prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Andelen antagna i åldersgruppen och yngre minskade från till . Andelen antagna i åldern 25–har ökat från 2016. Andelen utrikes födda av de antagna 2016 var , vilket är en marginell ökning jämfört med . Andelen utrikes födda män () var något större än andelen utrikes födda kvinnor (). Av de antagna 2015 hade drygt hälften gått ett yrkesprogram eller motsvarande i gymnasieskolan och hade gått ett högskoleförberedande program (uppgifter om utbildningsbakgrund finns ännu inte tillgängliga). Andelen antagna med en eftergymnasial utbildning var totalt . För inrikes födda var motsvarande andel och för utrikes födda . Jämfört med 2012 har andelen antagna med en eftergymnasial utbildning ökat . För inrikes och utrikes födda var ökningen . Det är stora skillnader i utbildningsnivå mellan utrikes födda kvinnor och män. För utrikes födda kvinnor var andelen som hade en eftergymnasial utbildning och för utrikes födda män var motsvarande andel . Ojämn könsfördelning inom de största utbildningsområdena Totalt studerade drygt 47 800 personer inom 2016, vilket är en ökning med 5 300 studerande jämfört med . Totalt sett var könsfördelningen jämn 2016, kvinnor och män, vilket är samma fördelning som föregående år. Inom de sex största utbildningsområdena var dock könsfördelningen ojämn. Andelen kvinnor var störst inom Hälso- och sjukvård samt socialt arbetet och Ekonomi, administration och försäljning, medan andelen män var störst i utbildningar inom områdena Samhällsbyggnad och byggteknik, Data/it samt Teknik och tillverkning. Diagram 6.1 Studerande i 2016 Ekonomi, adm. Hälso- och sjukvård samt socialt arbete Hotell, restaurang och turism Kultur, media och design Journalistik och information Pedagogik och undervisning Säkerhetstjänster Friskvård och kroppsvård Juridik Övrigt Källa: Myndigheten för . Stor variation i examensgrad mellan utbildningsområden avslutade totalt 13 000 studerande sin yrkeshögskoleutbildning eller motsvarande äldre utbildning (kvalificerad yrkesutbildning) med en examen, varav 7 400 kvinnor och 5 600 män. förväntas ca 12 700 personer bli examinerade enligt uppgifter från Myndigheten för . Hur många som examineras ett visst år påverkas framför allt av tidigare beslut om utbildningsplatser. Jämfört med 2012 har antalet examinerade ökat med drygt 2 000, vilket är en ökning . Antalet examinerade var 2015 störst inom utbildningsområdet Ekonomi, administration och försäljning med knappt 3 800 examinerade, följt av Hälso- och sjukvård samt socialt arbete med drygt 1 900 examinerade. Myndigheten för redovisar även uppgifter om examensgrad, dvs. andelen examinerade av antalet antagna studerande. Examensgraden har ökat . examinerades av samtliga antagna, vilket var en ökning jämfört med . För kvinnor var examensgraden och för män . Endast inom utbildningsområdena Transporttjänster samt Pedagogik och undervisning var examensgraden högre för män än för kvinnor. Examensgraden för utrikes födda var 2015. För utrikes födda kvinnor var den och för utrikes födda män . Jämfört med 2012 har examensgraden för utrikes födda kvinnor och för utrikes födda män ökat . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kartläggning som Myndigheten för har genomfört visar att de studerande som har beviljats insatsen svenska med yrkesinriktning har något högre examensgrad jämfört med såväl inrikes födda som utrikes födda. De tre utbildningsområden som hade högst examensgrad var Transporttjänster (), Pedagogik och undervisning () samt Kultur, media och design (). De områden som hade lägst examensgrad var Data/it () samt Teknik och tillverkning (). En fördjupad analys av dessa två utbildningsområden visar att examensgraden främst påverkas av faktorer som är kopplade till hur utbildningarna utformas och genomförs. Det kan till exempel handla om svåra kurser och kursmoment, bristande stöd och för mycket självstudier. Myndigheten gör bedömningen att den främsta anledningen till avhopp inom området Data/it är att de studerande inte klarat studierna, och inte att de fått arbete innan de nått examen. Indikator: Andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning Myndigheten för årliga enkätundersökning bland studerande som examinerats från en yrkeshögskoleutbildning visar att av de som examinerades 2015 hade , eller drygt nio av tio, arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad yrkeshögskoleutbildning. Detta är en ökning jämfört med föregående år. Av de examinerade var arbetssökande eller deltog i arbetsmarknadspolitiska program, medan studerade. Det är en marginell skillnad mellan mäns och kvinnors sysselsättning året efter avslutad utbildning men de arbetar inom olika områden. Andelen examinerade som hade ett arbete i den yngsta åldersgruppen, , har ökat jämfört med föregående år och ligger nu på ungefär samma nivå som i övriga åldersgrupper. Av de examinerade som var utrikes födda angav att de hade ett arbete, vilket är en ökning jämfört med . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 6.2 Andel examinerade från 2014 som hade ett arbete året efter avslutad utbildning Ekonomi, administration och… Hotell, restaurang och turism Hälso- och sjukvård samt socialt… Kultur, media och design Lantbruk, djurvård, trädgård, skog… 0 20 40 60 80 100 Källa: Myndigheten för . En jämförelse mellan de olika utbildningsområdena visar att examinerade från utbildningar inom Hälso- och sjukvård samt socialt arbete, Pedagogik samt Samhällsbyggnad och byggteknik i högre grad hade ett arbete 2016 jämfört med den totala andelen för samtliga utbildningsområden. Inom Hälso- och sjukvård samt socialt arbete har andelen varit större än det totala resultatet . Inom Kultur, media och design och Data/it var det däremot en mindre andel som hade ett arbete jämfört med genomsnittet för samtliga utbildningsområden. Det är bara inom utbildningsområdet Hotell, restaurang och turism som det finns en skillnad mellan könen vad gäller andelen i arbete. Andelen i arbete är inom detta område större för kvinnorna än för männen. Drygt hälften av de examinerade som har arbete har genomfört någon kurs i lärande i arbete () hos sin nuvarande arbetsgivare. Det är ungefär samma andel som 2015. Män hade i något högre grad genomfört någon LIA-kurs hos sin nuvarande arbetsgivare. Detsamma gäller inrikes födda i jämförelse med utrikes födda. Av de som examinerades 2015 hade ett arbete innan de påbörjade utbildningen, vilket är en ökning jämfört med dem som examinerades 2012. Kvinnorna hade i högre grad än männen ett arbete innan utbildningen påbörjades, . I den yngsta åldersgruppen (och yngre) och för utrikes födda var det en mindre andel som hade ett arbete innan de påbörjade utbildningen, . Det är i den yngsta åldersgruppen som skillnaden i andel i arbete före utbildningen och andel i arbete efter utbildningen är som störst. Skillnaden för den yngsta åldersgruppen var 2016 att jämföras med övriga åldersgrupper där skillnaden var . Bland utrikes födda är ökningen i procentenheter mellan andelen i arbete före och andelen i arbete efter utbildningen något större än för gruppen inrikes födda. Indikator: Andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområdet året efter avslutad utbildning Av de examinerade inom 2015 som året därefter hade ett arbete angav av de som besvarade den ovan nämnda enkäten att de hade ett arbete som helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen. Detta är en ökning jämfört med de som examinerades 2014. Diagram 6.3 Andel examinerade från som året efter avslutad utbildning (2015 och 2016) angett hur arbetet överensstämde med utbildningen helt eller till största delen till viss del med Källa: Myndigheten för . angav att arbetet inte stämmer överens med utbildningen. Den andelen har varit relativt stabil sedan mätningarna påbörjades . Enligt Myndigheten för uppgav de svarande som inte hade ett arbete som stämde överens med utbildningen att den huvudsakliga orsaken var att det är svårt att få ett arbete, att de saknar den erfarenhet som krävs och att det är svårt att få ett arbete där de bor. Män svarade i högre grad än kvinnor att de saknar den erfarenhet som krävs för att få ett arbete. Examinerade från områdena Pedagogik och undervisning (), Transporttjänster (81 procent), Hälso- och sjukvård samt socialt arbete () och Data/it () angav en hög grad av överensstämmelse när det gäller arbete inom utbildningsområdet, medan utbildningar inom Hotell, restaurang och turism (), Teknik och tillverkning () samt Säkerhetstjänster () i lägre grad ledde till arbete inom utbildningsområdet. Andelen tillsynsbeslut med kritik har ökat Myndigheten för beslutade i 221 tillsynsärenden gällande yrkeshögskoleutbildningar, vilket utgör av de yrkeshögskoleutbildningar som pågick . Av de granskade utbildningarna fick 152 kritik, dvs. av de granskade utbildningarna. I de fall tillsynen ledde till kritik var de vanligaste kritikområdena ledningsgruppens uppdrag, behörighet och urval samt brister i kursplaner. Kritiken mot kursplanerna har avsett brister i utformningen och otydliga betygskriterier. Andelen tillsynsbeslut med kritik har ökat jämfört med från till . Myndigheten bedömer att ökningen delvis beror på ett mer behovsanpassat urval av de utbildningar som blir föremål för tillsyn. har 84 yrkeshögskoleutbildningar varit föremål för kvalitetsgranskning. Det utgör av det totala antalet yrkeshögskoleutbildningar som har pågått . granskas hela utbildningen och varje enskild granskning omfattar fyra granskningsområden: ledningsgruppens arbete, processen för lärande, och det systematiska kvalitetsarbetet. Huvuddelen av rekommendationerna i samband med granskningarna gäller det systematiska kvalitetsarbetet som utbildningsanordnare, med stöd av ledningsgruppen, förväntas bedriva. fungerar i huvudsak väl i de utbildningar som har granskats men rutinerna för samverkan med , handledarnas kunskap om kursmål och uppföljningen av handledningen behöver stärkas. Myndigheten för utbetalade totalt 2016 i statlig finansiering för utbildningar inom 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och kvarvarande kvalificerade yrkesutbildningar. Därutöver betalade myndigheten ut för pedagogiska hjälpmedel till studerande med funktionsnedsättning. Det ska jämföras med 2015 då betalades ut för detta ändamål. Totalt lämnades ersättning för knappt 27 300 årsplatser, vilket är en ökning med knappt 300 årsplatser jämfört med (en årsplats omfattar på heltid). av det totala bidraget lämnades för utbildningar som var 2–2,långa. Genomsnittskostnaden för en utbildningsplats i 2016 var , vilket är en ökning med jämfört med (löpande priser). Ökningen beror delvis på att antalet utbetalda årsplatser ökat inom utbildningsområdet Transporttjänster. Schablonersättningen för dessa utbildningar är betydligt högre än genomsnittet för samtliga utbildningar. Genomsnittskostnaden avser utbetalda statliga medel i förhållande till antalet utbetalda årsplatser. Uppdragsutbildning kan genomföras inom enligt lagen om och förordningen (2009:131) om utbildning inom som uppdragsutbildning. Uppdragsutbildningen kan bl.a. fungera som personalutbildning eller ingå i rehabiliteringen av en enskild och ska baseras på en yrkeshögskoleutbildning. påbörjade 228 personer, 112 män och 116 kvinnor, uppdragsutbildning inom , jämfört med 114 personer 2015 och 262 personer 2014. Det var främst inom området Hälso- och sjukvård samt socialt arbete som uppdragsutbildning genomfördes (188 personer). Övriga områden där uppdrags- utbildning genomfördes var Ekonomi, administration och försäljning samt Teknik och tillverkning. Förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar upphävdes 2013 men gäller fortfarande för de utbildningar som beviljats stöd enligt förordningen, dock endast för den tid som beslutet om stöd gäller. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En stor del av de kompletterande utbildningarna fasades ut och utfasningen fortsatte . Antalet årsplatser med statsbidrag enligt tidigare beslut uppgick till 1 213 och utbetalat statsbidrag uppgick till . har Myndigheten för inte längre i uppdrag att redovisa statistik över studerande i kompletterande utbildningar. Konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar Den upphävda förordningen om statligt stöd till kompletterande utbildningar har ersatts av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar. De första utbildningarna startade . Högskoleförberedande utbildningar inom det konstnärliga området är vanligast bedrevs totalt 116 utbildningar enligt det nya regelverket, varav närmare två tredjedelar var av högskoleförberedande karaktär. Flest utbildningar genomfördes inom kategorin Bild- och formkonstnärlig utbildning följd av Konsthantverk och Musik. Utbildningarna anordnades i tolv län av totalt 42 olika organisationer. Hälften av utbildningarna fanns i , följt av och därefter län. Av de utbildningar som bedrevs berättigade till statsbidrag och de studerande till studiestöd samt endast till studiestöd. Totalt fanns 2 810 beslutade årsplatser till utbildningarna . Två tredjedelar avsåg högskoleförberedande utbildningar inom det konstnärliga området och drygt en fjärdedel yrkesinriktade utbildningar inom det konstnärliga området. Antalet platser som berättigar de studerande till studiestöd var ca 2 700 och motsvarar av alla platser. Nästan tre av fyra antagna är kvinnor Antalet antagna till utbildningar med start var totalt 3 000. Flest antal antagna fanns på utbildningar inom kulturarvsområdet och på högskoleförberedande utbildningar med omkring 1 300 antagna vardera. Det stora antalet antagna på utbildningar inom kulturarvsområdet förklaras av att det främst rör sig om korta utbildningar med många utbildningsomgångar och starter under samma kalenderår. Kvinnor utgjorde och män av de antagna. Drygt en tredjedel av de antagna utgjordes av åldersgruppen . Dessa fanns främst på de högskoleförberedande utbildningarna. Åldersgruppen eller äldre utgjorde också drygt en tredjedel av de antagna men fanns främst inom utbildningarna inom kulturarvsområdet. Totalt studerade 5 100 på utbildningar som pågick . Mer än hälften studerade på högskoleförberedande utbildningar inom det konstnärliga området. De vanligaste utbildningsinriktningarna var Konsthantverk, Bild- och formkonstnärlig utbildning samt Musik. Nio av tio studerande slutför utbildningen slutförde 2 100 studerande en konst- och kulturutbildning. Av dessa var kvinnor och män. Totalt slutförde 1 200 studerande sina studier vid korta utbildningar inom kulturarvsområdet. Det är få studerande som avbryter dessa utbildningar som i huvudsak omfattar mellan och . Andelen antagna som slutfört en utbildning är stor inom samtliga utbildningsformer och uppgår till . Slutförandegraden är högst för utbildningar inom kulturarvsområdet () och lägst för högskoleförberedande utbildningar inom det konstnärliga området (). Detta kan delvis förklaras av att studerande ofta antas till högre konstnärlig utbildning redan innan de har avslutat sin utbildning. Skillnaderna i slutförandegrad mellan kvinnor och män är små, för kvinnor och för män. Statsbidrag för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar uppgick till , vilket motsvarar 1 442 årsplatser. Dessutom tillkommer kostnader för studiestöd. Det sammantagna statliga stödet i form av statsbidrag för de ännu pågående komplette- rande utbildningarna och utbildningarna enligt det nya regelverket uppgick till . Det är en minskning med jämfört med föregående år. Myndigheten för ingår i utvecklingsprogrammet för jämställdhets- integrering i staten vilket innebär att den har i uppdrag att redovisa en plan för jämställdhetsintegrering som ska genomföras –2018. För att säkerställa att de studerande behandlas rättssäkert oavsett kön har myndigheten bl.a. genomfört en granskning av studerandeklagomål utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Granskningen visar att klagomål som anmäldes av kvinnor oftare avslutades utan åtgärd än de klagomål som anmäldes av män. Myndigheten har inte kunnat hitta någon förklaring till denna skillnad och kommer att fördjupa analysen . Myndigheten har även analyserat utbildningsanordnares beskrivning av och faktiska arbete med jämställdhet i utbildningen. Ett urval av beviljade ansökningar om att få bedriva utbildning inom granskades. Analysen visar att anordnarna arbetar med jämställdhet på det sätt som beskrivs i ansökan. För att bidra till att bryta stereotypa könsmönster i fråga om utbildnings- och yrkesval planerar myndigheten bl.a. att stödja utbildningsanordnare i deras arbete med jämställdhet och jämställdhetsintegrering och att ta fram ett stödmaterial för jämställd kommunikation. Stödmaterialet ska ge utbildningsanordnare stöd och verktyg för att marknadsföra sina utbildningar i syfte att bredda rekryteringen och behålla studerande av underrepresenterat kön. Arbete med den nationella funktionshinderspolitiken Myndigheten för är en av de strategiska myndigheterna i arbetet med den strategi för genomförandet av den nationella funktionshinderspolitiken som gällt . Inledningsvis omfattade myndighetens arbete med funktions- hinderspolitiken endast yrkeshögskole- utbildningar, men omfattar arbetet även tolk- och teckenspråksutbildningar. Myndigheten lämnade en slutlig 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 resultatredovisning över det arbete som bedrivits –2015. Myndigheten bedömer att den fysiska tillgängligheten är god när det gäller de aktuella utbildningsformerna. Tillgängligheten och användbarheten har ökat när det gäller myndighetens egna webbplatser. Av de utvärderingar som genomförts har myndigheten dock dragit slutsatsen att mycket återstår att göra för att webbplatserna ska vara än mer tillgängliga och användbara, till exempel att utveckla funktionen lättläst. Möjligheten för studerande inom att få särskilt pedagogiskt stöd har tydliggjorts genom ändringar i förordningen om . Den generella kännedomen om särskilt pedagogiskt stöd har ökat avsevärt bland utbildningsledare som myndigheten varit en strategisk myndighet. Det är också fler utbildningsanordnare som utnyttjar möjligheten att ansöka om statliga medel för särskilt pedagogiskt stöd till studerande med funktionsnedsättning. Kännedomen hos de studerande om möjligheten till särskilt pedagogiskt stöd har också ökat, bl.a. genom att myndigheten genomfört riktade informationsinsatser. Projektet yrkes- högskoleutbildning med möjlighet till utökat stöd för personer med funktionsnedsättning har fortsatt och sju utbildningar med möjlighet till utökat stöd för sådana personer startade . Myndigheten för har i uppdrag att främja branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom valideringsområdet utvecklas. Inom ramen för detta arbete har myndigheten tagit initiativ till ett branschnätverk för validering. Myndigheten har i samverkan med branschnätverket tagit fram en standard för branschvalidering. Det primära syftet med standarden är att den ska vara ett stöd vid branschernas utveckling och vidareutveckling av kvalitetssäkrade och stabila valideringsmodeller. Den ska kunna anpassas till olika branschers och yrkesområdens behov och förutsättningar. Standarden med tillhörande riktlinjer vänder sig framför allt till de som utvecklar, förvaltar och operativt arbetar med branschvalidering av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 yrkeskompetens men kan även användas i andra sammanhang. Nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande Myndigheten för är nationell samordningspunkt för den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF) och är representant i ett nätverk för samordningspunkter som Europeiska kommissionen leder. kan utfärdare av kvalifikationer som inte är författningsreglerade ansöka om att nivåplacera sina kvalifikationer i den nationella referensramen för kvalifikationer (SeQF). har myndigheten driftsatt ett webbaserat it-verktyg för ansökan samt tagit fram föreskrifter och anvisningar rörande ansökan. Vidare har ett råd för SeQF bestående av tretton ledamöter från olika intresseorganisationer och statliga myndigheter inrättats. Rådet ska bistå myndigheten med underlag inför beslut om vilken SeQF-nivå en kvalifikation motsvarar. har tre ansökningar inkommit till myndigheten. Beslut om nivåplacering kommer att fattas . Med utgångpunkt i kommissionens rekommendationer har myndigheten analyserat möjligheterna att bygga och utveckla en nationell kvalifikationsdatabas som i förlängningen även ska kunna kopplas till en europeisk databas. Myndigheten har presenterat utmaningar och förutsättningar för det fortsatta arbetet. Utmaningarna handlar bl.a. om hur utbildningarna är beskrivna och hur informationen om utbildningarna finns lagrad. Information om SeQF har skett dels via webbplatsen, , dels via nyhetsbrev till utbildningsanordnare inom och branschrepresentanter. har ett SeQF-ambassadörsnätverk startats med syfte att sprida information om referensramen och dess tillämpningsområden. beslutade regeringen om ändring av kraven för examen i förordningen om . Ändringen innebär att ansökan om utbildning inom ska svara mot de kunskaper, färdigheter och kompetenser som anges för nivå 5 eller nivå 6 i SeQF. Myndigheten har därför tagit fram ett stödmaterial för att underlätta utbildningsanordnarnas arbete med och beskrivning av nivåplacering. svarar mot arbetslivets behov Regeringen bedömer att matchningen och träffsäkerheten mellan yrkeshögskole- utbildningar och arbetslivets behov är god. Intresset för är fortsatt stort. Antalet ansökningar om att få bedriva yrkeshögskoleutbildning är många och konkurrensen bland utbildningsanordnarna är stor, vilket medför att efterfrågade utbildningar med hög kvalitet inte alltid kan beviljas bidrag. I Svenskt Näringslivs återkommande rekryteringsenkät framkommer att nästan tre av tio företag tvingas skjuta upp en planerad expansion på grund av svårigheter att rekrytera personal med rätt kompetens. Nästan en femtedel av arbetsgivarna har sökt medarbetare med en yrkeshögskoleutbildning. Av dessa svarar att det är mycket svårt eller ganska svårt att rekrytera medarbetare med yrkeshögskoleutbildning. Eftersom de kvalifikationer som efterfrågas på arbetsmarknaden förändras är det viktigt att individer under sitt arbetsliv kan bygga på sin utbildning för att matcha kraven, t.ex. i en omställningssituation. Regeringen har beslutat om en ändring i förordningen om som innebär att sökande kan antas till en eller flera kurser inom utbildningen (enstaka kurs) om det finns tomma platser på utbildningen. Detta gör det möjligt för individer att uppdatera sin befintliga utbildning genom att komplettera med enstaka kurser. Antalet sökande per plats visar på ett fortsatt stort intresse att studera inom . Det har dock saknats former för behörighetskomplettering. För att bredda vägen in till har regeringen därför beslutat om att utbildningsanordnare nu kan erbjuda behörighetsgivande förutbildning. Utbildningarna inom håller hög kvalitet Regeringen bedömer att utbildningarna inom i regel håller en hög kvalitet men det finns flera utvecklingsområden. Till exempel bör examensgraden kunna öka ytterligare, särskilt för utrikesfödda och vissa utbildningsområden. utbildningar visar samma goda resultat när det gäller andelen examinerade som har ett arbete efter examen. Drygt nio av tio hade 2016 arbete efter examen, att jämföra med sju av tio innan utbildningen. Ungdomar och utrikes födda är grupper som generellt har en svagare ställning på arbetsmarknaden och där utbildning kan bidra till att underlätta övergången till arbetsmarknaden. Myndigheten för yrkes- högskolans årliga uppföljning av studerande som examinerats från visar att det är i den yngsta åldersgruppen och bland utrikes födda som en relativt låg andel hade ett arbete innan de påbörjade utbildningen. Det är dock bland dessa grupper som skillnaden i andel i arbete före utbildningen och andel i arbete efter utbildningen är som störst. De studerandes examensgrad i har ökat men är fortfarande låg inom vissa utbildnings- inriktningar.