prop · H50330 · 2017-10-24 00:00:00 — Dessa föreslagna förändringar har tagit sin utgångspunkt i att bostadsbidraget inte längre fyller sitt ursprungliga bostadspolitiska syfte.5 granskning har inte undersökt hur väl bostadsbidraget uppfyller sina bostadspolitiska syften men eftersom bidraget till unga hushåll utan barn har urholkats ytterligare sedan dessa analyser gjordes anser att regeringen på nytt bör värdera den eventuella positiva effekten av bostadsbidraget för unga mot de eventuella negativa effekter som bostadsbidraget kan ha på arbetsmarknadsetableringen. rekommenderar regeringen att: •Ta större hänsyn till riksnormen för ekonomisk utsatthet vid fastställande av inkomstgränser och beloppsnivåer för bostadsbidraget. •Se över hur fördelningsmässigt träffsäkert bostadsbidraget är för att nå samman boende hushåll med barn. •Se över om bostadsbidraget för unga hushåll utan barn är effektivt utformat utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv. Ur fattigdomsfällan; och och effektivt – en ESO- rapport om grundtryggheten i välfärdssystemen 2010 R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Bostadsbidraget kan sökas av hushåll med barn och hushåll utan barn. Bidraget lämnas i tre delar: •en del som är beroende av bostadens storlek och kostnad •en del som är ett särskilt bidrag för hemmavarande barn vilket utgör ett konsumt ionsstöd till barnfamiljer, •ett särskilt bidrag för boende barn (ofta benämnda umgängesbarn). Olika regler för ersättning gäller för barnhushåll och unga hushåll utan barn och beror på om hushållet är ensamstående eller sammanboende. Förmånen admini streras av Försäkringskassan6. Därtill har även ett uppdrag att dels följa utvecklingen av frågor inom bl.a. boende, dels bistå regeringen med analyser och utredningar.7 Bostadsbidraget är en förmån inom den ekonomiska familjepolitiken. Den ekonomiska familjepolitiken syftar till att bidra till en god levnadsstandard för barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn.8 De behovsprövade bidragen utgör en viktig del av många familjers disponibla inkomst, i synnerhet för ensamstående föräldrar vilka i hög utsträckning är kvinnor.9 Bostadsbidraget kan ses som den förmån som näst efter ekonomiskt bistånd har störst betydelse ur ett grundskyddsperspektiv.10 Bostadsbidragets kostnadsutveckling styrs till stor del av den konjunkturella och demografiska utvecklingen. Utgifterna för bostadsbidrag har ökat något efter att ha sjunkit . Utgifterna för bostadsbidraget uppgick till totalt 2015, och i budgetpropositionen prognostiserar rege ringen en ökad utgift för bostadsbidragen . 1.1 Motiv till granskningen Bostadsbidraget fyller en viktig funktion för att minska risken för ekonomisk utsatthet för barnfamiljer och unga hushåll med låg arbetsmarknadsanknytning. 6Se förordningen (2009:1174) med instruktion för . 7Se förordningen (2012:546) med instruktion för . 2015/16:1 utg.omr. 12, bet. 2015/16SfU3, rskr. 2015/16: 88. 2016/17:1 utg.omr. 12, s. 20. 10Thomas och , Enkelt och effektivt en om grundtryggheten i väl färdssystemen 2010. 2016/17:1 utg.omr. 12, s.16. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bakgrund är det viktigt att förmånen har en ändamålsenlig balans mellan att upp fylla sitt fördelningspolitiska syfte och att i möjligaste mån bibehålla de ekonomiska incitamenten till arbete. I följande stycken redogörs för fyra punkter som potentiellt innebär en utmaning för bostadsbidragets intentioner och som därmed har motiverat en närmare granskning. 1.1.1 Bostadsbidraget urholkas i frånvaro av politiska beslut om höjning Eftersom bostadsbidraget är en förmån vars belopp inte per automatik indexeras upp efter pris- eller inkomstutvecklingen urholkas förmånen i frånvaro av höjningar av beloppsnivåer eller gränser för den bidragsgrundande inkomsten. Följaktligen kan bostadsbidraget utvecklas långsammare än pris- och inkomst utvecklingen, vilket i sin tur kan leda till att bostadsbidragstagarna får en minskad köpkraft eller minskande relativinkomster. Bostadsbidragets beloppsnivåer höjdes och 2014, vilket främst har skett genom höjningar av det särskilda bidraget till hemmavarande barn. Taken för den bidragsgrundande inkomsten innan bostadsbidraget reduceras har däremot endast justerats upp marginellt sedan reformen 1997 för barnhushåll. Någon motsvarande höjning för hushåll utan barn har inte skett. 1.1.2 Ensamstående med barn halkar efter i inkomstutvecklingen Enligt regeringen har de behovsprövade förmånerna, till vilken bostadsbidrag hör, störst betydelse för ensamstående föräldrar med barn. har de familje ekonomiska stödens andel av den disponibla inkomsten minskat medan inkomster från framför allt arbete har ökat under senare år.12 Utvecklingen av den disponibla inkomsten har dock varit långsammare för ensam stående föräldrar med barn än för andra hushåll, vilket har lett till att inkomst spridningen mellan olika typer av hushåll har ökat och så även andelen hushåll med låg ekonomisk standard13. I regeringens fördelningspolitiska redogörelse för detta av att ensamstående barnhushålls disponibla inkomst i större grad består av transfereringar som inte har utvecklats i samma takt som lönerna. Ytterligare ett skäl som regeringen nämner är att sammanboende relativt sett har gynnats mer av jobbskatteavdrag och konjunkturförbättringar.14 Även (2017) har uppmärk sammat sambandet mellan ökade inkomstklyftor och relativt långsamma höjningar av förmåner.15 2016/17:1, s. 20. 13Begreppet låg ekonomisk standard beskrivs mer detaljerat i avsnitt 3.3. 2015/16:100, bilaga 2 – Fördelningspolitisk redogörelse. 15OECD, Economic Surveys: . R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V 1.1.3 Bostadsbidraget kan ha negativ effekt på arbetsutbudet Bostadsbidragets inkomstprövning gör att det riktas till de mest ekonomiskt utsatta hushållen. En baksida är att bostadsbidraget, i likhet med andra inkomstprövade förmåner, ger upphov till marginaleffekter16 genom att bostadsbidraget minskar när bostadsbidragstagarens förvärvsinkomst ökar. Marginaleffekter kan påverka hus hållens drivkrafter till arbete eftersom det ekonomiska utbytet av arbete försämras. Om drivkrafterna försämras kan det leda till s.k. inlåsningseffekter på grund av ökade trösklar in till arbetsmarknaden. Forskning visar att bostadsbidraget kan ge upphov till negativa arbetsutbudseffekter. Den forskning som finns på svenska data utgår års reform av bostadsbidraget. Reformen är lämplig för att utvärdera arbetsutbudseffekter av bostadsbidraget eftersom reformen innebar att hushåll där endast den ena parten arbetade fick en väsentligt lägre disponibel inkomst till följd av att gränsen för den bidragsgrundande inkomsten individualiserades. Därmed förändrades incitamenten till arbete för den maka/make som saknade arbetsinkomster. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) använde reformen för att mäta effekten av bostadsbidraget på arbetsutbudet. Myndigheten fann att minskningen av bostads bidraget gav positiva effekter på arbetsutbudet. Initialt skedde en övervältring på ekonomiskt bistånd vilken minskade och därefter stabiliserades på en lägre nivå än före reformen.17 Även politisk utvärdering (IFAU) har undersökt hur gifta svenska kvinnors beslut att arbeta påverkas av bostadsbidraget. IFAU fann, i likhet med ISF, en signifikant positiv effekt på arbetsutbudet efter reformen. Den genomsnittliga arbets utbudselasticiteten18 uppskattades vara ganska låg men den var högre för gruppen med låg intjänandeförmåga än för de med hög intjänandeförmåga.19 har inte funnit någon tidigare forskning som beräknar effekten av bostadsbidraget för unga hushåll utan barn. Hur bostadsbidrag till denna grupp påverkar arbetsutbudet är intressant, eftersom detta bidrag betalas ut till individer i den ålder där många påbörjar sin etablering på arbetsmarknaden. Unga personer och personer som invandrat till lyftes i upp som två grupper där arbetsmarknadsetableringen går långsamt, vilket utred ningen bedömde kan leda till samhällsekonomiska kostnader.20 16Marginaleffekt avser den del av en inkomstökning som går bort genom ökad skatt eller minskat bidrag. Begreppet beskrivs mer detaljerat i kapitel 4. 17ISF, Ekonomiska drivkrafter i bostadsbidragssystemet 2012. 18Arbetsutbudselasticiteten mäter hur känsligt arbetsutbudet är för incitamentsförändringar. En låg elas ticitet innebär således att arbetsutbudet i låg grad förändras till följd av incitamentsförändringar. 19IFAU, Hur känslig är gifta kvinnors sysselsättning för förändring i skatte- och bidragssystemet? 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1.4 Betydelsen av att bostadsbidraget är väl fungerande kan öka De senaste årens ökade immigration kan innebära att antalet barnfamiljer och unga hushåll med låg ekonomisk standard ökar, och därmed antalet hushåll som är berättigade till bostadsbidrag. I budgetpropositionen nämns att hushåll där någon av föräldrarna är utrikes född löper högre risk för låg ekonomisk standard.21 Därför är det viktigt att förmånen är ändamålsenligt utformad för att utgöra ett tillräckligt ekonomiskt stöd som den inte ska försvåra arbetsmarknads etablering genom att minska de ekonomiska drivkrafterna till arbete. Med hjälp av mikrosimuleringsmodellen SESIM22 har gjort en fram skrivning av det framtida behovet av bostadsbidrag. Framskrivningen baseras på det simulerade antalet individer , kön, ålder, ländergrupp och bosättningstid från SESIM-modellen kombinerat med motsvarande observerade andel bostadsbidrags tagare , se bilaga 3 för en utförligare beskrivning. Framskrivningen visar att det totala antalet individer boende i hushåll som mottar bostadsbidrag kan komma att öka med cirka 200 000 personer vilket gör att antalet bostadsbidragstagare efter 2020 väntas uppgå till de högsta nivåerna som observerats . En alternativ framskrivning gjord med hjälp av simuleringsmodellen FASIT23 visar en likartad utveckling fram . Den årliga totala kostnaden för bostadsbidrag beräknas i modellen öka från cirka 5 miljarder till cirka 6 miljarder 2021.24 genom för även egna prognoser som visar en viss ökning av antalet bostadsbidragshushåll men prognoserna är av metodskäl svåra att jämföra.25 2016/17:1, utg.omr. 22SESIM använder demografiska antaganden enligt () befolkningsprognos vilket ger en simulerad befolkning som är samstämmig med SCB:s prognos. SCB:s prognos ger dock inga uppgifter om bosättningstid, vilket är centralt för att beskriva etableringsprocessen hos invandrade individer och därmed bl.a. sysselsättningsgraden, vilket är skälet att SESIM-modellen an vänds. Framskrivningen är behäftad med en viss osäkerhet då den baseras observerade andel med bostadsbidrag vilket antas vara över framskrivningsperioden. För mer information om SESIM-modellen se . 23Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar. Modellen beskrivs närmare i bilaga 3. 24Se diagram B1.11 i bilaga 1. I budgetpropositionen prognostiserar regeringen bostadsbidra gets anslag till . 25Försäkringskassans prognos visar utvecklingen av antalet hushåll och är baserad på den förändrings takt som simuleras i FASIT. –2021 uppskattar Försäkringskassanförsäkringskassan den årliga förändringen till cirka +2,för hushåll med barn och -0,för hushåll utan barn. Motsvarande ökning i prognos är +4,totalt sett. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Diagram 1 Antal bostadsbidragstagare – historiskt och prognos 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023 2025 2027 2029 Prognos (SESIM) Prognos (FASIT 15 ver.1) Källa: SESIM, SCB (), SCB (FASIT, ). 1.2 Syfte och revisionsfrågor Granskningen syftar dels till att undersöka utvecklingen av bostadsbidragets fördelnings mässiga precision, dels till att analysera bostadsbidragets påverkan på de ekono miska incitamenten till arbete. Separata analyser görs för barnfamiljer och för unga hushåll utan barn i den mån det är möjligt. De specifika revisionsfrågorna är: •Har bostadsbidragets fördelningsmässiga precision utvecklats i linje med riks dagens intentioner? •Har de samlade marginaleffekterna för bostadsbidragstagarna minskat ? •Kan bostadsbidraget för unga riskera att påverka arbetsutbudet negativt? I granskningen genomförs dokument- och litteraturstudier för att undersöka bostads bidragets historiska utformning, förändringar och effekter på sysselsättningen. Vidare genomförs egna beräkningar på registerdata för att belysa frågor om bostads bidragets fördelningspolitiska precision och marginaleffekter. De analyser som berör den fördelningspolitiska träffsäkerheten baseras på () longitudinella register och . Dessa finns beskrivna i bilaga 1. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För att beräkna bostadsbidragets marginaleffekter används också SCB:s mikrosimuleringsmodell FASIT, vilken beskrivs i bilaga 3.26 I kapitel 5 undersöks vad som händer med arbetsutbudet för unga hushåll utan barn när de kan uppbära bostadsbidrag. Metoden beskrivs översiktligt i kapitlet samt även djupare i bilaga 5. Granskningen avgränsas till bostadsbidragets fördelningspolitiska träffsäkerhet och effekter på incitamenten till arbete genom marginaleffekter. Även marginaleffekter som uppkommer på grund av skatter och andra förmåner än bostadsbidrag påverkar ett hushålls totala marginaleffekter men dessa marginaleffekter är inte föremål för granskning. Granskningen undersöker inte hur bostadsbidraget uppfyller sina bostadspolitiska syften. Därmed tar vi i analyserna inte heller hänsyn till hur eventuella reformer eller politiska beslut avseende bostadsmarknaden kan ha påverkat bostadsbidraget. Granskningen omfattar inte heller handläggningen av bostadsbidraget som Försäk ringskassan administrerar. Analyserna baseras på dataunderlag avseende perioden –2014 ifall inte annat anges. I granskning bedöms bostadsbidragets fördelningspolitiska effek tivitet och incitamentseffekter utifrån de utgångspunkter som beslutade i samband med reformen av bostadsbidraget 1997. Denna reform gjordes med utgångspunkterna att: 1.bostadsbidraget riktas mot ekonomiskt svaga hushåll och i synnerhet hushåll med barn 2.bostadsbidraget ska ha så låga marginaleffekter som möjligt, givet de fördel ningspolitiska intentionerna, i syfte att minska eventuell negativ påverkan på arbetsutbudet bland bidragstagare. har tagit ställning till att marginaleffekterna i sig inte utgör skäl nog att förändra eller avveckla bostadsbidraget. Denna hållning vidhöll bostadsutskott vid reformen av bidraget 2006.27 26SCB, Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar, hämtad , . 27Prop 2004/05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag, bet. 2004/05:BoU9, rskr 2004/05:281. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Den familjepolitiska aspekten av bostadsbidraget har fortlöpande stärkts i förhållande till den bostadspolitiska. genomgång av betänkanden och proposit ioner visar att de förändringar inom förmånen som har genomförts främst har tagit sin utgångspunkt i bostadsbidragets familjepolitiska syften. Därför används även de övergripande målen för den ekonomiska familje politiken som en utgångspunkt i vår bedömning av bostadsbidragets fördelnings mässiga precision. Dessa mål är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till att ge en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillna derna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Socialförsäk ringsutskottet har tagit ställning till att det omfördelande inslaget i familjepolitiken bör förstärkas.28 Begreppen fördelningspolitisk precision och marginaleffekter definieras enligt följande: Den fördelningspolitiska precisionen av en förmån kan bedömas utifrån dess förmåga att nå de grupper den är avsedd för och i vilken mån den bidrar till att minska inkomst spridningen och reducera andelen hushåll med låg ekonomisk standard. Låg ekonomisk standard kan definieras i både absoluta och relativa termer. I det första fallet innebär en ökad andel med låg ekonomisk standard att fler får en minskad köpkraft i reala termer medan det i det andra fallet innebär att fler får en inkomst som minskar i förhållande till medianinkomsten i befolkningen (oavsett hur köpkraften utvecklas). Eftersom de föreliggande analyserna avser jämförelser över långa tids perioder kan det relativa synsättet dock tyckas mest relevant eftersom det mer direkt adresserar frågan om hur inkomstfördelningen utvecklas; köpkraften kan vara kon stant över tiden i en grupp även om gruppens inkomster minskar kraftigt i förhål lande till medianinkomsten. Det relativa synsättet tillämpas också i bl.a. som en del av EU:s målsättningar avseende risk för fattigdom inom den s.k. 2020-strategin.29 Marginaleffekter avser den del av en förvärvsinkomstökning som går bort genom ökade skatter och minskade bidrag. Marginaleffekten bedöms utifrån de ekonomiska incitament de kan förväntas ha på arbetskraftsutbudet för den person som berörs. Exempelvis skulle en marginaleffekt på betyda att en inkomstökning på reducerar bostadsbidraget med ett lika stort belopp. Inkomst ökningen skulle med 100 procents marginaleffekt därmed inte öka den disponibla inkomsten. En marginaleffekt på betyder att hela inkomstökningen ökar den disponibla inkomsten utan reducering av bostadsbidraget. tar inte ställning till vilken nivå av marginaleffekter som är lämplig eller rimlig för ett enskilt inkomstslag eller en enskild förmån, men om marginaleffekterna minskar tolkas det som att förändringen ligger i linje med intentioner. 2015/16:1 utg.omr. 12, bet. 2015/16SfU3, rskr 2015/16: 88. 29Regeringskansliet, 2020-strategin, hämtad , eu/europa-2020-strategin/. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Inledningsvis görs i kapitel 2 en beskrivning av bostadsbidragets utveckling fram till och med nuvarande utformning. Därefter följer kapitlen revisionsfrågornas ordning. I kapitel 3 redogörs för utvecklingen av bostadsbidragets fördelningspolitiska precision. I kapitel 4 kartläggs de marginaleffekter som bostads bidragshushållen möter. I kapitel 5 redovisas resultaten av en beräkning av effekten av att förlora bostadsbidraget för unga hushåll utan barn. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V 2Bostadsbidragets förändring och dess nuvarande utformning 2.1Bostadsbidraget har utvecklats från bostadsstöd till ett allmänt konsumtionsstöd Bostadsbidraget infördes som ett stöd till hyresboende familjer med minst tre barn, men det har utvidgats till att omfatta även familjer med färre barn och unga hushåll utan barn. Bostadsbidraget syftade ursprungligen till att minska trångboddheten för barn i familjer med svag ekonomi eller med hög försörjningsbörda. Genom införandet av grundbeloppet 1969 som ett allmänt konsumtionsstöd oberoende av bostadskostnaden fick bostadsbidraget även ett familjepolitiskt mål.30 2.1.1 Bostadsbidraget fick sin nuvarande utformning genomfördes en större reform av bostadsbidraget mot bakgrund av att kost naderna för bostadsbidraget hade ökat kraftigt under de föregående åren på grund av hög arbetslöshet, höga räntor och höga boendekostnader, se regeringens propo sition 1995/96:186. Den största förändringen var bl.a. ett nytt inkomstprövningssystem för sammanboende i barnfamiljer. Före reformen var bostadsbidraget beroende av makarnas totala bidragsgrundande inkomst men med reformen individualiserades inkomstgränserna för sammanboende hushåll. Taket för den bidragsgrundande inkomsten på delades per maka/make, vilket innebar att hushåll där endast den ena makan/maken arbetade fick lägre tak för bidragsgrundande inkomst. För ensamstående hushåll med barn låg gränsen kvar på . För hushåll utan barn uppgick gränsen för den bidragsgrun dande inkomsten till respektive . Inkomst som överstiger detta tak reducerar bostadsbidraget för barnhushåll och för hushåll utan barn. Reformen innebar även fler förändringar, bl. a. att den bidragsgrundande bostads ytan begränsades för alla hushåll, som bostadsbidraget konstruerades för att kontroll och förebyggande av överutnyttjande skulle underlättas. I detta ingick att ansökan om bostadsbidrag ska ske utifrån den bedömda framtida inkomsten och sedan stämmas av mot den taxerade inkomsten. Reformen gjordes bl.a. med utgångspunkterna att de ekonomiskt sämst ställda barnfamiljerna skulle prioriteras, att möjligheterna till en bostad av rimlig standard R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inte skulle försvåras och att övervältring på ekonomiskt bistånd skulle minimeras. skulle arbetslinjen förstärkas och marginaleffekterna minska. I förarbetena31 till reformen föreslogs att bostadsbidragen till unga skulle avskaffas eftersom barnfamiljer skulle prioriteras i besparingsåtgärderna. Detta förslag avstyrktes av bostadsutskott med motiveringen att ungdomar är en utsatt grupp på arbets- och bostadsmarknaden för vilken bostadsbidraget spelar en väsentlig roll i att hjälpa gruppen att få boende av godtagbar standard. Trots de förändringar som gjordes betonade bostadsutskott att bostadsbidragets roll som bostadspolitiskt instrument skulle prioriteras. Utskottet poängterade emellertid att bostadsbidragets fördelningspolitiska träffsäkerhet gör att det också spelar en roll i ett familjepolitiskt sammanhang. Effekten av reformen var att antalet bidragstagare minskade kraftigt. Enligt budget propositionen sjönk siffran från cirka 556 000 bidragstagare 1995 till cirka 360 000 bidragstagare 1997.33 I budgetpropositionen framhöll regeringen att det var främst hushåll med relativt sett höga inkomster och rymliga bostäder som förlorade eller fick ett minskat bidrag.34 Åren därpå minskade antalet bostads bidragstagare ytterligare till följd av ökad sysselsättning, ökade reallöner och förändrade bidragssystem.35 Enligt innebar reformen betydligt större besparingar än vad som var målet, med följd att trångboddheten ökade och att skyddsnätet för barn försämrades, i synnerhet för barn hos sammanboende.36 2.1.2 Utveckling mot konsumtionsstöd till barnfamiljer Sedan reformen 1997 har flera beloppshöjningar av bostadsbidraget skett. Även andra förändringar har genomförts, exempelvis att studiebidraget endast ska räknas in i den bidragsgrundande inkomsten till 80 procent.37 infördes ett bidrag för umgängesbarn för föräldrar som har barn boende i sitt hem. höjdes även det särskilda bidraget för hemmavarande barn som den bostadskostnadsbaserade delen av bostadsbidraget minskade. Vid samma tillfälle förenklades även den bostadskostnadsbaserade delen av bostadsbidraget till en enhetlig nivå som var lägre än den tidigare. 1995/96:186, bet. 1995/96:BoU11, rskr. 1995/96:229. 1997/98:1, utg.omr. 18, s. 18. 1998/99:1, utg.omr. 18, s. 32. 2000/01:1, utg.omr 12, s. 22. Bostadsbidrag, ett rättvist stöd för barnen? – Långsiktiga effekter av 1990-talets besparingar, 2006. 37Lag (2001:525) med särskild bestämmelse om bostadsbidrag för och Lag (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag. Regleringen återfinns i 97 kap. 13 § 2 SFB. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V beräknades bostadsbidragets bostadsbaserade del av bostadskostnaden i olika intervall beroende på antalet hemmavarande barn.