prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Eftersom sparandet i pensions- systemet och kommunsektorn inte påverkas av en ändrad nivå på överskottsmålet är det sparandet i staten som måste anpassas för att nå detta. Hur mycket statens sparande behöver anpassas för att klara överskottsmålet beror dock på sparandet i de andra delarna av den offentliga sektorn. Diagram 4.3 visar prognosen för utvecklingen av den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld om det offentliga sparandet är i linje med överskottsmålet . Bruttoskuldkvoten förväntas falla snabbt fram till ca 2020, för att sedan minska i något långsammare takt. förväntas bruttoskulden ligga inom skuldankarets toleransintervall, dvs. en skuldkvot på mellan av BNP (se diagram 4.3), för att sjunka till av BNP 2026, det år överskottsmålets nivå enligt regeringens bedömning ska omprövas. Diagram 4.3 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och skuldankarets toleransintervall, procent av BNP Europeiska kommissionen använder sig av två olika hållbarhetsdefinitioner och har tagit fram de s.k. S1- och S2-indikatorerna, som visar hur stor permanent förändring av det offentliga sparandet som krävs för att den offentliga skulden ska utvecklas på önskvärt sätt. I en beräkning, som redovisas i avsnitt 10.2, där sparandet anpassas så att det motsvarar en tredjedels procent av BNP alla år blir S2 noll. Detta innebär att en finanspolitik som går ut på att anpassa inkomster och/eller utgifter till ett överskott på en tredjedels procent av BNP är långsiktigt hållbar. S1-indikatorn får värdet -2,4, vilket innebär att man skulle kunna genomföra permanenta budgetförsvagningar om ytterligare av BNP utan att bryta mot stabilitets- och tillväxtpaktens regler. En sådan budgetförsvagning skulle dock leda till att bruttoskulden inte skulle minska tillräckligt som andel av BNP för att klara skuldankarets toleransintervall. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 –väntas de totala skatteintäkterna öka . Det är en lägre ökningstakt än , men högre än genomsnittet . Intäkterna från skatt på arbete ökar med , till följd av en stark ökning av lönesumman. Däremot väntas ökningen av intäkterna från konsumtions- skatter dämpas. –De kommande prognosåren väntas de totala skatteintäkterna fortsätta öka med i genomsnitt . Samtliga skattebaser bidrar till ökningen. Skattekvoten väntas 2017 uppgå till av BNP, vilket är något lägre än det beräknade utfallet . Skattekvoten ökar marginellt , då den beräknas uppgå till av –I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen en ändring av de regler som gäller då en fastighet överlåts till en juridisk person. Ändringen beräknas öka de totala skatteintäkterna med . –I förhållande till bedömningarna i budgetpropositionen har progno- sen för de totala skatteintäkterna reviderats upp , med i genomsnitt . Det beror främst på att intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror, framför allt mervärdesskatt, har utvecklats starkare än väntat. För den efterföljande perioden är revideringarna för de totala skatteintäkterna små. I detta avsnitt redovisas de offentligfinansiella effekterna av förslagen till ändrade skatteregler i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99). Därefter redovisas progno- sen för den offentliga sektorns skatteintäkter och för inkomsterna i statens budget. En jämförelse görs sedan med prognosen i budget- propositionen . Avslutningsvis görs en uppföljning av inkomsterna i den beslutade budgeten och statens budget . 5.1Förslag till ändrade skatteregler i propositionen Vårändringsbudget I propositionen Vårändringsbudget föreslås ändrade regler för beskattningen vid överlåtelse av en fastighet till en juridisk person. I tabell 5.1 redovisas de offentligfinansiella effekterna av förslaget, som innebär att skatte- intäkterna ökar med . För en mer utförlig beskrivning av skatteförslaget hänvisas till den ovan nämnda propositionen. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 5.1 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte-och avgiftsregler i propositionen Vårändringsbudget Bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt –2020 samt varaktig effekt, miljarder kronor Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter Beskattning vid överlåtelse av fastighet till juridisk person1 28/10 2016 1 Brutto- och nettoeffekt beräknas till . Källa: Egna beräkningar. 5.2Offentliga sektorns skatteintäkter regeländringar sammantaget höjer de totala väntas den offentliga sektorns totala skatteintäkter öka (se diagram 5.1). Det är en lägre ökningstakt än 2015 och 2016, då intäkterna ökade med i genomsnitt . Den starka utvecklingen och 2016 förklaras både av regeländringar och höga intäkter av mervärdesskatt och kapital- skatter från hushåll och företag. Utvecklingen av skatteintäkterna 2017 bedöms dock bli betydligt starkare än genomsnittet , då ökningen uppgick till . Det beror på att svensk ekonomi har återhämtat sig efter en period med lågt resursutnyttjande. Läget på arbetsmarknaden bedöms förbättras 2017, men i långsammare takt än föregående år. Det gör att lönesumman, som är den enskilt viktigaste skattebasen, stiger med . Detta gynnar i sin tur hushållens konsumtion, som också är en viktig skattebas. De underliggande skatteintäkterna, dvs. intäkterna exklusive regel- ändringar, ökar 2017 , vilket i stort sett motsvarar den underliggande ökningstakten . Även väntas de totala skatteintäkterna öka med . Samtliga skattebaser (arbete, kapital och konsumtion) bidrar till ökningen. Skattekvoten, dvs. totala skatteintäkter i för- hållande till BNP, bedöms 2017 uppgå till av BNP och väntas öka marginellt till av BNP . Regeländringar på skatteområdet leder till att de totala skatteintäkterna ökar 2017 (se tabell 5.2 och tabell 5.10). Tabellerna visar effekterna av tidigare beslutade och i propositionen Vår- ändringsbudget föreslagna regel- ändringar. Beloppen i tabell 5.2 visar skillnaden i skatteintäkter mellan åren. skatteintäkterna med 2017 och med ytterligare 2018. Det handlar bl.a. om slopad nedsättning av socialav- gifter för unga, ändrad skiktgräns för statlig skatt samt höjd energiskatt. Diagram 5.1 Totala skatteintäkter Årlig förändring i procent Årlig förändring, procent 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. I tabell 5.10 finns en mer detaljerad uppställning av bruttoeffekterna av regeländringarna på skatteområdet 2015–2020. Tabell 5.2 Förändringar av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekter i förhållande till föregående år 1 Skatteintäkter inkl. utdebitering. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 5.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget -104,0 -104,9 -108,5 -111,7 -114,8 -118,4 -23,7 -13,3 -14,2 -14,9 -15,7 -16,5 -0,6 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -19,1 -5,9 -3,9 -3,9 -4,0 -4,2 -33,6 -35,6 -37,0 -38,6 -40,3 -41,9 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -4,3 -4,7 -4,7 -4,7 -4,7 -4,7 Avgående poster, EU-medel -6,3 -6,1 -6,6 -6,9 -7,2 -7,5 Avgående poster till andra sektorer -875,8 -920,0 -962,9 -651,7 -686,3 -718,9 -749,3 -780,2 -810,7 -224,1 -233,7 -244,0 -254,1 -264,6 -275,2 P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 5.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget forts. -34,1 -15,5 -30,1 -3,5 -27,1 -6,2 -3,7 -2,5 varav kommuner och landsting -0,4 -4,2 -11,4 -24,3 -9,8 -8,4 -4,3 -1,3 -1,6 -0,6 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -34,4 -41,1 -42,7 -41,1 -45,0 -44,0 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till -85,8 -95,1 -98,7 -100,9 -105,0 -107,3 Utgifter som ges som krediteringar på -8,2 Inkomster i statens budget Anm.: Samtliga år är redovisade enligt den struktur som gäller för statens budget och framåt. Källor: , och egna beräkningar. Skatterna på arbete kan delas in i direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna på arbete består i huvudsak av och statlig inkomstskatt. De direkta skatterna minskas av ett antal skattereduktioner. De indirekta skatterna på arbete består huvudsakligen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till 60 pro- cent av de totala skatteintäkterna 2017 och till av BNP i löpande priser (se tabell 5.4). Intäkterna från hushållens skatt på arbete fastställs i den årliga beskattningen som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att intäkter från skatt på arbete ännu inte är fastställda, och att endast en prognos för skatte- intäkterna finns tillgänglig . Tabell 5.4 Skatt på arbete -3,1 -2,7 -2,7 -2,7 -2,6 -2,6 Anm.: Reduktioner som andel av BNP är beräknade exklusive skattereduktionen för allmän pensionsavgift. Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Lönesumman (summan av utbetalda löner) ut- gör av underlaget för skatt på arbete. Förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen har därför stor betydelse för utvecklingen av skatteintäkterna. Resterande del av skatteunderlaget för skatt på arbete består av skattepliktiga transfereringar till hushållen. växte lönesumman och den beräknas öka i ungefär samma takt 2017 (se diagram 5.2). Antalet arbetade timmar bedöms öka långsammare 2017 än 2016. Tim- lönerna väntas dock öka snabbare. Under resten av prognosperioden bedöms timlönens ökningstakt vara relativt oförändrad. bedöms antalet timmar öka i en lägre takt. Detta medför att lönesumman förväntas växa något långsammare 2018–2020 än 2017, med i genomsnitt . Diagram 5.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma -1,0 -3,0 -5,0 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt Nationalräkenskapernas (NR) Källor: och egna beräkningar. Prognosen för de skattepliktiga transferering- arna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen. Diagram 5.3 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Transfereringarna som andel av skatteunderlaget beräknas sjunka (se diagram 5.3). Utbetalningarna av arbetslöshets- ersättning beräknas minska som andel av skatte- P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 underlaget under hela prognosperioden, till följd av att arbetslösheten sjunker. Lönesumman väntas växa något snabbare än pensionerna, vilket medför att även pensionsutbetalningarnas andel av skatteunderlaget minskar något mot slutet av prognosperioden. Andelen som utgörs av ohälsorelaterade ersättningar beräknas vara i princip oförändrad . Intäkterna från inkomstskatt beräknas 2016 ha uppgått till av BNP och beräknas med oförändrade kommunal- skatter därefter ligga kvar på ungefär samma nivå under resten av prognosperioden (se tabell 5.4). Det kommunala skatteunderlaget bedöms ha ökat relativt kraftigt och bedöms fortsätta att öka 2017 (se tabell 5.5). Under den senare delen av prognosperioden fortsätter skatte- underlaget att öka, men i en något långsammare takt. Den relativt starka ökningstakten förklaras främst av en stark tillväxt av lönesumman. Tabell 5.5 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till av BNP 2016. BNP- andelen väntas vara under hela pro- gnosperioden (se tabell 5.4). Uttryckt i kronor beräknas dock intäkterna öka med i genomsnitt 2017–2020. Ökningen är störst i början av prognos- perioden, vilket bl.a. förklaras av en lägre upp- räkning av skiktgränserna 2016–2018, till följd av tidigare beslut och en låg inflation. beräknas inflationen bli högre, vilket i sin tur påverkar uppräkningen av skikt- gränserna. Skattereduktionerna bedöms totalt sett öka (se tabell 5.6), bl.a. till följd av att skatteunderlaget ökar. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Beloppen för fastighetsavgift, sjöinkomst samt övriga skattereduktioner uppgår till . Källor: och egna beräkningar. påverkas skatte- reduktionerna av vissa regeländringar. Reglerna för husavdraget har ändrats. Bland annat har subventionsgraden för ROT-avdraget sänkts till av arbetskostnaden och taket för RUT-avdraget halverats till för personer som inte har fyllt vid beskatt- ningsårets ingång. Dessutom har jobbskatteav- draget trappats ned för personer med inkomster som överstiger ca . Intäkterna från indirekta skatter på arbete bedöms öka varje enskilt år under prognos- perioden (se tabell 5.3). Ökningen förklaras bl.a. av beslutet om att slopa nedsättningen av social- avgifter för unga i två steg fr.o.m. , i enlighet med vad regeringen föreslog i propositionen Vårändringsbudget . Arbetsgivar- och egenavgifter utgör den huvudsakliga delen av intäkterna från indirekta skatter. Den relativt starka ökningstakten av intäkterna från dessa avgifter under prognos- perioden, med i genomsnitt , förklaras främst av en stark tillväxt av löne- summan. Skatt på hushållens kapitalinkomster Hushållens kapitalinkomster fastställs i den årliga beskattningen av inkomster, som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att kapitalinkomster ännu inte är fastställda, och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig. Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen kommer från realiserade kapitalvinster. Resterande delar kommer från utdelnings- inkomster, ränteinkomster, schablonintäkter samt avdrag för ränteutgifter. Intäkterna från hushållens skatt på kapital- inkomster ökade kraftigt , vilket förklaras av höga realiserade kapitalvinster efter en gynnsam utveckling på bostads- och aktie- marknaden. minskade hushållens avdrag för ränteutgifter till följd av en lägre räntenivå, vilket också medför ökade skatte- intäkter. Källa: Egna beräkningar. Kapitalvinsterna beräknas ha minskat 2016 med en utvecklingstakt långt över den historiskt genomsnittliga nivån. väntas kapitalvinsterna successivt återgå till en nivå som är något lägre än den genomsnittliga nivån på av BNP. Det beror på att en ökande andel av hus- hållens tillgångar väntas vara placerade på inve- steringssparkonton. Dessa schablonbeskattas och medför lägre realiserade kapitalvinster. Skatteintäkterna minskar även något mer än vinsterna till följd av att möjligheten att göra uppskov vid försäljning av bostäder har ökat. De ändrade reglerna gäller för försäljningar som sker . Mot slutet av prognosperioden väntas både hushållens ränteinkomster och ränteavdrag öka till följd av stigande räntenivåer och en större stock av tillgångar och skulder. Ränteavdragen ökar dock mer än ränteinkomsterna. Sammantaget väntas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster minska något som andel av BNP , och uppgå till av BNP. För skatt på företagsvinster fastställs utfallet i samband med den slutliga beskattningen , vilken blir känd . Det betyder att intäkterna från skatt på företags- vinster är fortfarande bara en prognos. En genomgång av de största börsnoterade bolagens redovisade vinster tyder på att vinstut- vecklingen inte var särskilt gynnsam . Denna bild bekräftas av utvecklingen av drifts- överskottet i företagssektorn, som inte heller visar på höga vinster. Intäkterna från skatt på företagsvinster bedöms därför utvecklas lång- samt 2016. Jämfört med den exceptionellt höga nivån 2015 väntas intäkterna från skatt på företagsvinster ha gått ned 2016 (se tabell 5.3). Den höga nivån 2015 berodde främst på en enskild koncerns oväntat höga vinster. Till följd av att den ekonomiska aktiviteten förväntas öka i såväl omvärlden som i väntas företagens vinster växa 2017–2020. Som andel av BNP väntas dock intäkterna från skatt på företagens vinster ligga stabilt på av BNP 2017–2020 (se diagram 5.5). Diagram 5.5 Skatt på företagsvinster Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, minskade 2015. Minskningen bedöms ha fortsatt 2016 (se tabell 5.3). Intäkterna från denna skatt påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas under kalenderåret närmast före ingången av beskattningsåret. Att statslåneräntan föll 2014 och 2015 är den främsta förklaringen till de minskade intäkterna från avkastnings- skatten 2015 och 2016. Statslåneräntan fortsatte att falla även , vilket bidrar till minskade skatteintäkter P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 har statslåneräntan börjat öka och den förväntas fortsätta öka , vilket bidrar till ökade skatteintäkter 2018. Under resten av prognosperioden förväntas intäkterna från avkastningsskatten öka (se tabell 5.3) som en konsekvens av en stigande statslåneränta och ett ökat värde på sparandet i pensions- och kapitalförsäkringar. Intäkterna från fastighetsskatten och den kommunala fastighetsavgiften beräknas ha ökat marginellt 2016. –2020 sänks fastighets- skattesatsen för vattenkraftverk i fyra steg, i enlighet med energiöverenskommelsen (se avsnitt 2 och prop. 2016/17:142), vilket minskar intäkterna från fastighetsskatten. bedöms intäkterna från fastighetsskatten och den kommunala fastighetsavgiften bli relativt konstanta. Som andel av BNP minskar dock intäkterna från fastighetsbeskattningen något 2015–2020 (se tabell 5.7). Tabell 5.7 Fastighetsskatt och fastighetsavgift Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgå till (se tabell 5.8). Intäkterna utgör därmed lite av BNP. För de kommande prognosåren väntas en fortsatt ökning av dessa intäkter på 3–4,. -1100 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20Källor: , , och egna beräkningar.År 2016 ökade hushållens konsumtion i löpande priser med , medan intäkterna från mervärdesskatten ökade med mer än det dubbla (se diagram 5.6). De höga intäkterna från mervärdesskatten kan delvis förklaras av att investeringarna ökade kraftigt , och då särskilt bostadsinvesteringarna, som till stor del görs av hushåll som inte kan dra av ingående98 P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 5.8 Skatt på konsumtion och insatsvaror Miljarder kronor, utvecklingstakt i procent Dessutom var sammansätt- ningen av hushållens konsumtion gynnsam för mervärdesskatteintäkterna, exempelvis var konsumtionen av bilar särskilt hög. Prognosåren 2017–2020 väntas intäkterna från mervärdesskatten i genomsnitt öka med 4 pro- cent , vilket är något högre än genom- snittet . Hushållens konsumtion gynnas av en allt lägre arbetslöshet, som bostadsinvesteringarna fortsätter att öka jämförelsevis snabbt. Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten I tabellen ingår skatt på import i punktskatterna och därmed även i genom att de utgår med ett visst belopp per skatt på konsumtion och insatsvaror, till skillnad från i tabell 5.3 där skatt på enhet snarare än som ett procentuellt påslag på Källor: , och egna beräkningar. mervärdet i varje led av produktions- och I likhet med vad som gäller Intäkterna från mervärdesskatt kommer främst för övriga skatter är det på kort sikt konjunktu- från hushållens konsumtion. ren som, bortsett från regeländringar, främst värdesskatten är differentierad mellan olika varu- påverkar utvecklingen av punktskatteintäkterna. och tjänstegrupper kan intäkterna även påverkas ökade intäkterna från punktskatter av konsumtionens sammansättning. med , vilket är mer än genom- för mervärdesskatten består också av investe- snittet , men inte lika ringar och förbrukning i verksamheter som inte mycket som 2015. är skattepliktiga, och som därmed inte kan dra av förklaras både av ett förbättrat konjunkturläge, med högre användning av vissa bränslen, och av diverse regeländringar, t.ex. höjd energiskatt på Diagram 5.6 Hushållens konsumtion, fasta bensin och diesel. bruttoinvesteringar och intäkter från mervärdesskatt Årlig procentuell förändring, löpande priser intäkterna från punktskatterna fortsätta öka med i genomsnitt , trots att skatten på termisk effekt fasas ut. Det beror till största delen på att flertalet skattesatser inom punkt- skatterna är indexerade och därmed skrivs upp med inflationen, skattesatserna på bensin och diesel skrivs dessutom upp med inflationen plus arna kan i viss mån även förklaras av diverse regeländringar, t.ex. införandet av en kemikalie- Skattekvoten, som visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP, bedöms 2017 uppgå till av BNP. Skattekvoten påverkas normalt främst av regeländringar i skattesystemet, eftersom skattebasernas sammansättning normalt samvarierar med konjunkturen. Förändringarna av skattekvoten bedöms bli förhållandevis små (se tabell 5.9). Uppgången förklaras främst av regeländringar som den slopade nedsättningen av socialavgifter för unga, samt begränsningen av skattereduktioner för husavdrag och minskningen av jobbskatte- avdraget. Däremot bedöms intäkterna från skatt på kapital ha minskat som andel av BNP 2016, vilket förklaras av tillfälligt högre intäkter av skatt på företagsvinster . Även intäkterna från skatt på hushållens kapitalvinster beräknas ha minskat 2016 från en hög nivå 2015. Nedgången i skattekvoten 2017 förklaras främst av höga återbetalade anstånd från företag 2016 och av att intäkterna från hushållens kapital- inkomster bedöms fortsätta falla något till följd av lägre kapitalvinster. ökar åter intäkterna från skatt på kapital sitt bidrag till skattekvoten. Det förklaras till övervägande del av att intäkterna från avkastningsskatt väntas växa i en snabbare takt än BNP, vilket i sin tur beror på en förväntad stark ökning av statslåne- räntan från 2020. Att skattekvoten minskar något 2020 förklaras främst av att lönesumman, som utgör den enskilt största skattebasen, minskar något som andel av BNP. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 5.9 Skattekvot 2015–2020 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: , och egna beräkningar. I enlighet med budgetlagen (2011:203) tillämpas en periodiserad redovisning av den offentliga sektorns skatteintäkter i budgetpropositionen. Det innebär att skatteintäkterna redovisas under det inkomstår då den skattepliktiga händelsen ägde rum. Inkomsterna i statens budget ska dock, enligt samma lag, redovisas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna av skatterna sker. Skatteinkomsterna som redovisas i budge- ten består följaktligen av betalningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan skatteintäkter och skatte- inkomster utgörs av periodiseringar. Periodise- ringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjutningar. Den offentliga sektorns skatteintäkter, periodiseringar, övriga inkomster och inkoms- terna i statens budget redovisas i tabell 5.3. Inkomster av statens verksamhet Inkomsttypen Inkomster av statens verksamhet består bl.a. av utdelningar från statens aktie- innehav, affärsverkens inlevererade överskott, inlevererade överskott, ränte- inkomster och inkomster av offentligrättsliga avgifter. Inkomsterna minskade under denna inkomsttyp jämfört med , i huvudsak på grund av minskade aktieutdelningar från de statligt ägda bolagen och ett lägre inlevererat överskott från . P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 beräknas sjunka ytterligare 2017, stiga successivt mot ungefär samma nivå som 2016. Utvecklingen förklaras dels av att inlevererade överskott succesivt förväntas minska, dels av att aktieutdelningarna från de statligt ägda bolagen bedöms minska 2017, för att därefter stiga . Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas försäljningar av olika slags statlig egendom.