prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — För vissa kapitaltransaktioner påverkas endast balansräkningen av händelser i statens budget medan resultaträkningen är oförändrad. Exempel på detta är anslag för investeringar och utlåning, eller inkomsttitlar för återbetalning av lån. En stor principiell skillnad är att i resultat- räkningen elimineras alla ekonomiska mellan- havanden mellan myndigheter. I statens budget bruttoredovisas sådana transaktioner i de flesta fall som utgifter på anslag och inkomster på inkomsttitel. En annan stor skillnad är att ålderspensions- avgifterna från andra än statliga myndigheter bruttoredovisas som intäkt i resultaträkningen, som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas som kostnader. I statens budget däremot, nettoredovisas ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet inklusive premiepensionssystemet. Utbetalning- arna av pensioner till enskilda framgår inte av statens budget. Direkta skatter på arbete Övriga direkta skatter på arbete Summa Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Övriga indirekta skatter på arbete Summa Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Övriga skatter på kapital Summa Skatt på kapital Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Inlevererat överskott från AB Övriga skatter på konsumtion och Summa Skatt på konsumtion och Restförda och övriga skatter Intäkter som förs till fonder Summa Restförda och övriga skatter Summa Totala skatteintäkter före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2015 Avgår: Kommunala inkomstskatter Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet Summa Statens skatteintäkter före justering S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Justering till belopp enligt ÅRS 2015 avgränsningen i statens budget Tillkommer, avgränsningsskillnader m.m. Eliminering av statliga myndigheters Eliminering av statens arbetsgivaravgifter Eliminering av särskild löneskatt på Eliminering av myndigheters skatter m.m. Summa Total före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2015 Skatteintäkterna så som de avgränsas i resultat- räkningen ökade med (8,) jämfört med . Eftersom många skatter fastställs per kalenderår är det slutliga utfallet för beskattningen inte känt förrän i december året efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatteintäkter grundas därför till viss del på bedömningar. Även om det för årsredovisningen går att göra en relativt säker bedömning av intäkterna från skatt på arbete och skatt på konsumtion är osäkerheten fortfarande stor vad gäller skatt på kapital. Historiskt ligger avvikelsen mellan den bedömning som redovisas i årsredovisningen och de slutliga utfallen på i storleksordningen av de totala skatteintäkterna. Den övergripande analysen bör utgå från totala skatteintäkter i mitten av tabellen, som beräknas till och som ska jämföras med totalt enligt den nu aktuella bedömningen av skatteintäkter för . Det innebär att förändringen är en ökning med varav kommu- nernas del är . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 nuvarande bedömningen av skatteintäkterna avseende 2015 är ökningen av statens skatter därmed , varav förklaras av höjda skatter. Den resterande delen av ökningen på förklaras till stor del av att skatte- intäkterna blev högre än den bedömning som gjordes i årsredovisningen med . En ökad lönesumma gav högre intäkter av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter De direkta skatterna, inkomstskatter, ökade med jämfört med . Statens intäkter ökade med . En stor del eller ca förklaras av att reduktionen för ROT-tjänster har sänkts från . De indirekta skatterna på arbete ökade med varav förklaras av att nedsättningen av arbetsgivar- avgifter för unga har avskaffats samt införandet av en särskild löneskatt på inkomster för personer . Den återstående intäktsökningen på förklaras av att lönesumman ökade . Timlönen ökade medan antalet arbetade timmar ökade mellan åren. De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Elimineringen brutto- redovisas i tabellen ovan. Lägre intäkter från skatt på kapital Jämfört med 2015 minskade intäkterna från skatt på kapital med . Hus- hållens kapitalvinster ökade kraftigt och låg kvar på en hög nivå även 2015 till följd av de senaste årens börsuppgång och stigande bostads- priser. Men 2016 minskade skatteintäkter från hushållens kapitalvinster med eller eftersom de finansiella kapitalvinsterna var lägre än 2015. Skatt på företagsvinster minskade med eller . Större delen av minskningen förklaras av en stor engångsvis skatteintäkt från bolag i en koncern 2015. Aktiviteten i ekonomin var fortsatt hög 2016, vilket medförde att företagens vinster bortsett från den tillfälliga uppbörden ökat. Bankerna redovisade också stora vinstökningar. Ytterligare en orsak till företagens ökade vinster är exportföretagens resultat som påverkats positivt av försvagningen av kronan. Ökade bostadsinvesteringar bidrog till mer intäkter från mervärdesskatt Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med mellan åren. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med eller . Det är bostadsinvesteringarna som bidrar till att den procentuella ökningen är så stor. Bostadsinvesteringarna steg med 19 pro- cent . Även momsen avseende konsumtion ökade mer än hushållens konsumt- ion i löpande priser på grund av samman- sättningseffekter. Hushållens konsumtion i löpande priser steg . I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndig- heter med som ska elimineras. Detta är en inomstatlig transaktion som elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet i statens resultaträkning. Ökade intäkter från skatt på energi och miljö Skatt på energi och miljö ökade med . Det beror till stor del på att energiskatterna höjdes . Dieselförsäljningen ökade något . Även skatt på vägtrafik ökade Skatt på vägtrafik ökade med och ökningen beror på ökad trängsel- skatt. Trängselskatten i har höjts i innerstaden, införts på och maxbeloppet har höjts. Ökade intäkter vid anstånd Restförda skatter m.m., som även innehåller omprövningar och anstånd, ökade med 4,7 mil- jarder kronor. Effekter av anstånd för företag ökade med och för hushåll med . Överföringar till fonder ökade Intäkter som förs till fonder ökade med 3,6 milj- arder kronor. Den nya resolutionsavgiften redovisas här och förklarar en ökning med . Avgifter till Kärnavfalls- fonden ökade med . Avgifterna betalas av reaktorinnehavarna i förhållande till levererad energi. Kommunernas del av skatteintäkterna, kommu- nal inkomstskatt och fastighetsavgift, ökade med medan ålderspensions- systemets avgifter ökade med . Statens arbetsgivaravgifter har eliminerats sköter uppbörden av skatter och redovisar den både i statens resultaträkning och i statens budget. Staten betalar ut de skatter och avgifter som tillhör kommunsektorn och ålders- pensionssystemet löpande för att sedan slut- reglera dem när beskattningen är fastställd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultat- räkningen skiljer sig på några punkter från den som görs på inkomstsidan i statens budget. I budgeten görs omföringar och en finare in- delning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av ålderspensionsavgiften som går till premie- pensionssystemet läggs i resultaträkningen till skatteintäkterna, trots att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). En annan väsentlig skillnad jämfört med statens budget är att skatter och arbetsgivaravgifter som staten betalat till sig själv elimineras i resultaträkningen. Kommunalekonomisk utjämning och kommunmoms bruttoredovisas I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som netto- redovisas på utgiftssidan i statens budget. Inkomstutjämningsavgift och kostnadsutjäm- ningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt nettoredovisas under anslaget för kommunalekonomisk ut- jämning. Det innebär att utgifterna för stats- bidrag till kommunerna minskats med mot- svarande belopp på statens budget. I resultat- räkningens skatteintäkter ingår också mervärdes- skatt med för kommuner och landsting som nettoredovisas på inkomst- sidan i statens budget. I resultaträkningen har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket inne- bär att både inkomster och transfereringar till kommuner är högre än i statens budget . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 I kolumnen för jämförelsetalen redovisas för varje skatteslag de utfall som beräknats efter det att beskattningen av inkomster slutförts. Detta överensstämmer med motsvarande redo- visning av utfallet på statens budget. Jämförelse- talen avviker något för varje enskilt skatteslag från de belopp som beräknades när resultat- räkningen togs fram, eftersom de baseras på senare utfallsinformation. Tre justeringsbelopp har lagts till i ovanstående tabell så att överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i års- redovisningen för staten 2015. Skatteintäkterna 2015 blev högre Skatteintäkterna 2015 blev högre jämfört med den beräkning av skatt som gjordes . Skatt på kapital för hushåll blev högre än beräkningen bl.a. till följd av lägre räntor än beräknat. Inkomstskatter och skatte- reduktioner blev 1,2 respektive högre än beräkningen . Övriga indirekta skatter på arbete blev högre än beräkningen . Den ökningen beror främst på särskild löneskatt på pensionskostnader för företag som fastställs först vid beskattningsutfallet och blev högre än beräknat. Arbetsgivaravgifter blev lägre än beräkningen . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade med eller . Intäkter av avgifter i offentligrättslig verksamhet ökade med och är ca en tredjedel, , av posten. Intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet ökade med och utgör drygt hälften, , av posten. Andra ersättningar ökade med och utgör av posten. Staten tar in avgifter för att tillhandahålla varor och tjänster, och den som betalar avgiften får därmed en motprestation. Avgifterna är antingen offentligrättsliga eller avgifter för upp- dragsverksamhet. Offentligrättsliga avgifter är s.k. tvingande eller betungande avgifter som staten med stöd av författning kan ta ut av enskilda. Avgifter för uppdragsverksamhet är samtliga avgifter som inte är offentligrättsliga. Det omfattar försäljning av varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Hit räknas också de avgifter som myndigheter under vissa förut- sättningar får ta ut enligt det generella bemyndi- gandet i 4 § avgiftsförordningen (1992:191). Andra ersättningar ses inte som avgifter eftersom den som betalar ersättningen i princip inte erhåller någon motprestation såsom för en avgift. De största förändringarna av de offentligrättsliga avgifterna rör , CSN och Transportsportstyrelsen där avgifterna har minskat medan de ökat hos och har ökat. Avgifterna som tas ut av resterande myndigheter har också totalt sett ökat. flygtrafikrelaterade luftfarts- intäkter minskade med , huvudsakligen de s.k. undervägsavgifterna som fastställs av . Minskningen beror på att de delar av pens- ionskostnadsökning som påverkar undervägsav- gifterna var lägre än . CSN tar främst ut avgifter för administration av återbetalning av studielån och för att bevilja studiemedel. Avgifterna minskade med 197 milj- oner kronor. Det beror i huvudsak på att avskrivningar och reservation för osäkra admi- nistrativa avgifter minskar avgiftsintäkterna i stället för att som tidigare redovisas som verk- samhetens kostnader, och följer av CSN:s nya finansieringsmodell som gäller . Avgifterna har utöver den förändringen minskat med . Transportstyrelsens avgifter minskade med , huvudsakligen inom vägtrafikområdet där avgifter inom körkorts- verksamheten har sänkts. Transportstyrelsen tar ut avgifter inom sjöfarts-, luftfarts-, järnvägs- och vägtrafikområdet för bl.a. tillsyn, tillstånd och registerhållning. Inom luftfartsområdet finns också avgifter för säkerhetskontroll vid svenska flygplatser, flygplatsers utrustnings- kostnader för kommunikation, navigation och övervakning inom flygtrafikledningstjänst och undervägsverksamheten (flygtrafiktjänst en route). avgifter ökade med varav största delen var banavgifter som är obligatoriska för de aktörer som trafikerar järnvägen och där intäkterna går till drift och underhåll av järnvägen. avgifter omfattar även bl.a. förarprovsavgifter. avgifter omfattar grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. avgifter har ökat med vilket huvudsakligen beror på volymökning för enskilda mål. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Övrigt om intäkter av offentligrättsliga avgifter Totalt redovisar omkring 125 myndigheter offentligrättsliga avgifter, som tas ut i en mängd olika verksamheter. Lantmäteriet redovisar avgifter inom fastig- hetsbildningsområdet och expeditionsavgifter för inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. tar ut avgifter för s.k. stäm- ningsmannadelgivning, passhantering, nationella och ansökan om prövning av olika ärenden. tar ut avgifter av de företag och personer som står under tillsyn samt avgifter för prövning av ansökningar och anmälningar. tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska produkter och vissa andra produkter som med hänsyn till sina egenskaper eller användnings- områden står läkemedel nära. tar ut avgifter för att registrera företag. tar främst ut avgifter för post och elektronisk kommunikation. avgifter omfattar huvud- sakligen elsäkerhetsavgifter, elberedskaps-av- gifter och nätövervakningsavgifter. avgifter omfattar dels avgifter från anläggningar som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet, dels avgifter från de som i sin yrkesverksamhet använder utrustning med icke-joniserande strålning bl.a. för lasrar och röntgenutrustning. avgifter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. Intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet ökade De största ökningarna av avgifter för uppdrags- verksamhet rör , , och Statens institutions- styrelse. Avgifterna i uppdragsverksam- het ökade med , vilket främst beror på investeringsprojekt där kommu- ners anläggningar byggs som . uppdragsverksam- het består i övrigt huvudsakligen av försäljning av järnvägsmateriel till de entreprenörer som bygger och underhåller de statliga järnvägarna och el till de olika bolag som bedriver tågtrafik. Svenska kraftnäts avgifter ökade med , främst för att balans- och S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 frekvensregleringen ökade med på grund av högre genomsnittspris för balans- och reglerkraft. Avgifterna från över- föring av el på stamnätet minskade med främst på grund av lägre energiintäkter som följd av sänkt energiavgift 2016. I Svenska kraftnäts nätverksamhet säljs överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. har dessutom ansvaret för att balansera den nationella produktionen och förbrukningen av el. Detta sker genom att ett antal företag, s.k. balansansvariga, åtagit sig att planera sin el- produktion och elinköp med sin förbrukning så att dessa balanserar varandra. gör i efterhand en ekonomisk reglering av obalanserna och redovisar köpt respektive såld balanskraft i sin resultaträkning. Svenska kraft- näts intäkter och kostnader påverkas brutto- mässigt av marknadspriset på el och volymen balanskraft i respektive elområde och det kan därför vara stora skillnader mellan åren. avgifter ökade med , främst på grund av att avgifterna från AP-fonderna för administration av inkomstpensionssystemet ökade men även avgifterna för administration av premiepensions- systemet. Statens institutionsstyrelses vårdavgifter för ungdomsvård har ökat med , främst på grund fler vårddygn. Övrigt om intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet Totalt redovisar omkring 175 myndigheter avgifter för uppdragsverksamhet. EKN har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda exportkredit- och investeringsgarantier. Avgifterna avser premieintäkter som ska täcka garantitagarnas eventuella framtida kundför- luster, och premiens storlek beror på risken i varje affär. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet. , och redovisar intäkter i sin uppdragsverksamhet i samband med uppdragsutbildning och forskning, tidskrifter och publikationer samt rådgivning och annan liknande service. uppdragsintäkter är ersättning från AP-fonderna och premiepensionssystemet för arbete med uppbörd av ålderspensions- avgifter m.m. Statens jordbruksverks uppdragsverksamhet är i huvudsak deras distriktsveterinärorganisat- ion. uppdrags- intäkter kommer från djursjukvård, forsknings- uppdrag och övriga konsulttjänster, hyresin- täkter samt jordbruksprodukter. Lantmäteriets avgiftsbelagda verksamhet om- fattar bl.a. grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. intäkter avser i huvudsak konsulttjänster. intäkter avser bl.a. försäljning av sjökort och konsultuppdrag. Intäkter av andra ersättningar ökade EKN, Inspektionen för arbetslöshetsför- säkringen, Kammarkollegiet och Svenska kraft- nät redovisar de största ökningarna av andra ersättningar. Totala förändringen av andra ersättningar förklaras av att resterande myndig- heter totalt sett erhållit lägre andra ersättningar än föregående år. återvunna skade- belopp ökade med . Mest på grund av betalningar från som i princip reglerat alla fordringar sedan sanktionerna på landet upphävdes. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens andra ersättningar är finansieringsavgifter som arbetslöshetskassorna betalar. Finansieringsav- gifterna ökade med efter- som både dagpenningnivån och medlemsantalen i arbetslöshetskassorna har ökat. Svenska kraftnäts andra ersättningar ökade med . Det är huvudsakligen ersättning från kapacitetsavgifter och investeringsbidrag som redovisas som andra ersättningar och som förklarar huvuddelen av ökningen. Övrigt om intäkter av andra ersättningar Totalt redovisade omkring 170 myndigheter intäkter av andra ersättningar. redovisar i huvudsak böter som andra ersättningar. redovisar bl.a. viten, intäkter från försäkringsbolag för skadeersättningar på väganläggningar och kvalitetsavgifter kopplat till banavgifterna som andra ersättningar. redovisar intäkter för fakturerade pensionskostnader och löne- kostnader från som andra ersättningar. Som andra ersättningar redovisar CSN återkravsintäkter från återkrav som uppstår om en studerande t.ex. avbrutit studierna utan att meddela CSN. Transportstyrelsen redovisar bl.a. felparke- ringsavgifter som andra ersättningar. Andra ersättningar hos är bl.a. återbetalda statsbidrag. redovisar huvud- sakligen böter som andra ersättningar. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 EU-bidrag med delat förvaltningsansvar Bidrag från Europeiska regionala Bidrag från Europeiska socialfonden m.m. Bidrag från fonden för integration av Bidrag från Asyl-, migrations- och Bidrag från Europeiska flyktingfonden och Bidrag från Fonden för inre säkerhet Interregionala bidrag (Interreg) Bidrag till transeuropeiska nätverk, Erhållna bidrag vid universitet och högskolor (exklusive bidrag från EU) (exklusive bidrag från EU) S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Erhållna bidrag vid övriga myndigheter (exklusive bidrag från EU) Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna har totalt sett ökat med . Posten AP-fondsmedel visar Allmänna pensionsfondens nettobidrag till staten. Beloppet är skillnaden mellan de medel som löpande rekvireras från AP-fonden för ut- betalning av ålderspensioner och de ålders- pensionsavgifter (socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare), allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som löpande överförs till AP-fonden för förvaltning. uppgick nettobidraget till 25,8 mil- jarder kronor. Utbetalda pensioner som finansieras från AP-fonderna ökade med nära , medan avgifterna som tillförs AP-fonderna ökade med . Det innebär att nettoöverföringen från AP-fonderna ökade med . Intäkter av EU-bidrag uppgår till och visar på återflödet från EU- budgeten. har dessa ökat med jämfört med föregående år. Det beror främst på att EU-programmen i den fleråriga budgetramen 2014–2020 har kommit igång. Kommissionen betalade ut bidrag till transeuropeiska nätverk om som utgör EU-stöd för investeringar och utvecklingsinsatser. Det enskilt största projektet var färdigställande av järnvägstunneln i . Bland projekt som fick bidrag i mindre omfattning finns bl.a. vägtunneln och byggande av bangården kombiterminal. Bland EU-bidragen går en väsentlig del direkt till universitet och högskolor, som redovisade intäkter av bidrag från EU med . Andra EU-bidrag direkt till myndig- heter blev . Andra intäkter av bidrag till universitet och högskolor tillkommer med vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Bidragen ska främst användas för forskning. Förutom EU, finansie- rar företag inom och utom och olika forskningsstiftelser till stor del denna forskning. Bidrag från andra statliga myndigheter, t.ex. forskningsråd, är eliminerade. redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostna- den för statlig assistansersättning samt intäkter för underhållsstöd från bidragsskyldiga. tar emot bidrag från bl.a. kommuner för investeringar i infrastruktur. Intäkter av bidrag, exklusive bidrag från EU, ökade med jämfört med . De främsta orsakerna är att bidrag till investeringar för och Förbifart ökade . SPV redovisar premieintäkter m.m. för den statliga tjänstepensionsrörelsen och andra pensionsförmåner för anställda i vissa organisat- ioner som inte är statliga myndigheter men där SPV ändå hanterar tjänstepensionen. Allmänna bidrag till kommuner exkl. Avgiften till Europeiska unionen Bistånd och andra internationella bidrag Hälso- och sjukvårdspolitik, till kommuner Transfereringar till hushåll, inkl. hushållens övriga organisationer Ålderspensioner vid sidan av statens budget (anslagsfinansierade förmåner) Ersättning vid sjukdom och varav sjukpenning och rehabilitering m.m. varav aktivitets- och sjukersättning Ekonomisk trygghet för familjer och barn (FK, PM) Summa socialförsäkring till hushåll Övrigt arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen Summa arbetsmarknad till hushåll Kostnad resp. återföring av reservation för förluster i utlåningsverksamheten, Centrala Bidrag till folkbildningsorganisationer, Summa utbildningspolitik till hushåll Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Styrelsen för Integration, Etableringslotsar, Integration, Etableringsersättning till vissa S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Insatser för den ideella sektorn, Myndigheten för ungdoms- och Särskilda insatser inom folkbildningen, Summa migration och integration till pensionskostnader ej statligt anställda Övriga transfereringar till hushåll Summa transfereringar till hushåll Lönebidrag och m.m., Lönebidrag och m.m., Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m., Summa arbetsmarknad till företag Gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m., Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda Forskning och utveckling m.m., Verket för Regionala tillväxtåtgärder m.m., Energiforskning m.m., Statens Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, Presstöd, Myndigheten för press, radio och Övriga transfereringar till företag Summa transfereringar till företag S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Allmänna bidrag till kommuner Utjämningsbidrag LSS, kommuner, Allmänna bidrag till kommuner, Stöd till kommuner och landsting Allmänna bidrag till kommuner exkl. det tillfälliga stödet för migration och Allmänna bidrag, tillfälligt stöd för migration och integration: Tillfälligt stöd till kommuner, Tillfälligt stöd till landsting, Summa allmänna bidrag till kommuner, tillfälligt stöd för migration och integration: Summa allmänna bidrag till kommuner