prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det är nödvändigt med ett helhetsperspektiv och ett utvecklat samspel mellan utbildning, forskning och innovation samt övriga relevanta områden för att statliga investeringar i forskning och utbildning ska leda till ökad effektivitet i det svenska innovationssystemet. Sammantaget gör regeringen bedömningen att insatser bidragit till att nya kunskaper utvecklats som kan bidra till att näringslivets förnyelseförmåga stärkts. För att upprätthålla en internationellt kon- kurrenskraftig kunskapsnivå på innovations- området är dessutom de internationella sam- arbetena betydelsefulla. Det svenska ordförande- skapet i Eureka har varit ett viktigt instrument för att stärka renommé som innova- tionsland vilket skapar goda samarbetsrelationer med kunskapsmiljöer i omvärlden. har dessutom integreringen av Tillväxtanalys utlandsbaserade verksamhet i organisation förstärkt förutsättningarna för att utveckla innovationspolitiken i takt med samtida kunskaps- och innovationsutveckling i omvärld- en. Regeringen bedömer att det internationella arbetet bidragit till att stärka det svenska näringslivets innovationsförmåga. Arbetet med att stärka industrins förmåga till omställning och konkurrenskraft fortsätter genom genomförandet av nyindustrialiserings- strategin Smart industri. Flera åtgärder har initierats och samverkan mellan aktörer och myndigheter har intensifierats. Åtgärderna sträcker sig och kommer att utvärderas i takt med att de genomförs samt samlat. Vikten av att fortsätta förenkla och samla erbjudandet gentemot näringslivet är fortsatt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 relevant för att åtgärderna ska få god effekt på lång såväl som kort sikt. Metallpriser följer den globala konjunkturen som mineralnäringen genomgår om- ställningar i samband med en generell efterfrågan på mer fossiloberoende. Global optimism har påverkat metallpriserna som har drivits upp av större aviserade infrastruktursatsningar i och en fortsatt fastighetsboom i . Osäker- heter råder dock om aviserade satsningar kom- mer att realiseras och om fortsatta utveck- ling. har aviserat en större satsning på förnybar energi, vilket kan komma att påverka tillgången till sällsynta jordartsmetaller. Förny- bar energi och produktionen av högteknologiska produkter har lett till global efterfrågan på metaller som inte varit särskilt eftertraktade. De redovisade åt- gärdsrapporterna inom ramen för den svenska mineralstrategin, är ett betydelsefullt underlag för utvecklingen på området. Utvecklingen av nya eller växande kunskaps- baserade företag har stor betydelse för den svenska konkurrenskraften. Efterfrågan på både rådgivning och finansiering från har fort- satt varit hög, vilket bl.a. avspeglas i en hög utlåning av det s.k. Tillväxtlånet, vars målgrupp i huvudsak är innovativa företag med tillväxt- potential. Uppföljning av verksamheten visar att företag som får del av insatser generellt uppvisar högre tillväxt än andra likvärdiga företag. Verksamheten bedöms bidra till att idéer kommersialiseras i nya eller befintliga företag. Likaså bidrar inkubationsverksamhet till att nya och kunskapsintensiva tillväxtföretag växer fram i hela landet. Det finns ett stort samhällsekonomiskt värde i att tidiga utvecklingsinvesteringar, ofta i inno- vativa verksamheter, kommer till stånd. Rege- ringen gör bedömningen att innovationsstöd till företag och projekt i tidiga utvecklingsfaser behöver förstärkas. Ett stärkt innovationsstöd bedöms ha stor påverkan på möjligheterna att få fram fler tillväxtprojekt och innovativa företag. Den samlade effekten av investeringar i forsk- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ning och utveckling som görs i kan därigenom få större genomslag. Behovet av att generellt stärka näringslivets och andra organisationers kunskaper om immaterialrättsliga tillgångar är ett prioriterat utvecklingsområde för svensk tillväxt, inte minst med tanke på ett ökat fokus på företeelser som öppen innovation, delningsekonomi, en allt mer internationaliserad ekonomi och upphovsrätt- sliga oklarheter i samband med digitaliseringens framväxt. För att nå ut med kunskaper om immaterialrättsliga tillgångar har () i samarbete med olika partner intensifierat informationsarbetet på området. Indikatorerna för patent och varu- märken visar en positiv utveckling och regering- en bedömer att PRV:s insatser bidrar till att stärka förutsättningarna för näringslivet att bättre nyttja immateriella tillgångar på ett mer systematiskt och strategiskt sätt. har granskat statliga stöd till innovation och företagande. Granskningen redo- visas i rapporten till innovation och företagande (RiR 2016:22). Regeringen konsta- terar i skrivelsen om statliga stöd till innovation och företagande (skr. 2016/17:79) att insatser för att främja innovation och företagande leder till att förändringspro- cesser initieras. Dessa låter sig inte till fullo analyseras och utvärderas i många av de effekt- analyser som genomförs. Regeringen anser att det saknas framför allt utvecklade analys- och utvärderingsmetoder för att skapa systema- tisk kunskap om ekonomiska omvandlingspro- cesser. Tillväxtanalys fick därför i uppdrag att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för analyser och utvärderingar av offentliga insatser för hållbar tillväxt, strukturomvandling och ekonomisk för- nyelse på såväl nationell som regional och lokal nivå kan utvecklas (N2017/04366/A). 3.5.3Stärkt entreprenörskap – för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv För att ekonomin som helhet ska utvecklas, om- vandlas och vara internationellt konkurrens- kraftig genomför regeringen insatser med syfte att förbättra förutsättningarna för att öka ny- företagandet samt öka tillväxtmöjligheter i be- fintliga företag i hela landet. entreprenörskap fokuserar på att möjliggöra genomförande av affärsidéer och att skapa hand- lingsutrymme för kvinnor och män att omsätta sin kreativitet i affärsverksamheter. Entrepre- nörskap omfattar insatser som rör kapitalför- sörjning, satsningar för hållbar utveckling och särskilda satsningar på växande sektorer och stärkta förutsättningar för tillväxt i befintliga näringar. Detta bidrar sammantaget till stärkt svensk konkurrenskraft och att skapa förut- sättningar för fler jobb i fler och växande företag. Företagsfrämjande på lika villkor Det är angeläget att förbättra förutsättningarna för alla, oavsett kön, bakgrund, ålder, bransch och geografisk hemvist, att starta och driva företag. På så sätt kan en mångfald av företagare och företag bidra till innovation, sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv. Informa- tion om jämställdhetsarbete åter- finns nedan under rubrik Jämställdhetsintegre- ring i myndigheter. Tillgång till information, rådgivning och nätverk har ofta stor betydelse för många små och medelstora företags skapande och tillväxt. Den information och rådgivning som staten till- handahåller ska vara marknadskompletterande, utgå från företagens efterfrågan vara lättillgänglig och kostnadseffektiv samt ta hänsyn till regiona- la förutsättningar. har efterfrågan på rådgiv- ning varit fortsatt hög, framför allt inom tillväxtrådgivning. Totalt ökade antalet rådgiv- ningsinsatser till små och medelstora företag och hade 13 660 unika rådgivnings- kunder i hela landet. SCB:s effektmätning 2017 av verksamhet visar bl.a. att de företag som fått rådgivning genom har en starkare utveckling vad gäller antal anställda, förädlings- värde och omsättning jämfört med företagen i kontrollgrupper. Exempelvis uppvisar aktiebolag i mätningen en dubbelt så stor ökning i antalet anställda () jämfört med aktiebolag i kontrollgruppen (). har genomfört informations- insatser och i samverkan med andra myndigheter erbjudit tjänster med syfte att göra det enklare för företag att skapas, växa och drivas. En sam- manställning från myndigheten visar att resultaten är goda, men att alla insatser ännu inte fullt ut har infriat alla förväntade resultat. har infor- mations- och företagsfrämjande insatser bidragit till att redan verksamma företag vidareutvecklats och att nya företag startats. De redan verksamma företagen har bl.a. fått ökad tillgång till nätverk, mer kunskap, nya strategier, ökad kompetens, nya investeringar och förhöjd kapacitet för idégenerering. Inom exempelvis myndighetens affärsutvecklingsarbete har 14 olika insatser genomförts vilka bedöms ha bidragit till internationaliseringsstrategier, projektanställ- ningar, mer aktiva styrelser, stärkt produktions- kompetens, ökad digitaliseringsmognad samt nya affärskontakter, affärsuppgörelser, mark- nadsmöjligheter och investeringar. Inom myn- dighetens verksamhetsområde för näringslivets kompetensförsörjning har unga entreprenörer fått kunskap om företagande, flera högskolor har fått stöd för att arbeta strategiskt med entre- prenörskap och regionalt utvecklingsansvariga aktörer har utarbetat utbildnings- och arbets- marknadsprognoser. Den myndighetsgemensamma webbplatsen är ett samarbete mellan elva myndig- heter som drivs av och Bolags- verket samt och Arbetsförmed- lingen. Webbplatsen erbjuder samlad informa- tion och e-tjänster från flera myndigheter, med utgångspunkt i företagarens och den potentiella företagarens behov. fortsatte utvecklingen av och flera nya tjänster lanserades. Bland annat finns nu utvecklad information för att stödja export och internationalisering, nio nya regionsidor, en guide för restaurang- branschen där företagare kan ta fram en person- lig checklista samt en kontaktpunkt med infor- mation och ansökningsuppgifter för att förenkla för EU-medborgare att få sina kvalifikationer validerade. Webbplatsen har haft en positiv utveckling , med 2,3 miljoner användare besök, vilket var en ökning Antalet inloggningar med e-legiti- mation ökade från 1,3 miljoner 2015 till 1,6 mil- joner 2016. Hälften av de som är företagare 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 känner till och bland de som kan tänka sig att bli företagare känner drygt var fjärde person till webbplatsen. Kännedomen är nästan dubbelt så hög bland unga företagare som bland äldre företagare. Entreprenörskap och företagande är viktiga inslag i utmaningen att integrera nyanlända på arbetsmarknaden. Det är viktigt att ta tillvara kompetens, erfarenhet och kunskap hos nyan- lända kvinnor och män. genomförde en rad kunskapsspridande insatser, exempelvis vid seminarier och konferenser, samt utlysningar av medel till projekt med integrationsinriktning. Bland annat genomfördes en utlysning riktad till arbetsintegrerande sociala företag (se vidare under , sociala företag och sociala innovationer) och flera utlysningar riktades till projekt för att underlätta nyanländas etablering. Med syfte att klarlägga hur regler hindrar eller möjliggör företagande för personer med rötterna i ett land utanför EU tog myndigheten fram en rapport om asylsökandes och nyanländas förutsättningar för arbete och företagsstart i . I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) avsatte regeringen 18 miljo- ner kronor för att främja nyanländas företag- ande. Detta resulterade i att fick regeringens uppdrag att underlätta för nyanlända att snabbt starta företag i . Inom ramen för uppdraget genomförde myndigheten en utlysning. 22 projekt fick medel att genomföra exempelvis informations- och språkinsatser, nät- verkande och mentorskap. Av delredovisning framgår att framgångsrika modeller bl.a. innehöll tydliga inslag av individu- ellt anpassade insatser som dessutom tillhanda- hölls på deltagarnas språk. Socialt entreprenörskap, sociala företag och sociala innovationer fick ett tre- årigt uppdrag att i samverkan med Arbetsför- medlingen utarbeta och genomföra ett nationellt program med insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerande sociala företag startar och växer för att därigenom öka antalet sysselsatta. Satsningen bidrar bl.a. till regeringens arbete för enklare vägar till jobb och omfattar totalt och finansieras inom 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv där mer information om satsningen återfinns. såg regeringen över hur närings- politiken bättre kan stärka socialt entreprenör- skap, socialt företagande och sociala innova- tioner. I arbetet inhämtades bl.a. information och kunskap från över 300 intressenter inom den sociala ekonomin och en intern näringspolitisk genomlysning genomfördes. Arbetet resulterade exempelvis i uppdrag till att redovisa hur myndigheten främjar sociala entreprenörer i sin verksamhet och ska enligt uppdrag i regleringsbrev avsätta –2019 för att utveckla och genomföra riktade insatser för social innovation. har fortsatt arbeta i enlighet med vad som aviserades i myndighetens handlingsplan för jämställdhetsintegrering 2015– 2018. Bland annat togs en mångfaldsrapport fram . Myndigheten använder två indi- katorer för att följa upp integreringen av mång- fald i sina kärnprocesser: 1) andel av beviljade an- sökningar som integrerat mångfald och jäm- ställdhet i planering, genomförande och uppfölj- ning, och 2) fördelning av beviljade stöd till exi- sterande och potentiella företagare utifrån kön, ålder och bakgrund. var det av de projekt som beviljades medel som inte- grerade jämställdhet i sina projekt. Motsvarande andel som integrerade mångfald på samma vis var . Siffrorna avser nationella medel. var det av ansökningarna som beviljades stöd direkt från och av de finansiella medel som myndigheten förmedlade som gick till företag som drevs av män. Enligt databas över operativa företagsledare leder kvinnor av . Turismen är en av snabbast växande näringar. var 169 000 personer syssel- satta inom turismen, vilket är en ökning jämfört med året innan. Detta kan jämföras med att den totala sysselsättningen i ökade med 1,7 pro- cent. Totalt ökade turismkonsumtion i med och upp- gick totalt till . Turismens exportvärde, dvs. värdet av utländska besökares konsumtion i , ökade med och uppgick till . Regeringen har även tillsatt en särskild utredare med uppdrag att föreslå en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring (dir. 2016:83). Utredningen ska bidra till innovativa växande företag och destinationer samt ökad samverkan mellan privata och offentliga aktörer. Utredningen ska slutredovisas . slutrapportering av regerings- uppdraget Hållbara turistdestinationer visade på vikten av tydliga roller och ansvarsfördelning samt gränsöverskridande samarbeten mellan offentliga och privata aktörer, vilket låg till grund för utlysningen om Hållbar produkt- utveckling för perioden –2019. Utlysningen omfattar och lika mycket i medfinansiering och syftar till att ta fram ett ökat utbud av upplevelser för kultur- och natur- intresserade besökare från andra länder, detta är en del av regeringens satsning på besöksnäringen med fokus på natur och kulturturism. Naturturismen växer i och omsatte 2014. Regeringen har gjort stora satsningar för att tillgängliggöra natur, bl.a. genom information och vandrings- leder (se vidare utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård). har ett nationellt samverkans- samordningsansvar inom turism. Inom ramen för detta arbete anordnar och deltar myndig- heten i flera olika typer av nätverk, dialoger och mötesplatser på turismområdet. presenterar Tillväxt- verket publikationen Fakta om svensk turism. hade totalt 61,8 miljoner över- nattningar, en ökning med drygt 1,8 miljoner eller jämfört med året innan. Antalet utländska övernattningar ökade till 15,6 miljoner . (VisitSweden), ska med- verka till att turismen ökar genom marknads- föring och information om som turist- land utomlands. VisitSweden har bl.a. gjort detta genom särskilda satsningar på nya tillväxtmark- nader som och , marknadsföring av hållbar natur- och ekoturism på landsbygden samt insatser för att förlänga utländska besökares vistelse i . VisitSweden mark- nadsför även som turistland utomlands inom ramen för regeringens satsningar på dels landsbygds- och måltidsturism genom lands- bygdsprogrammet (se utg.omr. 23 avsnitt 2.5.3), dels genom Exportstrategin för att bredda kännedomen om svensk design och svenska designupplevelser internationellt. En viktig förutsättning för att möjliggöra start och expansion av företag är en god tillgång till finansiering i olika skeden. Det handlar dels om förutsättningar att generera internt kapital, dels om tillgång till externt kapital. Merparten av företagens lånebehov tillgodoses av den privata marknaden. Eftersom ett stabilt finansiellt system är en förutsättning för långsiktig hållbar tillväxt är en stabil bank- och finansmarknad på både nationell och EU-nivå prioriterat i rege- ringens politik. Detta har föranlett ett antal lagstiftningsförändringar , däribland regelverk avseende kapitalkrav hos bankerna som i viss mån kan påverka små före- tags möjlighet att få tillgång till privat låne- finansiering. Närings- och innovationsministern och finansmarknads- och konsumentministern genomförde därför gemensamt en dialog med de större bankerna i i syfte att säkerställa att lånebehoven hos nya och väx- ande företag i stor utsträckning kan tillgodoses av de privata bankerna. Privat gräsrotsfinansiering är en del av de finansiella marknaderna som växer snabbt. Rege- ringen har därför tillkallat en särskild utredare för att kartlägga och analysera utvecklingen av gräsrotsfinansiering (Fi 2016:10) och se över behovet av regelverk för marknaden. Uppdraget ska redovisas . Marknadskompletterande finansiering via de statliga aktörerna ska bidra till en förbättrad finansieringssituation där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning, men där det finns ett samhällsekonomiskt motiv för insatser som leder till tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. ökade utlåningen till företag från både och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 (Norrlandsfonden)2, i såväl antalet krediter som beloppsmässigt. Tabell 3.13 Marknadskompletterande utlåning Nyutlåning och 2015 (inom parentes) Nyutlåning (mnkr) 3 324 (3 280) 451 (264) Nyutlåning (antal) 4 681 (4 405) 172 (154) Källa: och , årsredovisningar 2016. har nyutlåning ökat kraftigt med vilket mot- svarar en ökad utlåning . Även för Norrlandsfonden har utlåningen ökat betyd- ligt , en ökad utlåning på 2016 jämfört med . Den höga beloppsmässiga utlåningen i såväl som Norrlandsfonden beror på hög efterfrågan från företag samt de avtal som och Norrlands- fonden tecknat med Europeiska Investerings- fonden om förlustgaranti för lån till innovativa företag. Utlåningen av mindre lån till nystartade före- tag, s.k. mikrolån, ökade kraftigt och uppgick till av antalet lån. Avseende mikrolån utgör låntagare med utländsk bakgrund majoriteten, av antalet mikrolån går till denna målgrupp. Av totala nyutlåning gick till denna målgrupp, jämfört 2015. Utlåningen till företagare med utländsk bakgrund kan inte redovisas fördelat på kön. Av Norrlandsfondens utlåning gick till företag som ägs eller leds av kvinnor, motsvarande andel 2015 var . Antalet företag som ägs eller leds av kvinnor som beviljades lån av har ökat och uppgick till 1 443. Även utlånad volym till denna målgrupp ökade 2016 och uppgick till . Av nyutlåning gick till exporterande företag, vilket motsvarar . 2 Norrlandsfonden verkar i , , , och . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Diagram 3.6 Nyutlåning (antal lån) Andel kvinnor och män, procent Källa: och , årsredovisningar 2016. och Norrlandsfondens utlåning sker huvudsakligen tillsammans med banker. har utlåningen från bidragit till att banker och andra finansiärer beviljat lån för ytterligare , vilket innebär att för varje krona lånat ut har företagen fått låna ytterligare från banker eller andra finansiärer. Enligt Norr- landsfonden beräknas fondens utlåning generera investeringar i norrländskt näringsliv med ytterligare . Drygt hälften av samtliga krediter gick till företag som inte tidigare varit kund hos . Som ett resultat av samhällsuppdrag följs tillväxten i kundföretag upp efter Almi-insatsen. Uppföljningen av tillväxt- effekter i samtliga kundföretag visar att för de företag som blev kunder har omsättningen i genomsnitt ökat –2015. I en jämförbar kon- trollgrupp var omsättningsökningen . För de företag som var lånekunder hos 2012 har omsättningen ökat med i snitt 67 pro- cent. har haft en bättre sysselsättningsökning; jämfört med kontrollgruppens . Fortsatt stor efterfrågan på riskkapital Marknaderna för svenska s.k. startup-företag och små- och medelstora företag i övrigt växer och med det så följer ett ökat behov av risk- kapital i tidiga skeden för att säkerställa produkt- utveckling och marknadsexpansion. Antalet ägarkapitalinvesteringar i var på toppnivå . Enligt ”list” gjordes totalt 496 investeringar . skedde riskkapitalinvesteringar via fyra statliga verksamheter: (inom dotterbolaget ), stiftelsen strifonden, () samt (). Tabell 3.14 Marknadskompletterande riskkapital- investeringar Investeringar (mnkr) Antal investeringar i nya Antal portföljbolag vid 2016 1Industrifondens verksamhetsår 2016/17. Källa: , Industrifonden, Inlandsinnovation, Fouriertransform, årsredovisningar 2016. Bland de företag som fick del av risk- kapital 2012 har omsättningen ökat . investerade sammanlagt som ägarkapital i befintliga och nya portfölj- bolag. har privata ak- törer investerat totalt i dessa bolag, vilket innebär en uppväxling på ca per investerad krona från . Indu- strifondens investeringar 2016/17 om 573 mil- joner kronor matchades av privata kapitalinve- steringar om . Förbättrad struktur för statligt riskkapital Regeringen har vidtagit åtgärder för att ska bibehålla och utveckla en stark marknad för finansiering till företag i tidiga skeden. En del i detta är etableringen av (Sam- invest) . Genom Saminvest kan offen- tligt kapital investeras indirekt i företag via s.k. venture capital- och såddfonder tillsammans med privat kapital. Saminvest ska stärka finansierings- systemet för innovativa företag med hög tillväxtpotential så att fler växande företag skap- as. Syftet med Saminvests fondinvesteringar är att bidra till att mer privat kapital söker sig till företagens tidigare och mer riskfyllda faser som nya fonder och team kommer att kunna etableras och på det viset skapa en mer dynamisk riskkapitalmarknad. skedde koncernbildningen av Saminvest då aktierna i och tillfördes Saminvest. Saminvests framtida fondinvesteringar finansi- eras av kapital från dessa dotterbolag vars verk- samhet att nyinvestera nu upphört. Med EU-medel från det nationella regional- fondsprogrammet 2014–2020 har fattat beslut om två nationella riskkapitalprojekt: grön investeringsfond och Grön investeringsfond, som sjösattes och förvaltas av och medfinansieras av och , kommer att genomföra direktinvesteringar i bolag med affärsmodeller som adresserar klimat- utmaningen. Fonden riktar sig till företag verk- samma inom områdena klimat, förnybar energi och energieffektivisering med syfte att bidra till en koldioxidsnål ekonomi. Fonden har ett kapi- tal på , varav hälften från Europeiska regionala utvecklingsfonden, som kommer att kompletteras med lika mycket privat kapital i de enskilda investeringarna. Swedish venture initiative, som etablerades , har ett fond-i-fond-upplägg där har till uppgift att utse privata fondförvaltare som kommer att utföra investeringar i tillväxtföretag. Fonden har en kapitalbas3 på . Till det kommer privat finansiering och finansiering från . Företagsfrämjande på lika villkor insatser bedöms bidra till att främja fler och växande företag. informa- tionsinsatser och riktade företagsfrämjande insatser bidrar till att stimulera entreprenörskap och företagsutveckling genom att sprida information och stötta kunskapsutveckling, både generellt och riktat till vissa målgrupper, exem- pelvis unga och utlandsfödda, och branscher. För att möta företagens behov i hela landet är det viktigt att det statliga företagsfrämjandet fortsätter att anpassa sina tjänster, arbetssätt och kompetens. Digitalisering, internationalisering och hållbart företagande har vuxit i betydelse, vilket präglar löpande utvecklingsarbete.