prop · H403176 · 2017-04-06 00:00:00 — I IT-branschen är det några få arbetsgivare som anställer väldigt många utan att det är en märkbart större andel av arbetsgivarna som använder arbetskraftsin- vandringssystemet. Det motsatta gäller för arbetsgivare inom Hotell- och restaurang som utgör en stor andel av användarna totalt sett, men endast utgör av de arbetsgivare som anställer fler än 30 arbetskraftsinvandrare . När vi under- söker i vilka branscher där arbetskraftsinvandrarna utgjorde ett betydande 95 –2015. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inslag i arbetskraften i branschen (se tabell 3), fanns båda dessa med bland de där andelen var som högst, dvs. mellan 4–. Tabell 3 Branschnischer med högst andel arbetskraftsinvandrare i förhållande till antalet sys- selsatta i branschen Branschnisch (SNI2007 Detaljgrupper) Tidningsdistribution (53203) Dataprogrammering (62010) Utgivning av dataspel (58210) Diverse övrig finansförmedling (64999) Annan slutbehandling av byggnader (43390) Odling av grönsaker (köksväxter) på friland (01133) Konsumenttvätt (96012) Tillverkning av kommunikationsutrustning (26300) Restaurangverksamhet (56100) Lagning av skodon och lädervaror (95230) Datakonsultverksamhet (62020) Webbportaler (63120) Annan naturvetenskaplig och teknisk forskning och utveckling (72190) Reparation av andra hushållsartiklar och personliga artiklar (95290) Anm.: avser i denna tabell antal aktiva tillstånd . Sysselsatta avser an- tal sysselsatta i branschnischen enligt RAMS, dvs. I de fall en bransch är beroende av säsongsarbetskraft kommer det inte fångas upp i denna tabell om tillståndet inte täcker november månad. Källa: ärendedatabas (2016) och SCB/. 4.5.4 Stora och små företag Majoriteten av arbetsgivarna som använder arbetskraftsinvandringssystemet, , är privata företag. I följande avsnitt (4.5.4–4.5.7) utgår beskrivningen bara R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? från dem, eftersom uppgifter om antal anställda och ekonomi inte finns, eller inte kan jämföras med andra aktörer, för övriga verksamhetsformer.96 Nästan hälften av de företag som använt arbetskraftsinvandringssystemet har inte mer än 5 anställda.97 Ändå är denna kategori underrepresenterad eftersom storleks- kategorin utgör av företagen i allmänhet (se tabell 4). av dem som använder systemet har över 50 anställda jämfört i före- tagspopulationen i stort. Tabell 4 Andel av arbetsgivarna som använt systemet, samt andel av alla beviljade tillstånd, fördelat på företagsstorlek (1–5) (6–50) (fler än 50) Andel av alla arbetsgivare Andel av alla beviljade tillstånd Källa: ärendedatabas (2016) och SCB/. Anm.: Storleksdefinitionen för mikroföretag och små företag skiljer sig något mot hur SCB katego- riserar företag. Ofta används terminologin mikroföretag för under 10 anställda, små företag 10–49 anställda och stora företag med 50 eller fler anställda. Mikroföretagen (här definierat som företag med 1–5 anställda)98 anställer inte bara enstaka arbetskraftsinvandrare och storföretagen inkluderar inte alla de ”storanvän- dare” som beskrevs i föregående avsnitt. Mikroföretag och små företag anställer av alla arbetskraftsinvandrare och de stora företagen anställer de resterande (se tabell 4). Några få små grossistföretag inom bran- schen Handel som anlitat ett mycket stort antal säsongsarbetande bärplockare på- verkar emellertid starkt mikroföretagens andel av tillstånden. Av de mikroföretag (1–5 anställda) som använde systemet tillhör en stor andel av arbetsgivarna hotell- och restaurangbranschen (). Över 80 pro- cent av de mikroföretag som använde systemet fanns i sådana branscher som kontrollerar särskilt. 96Här görs samma begränsning av de juridiska ägarformerna som ovan, jfr fotnot 92. När vi jämför med företag i riket undantar vi från jämförelsepopulationen sådana företag som har en omsättning på . Dessa begränsningar gäller också för de uppgifter under 4.5.1 och 4.5.2 som rör nettoomsättning. Observera även att jämförelsegruppen bara inkluderar företag som varit arbetsgivare –2013. 97Andelen är under 2009-2013, men 2013. 98Indelningen görs i 1–5 anställda, 6–49 anställda respektive mer än 50 anställda. Storleksdefinitionen för mikroföretag och små företag skiljer sig något mot hur SCB kategoriserar företag. Ofta används ”mikroföretag” för under 10 anställda, medan ”små företag” har 10–49 anställda. Här drar vi grän- sen lägre för att så många av användarna är riktigt små. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bland arbetsgivarna som erbjudit arbete till arbetskraftsinvandrare finns både företag med en högre genomsnittlig utbildningsnivå i personalen (efter- gymnasial utbildning) och företag med lägre utbildningsnivå i personalen (enbart förgymnasial utbildning) jämfört med företag som inte använt systemet (se tabell 5). Tabell 5 Personalens genomsnittliga utbildningsnivå hos arbetsgivare som använde arbetskraftsinvandringssystemet () jämfört med utbild- ningsnivån i andra företag (ej ), efter storlek Låg (förgymnasial) Medel (gymnasial) Mikro (1–5 anställda) Små (6–50 anställda) Stora (över 50 Källa: ärendedatabas (2016) och SCB/. Anm.: Observera att genomsnitten avser företagens personalsammansättning oavsett storlek på företaget. Särskilt i kategorin ”samtliga” ska därför jämförelsen mellan och ej göras med försiktighet, eftersom distributionen över storlek i AKI- respektive ej AKI-företag skiljer sig åt. Skiljer vi på företag av olika storlek ser vi att det framför allt är mikroföretagen (upp till 5 anställda) som har lägre utbildningsnivå jämfört med andra företag. Bland mikroföretag som använt arbetskraftsinvandringssystemet var i genomsnitt 30 pro- cent av de anställda bara förgymnasialt utbildade jämfört bland företagen som aldrig använt systemet. är andelen mikroföretagen med hög utbildningsnivå bland de anställda lika stor som bland de som inte använt systemet. Gruppen små företag som använt arbetskraftsinvandringssystemet (6–50 anställda) inkluderade fler företag med låg utbildningsnivå, men även fler med hög utbildningsnivå. De stora (med mer än 50 anställda) har tvärt om oftare en hög ut- bildningsnivå jämfört med företag som inte anställer arbetskraftsinvandrare. av personalen i de stora företag som anställt arbetskraftsinvandrare har eftergymnasial utbildning jämfört bland andra företag i denna stor- lekskategori. Att företag med låg utbildningsnivå är överrepresenterade beror på att det är vanli- gare med arbetskraftsinvandring i branscher med låg genomsnittlig utbildnings- nivå än i branscher med hög utbildningsnivå. I ett fåtal branscher är det dessutom så att företag som använder arbetskraftsinvandringssystemet har betydligt lägre ge- R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? nomsnittlig utbildningsnivå jämfört med andra företag i samma bransch. 99 Det gäl- ler branschen Personliga och kulturella tjänster (som inbegriper skönhetsvård och re- parationsarbeten), Vård och omsorg och Hotell- och restaurang. Bland de arbetsgivare inom Byggverksamhet, Utvinning av , IT- och kommuni- kation, Transport och Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik som an- vänt systemet finns en betydligt högre andel med hög utbildningsnivå på persona- len jämfört med arbetsgivare i motsvarande branscher som inte använt systemet (se tabell 6). Tabell 6 Skattad skillnad i utbildningsnivå uttryckt i procentenheter i företag som använde arbetskratsinvandringssystemet –2013 jämfört med företag som inte använde systemet, i olika branscher med och utan kontrollvariabler -0,2 2,8*** -15,6*** -17,1*** 15,8*** 14*** -2,6 -6,2*** -4,5** 8,8*** -0,3 4,6*** -11,6*** -9,7*** 11,3*** 5,9*** 3,8*** 6,8*** -16,3*** -16,5*** 12,6*** 9*** 11,5*** 13,2*** -11,9*** -13,9*** 0,4** -2,1*** -1,6*** -11,4*** -12,9*** 13,5*** 12,7*** -8,6*** -1,4 -8,5*** 8,7*** 8,3*** -0,8 -1,8 -3,1 -4,2 18,3*** 18,3*** -15,6*** -16,1*** -2,7*** -5*** -1,4*** 1,6*** -9,7*** -11,6*** 11,1*** 8,2*** -9,2*** -2*** -6,2*** -8,1*** 15,4*** 10,3*** -4,3 -5,6 -5,7 9,8** Forts. på nästa s. 99Som framgår av tabell 5 ovan samvarierar storleken på företaget med utbildningsnivån. Därför skatt- tas även regressioner där vi tar hänsyn till företagsstorlek och andra faktorer som kan påverka resul- taten. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N -7,7*** -11,4*** 7,2*** 5,6*** 4,2*** 6,1*** -11,2*** -11,6*** 7*** 4,2*** -11,1*** -5,2 -18,7*** 16,3*** 13,1*** -0,4 -0,4* -11,2*** -13,3*** 11,6*** 10,2*** Juridik, ekon., 12,3*** 8,3*** 11,5*** -1,6** -23,8*** -12,7*** Källa: ärendedatabas (2016) och SCB/. Anm.: Separata linjära modeller för branscher skattas för andelen förgymnasialt utbildade, för gymnasialt utbildade och för eftergymnasialt utbildade där (förekomst i en arbetskraftsinvand- ringsansökan hos MV). En modell utan kontroller skattas först, där koefficienten motsvarar skillna- den i medelvärde mellan AKI-företag och andra företag –2013. Sedan kom- pletteras denna skattning med en modell där vi i jämförelsen kontrollerar för eventuella skillnader mellan AKI-företag och andra företag i antal sysselsatta (logaritmerad), fixa årseffekter och region- effekter (SKL:s indelning). *** p < 0,01; ** p < 0,05; * p < 0,1. Beräknade med robusta standardfel. I genomsnitt har de arbetsgivare som anställt arbetskraftsinvandrare med korta till- stånd också en högre utbildningsnivå bland de anställda än de som anställer på till- stånd som är eller längre. Om vi utesluter bärplockarna (som kommer på korta tillstånd) från analysen förstärks det mönstret ytterligare. I jämförelsen med svenska företag generellt är det färre företag som använder ar- betskraftsinvandringssystemet som har ett högt eller medelhögt rörelseresultat per anställd. blev överrepresentationen av företag med lågt rörel- seresultat något mindre. Detta mönster förklaras i hög utsträckning av vilka branscher och storlekskategorier som vanligen använder arbetskraftsinvandrings- systemet (se diagram 5 på nästa sida). När vi jämför de företag som använder syste- met med liknande företag med avseende på bransch och storlek är det dock fortfa- rande så att de företag som har allra högst rörelseresultat per anställd är underre- presenterade i nästan alla branscher (se bilaga 1, diagram 18). Hur stora dessa skill- nader är varierar dock kraftigt mellan branscherna (se bilaga 2, tabell 11). R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Diagram 5 per varje kvartil av genomsnittligt rörelseresultat per anställd beräknat från samtliga företag Lågt (kv. Medellågt (Kv. Medelhögt (Kv. Högt (Kv. Anm.: Hela företagspopulationen i LISA-databasen har delats upp i fyra kvartiler base- rat på rörelseresultat per anställd. Därefter beräknas hur stor andel av AKI-företagen som hamnar inom respektive kvartil. Källa: ärendedatabas (2016), SCB/samt egna bearbetningar. Ett system för arbetskraftsinvandring kan vara särskilt viktigt för expanderande företag och branscher. var i genomsnitt av de arbetsgivare som använt arbetskraftsinvandringssystemet företag med en ökande nettoomsättning. En enkel regressionsanalys visar att användarföretag består av fler växande företag, jämfört med övriga liknande företag.100 Företagen som använt systemet har dessutom en högre tillväxttakt i nettoomsätt- ningen än andra företag. Skillnaden i tillväxtfördelning illustreras av diagram 6 på nästa sida. Jämfört med andra företag, kontrollerat för antal sysselsatta och bransch- tillhörighet, är skillnaden i mediantillväxttakt (4,8 utan kontrol- ler) mellan grupperna. Störst är skillnaden inom Bygg, Vård och omsorg och Person- liga och kulturella tjänster (se bilaga 2, tabell 12).101 Om ett företag växer eller inte kan också beskrivas utifrån uppgifter om ifall antalet anställda i företaget ökar eller minskar. Bland de arbetsgivare som kan knytas till 100Kontroll har skett för år, bransch och storlek. 101Uppdelat på varje bransch blir alla skattningar positiva, men vissa insignifikanta: Energi och miljö, Fastighetsverksamhet, Jordbruk, skogsbruk och fiske samt Utvinning av mineraler. För samtliga branscher med signifikanta resultat är de företag som erbjudit arbete till arbetskraftsinvandrare () mer snabbväxande än övriga företag. Även inom transport, handel, IT och Hotell och restaurang är AKI-företag mer snabbväxande. I övriga 6 branscher är resultaten inte signifikanta. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ansökningar om arbetstillstånd är andelen vars personalstyrka växer , vil- ket är mer än mer än bland övriga företag (se bilaga 2, tabell 13). Även om få företag anställer arbetskraftsinvandrare för att fylla kvantitativt be- tydande luckor är det alltså många företag med växande personalstyrka som använ- der systemet. av användarna har dock en minskande personal- styrka, vilket också är dubbelt så stor andel som bland övriga företag. De företag som minskar finns främst bland mikroföretagen i gruppen. Diagram 6 Fördelning av årlig procentuell förändring av nettoomsättning för företag som an- vänt arbetskraftsinvandringssystemet och företag som inte använt systemet Källa: ärendedatabas (2016), SCB/samt egna bearbetningar. Anm.: Observationer mellan . 4.5.7 Nätverk i andra länder En faktor som tidigare lyfts fram som viktig för möjligheten att rekrytera i tredje land är tillgång till sociala nätverk som sträcker sig in i det land man vill rekrytera i. Med redan etablerade goda kontakter i ett land utanför EU/ESS och kan rekryteringen bli mindre resurskrävande. Därför har man antagit att rekrytering från tredje land är vanligare bland företagare som själva har invandrat, eller har släktband via föräldrarna, som ger ingångar till andra länders arbetsmarknader (jfr 2011 s. 88–89 och m.fl. 2014). Det kan antas vara särskilt avgö- R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? rande för små företags möjligheter att rekrytera utomlands att ha tillgång till inter- nationella nätverk. En utländsk bakgrund (född utanför , eller född i men med båda föräldrar födda utanför ) kan ge sådana kontaktytor. Att den operativa företagsledaren har utländsk bakgrund är betydligt vanligare bland de arbetsgivare som använt systemet jämfört med de som inte gjort det. Ana- lysen visar att sannolikheten att ett företag rekryterar arbetskraftsinvandrare är högre om den operativa företagsledaren har utländsk bakgrund jämfört med en svensk bakgrund (se bilaga 1, tabell 14).102 Faktum är att av de företag som använt systemet har en operativ företagsledare med ut- ländsk bakgrund (varav själva är utrikes födda), jämfört av de arbetsgivare som inte använt systemet (se bilaga 1, tabell 15). Resultatet speglar i hög grad att arbetskraftsinvandringssystemet ofta används i branscher där det överlag är vanligt att företagsledningen har utländsk bakgrund. Men också inom branscherna har bakgrunden betydelse. Kontrollerar vi för olika företagskaraktäristika såsom näringsgren, storlek och personalsammansättning finns det fortfarande ett samband, men mindre. Att en företagsledare med utländsk bakgrund använder systemet är mer än dubbelt så vanligt än att så sker bland före- tag där den operativa företagsledaren har svensk bakgrund.103 Det är också vanligare att använda systemet om en hög andel av personalen i företaget är utrikes född.104 Nätverk i andra länder tycks vara en mycket viktig faktor vid rekrytering från tredje land. Trots att det fanns en förväntan om att arbetskraftsinvandringsreformen skulle föra med sig en större kvantitativ ökning än vad som sedan blev fallet, ska systemets bety- delse för arbetsmarknaden och arbetsgivarna inte underskattas. Även om arbetskraftsinvandrarna bara utgör av alla anställda är de i flera yrkesgrup- per ett kvantitativt betydande inslag. Inom restaurang- dataprogrammering och data- konsultbranscherna är ungefär var tjugonde arbetstagare en arbetskraftsinvandrare. Då reformen utformades mot bakgrund av en förväntad mer generell arbetskraftsbrist är det värt att notera att av arbetskraftsinvandrarna som 102Genomsnittlig s.k. marginaleffekt beräknad från en logistisk regression. Den obetingade sannolik- heten för att använda systemet ett givet år för en företagare är (se bilaga 2, tabell 14, modell 1). 103Det skiljer då mellan andelen företag med en operativ företagsledare med ut- ländsk bakgrund som använder systemet och övriga företags användning av systemet (se bilaga 2, tabell 14, modell 2). Eftersom systemet överhuvudtaget används av få arbetsgivare är detta fortfa- rande en skillnad på . 104Sannolikheten för att ett företag använder systemet är större om en klar majoritet () av de anställda är utrikes födda jämfört med om andelen utrikes födda i persona- len understiger . Om andelen utrikes födda i stället ligger mellan är det högre sannolikhet med motsvarande jämförelsegrupp (se bilaga 2, tabell 14, modell 2). 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N fått arbetstillstånd (och av deras medföljande anhöriga) fått permanent uppehållstillstånd i . Systemet används av en inte obetydlig andel av arbetsgivarna. av alla arbetsgivarna har rekryterat, eller försökt rekrytera, minst en arbetskraftsinvandrare sedan reformen genomfördes. Dessa företag står för en tredjedel av de svenska före- tagens samlade omsättning, och stora företag är överrepresenterade. Jämfört med lik- nande företag som inte rekryterar arbetskraftsinvandrare är de i högre grad även fö- retag som växer. Trots att större företag är överrepresenterade bland arbetsgivarna är det många mik- roföretag som också använder systemet, kanske överraskande många om vi utgår från att en rekrytering från arbetsmarknader utanför EU/ESS är resurskrävande. En möj- lig förklaring till att så ändå sker är att de som rekryterar har nära kontakter med ett annat land, genom att de själva eller deras föräldrar har invandrat. av de arbetsgivare som erbjöd anställning till arbetskraftsinvandrare har ut- ländsk bakgrund. Det säger möjligen också något om hur svårt det kan vara för den som inte har nära personliga kontakter i ett annat land att rekrytera på en utländsk arbetsmarknad. Det tycks inte nödvändigtvis vara så att företag med stark ekonomi köper tjänster som möjliggör rekryteringar. Även om andelen med lågt rö- relseresultat per anställd minskar har företagen som anställer arbetskraftsinvandrare inte uppseendeväckande god ekonomi. Dock är de oftare växande. De är vanligare bland företag som erbjuder arbete till arbetskraftsinvandrare både att utbildningsni- vån hos personalen är högre än i jämförbara företag och att den är lägre. Vi kan också konstatera att den trend med ökande inströmning av arbetskraft till låg- kvalificerade överskottsyrken som fanns har brutits. gäller av de beviljade tillstånden bristyrken och över hälften av tillstånden gäller yrken som räknas som högkvalificerade. Fast gruppen har minskat kommer nästan var femte arbetstagare till arbeten i över- skottsyrken med lägre kvalifikationskrav.105 En stor andel av arbetskraftsinvandrarna i denna kategori kommer med maximal tillståndstid, utan att arbetet sedan resulterar i en förlängning. Därmed kontrolleras också mer sällan om det första arbetet uppfyllt villkoren. Utifrån vad som är känt om vad som driver internationell migration till låg- kvalificerat arbete i rika länder bedömer vi att det finns risk att denna grupp inklude- rar fall där migrationsviljan hos arbetstagarna utnyttjas till villkor som inte klarar granskning. En tredjedel av arbetskraftsinvandrarna som kommer till lågkvalificerade arbeten i överskottsyrken kommer från länder med stor asylinvandring till . I ljuset av att det innebär en högre risk att de arbeten de erbjuds och utför inte uppfyller regelverkets villkor, finns det skäl att ägna särskild uppmärksamhet åt denna grupp. 105Avser följande yrken: städare, köksbiträden, tidningsutdelare, trädgårdsodlare, vårdare, skönhetsvård och lagerarbetare. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? 5Kommer alla till arbete och lön över försörjningskravet? 5.1 Kapitlets syfte och innehåll I det här kapitlet undersöks arbetskraftsinvandrarnas arbete och löner. Vi undersö- ker i vilken utsträckning registerdata indikerar att det finns problem med löner under försörjningsvillkoret eller inga löner alls, samt i vilka branscher och yrkes- grupper sådana problem i så fall finns. Olika strategier för att utnyttja regelverket har uppmärksammats, vilket resulterat i förbättrad kontroll och regelskärpningar: först då började kontrollera vissa branscher särskilt, och då bl.a. införde möj- ligheter till efterkontroll. Därför undersöker vi hur förekomsten av löner under för- sörjningsgränsen och avsaknad av registrerat lönearbete har utvecklats, särskilt efter den kontrollskärpning som infördes i januari 2012.106 Vi undersöker även vilka arbetsgivare som kan kopplas till arbetstagare som inte finns i registrerat arbete, eller som har lön , utan att vi kan se någon uppenbar förklaring till det. Vi beskriver löner och försörjning utifrån SCB:s registrerade in- rapporterade inkomstuppgifter.107 Vi kan inte dra slutsatser om huruvida lagens krav uppfylls avseende kravet att lö- nen ska följa kollektivavtal eller praxis i branschen, eller om arbetstagarna får den lön som står i erbjudandet om arbete. Bärplockarna ingår inte i analysen av arbetstagarnas arbete och inkomster, eftersom vi med de begränsade data vi har om gruppen inte kan bidra till vad som redan är känt om deras löner och villkor. 5.2 En väg till arbete? I det här avsnittet försöker vi uppskatta i vilken omfattning arbetskraftsinvandring leder till verkliga arbeten. Vi undersöker först hur många arbetskraftsinvandrare vars arbete inte lämnat spår i registren för att sedan diskutera vad som kan ligga bakom. Då det finns flera andra möjliga förklaringar till ett bortfall än missbruk 106De kontroller som införts till följd av beslut har tagit att utveckla, och har inte nödvändigtvis fått genomslag i de registeruppgifter vi har. Om efterkontrollen: se kapitel 7.3.2. 107Materialet innebär felkällor av två typer. För det första kan uppgifter om arbetets utsträckning vara mindre exakt än uppgifterna om inkomst. För det andra kan vi med denna typ av material inte undersöka vissa typer av missbruk som rapporterats (se vidare avsnitt 3.2), t.ex. om den rapporte- rade lönen är lägre än den faktiskt utbetalade lönen, eller om det förekommer svarta inkomster vid sidan av de inrapporterade. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N eller oönskat bruk av systemet är en viktig del av en sådan analys att försöka värdera i hur stor del av fallen det finns rimliga och sannolika förklaringar till frånvaron av inkomst och i hur stor del det finns skäl till oro för att systemet används på oönskat sätt. Vi har uppgifter om sysselsättning och inkomst bara för personer som är folkbok- förda, vilket är ungefär två tredjedelar av arbetskraftsinvandrarna, bärplockarna un- dantagna.108 Arbetstagare med tillstånd som är kortare än är inte kvalificerade för att få folkbokföra sig.109 Anmälan om folkbokföring görs personligen på egen begäran. Gruppen folkbokförda arbetskraftsinvandrare innefattar alltså de personer som har ett tillstånd , som kommit till och som själva folkbok- fört sig hos .