prop · H403158 · 2017-03-21 00:00:00 — i utbildningsupplägg och möjligheter till studiefinansiering. stödet är ett studiestöd och inte en form av arbetsmarknadspolitisk Som ett komplement till det ordinarie studiestödssystemet avser stödet att rekrytera personer till studier där det ordinarie studiestöds- systemet inte är tillräckligt rekryterande. Den föreslagna tidsgränsen Prop. 2016/17:158 syftar därför till att undvika att studiestartsstöd lämnas till den som annars hade kunnat tänka sig att studera med studiemedel, dvs. enligt det ordinarie studiestödssystemet. Mot den bakgrunden anser regeringen att det skulle innebära ett för högt ställt krav på den enskilde om de som har genomgått en arbetsmarknadsutbildning, som alltså ligger utanför studiestödssystemet, inte skulle kunna bli aktuella för stödet. 7.2Stödet ska kunna lämnas till den som är 25–56 år Regeringens förslag: Studiestartsstöd får lämnas från och med det kalenderår den studerande fyller till och med det kalenderår den studerande fyller . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. Kommuner och Landsting (SKL), och (), tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Handikappförbunden ställer sig tveksam till den nedre åldersgränsen och önskar en mer flexibel bedömning. CSN menar att en gemensam övre åldersgräns för studiestartsstöd och studiemedel bidrar till enhetlighet i systemet. Arbetsförmedlingen anser att även individer som är äldre och i övrigt uppfyller kriterierna efter en individuell prövning bör kunna ta del av stödet. Även () förordar en högre åldersgräns än med hänvisning till ett ökat behov av livslångt lärande och omställning. Skälen för regeringens förslag Det ordinarie studiemedelssystemet bedöms tillräckligt rekryterande för yngre studerande En lägsta ålder för rätt till stöd bör bl.a. finnas för att undvika att gymnasiestuderande inte uppmuntras att skjuta upp sin gymnasieutbildning i hopp om att få en mer förmånlig ersättning. En nedre åldergräns bör också ta hänsyn till de möjligheter till studiestöd som finns för yngre studerande. Personer som är , saknar en gymnasieexamen eller motsvarande kunskaper och som inte har rätt till en etableringsplan kan i många fall studera inom vuxenutbildning eller folkhögskola inom ramen för ett utbildningskontrakt, enligt vad som anges i förordningen om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten. Dessa studier kan kombineras med arbete, praktik eller annan insats inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Om studierna omfattar minst halvtid, kan personen söka studiemedel från CSN. Många av dessa personer har rätt till studiemedel med den högre bidragsnivån. Det högre bidragsbeloppet får lämnas för studier från och med det andra 2016/17:158 kalenderhalvåret det år då den studerande fyller till och med det kalenderår då den studerande fyller om den studerande i anslutning till studiernas början är arbetslös och uppfyller vissa övriga villkor (3 kap. 13 § studiestödslagen). Detta gäller bl.a. dem som studerar inom ramen för ett utbildningskontrakt. Mot den bakgrunden måste det ordinarie studiemedelssystemet ur ekonomisk synvinkel anses tillräckligt motiverande för personer som är att börja studera. SKL menar också att det för personer i huvudsak bör tillämpas andra åtgärder för att de ska kunna få hjälp att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen delar denna åsikt och gör bedömningen att uppsökande verksamhet, motiverande insatser och information är de viktigaste insatserna för att förmå ungdomar att återgå till studier. Regeringen anser därför, till skillnad från vad Handikappförbunden anför, att studiestartsstöd endast bör kunna lämnas från och med det kalenderår som den studerande fyller . Den övre åldersgränsen ska vara densamma som för studiemedel Den föreslagna övre åldersgränsen är resultatet av en noga avvägning mellan behovet av att tillgodose möjligheterna till ett livslångt lärande och den individuella och samhälleliga kostnaden för utbildning i förhållande till den återstående tiden i yrkeslivet. Arbetsförmedlingen och TCO framför synpunkter om att studiestartsstöd bör kunna lämnas även efter den åldersgräns som gäller för studiemedel, dvs. Studiestartsstödet är dock tänkt att kunna rekrytera till studier som med studiestartsstöd ska kunna fullföljas med studiemedel. Regeringen anser därför att den övre åldersgränsen inte bör vara högre än åldersgränsen för studiemedel. återstår vidare som regel av yrkeslivet, vilket motiverar att ett förmånligt och rekryterande studiestöd bör kunna lämnas t.o.m. denna ålder. Status som arbetssökande ska vara ett krav Regeringens förslag: Studiestartsstöd får bara lämnas till den som är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Det ska i den nya lagen om studiestartsstöd tas in en upplysnings- bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om till vilka arbets- sökande stöd får lämnas. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens I promemorian föreslås att studiestartsstöd får lämnas till den som har varit arbetslös och anmäld som arbetssökande hos Arbetsför- medlingen före CSN:s prövning av studiestarts- I promemorian föreslås att ytterligare villkor om arbetslöshet ska regleras på lagnivå. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Detta gäller bl.a. Specialpeda- gogiska myndigheten, , , Försäkrings- , () och . tillstyrker också förslaget, men anser att det tydligt bör framgå vilka villkor som gäller om den arbetslöse innan ansökan om studiestartsstöd var helt eller delvis arbetslös eller deltagit i en åtgärd som genomförts av Arbetsförmedlingen. Flera av de remissinstanser som särskilt har kommenterat förslaget avstyrker eller har invändningar mot förslaget. Bland dessa remissinstanser finns bl.a. Arbetsförmedlingen, (), , i (LO), Kommuner och Landsting (SKL), och kommun. CSN, som avstyrker förslaget, anser att det är olyckligt att rätten till det nya förmånliga stödet knyts till en tidpunkt som kommer att vara beroende av när den studerande rekryteras till studier och ansöker om stöd samt till aktuellt arbetsläge och beslutade prioriteringar vid CSN. Myndigheten kommer i vissa fall att fatta beslut om studiestartsstöd först efter studiestarten och framför bl.a. att en student med anledning av de påbörjade studierna kan ha hunnit avanmäla sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen, CSN prövar rätten till studiestartsstöd. CSN anser vidare att det bör vara hemkommunen och inte CSN som ansvarar för prövningen av arbetslöshetsvillkoret. Den studerande bör därför ha varit arbetslös och anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen före hemkommunens prövning. CSN anser också att begreppet ”arbetslös” bör preciseras i det fortsatta lagstiftningsarbetet. En möjlig tolkning är enligt myndigheten att begreppet arbetslös endast avser den som är helt arbetslös, dvs. endast sökande som helt saknar arbete. En kanske rimligare tolkning är att även den som har en anställning i form av en arbetsmarknadspolitisk åtgärd ska anses vara arbetslös. Mot bakgrund av begreppets centrala betydelse anser myndigheten att det bör förtydligas. Flera remissinstanser, däribland Arbetsförmedlingen och , framför att förslaget riskerar att skapa inlåsningseffekter i arbetslöshet, dvs. en risk för att personer väntar med att påbörja sin utbildning för att få bättre ekonomiska förutsättningar och att kravet på sex månaders arbetslöshet minskar möjligheten till snabba insatser. Arbetsförmedlingen anser att förslaget exkluderar arbetssökande som är eller har varit deltidsarbetslösa, timanställda eller haft tillfälligt arbete med eller utan subvention från Arbetsförmedlingen . Dessutom anser myndigheten att detta medför att personer som varit frånvarande från arbetsmarknaden på grund av sjukdom och därför inte varit inskrivna hos myndigheten exkluderas. Dessa har generellt en svag ställning på arbetsmarknaden, särskilt om de är i behov av utbildning. föreslår att regeringen i författningstexten öppnar upp för att de som varit arbetslösa än kan få studiestartsstöd om det finns särskilda skäl. Genom ett sådant förslag riskerar man inte att målgruppen blir för stor och att kostnaderna överstiger ramen. Kommuner och Landsting (SKL) anför att det finns personer som står långt utanför arbetsmarknaden och som skulle behöva motsvarande stöd, men som inte är anmälda som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Även dessa individer skulle kunna ha stor nytta av ett studiestartsstöd som rekryterande insats. SKL anser att alternativa kriterier behöver utarbetas för att fånga upp denna kategori. Även andra remissinstanser, bl.a. Universitets- och högskolerådet (UHR) och i (LO), påpekar att förslaget innebär att stora grupper hamnar utanför målgruppen för studiestartsstödet, exempelvis utrikes födda kvinnor med kort utbildning som aldrig varit anställda och som inte är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen anser att det bör tydliggöras att individer ska kunna erbjudas studiestartsstöd efter avslutad etableringsplan i de fall individen fortfarande tillhör målgruppen för stödet. Skälen för regeringens förslag En person ska vara anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen för att tillhöra målgruppen Regeringen har i avsnitt 6.2 tagit ställning för att målgruppen för studiestartsstödet bör utgöras av dem som har ett stort behov av studier för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. I promemorian föreslås att ett av de villkor som bör gälla för att stödet ska kunna lämnas därför bör vara att endast den som är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen ska ha möjlighet att ta del av stödet. Flera remissinstanser, bl.a. UHR, LO och SKL, påpekar att detta innebär att stora grupper hamnar utanför målgruppen för studiestartsstödet, exempelvis de som inte är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Regeringen bedömer att det är rimligt att kräva att studiestartsstödet endast ska kunna lämnas till den som är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Den som är arbetslös och har ersättning från arbetslöshetsförsäkringen måste vara anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen för att ersättningen ska kunna betalas ut (se 9 § lagen [1997:238] om arbetslöshetsförsäkring). Den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har, om det inte finns godtagbara skäl, rätt till försörjningsstöd om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande (se 4 kap. 1 § socialtjänstlagen [2001:453]). rekommenderar vidare i sina allmänna råd att socialnämnderna som regel bör kräva att en person som är arbetslös och har försörjningsstöd ska stå till arbetsmarknadens förfogande på heltid och vara villig att ta erbjudet lämpligt arbete (se SOSFS 2013:1). Det bör därför ofta ställas krav på de flesta i den tilltänkta målgruppen att vara anmälda som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Det förslag som lämnas här bör därutöver, med hänsyn till att det föreslås vara ett sådant förmånligt stöd, ytterligare kunna uppmuntra fler personer till att anmäla sig hos den offentliga arbetsförmedlingen och därigenom också att aktivt ställa sig till arbetsmarknadens förfogande. Regeringen anser att kravet att en person ska vara anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen bör regleras i den nya lagen om studiestartsstöd. Närmare villkor bör regleras på förordningsnivå Som tidigare nämnts riktar sig stödet till dem som har stora behov av utbildning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen anser dock att det är viktigt att målgruppen för stödet inte blir för snäv så att satsningen inte får avsedda effekter. De närmare villkor som en Prop. 2016/17:158 arbetssökande ska uppfylla för att stöd ska kunna lämnas bör därför, till skillnad från promemorians förslag, regleras på förordningsnivå, med stöd av den s.k. restkompetensen. Om det visar sig att vissa villkor skapar oönskade incitament kan villkoren för när stöd lämnas då justeras. De synpunkter som CSN och Arbetsförmedlingen har lämnat om vem som ska tillhöra målgruppen för stödet kommer noga att övervägas i det fortsatta förordningsarbetet. CSN invänder mot förslaget att myndigheten ska pröva nu aktuell del av målgruppstillhörigheten och föreslår att detta i stället ska prövas av kommunerna. CSN:s invändning i denna del bemöts närmare i avsnitt 9.2. Stödet ska få lämnas till svenska och vissa Regeringens förslag: Studiestartsstöd ska få lämnas till studerande som är svenska medborgare. Även vissa utländska medborgare ska kunna få studiestartsstöd. Bestämmelserna om vem som kan jämstäl- las med en svensk medborgare och till vilka andra utländska medborg- are studiestartsstöd ska få lämnas ska överensstämma med bestäm- melserna i studiestödslagen. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian föreslås att sådana utländska medborgare som på grund av anställning eller etablering som egenföretagare här i landet kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från bl.a. inte bör ingå i det regelverk som anger vem som ska jämställas med en svensk medborgare när det gäller studiestartsstöd. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Arbetsförmedlingen ser utifrån den tidsbegränsade lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppe- hållstillstånd i positivt på att kravet på permanent uppehållstill- stånd inte behöver vara uppfyllt, om det finns särskilda skäl för det. Statskontoret och kommun anser att det inte tydligt framgår om personer med tidsbegränsat uppehållstillstånd har rätt att få studie- i anför liknande synpunkter och anser att det vore önskvärt med ett förtydligande avseende hur kommun- erna ska resonera kring det faktum att en mycket stor andel av de per- soner som kommer till endast kommer att beviljas till- ser en fara i att den tillfälliga lagen kan komma att minska möjligheten för nyanlända med tillfälligt uppehållstillstånd att ta del av studiestartsstödet, och att man på så sätt missar en stor del av den målgrupp som stödet är ämnat att nå. styrelsen lyfter också fram att då många av de personer som bevil- jas tillfälliga uppehållstillstånd med stor sannolikhet kommer att få sina tillstånd förlängda längre fram, riskerar dessa personers etablering att försenas, i strid med den avsikt som förs fram i promemorian. () och () ifrågasätter om skulle uppfylla krav på likabehandling om inte även utländska medborgare som på grund av anställning eller etablering som egenföretagare i kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från skulle komma i fråga för studiestartsstöd. Skälen för regeringens förslag Bestämmelserna ska överensstämma med studiestödslagens bestämmelser om svenska och vissa utländska medborgare Ett syfte med studiestartsstödet är att det ska underlätta vägen in på den svenska arbetsmarknaden. Stödet bör därför lämnas till personer som har en varaktig anknytning till . Det innebär att studiestartsstöd, utöver att ges till svenska medborgare, även under vissa förutsättningar bör kunna lämnas till personer som inte är svenska medborgare om de är bosatta i . Regeringen bedömer att samma regler som gäller i studiestödslagen om vem som är att jämställa med en svensk medborgare och om utländska medborgares rätt till studiestöd bör gälla också i ärenden om studiestartstöd. Detta innebär bl.a. att utländska medborgare som har permanent uppehållstillstånd i och som har bosatt sig i landet i huvudsakligen annat syfte än att genomgå utbildning omfattas. En utländsk medborgare kan t.ex. ha rätt till studiestöd om har bedömt att personen är flykting eller skyddsbehövande eller har fått uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. Detta innebär därmed att bl.a. den som bedömts ha skyddsbehov normalt bör kunna få studiestartsstöd, om övriga förutsättningar också är uppfyllda. Personer som deltagit i etableringsuppdraget kommer därmed i normalfallet att kunna tillhöra målgruppen för studiestartsstöd, om de i övrigt bedöms uppfylla villkoren för stödet. Även i övrigt bör bestämmelserna motsvara vad som gäller för studiemedel, vilket bl.a. gäller rätten till studiestöd till sådana utländska medborgare som enligt ska jämställas med svenska medborgare. Med anledning av vad CSN och ÖKS anför bör därför även utländska medborgare, som på grund av anställning eller etablering som egenföretagare i kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från , kunna komma i fråga för studiestartsstöd. En sådan medborgare skulle, som ÖKS framför, under vissa förutsättningar kunna behålla sin ställning som arbetstagare trots att han eller hon inte längre arbetar, t.ex. vid ofrivillig arbetslöshet. Sådana medborgare bör därför inte exkluderas från möjligheten att beviljas studiestartsstöd, under förutsättning att samtliga övriga villkor för stödet är uppfyllda. Betydelsen av den tidsbegränsade lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd trädde den tidsbegränsade lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i i kraft. Lagen ska gälla i högst och under lagens giltighetstid kommer huvudregeln vara att det är tidsbegränsade tillstånd som beviljas. I promemorian Ett sammanhållet mottagande med tidsbegränsade uppe- hållstillstånd (Ds 2016:45) föreslås vissa kompletteringar till den tids- Prop. 2016/17:158 begränsade lagen, som syftar till att kunna behålla ett sammanhållet mot- tagande när tidsbegränsade uppehållstillstånd enligt den tidsbegränsade lagen är huvudregel. I promemorian föreslås bl.a. en ändring i studiestödslagen, i syfte att ytterligare tydliggöra CSN:s rätt att få bevilja studiestöd till den vars uppehållstillstånd har tidsbegränsats eller som beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt den tillfälliga lagen. I samma promemoria tydliggörs också att studiestöd bör kunna lämnas också för tid som en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd prövas, under förutsättning att ansökan har kommit in till innan det innevarande uppehållstillståndet har upphört att gälla. I promemorian föreslås de föreslagna lagändringarna träda i kraft . Promemorian bereds inom . Statskontoret, i och kommun har framfört önskemål om förtydliganden kring möjligheten att få studiestartsstöd för personer som omfattas av den tidsbegränsade lagen. Regeringens avsikt är att samma principer i detta avseende bör gälla för studiestartsstödet som för studiestöd enlig studiestödslagen. Med hänsyn till den beredning som pågår lämnar dock regeringen inga sådana författningsförslag i denna proposition. Den närmare utformningen av stödet Hur hög ska stödets nivå vara för att vara Regeringens förslag: Studiestartsstödets storlek bestäms i förhållande till studiernas omfattning. Studiestartsstöd ska vid heltidsstudier kunna lämnas som ett skattefritt bidrag om av prisbasbeloppet vecka, vilket motsvarar eller Vid studier på deltid ska beloppen svara mot studiernas andel av heltid. Med prisbasbelopp ska avses det prisbasbelopp som fastställs enligt socialförsäkringsbalken. Studerande med barn ska också kunna få tilläggsbidrag. barn ska högst ett tilläggsbidrag i form av studiestartsstöd motsvar- ande studiebidraget vid heltidsstudier enligt studiestödslagen kunna Om båda vårdnadshavarna studerar ska vid beräkningen av tilläggsbidraget och vid fördelning av tilläggsbidraget föreskrifter som meddelats med stöd av studiestödslagen också tillämpas när det gäller I inkomstskattelagen ska en följdändring göras så att studiestarts- stöd, i likhet med studiemedel, inte tas upp i inkomstslaget tjänst. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian lämnas inget förslag om att vid fördelning av tilläggsbidraget om båda vårdnadshavarna studerar ska föreskrifter som 2016/17:158 meddelats med stöd av studiestödslagen tillämpas på motsvarande sätt när det gäller studiestartsstöd i form av tilläggsbidrag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. kommun bedömer att det är en bra nivå på ersättningen. Arbetsförmedlingen, Handikappförbunden och kommun är tveksamma till om nivån är tillräcklig för att studiestartsstödet ska fungera rekryterande. Arbetsförmedlingen har tidigare argumenterat för en högre nivå på studiestartsstödet än vad som föreslås. kommun anser att nivån på studiestartsstödet ska vara densamma som det totala beloppet, bidrag och lån, som kan erhållas i studiemedel. Vidare tror Handikappförbunden inte att det ekonomiska incitamentet är tillräckligt starkt för personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning. har granskat de delar som påverkar pensionsområdet och tillstyrker förslaget. () anser att det kan övervägas om studiestartsstödet bör vara pensionsgrundande enligt samma principer som inom studiemedelssystemet. har avgränsat yttrandet till att avse frågeställningar inom skatteområdet och har inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag Vilken nivå ska stödet ha? För att stödet ska få avsedd effekt är det viktigt att nivån på stödet är tillräckligt rekryterande för målgruppen. Några remissinstanser, bl.a. Arbetsförmedlingen, är dock tveksamma till om nivån kan anses tillräckligt rekryterande. Den i promemorian föreslagna nivån på studiestartsstödet vid heltidsstudier uppgår till , vilket motsvarar eller . Regeringen konstaterar att denna nivå därmed ligger klart över den genomsnittliga ersättning som målgruppen för studiestartsstödet har i form av aktivitetsstöd. Regeringen bedömer därför, i likhet med vad kommun anför, att det är en bra nivå och att stödet därigenom bör få en rekryterande effekt. Nivån på studiestartsstödet blir därigenom också väsentligt högre än den högre bidragsnivån inom studiemedlet (). Den föreslagna nivån innebär att studiestartsstöd bör lämnas av prisbasbeloppet vid heltidsstudier. Studiestartsstödets storlek bör dock bestämmas i förhållande till studiernas omfattning. Det innebär att för studier på deltid bör beloppet svara mot studiernas andel av heltid. Det prisbasbelopp som avses är det prisbasbelopp som fastställs enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Det nya stödet är en form av studiestöd och bör därför i skattehänseende behandlas på samma sätt som studiestöd enligt studiestödslagen, vilket inte har några synpunkter på. Regeringen föreslår därför att en följdändring görs i 11 kap. 34 § inkomstskattelagen som innebär att studiestartsstöd som betalas ut av CSN inte bör tas upp i inkomstslaget tjänst. Studerande med barn ska kunna få tilläggsbidrag Studerande med barn har lyfts fram som en studerande- grupp som har en kärv ekonomi. Den ekonomiska situationen under studietiden kan också leda till att studerande med barn avstår från att Av dessa skäl är det särskilt viktigt att underlätta för föräldrar att Detta kan ske genom att i någon mån kompensera för de extra kostnader det medför att ha barn. Regeringen föreslår därför att ett tilläggsbidrag till studerande som har vårdnad om barn till och med det kalenderhalvår barnet fyller bör kunna lämnas till studerande med studiestartsstöd på motsvarande sätt som inom studiemedelssystemet. Det innebär att för varje barn bör högst ett tilläggsbidrag motsvarande bidragsbeloppet vid heltidsstudier enligt studiestödslagen kunna lämnas (jfr 3 kap. 13 a § studiestödslagen). Tilläggsbeloppet bör också enligt regeringens mening beräknas på samma sätt som gäller för studiemedel, vilket bör framgå av lagen om studiestartsstöd. bidragets storlek inom studiemedelssystemet regleras där på förordnings- Enligt nuvarande bestämmelser i 3 kap. 11 a § studiestödsförord- ningen kan tilläggsbidrag vid heltidsstudier få lämnas av prisbasbeloppet för det första barnet, för det andra barnet och av prisbasbeloppet per barn fr.o.m. det tredje barnet. motsvarar detta 147, 241 respektive