prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — bedriver ett aktivt påverkansarbete inom EU för en effektiv och ambitiös klimatlagstiftning, bland annat genom alliansbyggande och samverkan med likasinnade medlemsstater, t.ex. inom . Regeringen har förstärkt insatserna för att EU:s befintliga och kommande rättsakter och processer ska utformas och vid behov moderniseras med utgångspunkt i fördraget och unionen samt utifrån långsiktiga klimatmål. Detta gäller t.ex. förutsättningar för att bedriva ett kostnadseffektivt arbete med att utveckla miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel som sätts av energiskattedirektivet, samt av statsstödsriktlinjerna för miljöskydd och energi efter 2020. Därutöver är EU- gemensamma styrmedel inom transport-, energi- och jordbrukssektorerna viktiga, liksom frågor om EU:s långsiktiga budget, forsknings- samarbete och handelsfrågorna. Regeringen anser att nuvarande utsläppskrav på fordon måste skärpas efter 2020. bör utvecklas så att det främjar klimatarbetet med överflyttning till mer effektiva transporter och ökad andel förnybara bränslen. har trätt i kraft och höjer den globala ambitionen avsevärt. Enligt avtalet ska den globala uppvärmningen hållas långt och ansträngningar göras för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. Finansiella flöden ska styras om för att bidra till detta. Ett omfattande arbete med att genomföra avtalet har inletts. ska ta en ledande roll i genomförandet av klimatavtalet från och även av FN:s nya globala mål för en hållbar utveckling, Agenda 2030. Att stärka kopplingen mellan hav och klimat är en viktig fråga för regeringen. Det var en av prioriteringarna vid för hållbarhetsmål 14 om haven som och stod värd för . Kvinnor drabbas på många platser värre än män av de katastrofer som klimatförändringar bidrar till på grund av ojämnställda levnadsförhållanden. Regeringen verkar för att jämställdhets- aspekter ska genomsyra arbetet med att minska klimatpåverkan. Regeringen prioriterar särskilt arbetet med att höja den globala ambitionen för utsläppsminskningar i linje med P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 I avtalet åtar sig alla länder att bidra med allt ambitiösare klimatplaner utifrån ansvar, förmåga och nationella förutsättningar. Regeringen anser att en väl fungerande process för ambitionshöjning, s.k. ambitionscykel, är avgörande. Aktuell vetenskap om klimat- förändringar, deras effekter och möjligheterna att begränsa både förändringarna och effekterna ska ligga till grund för arbetet. FN:s klimatpanel IPCC kommer att ta fram en särskild rapport till 2018 som ser till scenarier för att nå målsättningar. Regeringen avser verka för att det svenska bidraget av expertis och kunnande till IPCC:s arbete ska öka. Bland annat föreslår regeringen särskilda medel till (anslag 1:9 ) för att myndigheten ska kunna stärka sitt arbete med att leverera kunskapsunderlag om klimatförändringarna. Regeringen kommer också att ta fram en långsiktig strategi för utveckling mot låga växthusgasutsläpp, i linje med , som redogör för långsiktiga klimatarbete. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i det klimatpolitiska ramverket. Regeringen avser annullera de utsläppsenheter som förvärvats genom, och levererats till, programmet för internationella klimatinsatser . bör också fortsätta bidra till en ökad ambitionsnivå genom att annullera överskott av utsläppsenheter som har utfärdats under Kyotoprotokollet för att minska utsläppsutrymmet. Att bygga allianser med andra parter är fortsatt viktigt, regeringen har exempelvis valt att ingå ett strategiskt samarbete inom klimat med . Regeringen prioriterar internationella stöd och samarbeten som kan öka andra länders arbete med att planera för och vidta åtgärder för att minska utsläppen. Regeringen tillför därför medel till anslaget 1:12 Insatser för internationellt klimatsamarbete för insatser som minskar utsläppen och stödjer ett ambitiöst genomförande av . kommer även fortsättningsvis att vara en ledande bidragsgivare till internationella klimatfonder. är den största givaren per capita till den Gröna klimatfonden och vårt engagemang inom fonden är fortsatt starkt, vilket också gäller för övriga multilaterala miljö- och klimatfonder. En effektiv och kraftfull klimatfinansiering från olika källor kommer att vara avgörande för genomförande av . bland annat för att öka samverkan med den privata sektorn och för att ställa om globala finansiella flöden i en koldioxidsnål och klimatresilient riktning. Sedan världens länder enades om har spelplanen för det internationella klimatsamarbetet ändrats. , som ratificerade , meddelade att man avser gå ur avtalet. Det är av stor vikt att och EU visar internationellt ledarskap genom att stå fast vid överenskommelserna under och genomföra dem. En diskussion kring forskningens betydelse för klimatarbetet har också aktualiseras. bör nu med än större kraft sprida budskapet att en ambitiös klimatpolitik kan främja ekonomisk utveckling. Detta budskap har med stort genomslag utgått från den internationella Kommissionen för ekonomi och klimat och dess flaggskepp, forskningsprojektet (NCE). är ett av de länder som tog initiativ till kommissionen och som bidragit till dess och NCE:s finansiering. Anpassning till ett förändrat klimat Regeringens mål för samhällets anpassning till ett förändrat klimat är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringarna genom att minska sårbarheter och ta tillvara möjligheter. Det är av yttersta vikt att alla aktörer tar ansvar för att vidta anpassningsåtgärder. Kommunerna har det huvudsakliga ansvaret för samhällsplanering inom sitt geografiska område. Nationella myndigheter ska initiera, stödja och utvärdera arbetet med klimatanpassning inom sitt ansvarsområde genom att t.ex. ta fram handlingsplaner. redovisade sitt betänkande . Betänkandet har remitterats och förslagen bereds nu i . Regeringen kommer ta fram en strategi för klimatanpassning. Regeringen föreslår en ökning av anslaget 1:10 Klimatanpassning. Genom anslagsökningen gör regeringen en satsning i samband med strategin för att stärka det långsiktiga arbetet och samordningen, bland annat för det fortsatta arbetet med att utveckla handlingsplaner och verktyg. I den nationella säkerhetsstrategin redovisar regeringen nationella intressen och olika hot mot Ett utpekat hot är klimatförändringarna och dess effekter som kan få stor inverkan på centrala funktioner. Regeringen anser att konkreta anpassnings- åtgärder ska utgå ifrån bästa tillgängliga vetenskap och kommer att fortsätta arbeta för ökad kunskap om klimatförändringen och dess konsekvenser. Genom förstärkningen till vill regeringen förbättra kunskapen om framtidens klimat, både i och globalt. Regeringen avser också göra en satsning för hållbart markbyggande utifrån den handlingsplan som SGI tagit fram på området. Hantering av osäkerheter i framtidsscenarier är en del av processen att fatta beslut. Planering ska optimalt sett vara adaptiv, så att kompletterande åtgärder är möjliga att göra när ny kunskap finns tillgänglig. Ekosystemansatsen och försiktighets- principen samt att samhällsnyttan är större än samhällets kostnader ska vara vägledande för val av åtgärder. Flera studier visar att anpassnings- åtgärder bör vidtas tidigt för att bli mest kostnadseffektiva. Den försämrade tillgången till vatten i delar av landet visar på vad som kan bli mer vanligt i ett förändrat klimat. En förändrad tillgång till vatten kan påverka både dricksvattenförsörjningen och förutsättningar för jord- och skogsbruk, industri och turism liksom förutsättningarna för biologisk mångfald. För att bättre planera och hushålla med våra vattentillgångar behövs mer kunskap om dagens uttag. Regeringen avser därför ta initiativ till åtgärder som ökar och tillgängliggör kunskap om vattenuttag. Regeringen gör en särskild satsning på klimatanpassningsanslaget för statlig delfinansiering av åtgärder för skredsäkring längs och bildar en delegation för vid . Älven är ett av de områden i som är mest utsatta för ett förändrat klimat. luft för bättre hälsa I har vi arbetat länge och framgångsrikt med problematiken kring luftföreningar. Situationen ser positiv ut och även intransporten av luftföroreningar från andra länder minskar. Trots detta uppnås fortfarande inte de luftrelaterade miljömålen. vid har kunnat visa att sänkt lungfunktion hos barn i skolåldern är kopplat till exponering för höga P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 halter av luftföroreningar från trafiken under första levnadsåret. har också problem att klara EU:s gränsvärden för luftkvalitet på ett varaktigt sätt och på lokal nivå uppfylla miljökvalitetsnormerna. Enligt beräkningar dör 5 500 svenskar en förtida död pga. luftföroreningar. Barn ska kunna växa upp i våra städer utan risk för att luften riskerar deras hälsa. Regeringen kommer att genomföra författnings- ändringar som möjliggör för kommuner att införa miljözoner för lätta fordon, särskilda zoner i stadsmiljön där endast de fordon som uppfyller vissa utsläppskrav får köra. Miljözonerna kan bidra till att förbättra luftkvaliten i tätorterna men också bidra till en är en aktiv part i FN:s konvention för gränsöverskridande luftföroreningar och inom luftförhandlingarna i EU. Det nya EU- direktivet om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, det s.k. takdirektivet, genomförs nu i svensk lagstiftning. Ett arbete med att ta fram nationella program för stegvis minskade utsläpp har påbörjats. De nationella utsläppen av kväveoxider behöver minska för att ska klara sina åtaganden enligt direktivet. Ett ambitiöst genomförande av takdirektivet kommer att utgöra ett steg på vägen att komma till rätta med luftkvalitetsproblemen i våra städer. De svenska utsläppskällor som är särskilt problematiska ur luftkvalitetssynpunkt och behöver åtgärdas är utsläpp från dieselbilar, vägslitage på grund av dubbdäcksanvändning och småskalig vedeldning. Regeringen ser över möjligheterna att med ekonomiska styrmedel minska påverkan på luftkvaliteten av småskalig vedeldning, exempelvis genom en skrotnings- premie för de vedpannor som inte uppfyller gällande regler. Regionala samarbeten – en hävstång Regeringen arbetar för att de nordiska länderna ska ta ledarskap i genomförandet av . Nordiska erfarenheter och nordiskt kunnande ska användas i dialog med andra länder kring hur ambitionen i avtalet kan öka. planerar inför sitt ordförandeskap i 2018 att fokusera på stödjande dialog 2018, där alla parter till avtalet bör överväga att skärpa sina ambitioner. Hållbara städer och klimatsmart P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 är ett område med oersättliga värden av lokal, nationell och global betydelse. De senaste forskningsrönen visar att isen runt kan vara helt borta . I ljuset av den politiska utvecklingen i den arktiska regionen är det viktigt att utveckla och stärka det arktiska rådets arbete med resiliens och med att stärka miljöskyddet och säkerheten i . är ordförande i miljöarbetsgrupp vilket ger goda möjligheter att stärka miljö- och klimatsamarbetet i regionen. Ekonomin är fortfarande i allt för stor utsträckning uppbyggd kring snabb förbrukning av råvaror. talade man om slit och släng. har det allt mer kommit att ersättas av köp och släng. ser vi ett allt större intresse från konsumenter att hyra, leasa och att köpa begagnat. Vi ser också hur det skapas affärsmodeller för en cirkulär ekonomi som bygger produkter av hög kvalitet med lång hållbarhet som tål att repareras. En cirkulär ekonomi bidrar till att minska miljö- och klimatpåverkan och innebär resurseffektiva och giftfria materialflöden återanvändning återvinning av produkter och material. Det görs genom att material och produkter återanvänds, återvinns, repareras uppgraderas och återtillverkas. Det avfall som ändå uppstår hanteras som en resurs. I en cirkulär ekonomi är livslängden på material och produkter längre. Mängden avfall och uttaget av råvaror är också mindre. Regeringen vill därför fortsätta arbetet för att minska mängden avfall, öka återanvändning och återvinning och fasa ut farliga kemikalier. Prioriterade områden inom arbetet med cirkulär ekonomi är bl.a. plast och textilier och här genomförs och planeras nya åtgärder som redovisats nedan. Regeringen tillsätter också en delegation för cirkulär ekonomi för att stimulera omställningen till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi (se även utg.omr. Ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete är utredningen om cirkulär ekonomi som överlämnades (SOU 2017:22) och som har remitterats. Regeringen avser även att gå vidare med ytterligare förändringar av styrmedel i syfte att stimulera omställningen till en cirkulär ekonomi. I betänkandet föreslås bl.a. nationell samverkan, skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster, ökad tillgängliget till bilpooler samt insatser för att underlätta för hushållen att förebygga avfall. Enligt utredningen förväntas förslaget leda till ökad sysselsättning. Inom ramen för bl.a. Smart Industri-strategin kommer en uppdaterad handlingsplan att tas fram. En hållbar konsumtion och produktion av varor och tjänster utgör en viktig del i en cirkulär ekonomi. Regeringens strategi för hållbar konsumtion visar vägen tillsammans med moms- och skattesänkningar på vissa reparationer. Det ska vara lätt och lönsamt att göra rätt. Materialflöden är internationella och regeringen kommer att fortsatt verka på EU- nivå för att driva på arbetet mot en cirkulär ekonomi. kommer regeringen lämna synpunkter till kommissionen på bl.a. plaststrategin, uppföljande ramverk och samordning av kemikalie-, avfall och produktpolitik. Under det svenska ordförande- skapet i Östersjöstaternas råd kommer hållbar konsumtion och produktion samt utveckling av nya partnerskap att vara i fokus när det gäller genomförandet av Agenda 2030. Miljömässig offentlig upphandling är ett strategiskt verktyg för att nå omställningen till en cirkulär ekonomi. Upphandlings- myndighetens arbete med att ta fram hållbarhetskrav för offentlig upphandling kan bidra till en cirkulär ekonomi. Regeringen satsar också på att exportera, demonstrera och sprida kunskap om klimat- och miljöinnovationer på framkant t.ex. i den nya nationella export- och investeringsplattformen . Samarbete mellan olika aktörer och sektorer är viktigt för att nå en cirkulär ekonomi. Regeringens samverkansprogram och det fortsatta arbetet med regeringens strategier, t.ex. Smart industri och strategin för hållbar konsumtion spelar här en viktig roll. Att dela på resurser är en central del i en cirkulär ekonomi. I en delningsekonomi skapas förutsättningar för en mer resurseffektiv konsumtion och produktion genom att hyra, dela, låna istället för att enskilt köpa och äga. Frågor som rör användarnas villkor i en delningsekonomi kommer att beaktas utifrån betänkandet Delningsekonomin på användarnas villkor (SOU 2017:26). Regeringen vill höja ambitionsnivån på avfallsområdet så att insamlingssystemen förenklas och blir mer lättillgängliga för hushåll och andra aktörer. Systemen för insamling och annan avfallshantering bör planeras och utformas så att de kan bidra till en cirkulär, biobaserad ekonomi och minskad nedskräpning. För att uppnå detta har regeringen tagit ett helhetsgrepp om avfallsområdet och ska utarbeta förslag som främjar att mer avfall används som en resurs, att mer avfall materialåtervinns, att insamlingen blir lätt för hushållen att delta i. Förbränningen av avfall med fossilt ursprung, som plast, måste minska i linje med målet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser och därefter uppnå negativa utsläpp. Regeringen har gett utredningen om ekonomiska styrmedel för el- och värmeproduktion inom EU ETS och ekonomiska styrmedel för avfallsförbränning (Fi 2016:02) i uppdrag att lämna förslag på utformning av en avfallsförbränningsskatt (dir. 2017:49). Utredaren ska även se över om kväveoxidavgiften kan göras mer verkningsfull och samhällsekonomiskt effektiv och lämna förslag på hur prissignalen på utsläpp av fossil koldioxid inom EU:s system för handel med utsläppsrätter kan kompletteras med andra ekonomiska styrmedel för el- och värmeproduktion. Regeringen föreslår ökade medel för att förbättra avfallsstatistik och spårbarhet. I och med detta uppnås en bättre kontroll över avfallsströmmarna och en bättre uppskattning av volymer och flöden vilket är en viktig förutsättning för tillsyn. För att förbättra möjligheterna för tillsyn av gränsöverskridande transporter av avfall tillför regeringen särskilda medel till berörda länsstyrelser (se utg.omr. 1, avsnitt 7.7.1) P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Plaster och kemikalier i miljön Negativa effekter av plastproduktion och plastanvändning samt problem med marint skräp, har hamnat högt på den internationella agendan. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare för att se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna från plast (dir. 2017:60). En fråga som behöver belysas är vilka miljöeffekter s.k. biologiskt nedbrytbar plast har och vilka möjligheter som finns att övergå till biobaserad råvara. Vi måste minska tillflödet av plast som hamnar i vår natur, hitta nya material som kan användas istället för plast samt samla upp den plast som hamnat fel. I enlighet med avfallstrappan bör fokus ligga på att minimera mängden plastavfall som uppkommer. Regeringen satsar därför för att minska problemen med plast i haven och naturen, vilket bidrar till flera miljökvalitetsmål. Satsningen är också av betydelse för arbetet med Agenda 2030. De diffusa utsläppen av mikroplaster via dagvatten till sjöar och hav från gator och vägar, konstgräsplaner, kläder och andra källor behöver minskas väsentligt och kostnadseffektivt. Satsningen innebär därför medel för att främja utveckling av ny reningsteknik, utveckling av hållbara plaster och för att stärka myndigheters arbete med att begränsa spridningen av mikroplaster. Särskilda medel för städinsatser riktas till de kommuner som drabbas av omfattande nedskräpning av plastskräp på stränder främst på grund av havsströmmarna och plastskräp från land. Det innebär också en särskild satsning på information till allmänheten om varför man inte ska skräpa ned samt resurser till marin pedagogik med syfte att stärka barn och ungdomars kunskap om havsrelaterade frågor och om plastens effekter i havet. Regeringen föreslår ytterligare medel till inrättandet av ett substitutionscentrum samt stärker Kemikalieinspektionens möjlighet att bistå centrumet med vetenskaplig kompetens. Läkemedel är en grundläggande del av hälso- och sjukvård av människor och djur. Läkemedels- rester som kommer ut i miljön vid tillverkning, användning eller vid hantering av avfall kan dock P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 förorena vatten och mark och orsaka allvarliga skador/störningar på olika organismer. Regeringen föreslår därför en särskild satsning för att avlägsna läkemedel i miljön som en del av satsningen på ett renare hav genom ökade medel för avancerad avloppsrening till anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Världens läkemedelstillverkning är till stor del koncentrerad till ett antal områden i och . Omfattande utsläpp av orenat avlopps- vatten från industrierna förorenar dricksvattnet och innebär en risk för att antibiotikaresistenta bakterier utvecklas. Den viktigaste åtgärden för att minska utsläppen är att skapa incitament för att införa rening av avloppsvatten. Regeringen tillför också medel för att inrätta ett för läkemedel i miljön (se utg.omr. och miljö ska samla svenska aktörer i arbetet för att stödja etappmålet om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt, enligt proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken. Centrumet ska utgöra en plattform för dialog och samarbete mellan olika aktörer och för forskning om miljöeffekter. Det kommer att bidra till underlag för samhällets besluts- processer och policyutveckling inom området. Därmed kommer centrumet också fylla den samordnande funktion som försvann i och med att forskningsprogrammet avslutades verksamhet. Regeringen avser att fortsätta verka för ökad miljöhänsyn i Europeiska unionens läkemedels- lagstiftning och internationellt. Se även avsnitt 3 Hälso- och sjukvårdspolitik inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Konsumtionen av textila varor har ökat betydligt . Textila material produceras i stora kvantiteter och ingår i en mängd varor som används brett i samhället. Ökande konsumtion och produktion av textila varor medför även ökad användning av råmaterial, vatten, mark och kemiska ämnen. Stora volymer kemikalier används för produktion av textilier, från tillverkning av textilfibrer och råmaterial till behandling av de färdiga textilvarorna. Inom ramen för samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi har ett rundabordssamtal om den hållbara textila värdekedjan hållits . Samtalet utmynnade i att aktörerna såg behovet av att en nationell arena för hållbara textilier skapas. Regeringen föreslår en satsning på hållbara textilier genom bl.a. hållbara affärsmodeller bland små- och medelstora företag och information till konsumenter för en mer hållbar konsumtion av textilier samt en ökad återanvändning. Regeringen ser också behov av att stärka olika aktörers arbete med hållbara textilier. Regeringen anser att det är viktigt att vardagsnära produkter som många människor exponeras för är säkra och så långt möjligt giftfria. När det gäller farliga ämnen i textilier verkar regeringen för utvecklad lagstiftning på EU-nivå. Regeringen anser att det finns stor potential att förbättra hanteringen av textilavfall. slängs stora mängder textilier i soporna och går till förbränning. Det är inte ett effektivt sätt att hantera värdefulla resurser och är inte i linje med regeringen ambition att ställa om till en cirkulär ekonomi. Insamlingen och återanvändningen av textilier behöver bli bättre. Globala insatser för en hållbar kemikalie- och avfallshantering Kemikalier och marint skräp sprids över nationella gränser. Långlivade kemikalier och plaster kan röra sig med luft- och vatten- strömmar och påverka långt från källan. För kemikalier och avfall arbetas det nu med att besluta om en ny plattform för den globala kemikalie- och avfallspolitiken efter 2020. Inom ramen för detta ser regeringen behov av att effektivare kunna ge en internationell respons på globala hälso- eller miljöproblem orsakade av den ökande och komplexa mängden kemikalier. Vid för mål 14 om haven, lyfte regeringen särskilt vikten av att stärka arbetet med att minska utsläpp och avfall till haven. Regeringen verkar för ett stärkt genomförande av existerande begränsnings- instrument, samt för ett framtida bindande internationellt ramverk för farliga kemikalier. Regeringens satsning för att minska plast i miljön innefattar därför också ökade medel för berörda myndigheters globala arbete. Regeringen bedömer att det även fortsatt krävs kraftfulla åtgärder för att de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen ska nås. EU:s ramdirektiv för vatten (direktiv /60/EG) och EU:s havsmiljödirektiv (direktiv /56/EG) är av stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålen. Åtgärdsarbetet är viktigt för att nå målen och berörda myndigheter, inklusive länsstyrelser och kommuner, spelar en central roll i åtgärdsarbetet. Landsbygdsprogrammet är, liksom tidigare, ett av flera viktiga verktyg i genomförandet av ramdirektivet för vatten och havsmiljödirektivet. Stor satsning på havs- och vattenmiljö Regeringen gör nu en omfattande satsning på havs- och vattenmiljön för ett renare hav. Satsningen bara inom utgiftsområde 20 omfattar 2018-2020 (se vidare beskrivningar av satsningarna). Satsningen omfattar bl.a. medel för att motverka övergödning, avlägsna miljögifter, återställa våtmarker och för att stärka det områdesskyddet. Medel tillförs även Havs- och vattenmyndigheten.