prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Under balanserings- perioden kommer ett balanstal under 1 att bidra till lägre omräkningar medan ett balanstal över 1 bidrar till högre omräkningar än annars. föll balanstalet under 1 och den nuvarande balanseringsperioden inleddes. har pensionerna sänkts till följd av att balanstalet var under 1 som in- komstökningarna var låga. har den finansiella ställningen stärkts bl.a. till följd av hög avkastning på AP-fonderna och ökad sysselsättning. En balanseringsperiod avslutas när balansindex når samma nivå som inkomstindex. Då är pensionsnivåerna åter på samma nivå som om balanseringen inte hade skett. De underskott som har uppstått har då hanterats genom att pensionerna har indexerats lägre än vad de hade gjort om balanseringen inte hade aktiverats, som indexeringen under vissa år har varit högre för att successivt ta sig tillbaka till ursprungsnivån. Diagram 1.1 visar just detta genom utvecklingen av inkomst- och balans- index sedan den nuvarande balanseringsperioden inleddes. var balans- talet under 1 och inkomstpensionerna sänktes. De övriga åren var balanstalet över 1 och pensionerna höjdes. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T Diagram 1.1 Inkomstindex och balansindex 2009–2018 (prognos 2018) Gapet mellan inkomst- och balansindex kommer att slutas , vilket betyder att balanserings- perioden kommer att avslutas. Det innebär att inkomstpensionerna kommer att indexeras med inkomstindex istället för balansindex framöver. Enligt den senaste prognosen förväntas ingen ny balanseringsperiod inledas . Inkomstpensionen beräknas genom att pen- sionsbehållningen i princip divideras med för- väntad återstående livstid för respektive årskull, alltså antal år som pensionen förväntas räcka. För att pensionen inte ska vara som lägst i början av tiden som pensionär och som högst i slutet av livet får pensionären ett förskott på den för- väntade förräntningen. Detta förskott kallas just förskottsränta och är en uppskattning av hur den framtida inkomstutvecklingen kommer att bli. Förskottsräntan i inkomstpensionssystemet är och den dras sedan av från inkomst- eller balansindex. Indexeringen efter avdrag för förskottsräntan kallas följsamhetsindexering. Följsamhetsindexering har tillämpats . Som framgår i diagram 1.2 har systemet med följsamhetsindexering, mätt sedan starten och , gett en högre indexering än inflationsutvecklingen och därmed en något bättre köpkraft, trots att inkomstpensions- systemet befinner sig i balanserings- period. Resultatet varierar som synes och är också beroende av vilken tidsperiod som studeras. Utfallet på individnivå är också be- roende av vid vilket år individen började ta ut sin pension. Diagram 1.2 Följsamhetsindexering och inflationsutveckling omvandlat till index, basår 2001=100 Regeringen fattade beslut om att flytta fram tidpunkten för fastställande av inkomst- index (S2017/03978/SF). Inkomstindex kommer därför att fastställas , vilket medför att den exakta indexeringen av inkomstpensionerna ännu inte är beräknad. Den senaste prognosen visar en följsamhetsindexering på . Ett fördelningssystem är starkare ju fler som arbetar. Därför medför den ökade migrationen att pensionssystemet har förstärkts. Fler personer som arbetar leder till ökade avgiftsinkomster och därmed till högre tillgångar i inkomstpensionssystemet. Det i sin tur ger ett högre balanstal och därmed mindre risk för balansering. Hur stor effekten blir är beroende av hur många av dem som har invandrat till som kommer i arbete. Om de kommer in på arbets- marknaden med en lägre genomsnittsinkomst än övriga, vilket är troligt, kommer det, allt annat lika, och bortseende från indirekta effekter, att ge ett lägre inkomstindex och lägre uppräkning av pensionerna och pensionsbehållningarna. Den totala effekten för pensionerna är svår att förut- säga och beror till stor del på hur väl etableringen på arbetsmarknaden fungerar. Ytterligare en följd av den ökade invandringen är att statens utgifter för garantipension, bostadstillägg, äldreförsörjningsstöd och efter- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T levandepension i form av garantipension kan förväntas öka. Detta beror på att de invandrade i större utsträckning förväntas ha lägre medel- inkomster, lägre sysselsättningsgrad och färre antal år med inkomst i och därmed ett större behov av grundskyddsförmåner. Dessa förmåner beskrivs under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Av den totala pensionsavgiften på går till premiepensions- systemet. Premiepensionssystemet är ett fonderat system där de avgifter som betalas in fonderas separat för varje enskild person. Systemet är utformat som en fondförsäkring där spararen själv väljer fonder. Om pensionsspararen inte gör något fondval, placeras pengarna i genera- tionsfonden AP7 Såfa som förvaltas av Sjunde AP-fonden. Två av premiepensionens syften är att bidra till riskspridning inom den allmänna pensionen och att möjliggöra högre avkastning. Den all- männa pensionens utveckling påverkas alltså dels av inkomstpensionen som beror på löneut- vecklingen i samhället, dels på premiepensionen som beror på utvecklingen på kapitalmarknaden. Ett ytterligare motiv för att införa premie- pensionen var att öka valfriheten för individen att själv få bestämma placeringsinriktning på delar av sitt pensionskapital. Premiepensionssystemet är per definition finansiellt hållbart eftersom det är ett fonderat system. Utbetalningarna av premiepension till dagens pensionärer är alltjämt små och har normalt en begränsad betydelse för dem. svarade premiepensionen för av utbetal- ningarna från hela det allmänna inkomst- grundade ålderspensionssystemet. I takt med att premiepensionssystemet fasas in kommer kapi- talet att fortsätta att växa och systemet beräknas vara fullt infasat först . Då beräknas premiepensionen utgöra av utbetalningarna från det allmänna ålders- pensionssystemet2. Hög avkastning för spararna 2016 Den genomsnittliga avkastningen för fond- spararna var . För sparare med egen vald portfölj var värdeutveck- lingen i genomsnitt medan värdeut- vecklingen var för AP7 Såfa. Till följd av de senaste årens goda avkastning hade av alla sparare en positiv genomsnittlig utveckling på sitt sparande. Bättre avkastning på premiepensionen än inkomstpensionen Premiepensionskapitalet är placerat i fonder, i huvudsak aktiefonder, och följer därför i stor utsträckning börsutvecklingen, medan värdet på inkomstpensionen följer inkomstindex, som speglar den genomsnittliga löneutvecklingen i . Eftersom börsutvecklingen varierar betydligt mer än löneutvecklingen blir en jäm- förelse av avkastningen mellan systemen be- roende av vilken tidsperiod som mäts. Diagram 1.3 visar den årliga värdeutvecklingen för premiepensionskapitalet sedan starten jämfört med om kapitalet hade varit place- rat i inkomstpensionssystemet. Den genom- snittliga årliga värdeutvecklingen var för premiepensionen jämfört för inkomstpensionen per . 2 Med antagandena om premiepensionsavkastning , inkomstutveckling , se sid 60. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T Diagram 1.3 Genomsnittlig årlig värdeutveckling av premie- pensionen jämfört med om premiepension i stället hade avsatts till inkomstpensionen, t.o.m. Premiepensionen (IR) Balans-/inkomstindex (IR) Anm: Värdeutvecklingen är beräknad som internränta. Det innebär att man vid beräkningen tar hänsyn till alla flöden in och ut ur systemet och som flödena har skett samt det totala marknadsvärdet i fonderna för beräkningen. Den genomsnittliga avkastningen för de sparare som varit med sedan systemet startade har varit högre för AP7 Såfa (8,) än för dem som gjort ett eget val (6,). Skillna- den i avkastning sedan start mellan kvinnor och män är försumbar. Lägre fondavgifter ger högre pensioner På lång sikt har avgiftsnivån stor betydelse för pensionsutfallet. En avgift på reduce- rar pensionen med i förhållande till en avgiftsfri portfölj, vilket inne- bär att en högre avgift behöver kunna motiveras med en motsvarande högre avkastning. Den framtida avkastningen i en fond är alltid okänd. Avgiften är däremot alltid känd och påverkar avkastningen. Det finns dock i förväg inga förut- sebara samband mellan avgiftens storlek och avkastningens storlek. I syfte att sänka pensionsspararnas kostnader är de fondförvaltare som är anslutna till premie- pensionssystemet tvungna att lämna rabatt på fondens ordinarie avgifter. åter- fördes en rabatt om till spararnas konton. Den genomsnittliga förvalt- ningsavgiften i premiepensionssystemet 2016 var efter rabatter, jämfört utan rabatt. till ett helt arbetsliv har rabatten på fondavgiften stor betydelse för den framtida pensionen. kompletterade 2014 rabattsystemet med ett kostnadstak för fond- avgifterna, vilket innebär att all avgift över ett visst tak återförs till systemet. Kostnadstaket infördes eftersom flera fondbolag anpassat sina fonder efter rabattmodellen och i allt större utsträckning anmält fonder med mycket höga avgifter i syfte att få ut en hög avgift efter rabatten. Tack vare rabattsystemet återfördes visserligen största delen av den högre avgiften, men genom att sätta avgiften påtagligt högre sattes rabattsystemet delvis ur spel. skärpte reglerna ytterligare kring rabattmodellen. Bak- grunden var ett ökande antal fonder med mycket höga fondavgifter. Genom omotiverat höga avgifter blev fondavgiften efter rabatt alldeles för höga för ett långsiktig pensionssparande. Den dyraste fonden på fondtorget hade en fondavgift på innan rabatt och efter rabatt. En avgift på reducerar pensionen under en 30-årig sparperiod. Med en avgift på reduceras pensionen . Regeringen har i samband med den pågående premiepensionsöversynen lyft upp frågan om kostnaderna ytterligare kan sänkas. Regeringen gav därför i regleringsbrevet Pensions- myndigheten i uppdrag att analysera om av- giftstaket bör sänkas ytterligare eller om det är lämpligt att göra andra förändringar av rabatt- modellen för att ytterligare sänka avgifterna för premiepensionssparare och pensionärer. I upp- draget ingår även att överväga möjligheten att införa en årsavgift för de fondförvaltare/fonder som finns i premiepensionssystemet. Många fonder att välja mellan, men få väljer och ännu färre byter fanns det 847 fonder att välja mellan på . En sparare kan välja att placera sitt premiepensions- kapital i en till maximalt fem av dessa fonder. Nya pensionsrätter placeras därefter i de P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T fonder som valts. En sparare kan välja att byta fonder när som helst, även som pensionär. Därutöver finns det statliga förvalsalternativet (AP7 Såfa) för de sparare som avstår från att välja en fond på fondtorget3. De som har sitt kapital i AP7 Såfa är i genomsnitt yngre och har ett mindre kapital än de som har en egen vald portfölj. Av det totala fondkapitalet förvaltas av AP7 Såfa. Denna andel har ökat . Bland nyspararna finns ett tydligt mönster av att allt färre inledningsvis väljer en egen fond- portfölj, vilket leder till att en allt större andel av spararna har sitt kapital i AP7 Såfa. Av premie- pensionsspararna har sina medel placerade i AP7 Såfa. Antalet premiepensionssparare som byter fond minskar . Antalet fondbytare var 360 2016, vilket motsvarar av alla pensionärer och pensionssparare. En lägre andel av fondbytena gjordes av kvinnor () än av män (). Enskilda pensionssparare är dock fortsatt mycket aktiva genom att byta fonder ofta. Ett tiotal pensionssparare gjorde fondbyten i inter- vallet 60–70 fondbyten . Antal fondbyten kulminerade då nära 5 miljoner fondbyten gjordes genom massfond- byten då så kallade förvaltartjänster bytte fonder åt många kunder . Till följd av det in- förde stopp för mass- fondbyten, vilket resulterade i att antalet fond- byten sjönk kraftigt. Antalet fondbyten sjönk även avsevärt , vilket sannolikt beror på att det in- fördes krav på e-legitimation för att göra ett fondbyte via internet. Antal byten via blankett ökar dock mycket kraftigt. ökade antal fondbyten via blankett med 2 , från cirka 6 000 byten till cirka 132 000. januari–beställdes 575 000 fondbytesblanketter. Förklaringen till den kraftiga ökningen av antalet fondbyten med blankett är sannolikt att företag som erbjuder förvaltningen av premiepensionen började an- vända sig av möjligheten att genomföra fond- byten med blankett när kravet på e-legitimation infördes. 3 AP7 Såfa är även valbar för dem som har valt en egen portfölj. För att råda bot på problemet med blanketter införde en restriktion vid beställning av blankett som inne- bar att det endast är möjligt att beställa en blankett åt gången. En annan åtgärd som in- fördes var att kopiering av blanketter är möjlig. Åtgärderna hade tydlig effekt: –sjönk nivån till 160 000 blanketter. Förvaltningstjänster har gett lägre avkastning till högre kostnad Totalt anlitar cirka 450 000 pensionssparare, dvs. drygt var sjätte pensionssparare med egen port- följ, förvaltningstjänster för förvaltning av sina premiepensionsfonder. Tjänsten innebär att företag övertar förvaltningen mot en avgift. Kvinnor och män köper förvaltningstjänster i samma utsträckning. Tabell 1.3 visar att avkastningen för de pensionssparare som har anlitat en förvaltnings- tjänst i genomsnitt har varit lägre än för pensionssparare med AP7 Såfa och de med egen portfölj. De som har anlitat förvaltningstjänst- företag har betalat den högsta avgiften och sam- tidigt haft den sämsta utvecklingen i genomsnitt. Den genomsnittliga avgiften efter rabatt på förvaltningsföretagens fonder 2016 var . De dyraste förvaltningstjänsterna kostar förvaltning. Det är nästan 12 gånger mer än för en pensions- sparare i förvalsfonden AP7 Såfa som i snitt betalar . Tabell 1.3 Genomsnittlig värdeutveckling och snittavgift för pensionssparare med AP7 Såfa, egen portfölj och förvalt- ningstjänst Särskilda händelser på fondtorget /2016 upptäcktes att ett antal premiepensionssparare hade fått sin bank-ID kapad. Företag och andra personer som mark- nadsförde vissa fonder på premiepensionens fondtorg hade förmått sparare att identifiera sig P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T med bank-ID på ett sätt som medförde att de tog sig in på spararens konto och därifrån be- ställde fondbyten. har bl.a. mot den här bakgrunden stoppat möjligheten att välja vissa fonder och aktörer har polisanmälts. I fem fall har detta i kombination med andra omständigheter bedömts så allvarligt att har avregistrerat fonderna då fonderna inte har levt upp till de krav ställer i samarbetsavtalet. Tre fonder avregistrerades och ytterligare två . I anslutning till händelserna på premie- pensionens fondtorg lämnade regeringen i samråd med Pensionsgruppen ett uppdrag till att ana- lysera och föreslå åtgärder som stärker kon- sumentskyddet och minskar risken för att fond- bolag och förvaltningsbolag som förvaltar fonder på missbrukar systemet. En rapport med förslag till åtgärder för att stärka konsumentsyddet i premiepensionen lämnades av (Fi2016/04460-3). Åtgärder för ett tryggare premiepensionssystem Premiepensionssystemet tjänar sitt syfte med att sprida risk och att bidra till ökad avkastning för att stärka framtida pensioner. Problem relaterade till höga avgifter, en svårhanterad mängd fonder och missbruk hos vissa fondbolag och rådgivare har medfört att Pensionsgruppen har enats om åtgärder för att modernisera och förbättra systemet. Pensionsgruppen har enats om åt- gärder i två steg. I ett första steg införs åtgärder ur Pensions- myndighetens rapport som påtagligt utökar mandat att skärpa kraven för de fondbolag som vill vara verksamma på fondtorget. Därtill genomförs huvuddelen av de för- slag som presenteras i betänkandet Fokus premiepension (SOU 2016:61) som syftar till att underlätta för flera sparare att få en långsiktigt god avkastning med beaktande av risk samt åt- gärder för att en utökad hållbarhetsprofil ska bli standard på fondtorget. I ett andra steg görs en förstudie för att ana- lysera alternativa möjligheter för mer struk- turella förändringar av premiepensionssystemets fondtorg i syfte att uppnå en ökad effektivitet och förenklad valsituation för sparare och pensionärer, samt att uppnå mer tillit till syste- met och trygga pensioner. Förstudien redovisades till Pensionsgruppen . Det allmänna pensionssystemet finansierar sina egna kostnader och administrationskostnadernas storlek har därför betydelse för den framtida pensionen. Hur de myndigheter som administre- rar pensionssystemet hanterar sin administration har därför påverkan på pensionerna, om än mar- ginell. Den enskilde spararen kan påverka kost- naden genom sitt val av premiepensionsfond. Den sammanlagda administrations- och för- valtningskostnaden för ålderspensionssystemet utgjorde av förvaltat kapital och uppgick till , se diagram 1.4. Det är en minskning med 55 miljoner jämfört med . Diagram 1.4 Utvecklingen av administrations- och förvalt- ningskostnaderna för ålderspensionssystemet Källa: , Rapport 2016 Minskningen i kronor beror främst på att in- komstpensionens kapitalförvaltningskostnader och avgifter har minskat. Både inkomst- pensionen och premiepensionen har minskande kostnader i förhållande till förvaltat kapital. I diagram 1.5 visas fördelningen av inkomst- respektive premiepensionens kostnader . Den största delen utgörs av kapitalförvalt- ningskostnader. För inkomstpensionssystemet utgör dessa och för premiepensionen . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T Diagram 1.5 Fördelning av kostnader för inkomst- och premiepensionssystemet 2016 Källa: , Rapport 2016 Myndigheternas administrationskostnader står för av kostnaderna (Pensions- myndigheten 13, m.m. 7, Premie- pensionens uppbyggnadslån 3). Av den totala kostnaden stod inkomst- pensionssystemet för och premie- pensionen för 2016. För att visa systemens betydelse för pensio- närerna, dess tillräcklighet, följer här en redovis- ning av pensionärernas inkomster och ekono- miska standard. Tillräcklighet kan innebära olika saker. En aspekt är hur inkomsten som pensionär förhåller sig till inkomsten under förvärvslivet. Det presenteras i detta avsnitt. Med tillräcklighet kan också avses hur inkomsterna skyddar pensio- närerna från att bli fattiga. Det presenteras under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålder- dom. Tillräcklighet kan mätas på olika sätt. Ett är att sätta pensionen i relation till inkomsten före pensionering, s.k. kompensationsgrad. Ett annat är att studera pensionärernas ekonomiska standard. Kompensationsgraden är lägre för kvinnor än för män En kompensationsgrad mäter pensionens storlek i relation till inkomsten före pensionering. Ar- betsinkomsten åren före pension förändras dock ofta och resultatet kan därför variera kraftigt beroende på mätmetod och vilka antaganden som görs. När kompensationsgrader beräknas görs detta ofta utifrån teoretiska antaganden om individens inkomster under livet. Utfallet blir därmed helt beroende av vilka antaganden som görs om indi- videns inkomstutveckling. Ofta antas att indi- viden har en jämn inkomstutveckling under hela livet utan några avbrott under arbetslivet. Sådana teoretiska typfall är värdefulla när man studerar systemegenskaper, exempelvis vad som händer med kompensationsgraden om arbetslivet för- längs och hur kompensationsgraden blir under olika givna förutsättningar i olika länder. De teoretiska typfallen är dock stiliserade och överensstämmer därför mindre bra och ofta direkt dåligt med den verkliga inkomstutveck- lingen för enskilda individer. Den stora sprid- ningen i verkliga kompensationsgrader fångas således inte av typfallsberäkningar. För att kunna studera och följa den faktiska kompensations- graden för dagens nyblivna pensionärer behöver typfallen baseras på mer verklighetsbaserade livsinkomster och livssituationer än vad som är fallet . Regeringen har därför uppdragit åt Pensions- myndigheten att ta fram livsinkomstprofiler för olika grupper som representerar den senast möjliga årskull kvinnor och män som har fyllt . Syftet är att ge en mer realistisk och nyanse- rad bild av kompensationsgraden än vad det teoretiska typfallet ger. De framtagna livsinkomstprofilerna utgår från tre olika inkomstgrupper: låg, medel och hög. Låg inkomst innefattar individer med grund- skydd. Medelinkomst innefattar individer med inkomster under inkomsttaket4 och inget grund- skydd. Hög inkomst innefattar individer med inkomst över inkomsttaket. Det mått som har använts är medianinkomsten i grupperna. Alla grupper har delats in i kvinnor respektive män. Höginkomsttagargruppernas kompensations- grad ger missvisande resultat eftersom statistiken inte innehåller eventuella inkomster över in- komsttaket och de inkomstprofilerna finns där- för inte med i redovisningen nedan. Kompensationsgraderna för låg- och medel- inkomstgrupperna beräknade som pension dividerat med slutlön visas i tabell 1.4. 4 Inkomsttaket är 8.07 inkomstbasbelopp, vilket 2016 motsvaras av en årsinkomst på . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T ningen avser allmän pension och tjänstepension däremot ingår inte eventuellt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd. För dem med låga in- komster som skulle ha fått dessa stöd kan därför kompensationsgraden vara högre. Tabell 1.4 Kompensationsgrader för olika inkomstgrupper Pension i förhållande till slutlön Källa: och egna beräkningar i typfallsmodell. I beräkningarna har antagits att individerna tar ut hela sin allmänna pension , att de tillhör avtalsområdet SAF-LO och är ogifta. Män har högre kompensationsgrad än kvinnor. Skillnaden är särskilt stor för medel- inkomsttagarna: genomsnittskvinnan har av slutlönen medan genomsnittsmannen har . Alla delar av livsinkomst- principen spelar in: kvinnor gör i genomsnitt senare inträde på arbetsmarknaden, arbetar i större utsträckning deltid och lämnar arbetslivet tidigare vilket påverkar livsinkomsten och där- med kompensationsgraden. Låginkomsttagarna har högre kompensa- tionsgrad än medelinkomsttagarna. Låginkomst- tagargruppen definieras som individer som får grundskydd. Dessa har ofta en svag anknytning till arbetskraften i slutet av förvärvslivet och därmed en dålig inkomstutveckling före pension eller t.o.m. en inkomstförsämring. Det ger i sin tur en hög kompensationsgrad vid pensionering. Många kvinnor och män i grupperna med låg inkomst har haft pensionsgrundande inkomster som åren före pensioneringen understiger garantipensionen vilket ger en kompensations- grad på . Medelinkomsttagarnas inkomster sjunker ofta tydligt åren före pensioneringen för båda könen. Minskningen kan t.ex. bero på sjukdom, arbetslöshet eller att gruppen går ned i arbetstid. De sjunkande inkomsterna resulterar i en högre kompensationsgrad än om inkomsterna inte hade minskat, men det innebär också att steget från arbetsinkomst till pension i många fall inte blir så stort som de traditionella typfallen visar. Såväl gruppen med medelinkomst som gruppen med låg inkomst baseras på stora indi- vidgrupper – omfattar de vardera drygt 34 000 respektive 22 000 individer. med låg inkomst är kvinnor och män, i gruppen med medelinkomst är andelen kvinnor och andelen män . standardtypfall antas ha haft ett arbetsliv utan avbrott, en jämnt stigande inkomst, börjat arbeta och gått i pension . Standardtyp- fallet är inte uppdelat på kön. Lönen motsvarar i dagens pris- och löneläge. Detta ger en kompensationsgrad på , alltså betydligt lägre än de framtagna inkomstprofiler- na.