prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — I propositionen Vårändringsbudget presenteras förslag om att förstärka total- försvaret. Detta medför att utgifterna beräknas öka 2017, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionerna (prop. 2014/15:1) och 2016 (prop. 2015/16:1) presenterades satsningar för att förstärka försvarsförmåga. Satsningarna beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet –2020, jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd En del av kostnaderna för mottagande av asylsökande är avräkningsbara från bistånds- ramen enligt den definition som används av DAC. En konse- kvens av att de avräkningsbara utgifterna under utgiftsområde 8 Migration minskade jämfört med beräkningen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) var att regeringen i propositionerna Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) och Höständringsbudget (prop. 2015/16:2) sammantaget föreslog en ökning av medel till utgiftsområde 7 Inter- nationellt bistånd . Detta medförde att utgifterna ökade 2016 och som en konsekvens av att ökningen endast avsåg 2016 minskar ut- gifterna 2017, jämfört med det föregående året. I propositionen Vårändringsbudget föreslås en ökning av biståndsanslaget . Detta medför att utgifterna under utgifts- området ökar 2017, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) presenterades förslag om bl.a. ett nytt ersättningssystem för ensamkommande barn och unga, som påverkade avräkningarna från biståndsramen. Förslagen beräknas medföra att utgifterna under utgiftsområdet minskar 2017, ökar 2018 samt minskar 2019 och 2020, jämfört med det föregående året. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 6.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna reformer Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning -0,1 -0,1 UO 2 Samhällsekonomi och UO 3 Skatt, tull och exekution -0,3 UO 5 Internationell samverkan UO 6 Försvar och samhällets -0,1 UO 7 Internationellt bistånd -1,7 -1,3 -0,2 -8,3 -0,1 UO 9 Hälsovård, sjukvård och -1,6 -3,6 -3,4 -1,4 UO 10 Ekonomisk trygghet vid UO 11 Ekonomisk trygghet vid UO 12 Ekonomisk trygghet för UO 13 Jämställdhet och nyanlända -6,3 -2,9 -0,3 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv UO 16 Utbildning och -0,9 UO 17 Kultur, medier, trossamfund -0,1 -0,1 UO 18 Samhällsplanering, UO 19 Regional tillväxt -0,2 -0,1 UO 20 Allmän miljö- och naturvård -0,8 -0,2 -0,1 -0,4 UO 23 Areella näringar, landsbygd -0,6 -0,3 -0,5 UO 25 Allmänna bidrag till UO 27 Avgiften till Europeiska -14,7 -0,1 -1,4 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket ingår ej. föreslagna reformer avser förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99) som inte avser regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). Källa: Egna beräkningar. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) presenterades bl.a. en till- fällig ökning av anslaget för P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Förslaget bidrog till att utgifterna under utgiftsområdet ökade 2016 och bidrar till att de minskar 2017, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades bl.a. förslag om ett fortsatt tillskott till förvaltningsanslag och en övergång till ett nytt ersättningssystem för ensamkommande barn och unga. Förslagen medför sammantaget att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2017, minska 2018 och öka 2019, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades reformer avseende bl.a. en ny placeringsform och ett nytt ersättningssystem för mottagande av ensamkommande barn och unga samt höjd ersättning till kommunerna för skola till asylsökande barn. Reformerna beräknades öka utgifterna under utgiftsområdet och bidra till minskade utgifter , jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I propositionen Vårändringsbudget föreslås bl.a. anslagsökningar för läkemedels- förmånerna, förlossningsvård och den sociala barn- och ungdomsvården. Sammantaget ökar detta de beräknade utgifterna under utgifts- området 2017, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades anslagsökningar för läkemedelsförmånerna som bidrar till att de beräknade utgifterna ökar och eftersom tillskottet avtar i storlek beräknas utgifterna minska något 2018, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades förslag om bl.a. förstärkning av hälso- och sjuk- vården och ändrad uppräkning av timersätt- ningen i den statliga assistansersättningen som sammantaget bidrar till att utgifterna under utgiftsområdet beräknades öka 2016 och minska 2017–2019, jämfört med det föregående året. I Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) presenterades reformer inom bl.a. äldreomsorgen och en ökning av anslaget Bidrag för läkemedelsförmånerna. Några av reformerna har en avtagande storlek över åren vilket medför att utgifterna under utgifts- området beräknas minska 2017–2019, jämfört med det föregående året. Satsningen avseende bemanning i äldreomsorgen är beräknad . kommer ett antal tidigare beslutade tillfälliga reformer, avseende bl.a. förlossnings- vård, kvinnors hälsa och ungas psykiska ohälsa, att upphöra. Detta innebär att utgifterna under utgiftsområdet beräknas minska 2020 jämfört med . Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering I budgetpropositionen presenterades ett nytt ersättningssystem för ensamkommande barn och unga som innebär att utgifterna under utgiftsområdet tillfälligt beräknas öka 2017, för att sedan minska 2018–2020, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen ändrades bl.a. schablonersättningarna till kommunerna, vilket bidrar till att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2017 och 2018 samt minska 2019, jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I propositionen Vårändringsbudget presenterades reformer avseende bl.a. arbetslöshetsförsäkringen, extratjänster, trainee- jobb, utbildningskontrakt och Arbetsför- medlingens verksamhet. Reformerna medför att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2017–2019, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades förslag om bl.a. satsningar på moderna bered- skapsjobb i staten och höjt lönebidragstak, som det föreslogs en nedjustering av antal extratjänster och traineejobb. Förslagen bidrar till att utgifterna under utgiftsområdet beräknas minska 2017, vara i stort sett oförändrade 2018 och öka 2019–2020, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades reformer avseende studiemedel för fler platser inom satsningen på lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux), satsningen på yrkesinriktad vuxen- utbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) samt lärar- och förskollärarutbildning. Reformerna innebär att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2017–2020, jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning I budgetpropositionen presenterades förslag om satsningar på forskning, innovation och högre utbildning. Satsningarna medför att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2018, minska något 2019 och öka 2020, jämfört med det föregående året. vidtog regeringen utgifts- begränsande åtgärder för , som bl.a. innebar att medel för reformen fler anställda i lågstadiet betalades ut för verksamhet 2016. Som en följd av den förtida utbetalningen kunde medel omfördelas till senare år efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99). Därtill minskades de särskilda medlen till universitet och högskolor. Sammantaget bidrar dessa åtgärder till att utgifterna beräknas öka 2017, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades reformer avseende bl.a. höjda lärarlöner, specialpedagogiskt stöd i m.fl. skolreformer och fler platser inom yrkesvux och . Reformerna får till följd att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2017, jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I propositionen Vårändringsbudget presenteras förslag om anslagsökningar för klimatinvesteringar, vilket medför att utgifterna beräknas öka 2017 jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades reformer avseende bl.a. insatser för ökat cyklande, kapacitetshöjande åtgärder i järnvägs- infrastrukturen och vidmakthållande av den statliga transportinfrastrukturen. Reformerna beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet –2020, jämfört med det föregående året. I propositionen Vårändringsbudget presenterades reformer avseende bl.a. förstärk- ningar av järnvägsunderhållet. Dessa reformer upphör 2019, vilket bidrar till minskade utgifter jämfört med . I propositionen Vårändringsbudget presenterades en engångsbesparing för väg- underhåll, vilket minskade utgifterna och beräknas öka utgifterna , jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel I budgetpropositionen presenterades åtgärder avseende bl.a. höjt stöd till bredbands- P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 utbyggnad och omfördelning av förväntade utbetalningar inom landsbygdsprogrammet. Åtgärderna beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet och 2018 jämfört med det föregående året. Även i budgetpropositionen presenterades förslag och aviseringar avseende bl.a. omfördelning mellan år av medel inom landsbygdsprogrammet. Omfördelning- arna beräknas minska utgifterna under utgifts- området 2017 och 2018, jämfört med det föregående året. 2013/14:1) landsbygdsprogrammet med anledning av den nya programperioden –2020, vilket beräknas öka utgifterna jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner I budgetpropositionen presenterades åtgärder som innebar att kommuner och landsting tillförs permanenta medel för att höja kvaliteten och anställa fler inom välfärden. Satsningen medför att utgifterna under utgifts- området beräknas öka 2017, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades bl.a. satsningar på tandvård för unga vuxna, avgiftsfri öppenvård för personer som är och förstärkning av sjukvården. Som en följd av dessa reformer beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka 2017 och 2018, jämfört med det föregående året. I propositionen Vårändringsbudget presenterades ett förslag om att kompensera kommunsektorn med anledning av förslaget att slopa nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga. Åtgärden beräknas bidra till ökade utgifter under utgiftsområdet , jämfört med det föregående året. Till följd av en reform som presenterades i budgetpropositionen , avseende utökad matematikundervisning i årskurs 4–6, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka 2017, jämfört med det föregående året. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Inom staten genomförs en pris- och löneomräkning av anslag som används för för- valtnings- och investeringsändamål. Omräk- ningen syftar till att återspegla pris- och löneförändringar i övriga samhället. Pris- och löneomräkningen fastställdes i samband med att beslutade om budget- propositionen . Omräkningen har genomförts och ligger till grund för regeringens utgiftsprognos, men fastställs först då beslutar om budgetpropositionen . baseras utgifts- prognosen på preliminära beräkningar. Vid omräkningen av myndigheternas förvalt- ningsanslag används separata index för att spegla prisutvecklingen avseende löner, hyreskostnader och övrig förvaltning. Löneindex utgörs av ett arbetskostnadsindex som baseras på ut- vecklingen av arbetskostnaden för tjänstemän i tillverkningsindustrin före det aktuella året, med avdrag för ett tioårigt genomsnitt av produktivitetsutvecklingen i den privata tjänste- sektorn. För omräkningen av löner 2018 är omräkningstalet . Hyresindex beräknas enligt två olika metoder, beroende på om avtalet för fastigheten i fråga kan omförhandlas under det kommande budget- året eller inte. Hyresavtal som inte kan omför- handlas räknas om av den årliga förändringen av konsumentprisindex, vilket för motsvarar . Hyresavtal som kan omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i stället om utifrån hyresutvecklingen i det geografiska område där fastigheten är belägen. I dessa fall blir omräkningstalet individuellt för varje berört anslag. För omräkningen av övriga förvaltnings- kostnader används ett sammanvägt omräknings- tal som speglar prisutvecklingen för ett urval av varor och tjänster, baserat på flera index från . För omräkningen av övriga förvaltningskostnader 2018 är omräk- ningstalet . Pris- och löneomräkningen gör att utgifterna och 2018 ökar med 2 respektive jämfört med det föregående året. bedöms pris- och löneomräkningen preliminärt ge ökade utgifter med ytterligare och 2020 med jämfört med det föregående året. De statliga utgifterna påverkas av den ekonomiska utvecklingen i och i omvärlden. Flera transfereringar till hushållen följer den allmänna pris- och löneutvecklingen. Exempelvis påverkas storleken på ersättningen inom sjukpenningen och föräldraförsäkringen av timlön och inflation. –2020 medför den makroekonomiska utvecklingen att utgifterna ökar med sammanlagt . Nedan redovisas förklaringar till två av de större utgiftsförändringarna. I avsnitt 3 finns en närmare beskrivning av den makroekonomiska utvecklingen. De inkomstgrundade pensionerna i ålders- pensionssystemet står för huvuddelen av den utgiftsökning som är hänförlig till den makro- ekonomiska utvecklingen –2020. De årliga ökningarna i utgifterna för ålderspensions- systemet följer normalt löneutvecklingen i samhället, som avspeglas i inkomstindex. Den makroekonomiska utvecklingen väntas medföra att utgifterna för ålderspensionssystemet ökar med , vilket mot- svarar i genomsnitt ca 2016–2020. Biståndet ökar till följd av en växande bruttonationalinkomst Storleken på biståndsramen styrs av bruttonationalinkomst (BNI). uppgår biståndsramen till av beräknad BNI. Utvecklingen av BNI bedöms öka biståndsramen med i genomsnitt ca 2016–2020. Begreppet volymförändringar innefattar bl.a. utvecklingen av antalet personer i transfererings- systemen och längden som en person finns i ett transfereringssystem. I begreppet ingår också förändringar av nivån på styck- kostnader i transfereringssystem som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utveckl- ingen eller är att betrakta som reformer. beräknas utgifterna minska med sammanlagt ca till följd av volymförändringar. De främsta orsakerna till det är färre asylsökande och färre personer i sjukförsäkringen. Nedan redovisas mer utförliga förklaringar till några av de större utgiftsförändringarna som beror på volymföränd- ringar. Minskande utgifter för migration och etablering Ett flertal konflikter och fattigdom i omvärlden har bidragit till att ett mycket stort antal människor har tvingats lämna sina hemländer. tog 2015 emot 162 877 asylsökande, vilket var en fördubbling jämfört med . sökte betydligt färre, 28 939 personer, asyl i . Även ligger antalet ansökningar på en betydligt lägre nivå än 2015. har också en väsentligt lägre prognos för antalet asylsökande för jämfört med utfallet . Den kraftiga minskningen av antalet nya asylansökningar jämfört med motsvaras inte på kort sikt av en lika kraftig minskning i de offentliga utgifterna. Anledningen till detta är att det huvudsakligen är antalet inskrivna och vistelsetiderna i mottagningssystemet som styr utgiftsutvecklingen under utgiftsområde 8 Migration. En relativt stor andel av de asyl- sökande som kom 2015 har ännu inte fått ett lagakraftvunnet beslut avseende sin ansökan om uppehållstillstånd och är således fortfarande inskrivna i mottagningssystemet. Den genomsnittliga vistelsetiden i mot- tagningssystemet för personer som sökt uppe- hållstillstånd av asylskäl mer än fördubblades, 2015 till 2016. Vid utgången av uppgick antalet inskrivna personer i mottagningssystemet till 122 708 personer. beräknas antalet bli ungefär hälften så stort, för att vid utgången av 2020 uppgå till 38 200 personer. Det ökade antalet inskrivna medförde att utgifterna under utgiftsområde 8 Migration steg minskningen av utgifterna uppstår senare , i takt med att antalet inskrivna och inskrivningstiderna minskar. Utgifterna för migration beräknas minska med ytterligare totalt till 2020 (se diagram 6.1). P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Diagram 6.1 Utgifter för migration, antal asylsökande och genomsnittligt antal inskrivna i mottagningssystemet –2016 utfall, 2017 prognos och 2018–2020 beräknat. Källa: , och egna beräkningar. Utgiftsförändringarna under utgiftsområde 8 Migration påverkar utgiftsområde 7 Inter- nationellt bistånd, eftersom en del av kostnaderna för de asylsökandes första tid i avräknas från biståndsramen. Utgifterna för etablering under utgifts- område 13 Jämställdhet och nyanlända invand- För mottagandet av nyanlända erhåller kommunerna bl.a. en schablonersättning som utbetalas . Det stora antalet ensamkommande barn som sökte asyl i har också en stor effekt på utgifterna inom utgiftsområdet . Det beror på att kommunerna får särskild ersättning för mottagandet av ensamkommande barn och unga och på att sådan ersättning oftast betalas ut . Av de som beviljas uppehållstillstånd är ungefär hälften . De flesta av dessa personer deltar i etableringsuppdraget, vars syfte är att underlätta inträdet på arbets- marknaden. Deltagare i uppdraget är berättigade till etableringsersättning . uppgick antalet deltagare i uppdraget till ca 60 300 personer. Antalet deltagare förväntas öka ytterligare , för att därefter minska (se tabell 6.5). Fler barn och pensionärer Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat och beräknas fortsätta öka med (se tabell 6.5). Ökningen beror dels på att fler barn föds, P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 dels på att fler barn invandrar. Föräldrapenning används i störst omfattning av kvinnor. Männens andel av uttaget har dock ökat successivt, från vid införandet av förmånen 2016. beräknas männens andel av det totala antalet föräldrapenningdagar ha ökat till . Eftersom män har en högre genomsnittlig ersättningsnivå blir utgifterna för föräldrapenning högre när deras uttag växer. Det ökade antalet barn medför också att antalet barnbidrag väntas öka med (se tabell 6.5). Sammantaget bidrar volymförändringar till att utgifterna ökar med under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn . Antalet personer med inkomstgrundad pension beräknas fortsätta att öka framöver (se tabell 6.5). Ökningstakten väntas dock bli långsammare än den senaste tioårsperioden, då de stora kullarna födda beviljades pension. De blivande ålderspensionärerna har i allt högre utsträckning haft en pensions- grundande inkomst och en i genomsnitt högre inkomstgrundad pension än dagens ålders- pensionärer, vilket innebär att de inte väntas erhålla garantipension i samma utsträckning. Som en följd av detta väntas antalet pensionärer med garantipension minska (se tabell 6.5). Sammantaget innebär dessa trender att en successivt växande andel av de samlade pensionsutbetalningarna från statens budget och ålderspensionssystemet kommer att utbetalas från ålderspensionssystemet, och att de pensioner som betalas ut från utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom i statens budget successivt minskar. Färre personer i sjukförsäkringen Antalet uttagna nettodagar med sjuk- och rehabiliteringspenning förväntas minska svagt , efter att ha ökat . Det beror på att ökningstakten i antalet nya sjukfall har avstannat, som en högre andel sjukfall avslutas vid (tidsgränserna i rehabiliteringskedjan). Dessu- tom minskar antalet personer med sjukersätt- ning, då många kommer att lämna förmånen till följd av att de fyller . Nybeviljandet av sjukersättning är fortsatt lågt i förhållande till utflödet. Sammantaget minskar utgifterna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning till följd av volymutvecklingen . P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 6.5 Volymer inom olika transfereringssystem (netto)2, miljoner penningdagar (netto)2, Antal personer med sjuk- (netto)2, miljoner (netto)2, miljoner Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundat till närmaste hundratal om inte annat anges. Arbetslöshetstal och antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program är nära sammankopplade med den konjunkturella utvecklingen. De redovisas därför inte i denna tabell utan ingår i kategorin makroekonomiska förutsättningar. Siffrorna beaktar inte effekten av reformer som föreslås i propositionen Vårändringsbudget f ör 2017 (prop. 2016/17:99). 1Könsfördelningen baseras på genomsnittligt antal timmar per brukare och inte summan. hade kvinnor b eviljad assistans . Motsvarande siffra för männen var 131,5. 2Antal dagar med partiell ersättning är omräknade till . 3Könsfördelningen baseras på mottagarens kön. 4Bruttoräknat antal exklusive fullt utnyttjande av det högre bidraget. När stödmottagare har studerat på flera utbi ldningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 6.6 Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem Tusental, andel av befolkning 20–i procent inom parentes Förändring jämfört med BP17 -4,3 -12,0 -16,6 -18,8 -20,0 (3,9) (4,0) (3,9) (3,9) (3,8) (3,8) -0,7 -2,2 -3,8 -5,7 -7,8 (5,3) (5,0) (4,8) (4,6) (4,5) (4,3) -1,6 -2,4 -2,3 (1,4) (1,3) (1,2) (1,2) (1,1) (1,1) -5,3 -3,5 (3,0) (2,8) (2,7) (2,7) (2,7) (2,7) -4,8 -12,8 -23,0 -21,0 -11,1 (0,7) (0,9) (1,1) (1,0) (0,7) (0,7) -8,7 -31,4 -43,5 -46,1 -44,7 (14,4) (14,0) (13,7) (13,3) (12,8) (12,6) -0,3 -0,5 (1,7) (1,7) (1,6) (1,6) (1,6) (1,6) -9,0 -28,7 -41,5 -45,7 -45,1 Summa inkl. ekonomiskt biståndP (16,1) (15,6) (15,4) (14,9) (14,5) (14,2) Befolkning 20–64 år Anm.: Beloppen avser åldersgruppen 20–och är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Från och med 2015 är även traineejobb och extratjänster inkluderade. Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersä ttning i form av rehabiliteringspenning eller etableringsersättning räknas till sjuk - och rehabiliteringspenning respektive etableringsersättning. 3Summeringen innehåller dubbelräkningar då individer som ingår i andra ersättningssystem också kan vara berättigade till ekono miskt bistånd. Källa: Egna beräkningar och . Helårsekvivalenter i vissa transfereringssystem Antalet personer som försörjs i olika transfe- reringssystem har betydelse för utgifts- utvecklingen. Användningen av s.k. helårsekvi- valenter möjliggör jämförelser mellan olika transfereringssystem eftersom volymer, som redovisas i tabell 6.5, i många fall mäts på olika sätt i olika transfereringssystem (t.ex. antal dagar i sjukpenningen och genomsnittligt antal personer i sjuk- och aktivitetsersättningen). I tabell 6.6 presenteras istället vissa volymer som helårsekvivalenter. Två personer som är sjukskrivna eller arbetslösa på halvtid bildar tillsammans en helårsekvivalent. I tabell 6.6 redovisas antalet helårsekvivalenter i transfereringssystem kopplade till arbetslöshet och ohälsa. Även personer med sjuklön, dvs. sjukfrånvaro från dag två, räknas in i beräkningen av en helårsekvivalent. Tabell 6.6 inkluderar alltså både personer som står utanför arbetsmarknaden och personer som är i arbete. Transfereringssystem kopplade till frivillig frånvaro från arbetsmarknaden, som t.ex. studie- medel och föräldrapenning, är däremot inte inkluderade i tabellen. Tabellen inkluderar även ekonomiskt bistånd, som är en utgift, vilket medför viss dubbelräkning eftersom individer som erhåller ersättning från statliga transfereringssystem också kan vara berättigade till ekonomiskt bistånd. Andelen av befolkningen i åldersgruppen 20–64 som tar emot ersättning i vissa transfereringssystem, som framgår av tabell 6.6, beräknas minska 2017–2020. Enligt prognosen kommer andelen mottagare av ersättning i dessa system att vara lägre 2017 än de varit sedan tiden före den ekonomiska krisen (se diagram 6.2).