på” som lanserades genom filmer och kam- panjsajten . Insatserna bedöms ha fått stort genomslag i media och har haft många besökare. arbete bidrar på ett positivt sätt till att öka kunskapen och förstå- elsen för betydelsen av att dela lika. Försäkrings- kassan bedöms därmed uppnå målet att verka för ett jämställt användande av föräldraförsäkringen. Uppdrag att informera om underhåll till barn Enligt förordningen (2009:1174) med instruk- tion för ska Försäkrings- kassan informera och ge stöd till föräldrar i frågor som rör underhållsbidrag och underhålls- skyldighet gentemot barn. Regeringens bedöm- ning är att de initiativ som har tagit är i rätt riktning när det gäller att ge stöd i frågor som rör underhållsbidrag och underhålls- skyldighet. behöver dock arbeta vidare med att utveckla informationen och säkerställa att även föräldrar som redan har underhållsstöd får det stöd de behöver. följer upp kvalitet i handlägg- ning och beslut med hjälp av indikatorer, lokala uppföljningar och centrala rättsliga kvalitets- uppföljningar. har genomfört en övergrip- ande uppföljning av förvaltningsrättslig kvalitet (, Rättslig kvalitetsuppföljning 2017:1) inom bland annat bostadsbidrag och ytterligare en uppföljning av kvaliteten i gravid- itetspenning på grund av fysiskt ansträngande arbete (, Rättslig kvalitetsupp- följning 2017:2). Båda uppföljningarna visar på förbättringspotential när det gäller de förvalt- ningsrättsliga delarna såsom dokumentation, be- slutsbrev och utredningsmetodik. Det framgår även i uppföljningen av graviditetspenning att bedömningarna av rätten till ersättning var allt för generös. Flera granskningar från ISF av Försäkrings- kassans handläggning av de familjeekonomiska förmånerna visar även de på vissa brister i kontroller inför beslut och den förvaltnings- rättsliga delen.4 har 2016 i granskningsrapport- en ”Felaktiga utbetalningar inom socialförsäk- ringen – kontrollverksam- het” (2016:11) undersökt kontroller i handlägg- ningen av bostadsbidrag, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. I rapporten konstateras att genomför många insatser och för att minska felutbetalningarna men att snabbhet i handläggningen har premierats fram- för att göra rätt, trots åt- gärder. Regeringen delar upp- fattning att arbetet kan följa upp ytterligare, men anser att det saknas belägg för att konstatera att arbetet har prioriterats ner. har infört risk- baserade kontroller innan beslut fattas bl.a. inom tillfällig föräldrapenning. Antalet felaktiga ut- betalningar minskar för samtliga förmåner utom barnbidrag och graviditetspenning. Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden har därut- över lämnat förslag på åtgärder för att förebygga, förhindra, upptäcka och beivra välfärdsbrottslig- het (SOU 2017:37). Förslagen bereds i . Regeringen gör sammantaget bedömningen att kvaliteten för de familjeekonomiska stöden är tillfredställande. interna upp- följningar såväl som externa granskningar visar dock på behovet av ytterligare uppföljningar för att kunna göra en mer omfattande helhets- bedömning och säkerställa kvaliteten i förmån- erna. 4 Delat barnbidrag – Ett steg på vägen mot ökad jämställdhet? (ISF 2016:15), Kontroller i handläggningen av bostadsbidrag (ISF 2016:7) och Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) - handläggning och beslut om SGI (ISF 2016:10) Familjeekonomiska stöd påverkas av internationellt samarbete Liksom andra delar av samhället påverkas familjepolitikens förmåner av en ökad inter- nationell rörlighet. Utformningen av den nationella ekonomiska familjepolitiken måste därför bl.a. ta hänsyn till att familjemedlemmar kan arbeta i ett land och vara bosatta i ett annat EU- eller EES- land. Även om utformningen av familjeförmåner är en nationell kompetens, samordnas utbetal- ningar vid gränsöverskridande situationer inom EU och EES genom förordning (EG) 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. För föräldrar som rör sig över gränserna har kategoriseringen av familjeförmåner betydelse för i vilken omfattning förmåner från olika medlemsländer ska samordnas och räknas av mot andra länders förmåner. lade Europeiska kommissionen fram ett förslag till revidering av förordning 883/2004 som bl.a. behandlar sam- ordningen av föräldraförsäkringen. Förslaget förhandlas i rådet, se även utg. omr. 10 avsnitt 3.6.4. I samband med pelaren om sociala rättigheter, presenterade Europeiska kommissionen förslag till direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och ett meddelande med olika initiativ för att stödja det. Förhandlingar om förslaget till direktiv har påbörjats på EU-nivå, se också utg. omr. 14 avsnitt 4.4.3. Den ekonomiska familjepolitikens mål har en stark koppling till Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Framför allt bidrar reformer och åtgärder inom utgiftsområdet till målen om att avskaffa fattigdom i alla dess former och att uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt. Måluppfyllelsen för utgiftsområdet ekonomisk trygghet för familjer och barn anser regeringen är acceptabel. För en bättre måluppfyllelse be- höver dock familjepolitiken utvecklas i mer jäm- ställd riktning. Det är även av stor vikt att de familjeekonomiska stöden fortsätter att ge goda levnadsvillkor. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 Den ekonomiska familjepolitiken bidrar till förbättrad ekonomi för barnfamiljer har andelen hushåll med låg ekonomisk standard mätt enligt det absoluta måttet minskat, från 2016 (prognos). Enligt det relativa måttet har andelen ökat och når 2016. Skillnaderna mellan hushåll med och utan barn är någorlunda konstanta och ut- vecklingen går åt olika håll beroende på vilket mått som används. Färre hushåll lever dock långvarigt med låg ekonomisk standard, som skillnaderna mellan olika grupper av hushåll med barn är fortsatt stor. Den ekonomiska familjepolitiken bidrog till att förbättra barnfamiljernas förutsättningar för en god levnadsstandard. gick en dryg fjärdedel av utbetal- ningarna av familjeekonomiska stöd till den femtedel av barnhushållen som hade lägst eko- nomisk standard. För de behovsprövade bidrag- en var fördelningsprofilen tydligare, då hälften av utbetalningarna gick till denna grupp. Hushåll med barn har i genomsnitt en lägre disponibel inkomst per konsumtionsenhet än hushåll utan barn. Ensamståendehushåll, vilka till största delen utgörs av kvinnor, har lägre inkomster än sammanboendehushåll. Hushåll med föräldrar födda i har inte i samma utsträckning låg ekonomisk standard som hushåll med utrikes födda föräldrar. De familjeekonomiska stödens andel av den disponibla inkomsten har minskat . De familjeekonomiska stöden stod i genomsnitt för av barnhushållens disponibla inkomster, men utgjorde av den disponibla inkomsten för ensamstående kvinnor med två eller fler barn. Stöden har störst betydelse för ensamstående föräldrar och för sammanboendehushåll med tre eller fler barn. För ensamståendehushållen spelar de behovs- prövade stöden störst roll, medan försäkringarna spelar störst roll för sammanboendehushåll med ett eller två barn. Förklaringar till stödens minskade betydelse framför allt för vissa hushåll är höjda reallöner och fler i sysselsättning. Stödens nivåer följer inte heller inkomstnivåerna och deras del av den disponibla inkomsten har därför minskat i betydelse. Trots att den ekonomiska familje- politiken till viss del minskar i betydelse för vissa grupper bidrar framför allt de behovsprövande P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 stöden till att höja inkomsterna för dem med låg ekonomisk standard. I ett större perspektiv bi- drar också den ekonomiska familjepolitiken till att minska skillnaderna mellan hushåll med och utan barn. Många hushåll med låg ekonomisk standard tenderar att få en förbättrad ekonomisk situation , även om det finns skillnader i vilken grad det gäller i förhållande till exempelvis hushållstyp och antalet barn i hushållet. Hushåll med ensamstående kvinnor, särskilt om de är utrikes födda, har en mer utsatt situation. Nästan vart femte sådant hushåll befinner sig i långvarig ekonomisk utsatthet. Möjligheter att förena arbetsliv med ett jämställt föräldraskap Barnafödandet och föräldrarnas arbetskrafts- deltagande är fortsatt högt, vilket indikerar att det finns möjligheter att förena arbetsliv med föräldraskap. Ett ökat barnafödande och totalt fler barn i befolkningen medför att utgifterna för den eko- nomiska familjepolitiken ökar. På genererar dock ett ökat barnafödande ett ökat arbetskraftsutbud som ger förutsättningar för en fortsatt god samhällsekonomi och en förmåga att sörja för framtida generationer. Det är bl.a. genom föräldraledighetslagen och föräldraförsäkringen, tillsammans med en väl ut- byggd förskola som det har blivit möjligt för föräldrar att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete. Vidare medförde införandet av särbeskattning ökade incitament att arbeta framförallt för kvinnor. Föräldraförsäkringen är i grunden positiv för föräldrars arbetskraftsdeltagande och situation på arbetsmarknaden genom att den gör det möj- ligt för föräldrar att kombinera arbete med att vårda barnen när de är små. Även om antalet barn som har föräldrar som delar på föräldra- penningen och föräldraledigheten ökar är uttaget endast jämställt för en liten andel av barnen. Att kvinnor är föräldralediga i större utsträckning än män och tar ett större ansvar för obetalt arbete påverkar kvinnors situation på arbetsmarknaden negativt. Föräldrapenningens storlek är till huvudsaklig del relaterad till förälderns arbetsinkomst. Detta utgör ett incitament att förvärvsarbeta innan man blir förälder för att på så sätt kvalificera sig för en högre föräldrapenning. Detta påverkar sannolikt sysselsättningsgraden för kvinnor Föräldraledigheten och hur den fördelas mellan kvinnor och män har påverkan på hur jämställdheten på arbetsmarknaden utvecklas. Kvinnors längre frånvaro från arbetsmarknaden samt en högre förekomst av deltidsarbete kan få konsekvenser på såväl kvinnors arbetsmarknads- situation som på den disponibla inkomsten, livs- inkomsten och pensionen. En ojämn fördelning av hem- och omsorgsarbetet kan leda till ohälsa och kan ses som ett resultat av ett föräldraskap som inte är jämställt. Delat ansvar för omvård- nad och försörjning av barnen utgör både på kort och på lång sikt viktiga utgångspunkter för ett jämställt föräldraskap. De jämställdhetspolitiska delmål som den ekonomiska familjepolitiken direkt inverkar på är målet om ekonomisk jämställdhet och målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, samt indirekt på delmålet om jämställd hälsa, se vidare utg. omr. 13 Jäm- ställdhet och nyanlända invandrares etablering. De hushåll som lever i ekonomisk utsatthet behöver fortsatt stöd från familjepolitiken för att förbättra hushållets eko- nomi, men kan även vara i behov av insatser utanför utgiftsområdet inom områden såsom ut- bildnings- och arbetsmarknadspolitiken. Effektivare administration av de familjeekonomiska stöden Administrationen av den ekonomiska familje- politiken blir alltmer kostnadseffektiv och kvali- teten i handläggningen av förmåner till barn- familjer bedömer regeringen sammantaget vara tillfredställande. Regeringen bedömer vidare att Försäkrings- kassans verksamhetsmål avseende information om föräldrapenningens regelverk är uppfyllt. har fått ett utökat ansvar för information till särlevande föräldrar om underhållsreglering och flera åtgärder har vidtagits av myndigheten för att informera föräldrar om underhåll. Regeringen bedömer att behöver fortsätta utveckling- en av arbetet och säkerställa att även föräldrar som inte kan komma överens om underhåll får det stöd de behöver. En generell välfärd som omfattar alla, ett jäm- ställt föräldraskap och ett beaktande av principen om barnets bästa utgör grunderna för regering- ens syn på och målsättning med den ekonomiska familjepolitiken. Regeringens ambition att kombinera en politik för hög sysselsättning och hållbar tillväxt med en politik för ökad rättvisa, mindre segregation och minskade klyftor påverkar även utformningen av den ekonomiska familje- politiken. Med familjebildning följer en ökad försörjningsbörda. En generell välfärd som omfattar alla bidrar till att utjämna ekonomiska villkor och förbättrar levnadsförhållanden för barnhushållen. En generell välfärd ger långsiktigt goda fördelningseffekter och har hög legitimitet. Målet är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. En naturlig utgångspunkt för familjepolitiken är att föräldrarna tar ett gemensamt ansvar för vårdnaden om och försörjningen av barnet. Ett jämställt föräldraskap bidrar även till jämställd- het på arbetsmarknaden. Uttaget av föräldrapenning är ännu inte jäm- ställt. Regeringen följer kontinuerligt utveckling- en och utfall av de åtgärder och insatser som syftar till att uppfylla målet om att skillnader i hur kvinnor och män tar ut föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning ska minska. är insatser på andra politikområden nödvändiga för att en ökad jämställdhet ska kunna uppnås i sam- hället. Barnfamiljernas levnadsförhållanden ändras i takt med att samhället förändras. Då barnens familjesituation kan se olika ut och behov och önskemål varierar måste samhällets stöd till barnfamiljerna vara konstruerat så att det kan användas på ett flexibelt sätt, och kan anpassas efter föräldrars och barns behov. Förutsättningar för ett jämställt föräldraskap Föräldraförsäkringen har haft positiva effekter på föräldrars arbets- marknadssituation genom att göra det möjligt för föräldrarna att vara hemma med barnen när P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 de är små och öka förutsättningarna för både kvinnor och män att kombinera familjeliv och arbetsliv. Kvinnor och män arbetar ungefär lika mycket, men fördelningen av betalt för- värvsarbete och obetalt hemarbete skiljer sig fortfarande åt. Att fördelningen av föräldrapenning och föräldraledighet inte är jämställd är några av de faktorer som påverkar kvinnors situation på arbetsmarknaden negativt, t.ex. när det gäller löneutvecklingen. Attityder kring föräldraskap, situationen på arbetsmarknaden och förvänt- ningar kan även hindra män från att ta ut sin del av föräldrapenningen. För att modernisera föräldraförsäkringen och anpassa den till dagens arbetsmarknad har rege- ringen tillsatt Utredningen om en modern föräldraförsäkring (dir. 2016:10). Utredningen ska lämna förslag till utformning av en föräldraförsäkring som är ändamålsenlig, tydlig och enkel att administrera och som bidrar till att nå de jämställdhetspolitiska delmålen om ekono- misk jämställdhet och en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Utredningen ska ha barnets bästa i fokus och föräldraför- säkringen ska utformas så att den fungerar väl oavsett familjekonstellation och skapar förut- sättningar för ett jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Hushåll med låg ekonomisk standard En grundläggande strävan för regeringen är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard är en prioriterad uppgift, där insatser och långsiktiga strategier finns såväl inom den ekonomiska familjepolitiken som inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. De familjeekonomiska stöden bidrar även till regeringens långsiktiga arbete mot segregation (läs mer under utg. omr. 13 Åtgärder mot segregation om regeringens reformprogram mot segregation 2017–2025). Barnfamiljer med låg ekonomisk standard behöver fortsatt stöd och den omfördelande profilen i familjepolitiken behöver förstärkas. Hushåll med en ensamstående förälder som har flera barn har en utsatt ekonomisk situation, detta gäller särskilt för kvinnor. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 någon förälder är utrikes född har oftare en låg Modernisering av de familjeekonomiska stöden för ekonomisk standard som en följd av att syssel- sättningsgraden för utrikes födda föräldrar är För hushåll med låg ekonomisk standard har behovsprövade stöd som bostadsbidrag och för Flera steg till förbättrad levnadsstandard har växelvist boende barn även underhållsstöd stor Dessa två stöd är dock inte sam- föreslår ytterligare satsningar för att nå barn- ordnade med eller särskilt väl anpassade till De är heller inte tillräckligt anpassade till de förändrade boendemönster och olika Barnbidraget är ett generellt bidrag som är en och den antagna fördelningen av kostnads- ansvar mellan särlevande föräldrar vars barn bor för att tillgodose barns behov. Stöden behöver förändras för att uppnå else är särskilt stort för familjer med låg ekono- en bättre fördelningsmässig träffsäkerhet, så att inte en större ersättning lämnas till hushåll vars Regeringen föreslår att barnbidrag och för- barn bor växelvis än till hushåll som har barn längt barnbidrag ska höjas med från boende på heltid.