prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — större inflytande över insatsens genomförande än tidigare (Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättningen – lägesrapport ). Än är dock delaktighet och inflytande ingen självklarhet och det krävs fortarande arbete på alla nivåer innan de enskilda på ett självklart sätt får komma till tals och kan påverka utformningen av sina insatser. Ju mer delaktig den enskilde är vid förskriv- ning av sitt hjälpmedel, desto större nytta gör hjälpmedlet. Andelen hjälpmedelsanvändare som känner sig delaktiga vid förskrivning av hjälp- medel är dessutom hög, . Kvinnor upplever något större delaktighet vid hjälp- medelsförskrivning än män. är del- aktigheten och valfriheten låg bland personer som har bedömt sitt hälsotillstånd som dåligt. har lämnat ett betänkande med förslag som syftar till att främja delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen (SOU2017:43). Insatser och kostnader enligt socialtjänstlagen och LSS Fler personer med insatser enligt LSS Insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och ser- vice till vissa funktionshindrade förkortad LSS, ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full del- aktighet i samhällslivet. Enligt officiella statistik Personer med funktionsnedsättning – insatser enligt LSS (2010, 2013 och 2014) fick fler personer insatser och antalet insatser enligt LSS fortsatte att öka. hade ca 71 400 personer insatser enligt LSS från kommunerna. Det var ca 1 900 personer fler än året innan. Av dem som fick insatser var kvinnor och män. Männen var fler än kvinnorna i nästan alla åldrar. Sammanlagt beviljades ca 118 600 insatser från kommunerna till dessa personer. Det var ca 1 400 insatser fler än året innan. Tabell 6.4 Avrundat antal personer med insats enligt LSS 2007–2016 Antal personer med olika insatser enligt LSS 2007–2016 Källa: Registret över insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 över har totala antalet stöd- Insatser enligt SoL – boendestödet ökar insatser ökat kontinuerligt . Personer med funktionsnedsättning kan även få har insatserna ökat med 10 900 vilket motsvarar socialtjänstlagen (2001:453), över hela perioden ökar daglig hade drygt 52 000 verksamhet med och personlig assistans enligt LSS . enligt denna lagstiftning och tillsammans fick de insatser som ökade 2016 var framför allt bostad 71 300 insatser. Antalet insatser är fler i de övre med särskild service för vuxna och daglig verk- Drygt 1 230 insatser beviljades samhet samt personlig assistans. till åldersgruppen 0–men i åldersgruppen erna ledsagarservice och råd och stöd fortsätter 55–var det 18 750 insatser. trenden med minskade insatser även 2016. åldersgruppen är det vanligt med hemtjänst i ordinarie boende, avlösning och kontaktperson 32 100 LSS-insatser. Av dessa gavs till I åldersgruppen 20–är i barn eller ungdomar i åldrarna 7–. stället boendestöd den i särklass vanligaste svarar för av insatserna och pojkarna insatsen, och i den äldsta åldersgruppen 55–64 år Stöd enligt SoL ges med åldrarna 7–var korttidsvistelse den vanlig- andra ord framför allt i det ordinarie boendet, aste insatsen, i den yngre gruppen var det av- och särskilt boende är genomgående relativt I det övre åldersspannet från 13 år blir det även vanligare med kontaktperson, Antalet insatser enligt SoL fortsätter att öka, korttidstillsyn och ledsagarservice. och har ökat . del av ökningen förklaras av att boendestöd har Pojkar och män får oftare stöd än flickor och till personer i eget boende och oftast är det Det skiljer sig markant mellan könen i hur stor personer med psykisk funktionsnedsättning som andel som får minst en av tio insatser enligt LSS, Boendestöd kan vara ett praktiskt framförallt i de yngre åldrarna. Bland 0–6-åring- såväl som socialt stöd för att stärka en persons arna är det mer än dubbelt så många pojkar som förmåga att klara vardagen i bostaden och ute i får stöd än flickor och det är fortsatt så även i Att insatsen ökar kan därför tolkas åldersgruppen 7–. I de äldre åldersgrupper- som en positiv utveckling. na minskar denna skillnad mellan könen, till som lägst 1,24 fler män än kvinnor som får insatser Kostnader för LSS och insatser enligt SoL ökar hos personer som är eller äldre. Kostnaden för insatser enligt LSS var 2015 47,4 mellan könen har funnits och har miljarder kronor vilket är en ökning med 1,8 För åldersgruppen 0–12 var det 1,7 fler pojkar än flickor som fick insatser insatser till personer med funktionsnedsättning enligt LSS , vilket ökat till 2016. enligt SoL var 2015 vilket är en ökning med sedan Allt fler får personlig assistans enligt LSS över femårsperioden –2015 har Det är inte bara antalet personer som ökar, utan kostnaderna för insatser till personer med också antalet timmar. funktionsnedsättning som andel av social- minst personlig assistans , år tjänstens kostnader ökar från till 2015 har andelen ökat till . Kostnaderna för insatser till har andelen personer med 0–10 timmar personlig assistans halverats. Det har med andra ord skett en förskjutning (Insatser och stöd till personer med mot allt fler timmar vilket kan bero på att be- hoven blir alltmer omfattande eller att det krävs allt mer omfattande behov för att kunna få insatsen (Insatser och stöd till personer med P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Den statliga assistansersättningen och kostnader Enligt minskade antalet assistansberättigade personer med ca 230 personer. Antalet timmar och person steg fortsatt . Kvinnor beviljades då i genomsnitt och männen . Jämfört med beviljades mer i snitt för respektive person. minskade kostnaderna för assistans- ersättning med ca från föregående år och uppgick till totalt . Minskningen beror till över- vägande del på att införde efterskottsutbetalning av assistansersättningen , vilket innebar att stora delar av utbetalningarna uteblev . Den tidsmässiga förskjutningen av utbetalning- arna minskar försäkringsutgifterna tillfälligt . Övergången till efterskottsutbetalning inne- bär att betalar ut assistans- ersättning först efter det att assistans har utförts och redovisats till myndigheten. De som är an- ordnare av sin egen assistans får fortsatt för- skottsutbetalning av assistansersättningen. Till viss del är förklaringen också att färre personer har rätt till ersättningen. Kommunernas kostna- der för assistansersättningen uppgick till . Som framgår av tabell 6.5 har kostnaderna ökat kraftigt . Antalet personer som omfattas av assistans ersättningen har varit relativt stabil. Däremot ökar antalet timmar i genom- snitt och person kontinuerligt. Från 2007 till 2016. Detta utgör en stor påverkan på kostnaden för försäkringen. Orsaker till utvecklingen av assistansersättningen har på regeringens uppdrag analyserat utvecklingen av assistansersättningen. Resultatet redovisades i Socialförsäkringsrapport 2017:4 – Assistansersättningens utveckling. Redovisningen sträcker sig fram . De viktigaste slutsatserna i rapporten är att antalet personer som har assistansersättning har varit relativt stabilt. De flesta behåller ersättningen , endast för ett fåtal dras den in. När det sker beror det på att de grundläggande behoven inte längre uppgår till mer än . De flesta som lämnar ersättningen gör det på grund av att de avlider. Antalet brukare har legat relativt stabilt kring 16 000. minskade antalet brukare något och uppgick till i snitt 15 917 brukare, vilket är mindre än 2015. pekar på att utvecklingen kan bero på några domar från . från är praxisbildande och påverkar hur myndigheten tolkar lagstiftningen. fortsatte dock antalet medeltimmar per person att öka, men i en lägre takt än 2015. Tabell 6.5 Kostnader för assistansersättning, antal personer som hade assistansersättning , och antal beviljade timmar i genomsnitt . totalt (mdkr) P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Genomsnittligt antal beviljade timmar per ändringen är ett förtydligande av att För- mottagare har ökat kontinuerligt . säkringskassans arbete med assistansersättningen ningen kan framför allt härledas till ökat antal ska präglas av hög kvalitet och rättsäkerhet så att timmar för de som redan har ersättningen. rätt person får rätt ersättning samt att besluten Ungefär hälften av alla som beviljats assistans- ska vara likvärdig i hela landet. ersättning ansöker om fler vara tydligt att assistansersättningen ska an- timmar inom de kommande två åren. vändas så som det är avsett genom att För- som ansöker om fler timmar får det. säkringskassan har en god kontroll för att snitt beviljas de ytterligare . motverka överutnyttjande och brottsligt nytt- I vissa åldrar beviljas ett särskilt högt timantal jande med ett särskilt fokus på den ökande tim- vid ansökan om fler timmar. När barn blir äldre minskar den tid som bedöms som normalt föräldraansvar och fler timmar assistansersätt- Vissa könsskillnader finns kvar ning kan beviljas. Som regel beviljas inte Vissa könsskillnader minskar och andra kvarstår assistansersättning för tid som barn är i skolan. i assistansersättningen (Socialförsäkringsrapport När de slutar skolan beviljas de ofta avsevärt fler 2017:4 – Assistansersättningens utveckling). Män har tidigare haft en högre beviljandegrad än assistanstimmarna med åldern. Denna skillnad har minskat med tiden timökningen man kan få fler och är inte längre mätbar. Män får fler timmar än timmar, det vill säga innan man fyllt . kvinnor vid nybeviljande i vuxen ålder. naden i timmar är inte stor, men den är systema- Åtgärder för god rättstillämpning tisk och kan inte förklaras av bakgrundsfaktorer Regeringen beslutade om ett nytt mål för som ålder, diagnos, bostadslän eller om man är efter att man nybeviljats Målet fokuserade på att assistans har män fortfarande fler timmar per vecka än kvinnor. Däremot för individer som ersättningen ska präglas av hög kvalitet och rätt- nybeviljas som barn framträder inte några större säkerhet och att rätt person ska få rätt ersättning. könsskillnader vare sig vid första beviljandet eller åtgärder för att uppnå regeringens mål. Analys av reglerna om egenvård efterskottsutbetalning av ersättningen, infört ett Inspektionen för socialförsäkring (ISF) har haft nytt handläggningsstöd som bidrar till att i uppdrag av regeringen att analysera hur minska andelen felaktiga utbetalningar och gör tolkar reglerna om egenvård det möjligt att ta emot tidsredovisningar digitalt. och i vilken utsträckning ansvar kan utkrävas om Myndigheten har också utvecklat styrande och något går fel. I samband med detta redovisar ISF stödjande dokument för att förtydliga rätts- hur relevant domstolspraxis påverkar För- tillämpningen och vägledningen har reviderats. säkringskassans tillämpning av reglerna för För att höja kvaliteten i de medicinska under- Den som beviljas personlig lag som ligger till grund för utredningarna har assistans för sina grundläggande behov har även tagit fram ett nytt läkarutlåt- rätt till personlig assistans för andra personliga Utlåtandet ska tydliggöra vilken medicinsk behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt. information som behövs för att utreda rätten till Enligt socialförsäkringsbalken lämnas inte Det ska också ge informa- assistansersättning för sjukvårdande insatser tion om den assistansberättigade behöver vård i enligt hälso- och sjukvårdslagen. kassan kan däremot bevilja assistansersättning sammantaget ökat kvaliteten i hand- för s.k. andra personliga behov för insatsen om läggningen, förtydligat rättstillämpningen och det bedömts att en sådan åtgärd kan utföras som likformigheten i bedömningarna i landet har egenvård av t.ex. en personlig assistent. Av ISF:s rapport framgår bl.a. att lagstift- ningen är otydlig rörande de olika huvud- justerades målet för assistansersättningen. männens ansvar och att det finns incitament för kommuner och landsting att vältra över ansvaret P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 för sjukvårdande insatser på personliga assistent- er som därmed tvingas ta ett orimligt stort an- svar. lyfter några brister i assistans- ersättningen i Socialförsäkringsrapporten 2016:8 (Hur kan bli bättre på att motverka fusk och oegentligheter med assistans- ersättning). Myndigheten pekar bland annat på att brukarnas och assistanssamordnarnas intresse av att få fler timmar assistans beviljade samman- faller. Assistansersättningens konstruktion innebär att brukaren beviljas medel för att köpa insatsen personlig assistans. ansvarar för att administrera assistansersättningen och brukaren ansvarar för insatsens innehåll och kvalitet. Uppföljningen av den lämnade assistansen är svår att genomföra. Det gäller såväl den ekonomiska uppföljningen som upp- följningen av kvaliteten på den lämnade assistansen. Myndighetens bedömning är att de stora beloppen som betalas till varje brukare, den tillitsbaserade hanteringen som tidigare präglat administrationen i kombination med en svag uppföljning bedöms ha bidragit till att möjlig- göra missbruk av assistansersättning. har infört nya arbetssätt för att utreda oseriösa anordnare av personlig assistans. Det gäller bl.a. ett arbete med att stoppa utbetalningar till assistansanordnare vid misstanke om att anordnarna varit oseriösa. Tillkännagivande avseende valfrihet att välja utförare av insatsen personlig assistans beslutade om ett till- kännagivande (bet. 2016/17:SoU8, punkt1, rskr. 2016/17:215) med innebörden att regeringen bör återkomma till med förslag om att alla personer med funktionsnedsättning som har be- viljats personlig assistans ska få likvärdiga möj- ligheter att få välja utförare genom att lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) tillämp- as. En person som beviljats insatsen personlig assistans kan alltid välja om man vill få s.k. biträde av assistent eller få ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för sådan assistans. Vid val av ekonomiskt stöd för kostnader för personlig assistans har brukaren valfrihet att välja anord- nare. Detta gäller oavsett om en brukare har beviljats insatsen personlig assistans enligt LSS eller statlig assistansersättning enligt social- försäkringsbalken. Det finns därmed redan val- frihet att välja utförare inom ramen för insatsen, dock med en annan teknik än inom LOV. Lämnas assistansersättning är staten huvudman och det ekonomiska stödet som lämnas är en av regeringen fastställd timschablon. Om personlig assistans enligt LSS beviljats är kommunen huvudman och ska lämna ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för assistans. De skäliga kostnaderna motsvarar i många kommuner den statliga schablonen men . Kommun- erna behöver inte följa timschablonen för assistansersättningen, men ska ersätta skäliga kostnader för assistans. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare för att göra en översyn av insatser enligt LSS och assistans- ersättningen (dir 2016:40). Enligt direktiven har utredaren i uppdrag att se över och analysera konsekvenserna av det delade huvudmanna- skapet för personlig assistans samt analysera och lämna förslag på hur kostnader för personlig assistans kan ersättas träffsäkert och kostnads- effektivt. Regeringen bedömer således samman- fattningsvis att det inte finns skäl att gå vidare med ytterligare insatser och anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Klagomål kring brister i läkemedelshanteringen Inspektionen för vård och omsorg () har genomfört tillsyn för LSS och SoL i 1 927 fall. Av dessa fall har 253 renderat någon typ av åtgärd. De flesta inkomna klagomålen inom hälso- och sjukvården inom funktionshinderområdet rör brister i läkemedelshantering på boenden. Detta gäller även för lex Maria-ärendena där de flesta avser brister i läkemedelshantering samt vård och behandling på boenden. Anmälningar till rör i huvudsak brister i omsorg, om- vårdnad, bemötande och rättssäkerhet. Det överensstämmer väl med lex Sarah-anmälning- arna där de flesta rör felaktigt utförd insats, inte utförd insats eller dåligt bemötande. Trots att bara beviljar av tillståndsansökningarna har myndigheten identifierat brister och förbättringsområd- en i många enskilda verksamheter och även åter- kallat en del tillstånd. De vanligaste bristerna i de verksamheter som granskar rör doku- mentation och systematiskt kvalitetsarbete, an- mälningsskyldigheten avseende barn och be- gäran av utdrag från belastningsregistret i verk- samheter som rör barn. till avslag på ansökan om tillstånd är bristande lämplighet och då i synnerhet bristande kun- skaper inom LSS. Kostnaderna för bilstödet fortsätter att minska Det statliga bilstödet syftar till att möjliggöra ett aktivt och självständigt liv för personer med funktionsnedsättning och leda till ökad delaktig- het för dem som inte kan använda allmänna kommunikationer. Bidraget är uppdelat i inköps- bidragen grundbidrag, anskaffningsbidrag och tilläggsbidrag samt anpassningsbidrag. Det går även att få bidrag till körkortsutbildning. Efterfrågan på bilstöd har ökat . Kostnaderna ökade men har minskat. En viktig förklaring till det är att har förtydligat vad som bör anses som lämplig bil, originalmonterad utrustning och utrustning som säljs i paket. Det har lett till att genomsnittsbeloppet som betalas ut för att anpassa en bil har minskat. Antal beslut om bilstöd fortsätter att öka. Ökningen 2016 beror på fler ansökningar . bedömer att en förklaring kan vara lagändringen som innebar att föräldragruppernas grundbidrag dubblerades. Föräldrar kan ha avvaktat med att ansöka till dess att ändringen trädde i kraft. Eftersom man kan söka bilstöd igen sammanfaller detta med ökningen. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Tabell 6.6 Antal personer som beviljats bilstöd 2012–2016, fördelning av bilstöd mellan kvinnor och män samt fördelning mellan olika grupper (%) Andel stöd kvinnor, Andel stöd män, % Grupp 1, antal Grupp 2, antal Grupp 3, antal Grupp 4, antal Grupp 5, antal Grupp 1 Person med funktionsnedsättning under som behöver ett fordon för att kunna försörja sig. Grupp 2 Person med funktionsnedsättning under som tidigare beviljats bidrag enligt grupp 1. Grupp 3 Person med funktionsnedsättning som inte tillhör grupperna 1 och 2 som fyllt 18 men inte . Grupp 4 Förälder med funktionsnedsättning med barn . Grupp 5 Förälder till barn med funktionsnedsättning om föräldern bor tillsammans med barnet. Källa: årsredovisning och officiella statistik. Regeringen aviserade i prop. 2016/17:1 att bil- stödet skulle reformeras i syfte att åstadkomma ett mer ändamålsenligt och effektivt bilstöd genom ökade incitament för den försäkrade att införskaffa en bil med originalmonterad utrust- ning. Detta för att minska behovet av fördyrande anpassningar. Denna reform har genomförts genom ändringar i socialförsäkringsbalken och förordningen (2010:1745) om bilstöd till perso- ner med funktionshinder. De nya bestämmel- serna tillämpas fr.o.m. och då i ärenden där ansökan om bilstöd har gjorts efter . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Reformeringen av bilstödet innebär i huvudsak följande. Grundbidraget för köp av bil halveras och inkomstgränserna inom anskaffningsbidraget höjs. Det införs ett tilläggsbidrag för köp av bilar som redan är delvis anpassade till eller mer lämpliga att anpassa till den som har ett funktionshinder. På så sätt riktas bilstödet i högre grad till dem som har bristande ekonomiska förutsättningar som gör det svårt att finansiera ett bilköp och till dem som får extra kostnader för inköpet. Normalt ska anpassningsbidrag inte lämnas för en bil som är äldre än eller har längre körsträcka än 6 . Om bilen är olämplig med hänsyn till de anpassningar som behövs, ska anpassnings- bidraget kunna nekas. Verksamhet med personligt ombud har funnits . Flest antal verksamheter och ombud finns i och i . De flesta verksamheterna drivs i kommunens egen regi. Det är främst i storstads- regionerna som verksamheten drivs på entrepre- nad. hade 8 986 klienter, varav 5 124 kvinnor och 3 862 män, personligt ombud. Majoriteten, av klienterna är i ålderspannet 30–. Ålderspannet 18–står för vilket är en ökning jämfört med . Drygt 1 900 klienter har helt eller delvis hemmaboende barn. Många kommuner uppger en tendens att ombuden tar emot allt yngre klienter. Flertalet redovisar att unga vuxna med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ökar. Vissa kommuner uppger en ökning av klienter med barn och personer som lider av psykisk ohälsa med en beroendeproblematik. Unga vuxna som aldrig kommit ut på arbetsmarknaden och som saknar ersättning från sjukförsäkringssystemen är ytter- ligare en grupp som ökar. avsätts ca till insatsen varav ca för att subventionera kostnad- erna för personliga ombud. Tabell 6.7 Antal personliga ombud () och kommuner som inte erbjuder PO Stiftelsen har efter upphandling ansvar för att tillhandahålla tolkservice för för- troendevalda. Nuvarande uppdrag sträcker sig . avsätter regeringen för tolkservice till förtroende- valda. utbetalar medel till den aktör som efter upphandling tilldelats uppdraget att tilhandahålla tolkservice för förtroendevalda i vissa organisationer. Tabell 6.8 Antal tolktimmar och tolkdagar till förtroendevadla Inrikes (timmar) Urikes (dagar 2013- 15, timmar 2016) har uppgiften att, i enlighet med lagen (2005:340) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen , anskaffa och placera ledarhundar. Myndigheten för del- aktighet har i uppdrag att upphandla ledarhundar åt . avsätter regeringen i statsbidrag för verksamheten. Det finns inget tydlig trend när det gäller antalet sökande som står i kö för att få en ny ledarhund. Dock är antalet hundar som togs ur tjänst, de flesta till följd av hög ålder, betydligt högre än . Detta kommer sannolikt leda till att kön växer. Tabell 6.9 Antal ledhundarna Källa: , 2017 Ledarhundar tas vanligen ur tjänst på grund av hög ålder. Rådet för styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst är nu på plats. De första stegen är tagna mot en sammanhållen statlig styrning genom bl.a. en myndighets- gemensam omvärldsanalys. Öppna jämförelser är också en viktig del av den nationella kunskaps- styrningen och driver nu på jämställdhet- perspektivet inom genom att ut- veckla indikatorer som kan följa utvecklingen på olika områden. Inom ramen för överenskommelsen om stöd till en evidensbaserad praktik har SKL, Social- styrelsen och representanter från de regionala samverkans- och stödstrukturerna tagit fram en modell för ett aktivt partnerskap för samverkan mellan nationell, regional och lokal nivå för att driva arbetet framåt. Syftet är att samverkan, dia- log och samordning av initiativ ska bidra till be- hovsanpassad kunskapsutveckling och effektiv- are kunskapsstöd. Utveckling och användning av e-hälsa och väl- färdsteknologi ska bidra till en effektiv och håll- bar välfärd samt till ökad trygghet och själv- ständighet för flickor, pojkar, kvinnor och män med behov av stöd. Ökad samverkan mellan staten, kommuner och landsting och andra aktörer inom de tre insatsområdena utpekade i Vision e-hälsa 2025 är en förutsättning för utvecklingen av e-hälsa och välfärdsteknologi, samt för måluppfyllelse av visionen. Myndighet- en för delaktighet bedömer att de insatser myn- digheten genomfört inom ramen av sitt uppdrag P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 inte har täckt kommunernas behov av stöd på området. gällande lag om bostadsanpassningsbidrag innehåller få bestämmelser om den formella handläggningen av en ansökan om bostads- anpassningsbidrag eller återställningsbidrag. föreskrifter anger vilka handlingar som ska läggas till ansökan, men be- myndigande att utfärda föreskrifter omfattar inte återställningsbidraget. Högsta förvaltnings- domstolens beslut innebär att enskilda kan sakna skydd mot krav på ersättning för åter- ställning vid flytt eller i annat fall. i har publicerat webbplatsen som en del i sitt uppdrag att samordna arbetet kring EU/EES medborgare.