prop · H50347 · 2017-11-21 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:47 Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Regeringen har tagit fram en digitaliseringsstrategi och en bredbandsstrategi, som beslutades av regeringen respektive . I strategierna anges inriktningen för digitaliseringsrespektive bredbandspolitiken och det har formulerats mål för hur politiken ska bidra till konkurrenskraft, full sysselsättning samt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Strategierna ska bidra till regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Det övergripande målet i digitaliseringsstrategin är det av beslutade målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1, utg. omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Delmålen i digitaliseringsstrategin är följande: –D-kompetens: i ska alla kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. –D-trygghet: i ska det finnas de bästa förutsättningarna för alla att på ett säkert sätt ta del av, ta ansvar för samt ha tillit till det digitala samhället. –D-innovation: i ska det finnas de bästa förutsättningarna för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. –D-ledning: i ska relevant, målmedveten och rättssäker effektivisering och kvalitetsutveckling ske genom digitalisering. – D-infrastruktur: hela bör ha tillgång till infrastruktur som medger snabbt bredband och stabila mobila tjänster och som stöder Målen i bredbandsstrategin är följande: –bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s. –bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. –bör hela ha tillgång till snabbt bredband. I denna skrivelse presenterar regeringen strategier som anger inriktningen för regeringens digitaliseringspolitik. Avsikten är att återkomma till med uppföljning av digitaliseringspolitiken, i enlighet med det av beslutade målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. 1 Om regeringens digitaliseringsstrategi och bredbandsstrategi 3 För ett hållbart digitaliserat – en Vision och mål................................................................... Delmål och inriktning........................................................ Genomförande av ett kontinuerligt engagemang............. Vikten av ett kontinuerligt statligt främjande och samordning av den Vikten av bred samverkan och 4 helt uppkopplat 2025 − en bredbandsstrategi.................... Vision, mål och strategiska områden............................... Strategiska områden och aktiviteter................................. Roller och spelregler....................................... Nät och tjänster till alla................................... Strategins förvaltning, uppföljning och utvärdering........ Bakgrund: bredband och bredbandsmarknaden............... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 1Om regeringens digitaliseringsstrategi och bredbandsstrategi Regeringen har tagit fram en digitaliseringsstrategi och en bredbandsstrategi där regeringen anger inriktningen för politiken på områdena. Strategierna beslutades av regeringen respektive . I denna skrivelse presenterar regeringen strategier som anger inriktningen för regeringens digitaliseringspolitik. Avsikten är att sedan återkommande minst en gång per mandatperiod på motsvarande sätt återkomma till med en uppföljning av politikens utveckling inom digitaliseringsområdet. I denna skrivelse återges således innehållet i regeringens digitaliseringsstrategi och bredbandsstrategi, hur dessa styr mot uppsatta mål och hur mål och delmål följs upp. Regeringens vision är ett hållbart digitaliserat och helt uppkopplat Den nationella statistiken visar att individer och företag generellt sett är bra på att utnyttja digitaliseringens möjligheter. centralbyråns (SCB) årliga it-undersökningar och Europeiska kommissionens jämförande redovisning The digital Index () ligger svenska individer och företag högt när det gäller tillgång till och användning av digitaliseringen på många olika områden. ligger generellt sett fortsatt högt i internationella index som mäter olika länders digitala mognad. Networked Readiness Index 2016, behåller sin position med tredje högsta poäng av 139 länders index. position som nummer 3 av de 28 medlemsländerna i EU. användning av internet hamnar på en andra plats i 2017. Regeringen kan konstatera att hör till de länder som är bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Vad gäller tillgången till fast bredband visar Post- och (PTS) mobiltäcknings- och bredbandskartläggning (PTS-ER-2017:7) för 2016 att av alla hushåll och företag i hade tillgång till bredband om minst /s . ökning från samma tidpunkt året innan. dem som ännu inte har tillgång till /s har goda möjligheter till Slutsatsen kan dras av att andelen hushåll i som finns i den absoluta närheten av redan fiberanslutna byggnader är högre än andelen hushåll i redan av alla hushåll och företag i hade tillgång till bredband om minst /s . Enligt kartläggningen saknade färre än 90 hushåll och arbetsställen bredband i . För snabbt bredband skiljer sig tillgången inom tätort och småort från mer glest befolkade områden där tillgången är lägre. Digitalt kompetenta och trygga människor har möjlighet att driva innovation där målmedveten ledning och infrastruktur är viktiga förutsättningar. En väl utbyggd och fungerande infrastruktur skapar förutsättningar för att bo och verka i hela landet, driva tillväxt och innovativ produktion. Det är mot denna bakgrund som regeringen har beslutat att utarbeta en digitaliseringsstrategi och en bredbandsstrategi. Digitaliseringsstrategin syftar till att bidra till konkurrenskraft, full sysselsättning samt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Bredbandsstrategin syftar till att bidra till att möta människors behov av snabbt bredband och stabila mobila tjänster av god kvalitet. I digitaliseringsstrategin är det övergripande målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. För att nå det övergripande målet sätts fem delmål upp om digital kompetens, digital trygghet, digital innovation, digital ledning och digital infrastruktur. Delmålen förklarar hur digitalisering ska kunna bidra till en positiv samhällsutveckling. Detta bidrar även samlat till att nå regeringens mål att ska ha lägsta arbetslöshet . Digital kompetens innebär att alla ska vara förtrogna med digitala verktyg och tjänster samt ha förmåga att följa med och delta i den digitala utvecklingen utifrån sina förutsättningar. Genom digital trygghet ska människor, företag och organisationer känna tillit till och förtroende i användningen av digitala tjänster och att tjänsterna är enkla att använda. Digital innovation möjliggör att förutsättningar för nya eller bättre lösningar som ger värde för miljö, samhälle, företag och individer skapas och sprids. Digital ledning pekar på vikten av att verksamheter effektiviseras, utvecklas och får högre kvalitet genom styrning, mätning och uppföljning. Digital infrastruktur lyfter fram betydelsen av att s.k. hård och mjuk infrastruktur förbättras och förstärks för att data ska kunna transporteras så effektivt som möjligt. Tillgång till bredband håller på att bli en förutsättning för att kunna ta del av grundläggande samhällsservice och att fullt ut vara delaktig i samhället. Bredbandsstrategin innehåller mål om tillgång till snabbt bredband och tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. I strategin läggs fokus på människors behov av bredband oavsett om de bor i tätort, i småort, i lands- och glesbygd eller i övriga områden. Utgångspunkten är en marknadsdriven utbyggnad som görs i samklang med det ansvar som det offentliga har, exempelvis tillgänglighet till samhällsservice och för att tillväxt och företagande är långsiktigt hållbara. Såväl de privata marknadsaktörernas som det offentligas roll betonas i strategin. En aktiv digitaliseringspolitik krävs såväl på nationell nivå som på EU- nivå, där stor del av vårt regelverk utformas vad gäller t.ex. infrastruktur, gränsöverskridande e-handel och digital ekonomi. En inre marknad som till fullo drar nytta av digitaliseringens möjligheter har stor potential att bidra till hållbar tillväxt och konkurrenskraft. är ett av EU:s mest digitaliserade länder och har mycket att vinna på ett starkt digitaliserat och ska därför ta en aktiv och framskjuten roll i detta arbete. digitaliseringspolitik kräver ett kontinuerligt statligt engagemang. Nationell samordning, utformning av regelverk och förmåga att identifiera hinder och aktivt förhålla sig till uppsatta mål är viktiga Ett digitaliseringsråd med tillhörande kanslifunktion har inrättats, bl.a. för att stödja strategins genomförande. samordnas inom , vilket bidrar till den horisontella organisation som är nödvändig för genomförandet av politiken då flera Samordningen innebär också en uppgift att se till att dubbelarbete inte görs i funktioner som regeringen inrättat för att främja, genomföra eller utveckla aspekter av digitalisering. har dessutom inom flera områden specifika strategier, varav bredbandsstrategin är en, till stöd för arbete med att använda Genomförandet av bredbandsstrategin kräver nya aktiviteter på flera Det behöver bli tydligare hur olika aktörer på bredbands- marknaden bör förhålla sig till varandra och hur bredbandsutbyggnaden påverkas av deras inbördes förhållanden. smidigare och underlättas på flera sätt för att skapa förutsättningar för en Det måste skapas förutsättningar för att utbyggnaden ska kunna nå allt fler människor och saker där dessa Uppkoppling är nödvändig för sakernas internet, vilket är ett begrepp för den utveckling som innebär att alla våra saker förses med inbyggda sensorer och datorer som kan uppfatta sin omvärld, kommunicera med den och skapa smarta, attraktiva och hjälpsamma miljöer, varor och tjänster. För ett hållbart digitaliserat – en Regeringens vision är ett hållbart digitaliserat . om ett där alla i hela landet är en del av och har förtroende för det digitaliserade samhället. Det handlar om ett samhälle som digitaliseras för att det förenklar vardagen, för att det skapar kon- kurrenskraft och leder till nya jobb och för att det utvecklar genom att ta till vara starka sidor – en väl utbyggd infrastruktur, ett teknikkunnigt och teknikvänligt folk, en väl fungerande offentlig sektor som har stor tillit från befolkningen. står för långsiktighet där mervärdet av digitalisering tillvaratas och risker längs vägen hanteras. Den sociala aspekten är viktig, eftersom digitalisering har potential att höja livskvaliteten genom tillgång till såväl samhällsservice som medier och kultur. Därför behöver alla människor Detta bidrar till den sociala sammanhållningen. digitaliserat står också för att nya lösningar möjliggörs och stimuleras vilket i sin tur ger förutsättningar för entreprenörer att starta Skr. 2017/18:47 och utveckla företag. Det skapar också helt nya förutsättningar för offent- lig sektor att tillhandahålla tjänster som förenklar för medborgare och företag. Nya jobb skapas och bidrar till att ställa om arbetsmarknaden för den digitala ekonomin, vilket kan ske om de möjligheter och utmaningar och risker som digitaliseringen innebär hanteras på ett ansvarsfullt sätt. Ett kostnadseffektivt perspektiv på tillgängliga resurser är en självklar förutsättning för att kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter på bästa sätt. I regeringens arbete är det prioriterat att arbetslösheten bekämpas, kunskapsresultaten i skolan stärks och klimatutsläppen minskar. ska vara ett föregångsland i genomförandet av de globala målen för hållbar utveckling, Agenda 2030, och . Digitalisering är ett viktigt verktyg för att nå flera av de målen. Regeringens uppgift är att skapa förutsättningar för en positiv utveckling och ett modernt samhällsbygge med hjälp av exempelvis automatisering, artificiell intelligens och sakernas internet. Detta bör ske genom ett visionärt men ansvarsfullt ledarskap där marknaden ges goda förutsättningar att utvecklas genom att människor är kompetenta och trygga i det digitala samhället. För att främja utveckling och innovation är det viktigt med möjligheter för vidareutveckling, testning, validering, spridning och uppskalning. En politisk vision är nödvändig, inte för en teknikdriven utveckling i sig, utan för ett samhälle som tar vara på teknikens möjligheter och omsätter dessa till nytta för människor. Digitalisering är därmed inte ett självändamål. Arbetet mot visionen i digitaliseringsstrategin handlar om att använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt i alla samhällsfunktioner och öka människors livskvalitet. Regeringens digitaliseringsstrategi syftar till att tydliggöra och stärka arbetet med att uppnå det av beslutade målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1, utg. omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). I denna strategi bryts det övergripande målet ned i fem delmål. Dessa syftar till att tydliggöra politikens inriktning på de områden som regeringen nu bedömer har stor betydelse för samhällets digitalisering och för att uppnå det övergripande målet. Genom att följa upp delmålen kan en god bild skapas av förutsättningar för och utveckling mot att nå det övergripande målet. har också fattat beslut om mål gällande effektiva, säkra och robusta elektroniska kommunikationer (prop. 2014/15:1, utg. omr. 22, bet. 2015/15:TU1, rskr. 2014/15:86) samt bredband i världsklass (prop. 2009/10:193, utg. omr. 22, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297) som berörs i den bredbandsstrategi som regeringen tidigare beslutat om (dnr N2016/08008/D). Digitalisering av offentlig förvaltning styrs av det av beslutade målet om en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgäng- 2017/18:47 lighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Europeiska kommissionens strategi för en digital inre marknad COM(2015)192 final) och fullbordandet av den digitala inre marknaden är härutöver en av regeringens EU-prioriteringar. Delmålen i digitaliseringsstrategin är följande: –D-kompetens: i ska alla kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. –D-trygghet: i ska det finnas de bästa förutsättningarna för alla att på ett säkert sätt ta del av, ta ansvar för samt ha tillit till det digitala samhället. –D-innovation: i ska det finnas de bästa förutsättningarna för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. –D-ledning: i ska relevant, målmedveten och rättssäker effektivisering och kvalitetsutveckling ske genom digitalisering. –D-infrastruktur: hela bör ha tillgång till infrastruktur som medger snabbt bredband och stabila mobila tjänster och som stöder digitalisering. Delmålen tydliggör viktiga aspekter för digitaliseringspolitiken och förutsättningar för att digitalisering ska kunna bidra till en positiv samhällsutveckling. Det räcker inte med att skapa goda förutsättningar, utan det är först när digitaliseringen därigenom kommer till användning ute i samhället som mervärdet förverkligas. (N 2012:04) betänkande Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91) ligger till grund för de områden med delmål som strategin behandlar. I betänkandet har identifierat strategiska områden för en framåtriktad digitaliseringspolitik. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i ärende med dnr N2015/08335/D. Delmålet digital kompetens innebär att alla ska vara förtrogna med digitala verktyg och tjänster samt ha förmåga att följa med och delta i den digitala utvecklingen utifrån sina förutsättningar. Digital kompetens handlar dels om tekniska färdigheter att använda digitala verktyg och tjänster, dels om medie- och informationskunnighet, som omfattar de kunskaper och förmågor som krävs för att finna, analysera, kritiskt värdera och skapa information i olika medier och sammanhang. Digital kompetens innefattar även förmågan att följa med i den digitala utveck- lingen på ett sätt som ger möjlighet att få och behålla en anställning, att kunna starta och driva företag eller för att stärka organisationers eller kommissionen har identifierat förstärkt kompetens som ett strategiskt viktigt område för en framåtriktad digitaliseringspolitik. Förmåga och möjlighet att bidra till och delta i det digitala samhället Alla människor, kvinnor och män, flickor och pojkar, oavsett social bakgrund, funktionsförmåga och ålder, ska erbjudas förutsättningar att ta del av digital information och tjänster från det offentliga och delta på ett likvärdigt sätt i samhället. Den digitala utvecklingen har förändrat hur människor tar del av information, kommunicerar och relaterar till varandra, vilket i förlängningen påverkar förutsättningarna för deltagande i samhället. Individer ska erbjudas universellt utformade och flexibla lösningar som ökar incitamenten för att fortlöpande utveckla den digitala kompetens och de förmågor som behövs för att delta i samhället. Många bibliotek arbetar med digital kompetens och medie- och informationskunnighet och har en viktig roll för att öka den digitala kompetensen hos allmänheten. Jämställdhet och mångfald inom de branscher och områden där nya digitala lösningar utvecklas behöver ges ökad uppmärksamhet och beaktas. När samhällsutvecklingen blir alltmer digitalt driven ökar dessa branschers makt och inflytande i samhällsutvecklingen och med det följer ett ökat samhällsansvar. En hållbar digitalisering behöver därför bidra till en jämställd samhällsutveckling. Regeringens mål för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det överensstämmer också med målet i Agenda om att uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt samt målet om att minska ojämlikheten inom och mellan länder. Skolväsendet spelar en betydelsefull roll i att ge alla barn och elever den digitala kompetens som behövs för ett aktivt deltagande i ett alltmer digitaliserat arbets- och samhällsliv. Regeringen kommer att presentera en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet1 för att ta tillvara potentialen i digitaliseringen, för skolutveckling i stort och för utveckling av undervisningen. Strategin ska bidra till att stärka förutsättningarna för en utbildning av hög och likvärdig kvalitet som ger alla barn och alla elever den digitala kompetens de behöver. Förståelse för digitala mediers funktion, förmåga att ta del av och skapa innehåll liksom kunskap om algoritmers betydelse för vilken information som presenteras, är tillsammans med ett källkritiskt förhållningssätt centralt i ett digitalt samhälle. Ett källkritiskt förhållningssätt handlar om att värdera information utifrån trovärdighet och relevans. Medie- och informationskunnighet hos både lärare och elever är därför grundläggande. 1 Regeringen beslutade Nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet (dnr U2017/04119/S) . 2017/18:47 Det är viktigt att i utvecklingsarbetet som pågår inom landets universitet och högskolor bevaka att innehållet i högre utbildning svarar mot studenters och arbetsmarknadens behov av digital kompetens. En modernisering är påkallad och utbildningarna behöver motsvara den verklighet som de nyutexaminerade studenterna möter i ett digitaliserat samhälle. Digitalisering möjliggör ett större och mer diversifierat utbildningsutbud även på orter som inte har högskolor och universitet. En utveckling mot ett mer diversifierat och flexibelt utbildningsutbud inom högre utbildning medför att synen på och formerna för hur kunskap inhämtas ändras. Lärosätena behöver fortsatt förhålla sig till denna utveckling. Förvärvad kunskap måste sättas i fokus vid kvalitetssäkring och validering snarare än formerna för hur kunskap inhämtas. En alltmer digitaliserad ekonomi och arbetsmarknad ställer nya krav på digital kompetens hos arbetstagare inom ett stort antal branscher och sektorer. Att använda artificiell intelligens i sin yrkesutövning inom exempelvis vårdsektorn kan medföra högre produktivitet, högre träffsäkerhet och effektivisering men kräver kompetensutveckling och en vidareutveckling av yrkesrollen. Det är av central betydelse att näringslivets och det offentligas behov av en alltmer digitalt kompetent arbetskraft kan mötas. Tillgången till relevant digital spetskompetens behöver värnas och utvecklas för att bättre matcha näringslivets och statliga myndigheters behov. konstaterar att det råder arbetskraftsbrist inom it-sektorn och branscher med hög digitaliseringsgrad. Möjligheterna för arbetsgivare att rekrytera personer med efterfrågad kompetens, såväl på den inhemska arbetsmarknaden som på den internationella, behöver stärkas. I ett kunskapsbaserat digitalt samhälle med snabba omställningar är dialogen mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden av avgörande vikt. Utbildningssystemet behöver i större utsträckning matcha arbetsgivares behov av digital kompetens. De befintliga samverkansformerna behöver utvecklas och kompletteras. Det gäller såväl mellan gymnasieskola och vuxenutbildning och arbetslivet som mellan den högre utbildningen, forskningsinstitut och näringslivet. Digitala utbildningar, som gör lärandet oberoende av tid och plats, kan i ökad utsträckning tas till vara för livslång kompetensutveckling. Flexibel nätbaserad utbildning bidrar både till att öka möjligheterna att studera oavsett var man bor och möjliggör fort- och vidareutbildning av redan yrkesverksamma. Detta bidrar sammantaget till att stärka omställningsförmågan och konkurrenskraften i . Rörlighet på arbetsmarknaden i stort ska eftersträvas. Genom incitament för fortbildning, kompetensutveckling och kompetensväxling förbättras också en sådan rörlighet. Digitaliseringsutvecklingen innebär att arbetsmarknaden förändras och det medför att arbetsgivare, såväl privata som offentliga, behöver ta ökat ansvar för att bidra till ett livslångt lärande. Digital kompetens i offentlig verksamhet och i bolag med statligt För de statliga myndigheterna bör behovet av strategisk digital kompetens beaktas vid förordnande av ledamöter i myndighetsstyrelser, nämnder och insynsråd. Vid tillsättning av nya ledamöter i styrelser för bolag med statligt ägande bör digitaliseringens möjligheter och utmaningar beaktas. Det behövs en ökad digital kompetens på alla nivåer i offentlig sektor. Det är landsting och kommuner som tillhandahåller merparten av de offentliga välfärdstjänsterna och de svarar för majoriteten av kontakterna med individer. Digital kompetens och mognad är viktig för att skapa förtroende för de tjänster som tillhandahålls. Delmålet digital trygghet innebär att människor, företag och organisationer ska känna tillit till och förtroende i användningen av digitala tjänster och att det är enkelt att använda dem. Eftersom digitalisering förändrar samhället i grunden på fler sätt än de som tidigare kopplats ihop med teknikutveckling, ser regeringen ett behov av ett vidare trygghetsperspektiv. Utöver informationssäkerhet och personlig integritet behöver även frågor om människors och företags syn på hur samhället klarar av att hantera de risker som digitaliseringen innebär inkluderas. Förutom bl.a. digital kompetens är trygghet och tillgänglighet viktiga faktorer för digital delaktighet. Privata och offentliga aktörer behöver agera på ett ansvarsfullt sätt. Det är angeläget att det digitala samhället genomsyras av ett demokratiskt synsätt och att alla ska känna en grundtrygghet i den digitala samhällsutvecklingen. Alla ska våga lita på digitala tjänster och både vilja och kunna bidra till användningen av dessa.