prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Ett vidgat inkomstbegrepp fångar värdet av välfärdstjänster ................................. De offentliga tjänsternas omfattning och fördelning på individnivå ...... Konsekvenser av regeringens politik för den ekonomiska jämställdheten ............ Underbilaga 1: Begrepp och data ........................................................................................ Underbilaga 2: Tabeller inklusive indikatorer för delmål 2, ekonomisk jämställdhet ..... P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 Antal anställda som arbetar ofrivillig deltid .............................................. De fem vanligaste yrkesgrupperna för kvinnor respektive män 2016 ..... Könsfördelning bland chefer och anställda efter sektor 2015 ................. Totalt och oförklarat lönegap i de vanligaste yrkesgrupperna 2016 ........ Företagare i olika näringsgrenar ................................................................ Företagare i olika företagsformer .............................................................. Antal anställda i företagares företag .......................................................... Kapitalinkomster för kvinnor och män 2015............................................ Från marknadsinkomst till individuell disponibel inkomst 2015 ............ Inkomsttillväxt och andelen kvinnor i den översta tiondelen av fördelningen –2015 ............................................................................. Kvinnors och mäns representation i den översta procenten efter ålder och hushållstyp 2015 .................................................................................. Sammanboende kvinnors andel av hushållsinkomsten fördelade efter kvinnans ålder, hushållstyp, födelseland och bosättningsgrund samt hushållets inkomst 2015 ............................................................................. Individuell disponibel inkomst och ekonomisk standard i olika Välfärdstjänster till kvinnor och män fördelade efter ålder och Nettoinkomst efter hushållstyp och antal barn 2015............................... Ersatta dagar för vård av barn .................................................................... Kvinnors lön som andel av mäns löner efter sektor ................................. Segregeringsindex efter ålder 2015 ............................................................ Sysselsatta efter ålder och anknytningsgrad till arbetsmarknaden .38 Från löne- och näringsinkomst till nettoinkomst 2015............................ Avgångna från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program 2015/2016..................................................................................... Personer med sjuk- och aktivitetsersättning efter ålder december 2016.40 Sysselsatta efter ålder och vanlig arbetad tid 2016.................................... P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 Arbetskraftsdeltagande efter födelseregion och grund för bosättning .. Utanför arbetskraften efter orsak, födelseregion och grund för Faktiskt medelarbetstid bland sysselsatta................................................. Andel personer som arbetade deltid ......................................................... Orsaker till deltidsarbete 2016 .................................................................. Totalt lönegap mellan kvinnor och män ................................................... Oförklarat lönegap mellan kvinnor och män ........................................... Antal kvinnor och män som är företagare ................................................ Arbetsinkomst för kvinnor och män ........................................................ Inkomst av fåmansbolag och företagarinkomst för kvinnor och män ... Kapitalinkomst för kvinnor och män ....................................................... Kapitalinkomsternas sammansättning 2015 ............................................. Bidrag till gapet i kapitalinkomster mellan kvinnor och män 2015 ........ Genomsnittliga arbets- och kapitalinkomster för kvinnor och män ...... Genomsnittlig marknadsinkomst för kvinnor och män .......................... Marknadsinkomst för kvinnor och män i olika inkomstintervall 2015 .. Marknadsinkomst för kvinnor och män efter ålder och inkomstslag Gapet i marknadsinkomst mellan kvinnor och män efter ålder och Marknadsinkomst för kvinnor och män efter födelseland, grund för bosättning och inkomstslag 2015.............................................................. Gapet i marknadsinkomst mellan kvinnor och män efter födelseland, grund för bosättning och inkomstslag 2015............................................. Genomsnittliga transfereringsinkomster för kvinnor och män .............. Genomsnittliga skatter för kvinnor och män........................................... Inkomstgap i olika hushållstyper 2015 ..................................................... Inkomstgap efter bosättningsgrund 2015................................................. Genomsnittlig individuell disponibel inkomst för kvinnor och män ..... Inkomsttillväxt samt andelen kvinnor i olika delar av fördelningen av disponibla inkomster –2015............................................................... Bruttoinkomstens sammansättning för toppinkomsttagare ................... Sammanboende kvinnor fördelade efter deras andel av Individuell disponibel inkomst för personer 2015............ Individuell disponibel inkomst för personer ..................... Individuell utökad inkomst för kvinnor och män 2015........................... Andel kvinnor och män med förändrad individuell disponibel inkomst 34 Andel kvinnor och män med förändrad individuell utökad inkomst ..... Effekt på individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män......... Jämställdhet är i grunden en fråga om mänskliga rättigheter, rättvisa och demokrati. Jämställdhet bidrar också till välstånd och sysselsättning genom att både kvinnors och mäns potential tillvaratas och främjas. Regeringen har beslutat att politiken ska ha ett jämställdhetsperspektiv som integreras i all verksamhet och i alla steg i beslutsfattande. Att har en feministisk regering innebär att regeringen uppfattar skillnader i livsvillkor och fördelning av resurser baserade på kön, oftast till flickors och kvinnors nackdel, som ett samhällsproblem som kan och ska motverkas bl.a. genom politiska beslut. Det övergripande målet för jämställdhets- politiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Enligt delmålet om ekonomisk jämställdhet ska kvinnor och män ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. hade kvinnor i förvärvsaktiv ålder i genomsnitt av mäns arbetsinkomst. Kvinnors lägre inkomster förklaras delvis av att arbetskraftsdeltagandet är lägre bland kvinnor än män och att färre kvinnor än män har ett arbete. Kvinnor har också kortare arbetstid än män. Kvinnor arbetar både deltid i högre utsträckning än män och har en högre frånvaro på grund av föräldraledighet och ohälsa. En orsak till kvin- nors kortare arbetstid är att de tar ett större ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet – det är exempelvis betydligt vanligare att kvinnor arbetar deltid för att ta hand om barn. Kvinnor har haft högre sjuk- frånvaro än män, vilket delvis förklaras av att kvinnor tar ett större aktivt ansvar för hem- och omsorgsarbete än män. Det medför en dubbel arbetsbörda för förvärvsarbetande kvinnor, vilket i förlängningen också kan påverka hälsan. En annan förklaring till kvinnors lägre arbets- inkomster är att kvinnor i genomsnitt har lägre löner än män. Lönegapet beror till stor del på att arbetsmarknaden kännetecknas av en köns- mässig uppdelning, där kvinnor är över- representerade i yrken och befattningar med lägre löner. Men kvinnor har även i genomsnitt lägre lön inom många yrkesgrupper. Skillnader i arbetstid mellan könen har minskat och kvinnors arbetskraftsdeltagande har ökat . Arbets- marknaden har också blivit mindre köns- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 Kvinnors arbetsinkomster har därmed ökat i snabbare takt än mäns . Även kvinnors kapitalinkomster är i genom- snitt lägre än männens. uppgick kvinnors kapitalinkomster i genomsnitt till hälften av männens. Kapitalinkomsterna har ökat , vilket bidragit till en mer ojämn fördelning av den samlade marknadsinkomsten (summan av arbets- och kapitalinkomster) mellan kvinnor och män. De könsbetingade skillnaderna i marknads- inkomster utjämnas dock i viss mån av trans- fereringar och skatter. hade kvinnor i förvärvsaktiv ålder i genomsnitt av mäns individuella disponibla inkomst. Skillnaderna i inkomst i förvärvsaktiv ålder leder också till inkomstskillnader mellan kvinnor och män bland pensionärer, eftersom arbets- inkomsten ligger till grund för ålderspensionen. Målet om ekonomisk jämställdhet är inte uppfyllt. Kvinnor har fortfarande lägre löner, lägre sysselsättningsgrad, kortare arbetstid och högre sjukfrånvaro än män. Brister i den ekonomiska jämställdheten innebär bl.a. lägre grad av självständighet och högre grad av beroende för kvinnor. Ett systematiskt och långsiktigt arbete krävs för att påskynda utvecklingen mot ekonomisk jämställdhet. En viktig del i att skapa en mer jämställd arbetsmarknad är att öka kvinnors arbets- kraftsdeltagande och minska ofrivilligt deltids- arbete. Heltidsarbete ska vara norm på hela arbetsmarknaden, med deltidsarbete som möjlighet. En utbyggd välfärd har störst bety- delse för kvinnors villkor på arbetsmarknaden, eftersom kvinnor fortfarande tar större ansvar än män för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. I ett modernt arbetsliv krävs också goda arbets- villkor och en god arbetsmiljö. I budgetpropositionen presenteras betydande satsningar på välfärden som bidrar till att höja den individuella utökade inkomsten för alla, men särskilt för kvinnor. Även regeringens förslag om ändrade skatter och transfereringar, bidrar till att den individuella disponibla inkomsten ökar något mer för kvinnor än för män. I denna bilaga behandlas i första hand målet om ekonomisk jämställdhet. En beskrivning av regeringens arbete för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, och av de andra del- målen återfinns i utgiftsområde 13. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 1Jämställdhetspolitikens mål och inriktning 1.1Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv Regeringens jämställdhetspolitik bygger på det av beslutade övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Regeringen har därtill beslutat om sex delmål som ska vägleda utformningen av politiken: 1.En jämn fördelning av makt och inflytande. 4.En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. 6.Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. I denna bilaga behandlas i första hand delmålet om ekonomisk jämställdhet. En beskrivning av regeringens arbete för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, och av de andra delmålen återfinns i utgiftsområde 13. 1.2Regeringens samlade politik ska leda till jämställdhet har en feministisk regering. Detta ska göra tydligt avtryck i politiken och skillnad i människors liv. Regeringens samlade politik ska leda mot målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det handlar om att prioriteringar, vägval och tilldelning av resurser görs på ett sådant sätt att de bidrar till ett jämställt samhälle. Jämställdhetsintegrering är en grundläggande förutsättning för genomförandet av regeringens feministiska politik. Jämställdhetsintegrering innebär att ett jämställdhetsperspektiv ska införlivas i verksamheten och i alla steg av beslutsprocesserna. Jämställdhetsperspektivet ska vara en integrerad del av det dagliga arbetet på alla nivåer och i alla stadier hos de aktörer som normalt är involverade i beslutsfattandet. När ett jämställdhetsperspektiv integreras där politiken utformas och där beslut fattas skapas förutsättningar för att förändra samhället. Jämställdhetsbudgetering är en tillämpning av jämställdhetsintegering i budgetprocessen och innebär att jämställdhetsperspektivet integreras genomgående i budgetprocessen, att effekter och konsekvenser för jämställdheten beaktas vid beslut om inriktning på politiken, och att en omfördelning av inkomster och utgifter görs för att främja jämställdhet. För regeringen är jämställdhetsbudgetering ett sätt att säkerställa att den ekonomiska politiken används för att bidra till ökad jämställdhet i samhället. Jämställdhetsbudgetering har därför en avgörande betydelse för att förverkliga feminis- tisk politik. I pågår ett utvecklings- arbete för en stärkt tillämpning av jämställd- hetsbudgetering. Regeringen har bl.a. gett () i uppdrag att ta fram metoder som möjliggör uppföljning och en samlad redovisning av effekter på jämställdhetsområdet av genomförda och föreslagna reformer på utgiftssidan i statens budget. En delrapport lämnades av ESV . En slutlig redovisning av uppdraget ska lämnas myndighet att inrättas. Myndigheten kommer att ansvara för uppföljning, analys, samordning och stöd utifrån de jämställdhetspolitiska målen. En jämställdhetsmyndighet förväntas bidra till en strategisk, sammanhållen och hållbar styrning och ett effektivt genomförande av jämställd- hetspolitiken. Med en jämställdhetsmyndighet förbättras förutsättningarna för att bedriva ett långsiktigt förändringsarbete där resultat och effekter kan mätas och följas upp . Regering och riksdag kommer att få bättre underlag för att kunna ta ställning till inriktning och utformning av politiken. Arbetet med regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) fortgår. JiM syftar till att stärka myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering så att deras verksamhet ännu bättre bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Totalt ingår 59 myndigheter samt . I syfte att myndigheternas verksamhet effektivt ska bidra till att de jämställdhets- politiska målen uppnås ska styrningen mot jämställdhet systematiseras i myndigheternas instruktioner. utifrån de jämställdhetspolitiska målen, en översyn av myndigheters instruktioner, i syfte att åstadkomma en tydligare strategisk och verksamhetsanpassad styrning. Skattesystemet har en tydlig påverkan på förutsättningarna för ekonomisk jämställdhet. Regeringen har lämnat ett uppdrag till att göra en kartläggning av skattesystemens utveckling ur ett jämställdhets- perspektiv. ska redovisa uppdraget . En delredovisning lämnades . Arbetet för att minska skillnaderna mellan kvinnors och mäns pensioner och förbättra villkoren för de ekonomiskt mest utsatta pensionärerna, varav de flesta är kvinnor, behöver fortsätta. En översyn av grundskyddet för ålderspension har påbörjats och kommer att slutföras . Möjligheterna till betalt arbete, och därmed egen försörjning och ekonomisk självständighet, har en tydlig koppling till fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Regeringen ser behov av att även vidta andra åtgärder som bidrar till att hemarbetet och omsorgen om barn fördelas mer jämnt mellan kvinnor och män. Ett viktigt underlag för arbete mot målet om en jämställd fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet är den tidsanvändningsunder- sökning som genomförs av () en gång varje årtionde. Undersökningen visar bl.a. hur mycket tid kvinnor respektive män lägger på betalt och obetalt arbete. Regeringen vill se en föräldraförsäkring som bidrar till ett jämställt föräldraskap. Föräldra- försäkringen ska vara bättre anpassad till en modern arbetsmarknad och de krav den ställer, samt till ett modernt familjeliv och för alla olika former av familjer. Utredningen om en modern föräldraförsäkring (dir. 2016:10) ska presentera sitt slutbetänkande . 1.3Egen inkomst är avgörande för ekonomisk självständighet Delmålet om ekonomisk jämställdhet innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk jämställdhet livet ut. Vidare inbegriper delmålet att kvinnor och män ska ha P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 samma möjligheter och förutsättningar i fråga om tillgång till arbete och samma möjligheter och villkor i fråga om såväl anställnings-, löne- och andra arbetsvillkor som utvecklings- möjligheter i arbetet. Målet har ett livscykelperspektiv, dvs. det avlönade arbetet ska innebära ekonomisk trygghet och själv- ständighet även under pensionsåren. Ekonomisk jämställdhet handlar om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Målet innebär att kvinnor och män ska ha samma möjlighet att vara ekonomiskt självständiga och kunna försörja sig själva och eventuella barn genom arbete. Arbete är grunden för kvinnors och mäns möjligheter att utvecklas och försörja sig under hela livet. En utgångspunkt för målet om ekonomisk jämställdhet är att kvinnor och män är individuellt ansvariga för sin försörjning. Att skatter och socialförsäkringar är knutna till individen främjar en jämn fördelning av både betalt och obetalt arbete. Möjligheten att uppbära en inkomst ger kvinnor ökad makt att påverka såväl sin egen livssituation som beslutsfattandet inom familjen. Ur ett jämställdhetsperspektiv är det därför viktigt att studera hur stor inkomst kvinnor respektive män förfogar över och vilka möjligheter kvinnor respektive män har till egen inkomst och försörjning. I denna bilaga undersöks bl.a. skillnader i kvinnors och mäns situation på arbetsmarknaden, deras möjligheter att försörja sig själva, individuella disponibla inkomster och välfärdstjänsternas betydelse. Det är i ett jämställdhetsperspektiv även viktigt att analysera skillnaderna mellan kvinnors och mäns kapitalinkomster. Män har i genomsnitt både högre förvärvs- och kapitalinkomster än kvinnor, men kapital- inkomsterna är mer ojämnt fördelade mellan kvinnor och män än förvärvsinkomsterna. Dessutom har kapitalinkomsterna ökat i betydelse –talet. Därför beskrivs även kapitalinkomsternas utveckling. En av de viktigaste utmaningarna är hur utrikes födda kan integreras och på den svenska arbetsmarknaden. Därför redovisas i denna bilaga situationen för kvinnor och män födda i , utrikes födda som kommit till som flyktingar eller som anhöriga till flyktingar samt övriga utrikes födda. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 2Kvinnor och män på arbetsmarknaden Arbetsinkomster (dvs. löne- och företagar- inkomster) utgör grunden för kvinnors och mäns ekonomiska självständighet och den ekonomiska jämställdheten. För de flesta i förvärvsaktiv ålder utgör arbetsinkomsten den största delen av inkomsten. Arbetsinkomsterna ligger dessutom till grund för andra inkomster som t.ex. sjukpenning, föräldrapenning och pensioner. hade kvinnor i genomsnitt av mäns arbetsinkomst.1 Kvinnors lägre arbetsinkomster kan bl.a. förklaras av att kvinnor inte deltar på arbetsmarknaden i samma utsträckning som män och att kvinnor i genomsnitt har kortare arbetstid än män. Kvinnor har dessutom lägre timlöner än män, vilket till stor del hänger samman med att arbetsmarknaden kännetecknas av en köns- mässig uppdelning, både med avseende på näringsgren och på yrke. För att ge en djupare förståelse för skillnaderna i arbetsinkomster mellan kvinnor och män analyseras i detta avsnitt skillnader mellan kvinnor och män i arbetslivet. 2.1Kvinnor står oftare än män utanför arbetsmarknaden En förklaring till att kvinnor i genomsnitt har lägre arbetsinkomster än män är att färre kvinnor än män har ett arbete, dvs. färre kvinnor än män är sysselsatta. Detta beror främst på att färre kvinnor än män deltar i arbetskraften. Skillnaden i arbetslöshet mellan kvinnor och män är däremot liten.2 har kvinnors arbetskraftsdeltagande i åldersgruppen 20–varit ca 5–lägre än mäns. Skillnaden förklaras främst av att kvinnor, i högre utsträckning än män, står utanför arbetskraften till följd av sjukdom och studier. Sjukdom och studier förklarar tillsammans över hälften av skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetskraftsdeltagande. stod sjukdom och studier för av skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan kvinnor och män. Födelseregion och utbildning spelar roll En viktig förklaring till skillnaden i arbetskrafts- deltagande mellan kvinnor och män är att arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda kvinnor är lågt. Det gäller i synnerhet utrikes födda kvinnor som kommit till som flyktingar eller som anhöriga till flyktingar. stod av dessa kvinnor (i åldersgruppen 20–) utanför arbetskraften. Skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan kvinnor och män som kommit till som flyktingar var 2016, medan motsvarande skillnad endast var 3 procent- enheter för inrikes födda kvinnor och män (se diagram 2.1). är dock trenden att arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor som kommit till som flyktingar ökar. Diagram 2.1 Arbetskraftsdeltagande efter födelseregion och grund för bosättning Kvinnor, födda i Män, födda i Kvinnor, utrikes övriga Män, utrikes övriga Kvinnor, utr. Män, utr. Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. För definition av inrikes, utrikes övriga och utrikes flyktingar m.fl., se Underbilaga 1: Begrepp och data. 1I denna bilaga är syftet att undersöka skillnader mellan samtliga kvinnor och män. Därför anges skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetsinkomst för samtliga, och inte bara för de som ingår i arbetskraften. Skillnader i arbetskraftsdeltagande blir en delförklaring till att kvinnor har lägre arbetsinkomst än män, eftersom kvinnor inte deltar på arbetsmarknaden i samma utsträckning som män. 2Skillnader i arbetslöshet förklaras snarare av födelseland än av kön, se ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100 s. 171–182). Förutom sjukdom och studier uppges även ansvar för obetalt hem- och omsorgsarbete som en betydande orsak till att utrikes födda kvinnor står utanför arbetskraften (se diagram 2.2). Av samtliga utrikes födda kvinnor utanför arbetskraften uppger att de står utanför arbetsmarknaden på grund av hem- av inrikes födda kvinnor utanför arbetskraften uppger detsamma. En ytterligare förklaring till utrikes födda kvinnors lägre arbetskraftsdeltagande är att kvinnor som invandrat till inte nås av arbetsförberedande insatser eller arbets- marknadspolitiska program i lika stor utsträck- ning som män (se utg.omr. Diagram 2.2 Utanför arbetskraften efter orsak, födelseregion och grund för bosättning 2016 Pension*** Sjuk*** Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. För definition av inrikes, utrikes, övriga och utrikes, flyktingar m.fl., se Underbilaga 1: Begrepp och data. *Avser både hel- och deltidsstuderande. **Betraktar sig som arbetssökande men uppfyller inte definitionskraven för arbetslösa i arbetskraften. ***Förtidspension av hälsoskäl ingår i gruppen sjuka. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 arbetstid (se diagram 2.3). Kvinnors kortare arbetstid beror dels på att många kvinnor arbetar deltid, dels på att kvinnor i högre grad är frånvarande från arbetet till följd av exempelvis föräldraledighet, vård av barn eller sjukskrivning. Skillnaden i arbetstid mellan kvinnor och män har emellertid minskat med nästan jämfört med , främst till följd av att kvinnors arbetstid har ökat. Detta har bidragit till att kvinnors arbetsinkomster har ökat snabbare än mäns . Diagram 2.3 Faktiskt medelarbetstid bland sysselsatta Anm.: Statistiken avser faktiskt arbetad tid för sysselsatta i åldersgruppen 20–. Skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan kvinnor och män varierar även med utbildningsnivå. Bland kvinnor i åldersgruppen 20–med högst förgymnasial utbildning står utanför arbetskraften. Avsaknad av fullföljd gymnasieutbildning visar ett betydligt starkare samband med kvinnors arbetskrafts- deltagande än mäns, oavsett födelseregion. Skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan kvinnor och män i åldersgruppen 20–som saknar fullföljd gymnasieutbildning var 2016 . var skillnaden mellan kvinnor och män med eftergymnasial utbildning . I den sistnämnda gruppen var arbetskraftsdeltagandet respektive . 2.2Kvinnor har kortare arbetstid än män Arbetsinkomsten påverkas även av arbetstiden för de som är i arbete.