prop · H50360 · 2017-12-06 00:00:00 — Grunden för genomförandet av avtalet ska utgöras av gemensamma värderingar, principerna om dialog, ömsesidig respekt, jämlikt partnerskap, multilateralism, samförstånd och respekt för internationell rätt. 6.2Avdelning II – Mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, demokrati, rättsstatsprincipen (artikel 2) Parterna är överens om att respektera, upprätthålla och utveckla demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och ska tillsammans uppmuntra andra stater att ansluta sig till internationella fördrag om mänskliga rättigheter och rättsligt bindande instrument. Varje part ska informera den andra parten om sina respektive valobservatörsuppdrag och bjuda in den andra parten att delta när så är lämpligt. Parterna erkänner betydelsen av rättsstatsprincipen som skydd för mänskliga rättigheter och effektivt fungerande institutioner i en demokratisk stat. 6.3Avdelning III – Internationell fred och säkerhet och effektiv multilateralism (artiklarna 3–8) Parterna anser att spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen utgör ett av de allvarligaste hoten mot internationell stabilitet och säkerhet. Parterna är därför överens om att samarbeta och bidra till kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärare av 2017/18:60 sådana vapen genom att till fullo iaktta och fullgöra sina skyldigheter enligt internationella nedrustnings- och icke-spridningsavtal samt enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner. Parterna ska vid behov vidta åtgärder för att underteckna, ratificera eller ansluta sig till alla relevanta internationella nedrustnings- och icke-spridningsavtal. Parterna åtar sig vidare att upprätta ett effektivt system för nationell exportkontroll som omfattar kontroll av export och förhindrande av olaglig handel med, och transitering av, varor med anknytning till massförstörelsevapen samt att bekämpa spridning av kemiska och biologiska vapen och toxinvapen. Parterna är överens om att samarbeta i relevanta forum för att främja utsikterna för allmän anslutning till internationella konventioner, t.ex. konventionen om kemiska vapen. Genom avtalet inrättas ett regelbundet högnivåmöte mellan och för att diskutera olika sätt att främja samarbete om en rad frågor som rör icke-spridning och nedrustning. Vad gäller handeldvapen och lätta vapen ska parterna enligt partnerskapsavtalet sträva efter att vidta åtgärder för att ta itu med olaglig handel och samarbeta i sina gemensamma ansträngningar för att hjälpa andra stater att bekämpa den olagliga handeln med dessa vapen. slår fast att parterna gemensamt ska främja en universell ratificering av, eller anslutning till, Romstadgan för , och verka för ett effektivt inhemskt genomförande av stadgan bland de stater som är parter i . Kampen mot terrorism är en gemensam prioritering för parterna och i partnerskapsavtalet betonas det att kampen måste föras med respekt för rättsstatsprincipen, internationell rätt, inklusive och relevanta resolutioner från , mänskliga rättigheter, internationell flyktinglagstiftning, humanitär rätt och de grundläggande friheterna. Parterna ska upprätthålla samråd på hög nivå om terrorismbekämpning och samarbeta inom ramen för det globala forumet för terrorismbekämpning och dess arbetsgrupper. De ska i sitt arbete vägledas av de internationella rekommendationer som fastställts av arbetsgruppen för finansiella åtgärder för att bekämpa finansiering av terrorism. Parterna ska vidare fortsätta att samarbeta för att förbättra övriga staters kapacitet för terrorismbekämpning. För att främja internationell fred, stabilitet och säkerhet ska parterna ytterligare stärka den transatlantiska säkerheten och stärka sina gemensamma insatser för krishantering och kapacitetsuppbyggnad. De ska vidare samarbeta i multilaterala, regionala och internationella forum och organisationer, så som FN och dess specialiserade organisationer och organ, , (Nato), () och andra multilaterala forum. Parterna ska upprätthålla effektiva samrådsmekanismer i anslutning till multilaterala forum. I FN ska parterna inrätta permanenta samrådsmekanismer vid för mänskliga rättigheter, och kontor i , och vid behov på andra ställen. Avdelning IV – Ekonomisk och hållbar utveckling (artiklarna 9–17) ger i denna del uttryck för att hållbar globalisering och ökat välstånd endast kan uppnås genom en öppen världsekonomi grundad på marknadsprinciper, effektiv reglering och starka globala institutioner. Parterna ska sträva efter att visa ledarskap när det gäller att främja en sund ekonomisk politik och ekonomisk förvaltning och de ska uppmuntra dialog och samarbete om globala ekonomiska frågor i t.ex. G7, G20, (), och . Parterna ska vidare fortsätta att främja ansvarsfull och effektiv användning av resurser och öka medvetenheten om miljöskadors ekonomiska och sociala kostnader och tillhörande inverkan på människors välfärd. Ett gemensamt mål ska också vara att minska fattigdomen och stödja en ekonomisk utveckling för alla världen över. För detta ändamål ska en regelbunden politisk dialog om utvecklingssamarbete inrättas. Avtalet slår även fast att parterna fäster stor vikt vid skyddet och bevarandet av miljön och att de erkänner behovet av höga miljöskyddsstandarder. Genom avtalet erkänner parterna även att klimatförändringarna utgör ett globalt hot och åtar sig att vidta omedelbara åtgärder för att minska utsläppen. Av särskild vikt är även dialog och samarbete inom områdena sysselsättning och sociala frågor samt anständiga arbetsförhållanden, varför parterna bekräftar sitt åtagande att respektera, främja och realisera internationellt erkända arbetsnormer, exempelvis de som avses i deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet och uppföljningen av denna. Parterna ska uppmuntra och underlätta samarbete i frågor om bl.a. konsumentskydd, folkhälsa, vetenskap, forskning, teknik och innovation. De ska uppmuntra de långvariga kulturella, språkliga och traditionella band som de har byggt och sträva efter utbyte genom icke-statliga organisationer och tankesmedjor som sammanför ungdomar och andra ekonomiska partner och arbetsmarknadspartner. Parterna åtar sig också att fortsätta uppmuntra samarbete inom utbildning, sport, kultur, turism och ungdomars rörlighet. 6.5Avdelning V – Rättvisa, frihet och säkerhet (artiklarna 18–25) I fråga om straffrättsligt samarbete ska parterna sträva efter att stärka det befintliga samarbetet om ömsesidig rättslig hjälp och utlämning på grundval av relevanta internationella avtal. Parterna ska, om det är lämpligt och inom ramen för sina respektive behörigheter, utveckla det rättsliga samarbetet när det gäller förhandlingar om och genomförandet av multilaterala konventioner om civilrättsligt samarbete, inbegripet konventionerna från för internationell privaträtt om internationellt rättsligt samarbete och internationella tvister samt skydd av barn. 2017/18:60 Avtalet slår fast att parterna ska sörja för en gemensam hållning i narkotikafrågor, bl.a. bekämpning av olaglig narkotika och hantering av de hälsomässiga och sociala följderna av missbruk. De ska samarbeta för att bekämpa organiserad brottslighet, ekonomisk brottslighet, korruption, förfalskning och smuggling. För att uppnå detta ska samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter utvecklas. Dessutom ska parterna sträva efter att arbeta tillsammans i internationella forum och att på lämpligt sätt främja genomförandet av FN:s konvention mot korruption samt bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Parterna bekräftar genom partnerskapsavtalet sitt åtagande att samarbeta och utbyta synpunkter inom ramen för sina respektive lagar och andra författningar på områdena människohandel, asyl, migration, integration, visering och gränsförvaltning. De erkänner vikten av att skydda grundläggande rättigheter och friheter, bl.a. rätten till personlig integritet när det gäller skyddet av personuppgifter. ska göra det möjligt för EU-medborgare att i få skydd av varje medlemsstats diplomatiska och konsulära myndigheter, om den medlemsstat de är medborgare i saknar en tillgänglig fast representation i . På motsvarande sätt ska medlemsstaterna göra det möjligt för kanadensiska medborgare att på varje medlemsstats territorium få skydd av diplomatiska och konsulära myndigheter som tillhör någon annan stat som har utsett. 6.6Avdelning VI – Politisk dialog och samrådsmekanismer (artiklarna 26–28) Av artiklarna 26–28 i partnerskapsavtalet följer att parterna ska engagera sig i löpande kontakter, utbyten och samråd genom årliga toppmöten för stats- och regeringscheferna, möten mellan utrikesministrarna och mellan andra ministrar samt samråd mellan tjänstemän. Parterna ska även främja utbyte av delegationer från och det kanadensiska parlamentet. Avtalet inrättar även en gemensam ministerkommitté, vilken ersätter den transatlantiska dialogen. Kommittéen har delat ordförandeskap mellan utrikesminister och unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik och ska i regel träffas en gång . Genom avtalet inrättas även en gemensam samarbetskommitté som ska sammanträda en gång . Parterna ska vidta de åtgärder som krävs för fullgörandet av deras skyldigheter enligt partnerskapsavtalet. De ska i första hand samråda och samarbeta om några meningsskiljaktigheter om tillämpningen av avtalet skulle uppstå. På begäran av endera parten ska frågor eller meningsskiljaktigheter hänskjutas till samarbetskommittén för ytterligare diskussion och undersökning. Avdelning VII – Slutbestämmelser (artiklarna 29–34) Parterna ska meddela varandra när de har avslutat de interna förfaranden som krävs för att partnerskapsavtalet ska kunna träda i kraft. Avtalet ska träda i kraft efter dagen för det sista meddelandet. Avtalet kan ändras genom skriftlig överenskommelse. Vardera parten får säga upp avtalet genom skriftlig anmälan till den andra parten. Uppsägningen får verkan efter en sådan anmälan. 7 Godkännande av avtalen Regeringens förslag: godkänner det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen, och dess medlemsstater, å andra sidan. godkänner även det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Skälen för regeringens förslag Regeringen beslutade att ge i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheter, inklusive relevanta akademiska institutioner, göra en fördjupad analys av . Inom ramen för uppdraget samrådde kollegiet med , , , , , , , och . Ytterligare nio myndigheter bereddes tillfälle att yttra sig i frågan om regleringssamarbete: , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, , , , , , Inspektionen för vård och omsorg samt Transportstyrelsen. Justitiekanslern och universiteten i , , och ombads särskilt yttra sig i frågan om investeringsskydd. Kollegiet genomförde även ett dialogmöte med representanter för civilsamhället, arbetsmarknadens parter och näringslivet. Kollegiets analys av avtalet innefattade bestämmelserna om investeringsskydd, offentlig upphandling, miljö- och hälsorelaterade frågor, tjänstehandel och forumet för regleringssamarbete. I sin fördjupade analys av investeringsskyddet kom fram till att bestämmelser om rätt till ersättning vid indirekt expropriation i allt väsentligt inte medför något skydd som går utöver det skydd för investerare som 2017/18:60 garanteras i . Investeringsskyddet påverkar inte möjligheter att bevara monopol och allmännyttiga företag. Om har tillåtit en investering och sedan inför eller återinför ett monopol kan detta, under särskilda förutsättningar, ligga till grund för ersättningsskyldighet för staten, på samma sätt som enligt svensk rätt . Om motivet bakom monopolet kan rättfärdigas utifrån det allmännas bästa är dock riskerna att behöva betala ersättning väsentligt mindre. Kollegiet ansåg att investeringsskyddet inte hade någon effekt på rätt att reglera inom de områden som analyserades. Kollegiets analys pekade vidare på att tribunalsystem ICS innehåller vissa svagheter och även vissa komponenter som behöver vidareutvecklas. Svagheterna handlar bl.a. om att ICS riskerar att bli dyrare och mer tidskrävande än det tidigare föreslagna tvistlösningssystemet ISDS (Investor-State Dispute Settlement). Det är vidare oklart var sätet för tribunalsystemet kan placeras eftersom parterna styr denna process. Regeringen anser att den nivå av skydd för investeringar och investerare som följer av bestämmelser om investeringsskydd inte går längre än den nivå av skydd som följer av svensk rätt. Vad gäller ICS innebär detta en modernisering och reformering av systemet för lösning av tvister mellan investerare och stat som syftar till att öka transparensen, förutsägbarheten och rättssäkerheten. kommer som part till avtalet och inom ramen för EU-samarbetet att aktivt verka för att ICS blir kostnadseffektivt och fungerar ändamålsenligt. kommer att använda sitt inflytande i gemensamma vad gäller bl.a. procedurfrågor, inklusive hur tribunalens medlemmar ska utses, och verka för att kommittén vid behov tillvaratar de möjligheter som finns för att tolka bestämmelserna om investeringsskydd. Det gäller också eventuella problem som kan behöva lösas vad gäller placering av säte för tvister under tribunalen. För EU:s del återstår bl.a. att klarlägga de interna beslutsprocedurerna. Detta gäller bl.a. vilken roll som rådets egna beslutandestrukturer ska ha i förhållande till den tillkommande för tjänster och investeringar. Regeringen kommer även att följa upp avtalets påverkan och effekter vad gäller parternas möjligheter att kunna ställa högre miljökrav än och kunna höja ambitionsnivån i klimatpolitiken. Regeringen ser det som positivt att Europeiska kommissionen i sitt lanserade handelspaket har aviserat att man kommer att verka för ökad transparens i kommande frihandelsavtalsförhandlingar. Regeringen kommer att agera för att civilsamhället involveras både i framtida förhandlingar och vad gäller genomförandet m.m. av avtal som trätt i kraft. Två avtal som skapar ökad handel, investeringar och ekonomisk tillväxt samt stärker den politiska dialogen och samarbetet mellan parterna och det strategiska partnerskapsavtalet utgör ett nytt kapitel i de bilaterala förbindelserna mellan EU, EU:s medlemsstater och . Avtalen sänder en viktig politisk signal om den stora vikt EU:s medlemsstater och EU fäster vid öppenhet, frihandel och relationen till är ett modernt och progressivt avtal som innehåller ett brett spektrum av handelspolitiska frågor. Det kommer att skapa förbättrade möjligheter för bl.a. handel och investeringar. Avtalet innehåller åtaganden för att främja arbetstagares rättigheter, miljöskydd och hållbar utveckling och integrerar EU:s och internationella åtaganden på dessa områden. Avtalet förväntas leda till välfärdsvinster för konsumenter i form av lägre priser och högre utbud av varor och tjänster i såväl EU som i . Genom avtalet skapas även en ram för ett fördjupat samarbete med inom ett flertal handelsrelaterade områden. Det strategiska partnerskapsavtalet ger goda förutsättningar för att intensifiera och uppgradera det befintliga samarbetet mellan och på en rad områden, såsom demokrati och grundläggande friheter, mänskliga rättigheter, fred och säkerhet, miljö, migration och kultur. Det utvecklade samarbetet gäller såväl i den bilaterala relationen mellan och som i parternas arbete inom internationella organisationer. Genom avtalen kommer de politiska och ekonomiska banden att stärkas och relationen att fördjupas. Regeringen gör sammantaget bedömningen att avtalen bör anses vara av större vikt och att de därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . Vissa frågor om sekretess Parterna ska enligt samarbeta i enlighet med avtalet mellan och Europeiska gemenskapen om samarbete och ömsesidigt bistånd i tullfrågor, utfärdat i . I tullsamarbetsavtalet står det bl.a. att parternas tullmyndigheter ska bistå varandra antingen efter framställan eller på eget initiativ genom att lämna relevanta uppgifter som bidrar till att säkerställa en korrekt tillämpning av parternas tullagstiftning och till förebyggande, utredning och bekämpande av alla slags brott mot tullagstiftningen (artikel 7). Det kan t.ex. handla om att en tullmyndighet uppmanas lämna uppgifter om – och särskilt kontrollera – personer som den begärande myndigheten vet har brutit mot eller som misstänks ha brutit mot tullagstiftningen (artikel 9). Nationella regler ska tillämpas på den information som svenska myndigheter får del av inom ramen för samarbetet (artikel 16). På uppgifter överlämnade enligt avtalet kan alltså bl.a. sekretessbestämmelserna i 27 kap. 1–3 samt 5 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, bli tillämpliga. När det gäller utlämnande av information finns med utgångspunkt i bestämmelsen om sekretess mot utländska myndigheter i 8 kap. 3 § OSL och bestämmelsen i 2 kap. 6 § lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete inte några hinder att ur sekretessynpunkt uppfylla tullsamarbetsavtalets regler om överlämnande av information till utländska myndigheter (se motsvarande bedömning i prop. 2015/16:112 s. 14). En ratificering av kräver följaktligen inte någon lagändring för svensk del. godkännande av avtalet förutsätts för en tillämpning av de sekretessbestämmelser i som föreskriver sekretess för informationsutbyten till följd av internationella avtal som har godkänts av . Ett sådant godkännande innebär bl.a. att 27 2017/18:60 kap. 5 § OSL görs tillämplig i verksamhet på uppgifter som överlämnas enligt tullsamarbetsavtalet i ett ärende. Statsfinansiella konsekvenser och andra konsekvenser Avtalen bedöms inte medföra några negativa statsfinansiella konsekvenser. Avtalen bedöms inte heller föranleda någon genomförandeåtgärd avseende nationella domstolsförfaranden. Europeiska unionens officiella tidning L 11/23 ÖVERGRIPANDE AVTAL OM EKONOMI OCH HANDEL (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen, och dess medlemsstater, å andra sidan å ena sidan, och L 11/24 Europeiska unionens officiella tidning å andra sidan, nedan gemensamt kallade parterna, som är beslutna att YTTERLIGARE förstärka sina nära ekonomiska förbindelser och grunda sig på sina respektive rättigheter och skyldigheter enligt om upprättande av , upprättat , och andra multilaterala och bilaterala samarbetsinstrument, SKAPA en utvidgad och säker marknad för sina varor och tjänster genom att sänka eller avskaffa handels- och investeringshinder, FASTSTÄLLA tydliga, transparenta, förutsägbara och ömsesidigt förmånliga regler för handel och investeringar dem emellan, SOM BEKRÄFTAR att de fäster stor vikt vid demokrati och de grundläggande rättigheterna enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, utfärdad i , och att de är eniga om att spridning av massförstö relsevapen utgör ett allvarligt hot mot den internationella säkerheten, SOM ÄR MEDVETNA OM vikten av internationell säkerhet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen för utvecklingen av internationell handel och ekonomiskt samarbete, SOM KONSTATERAR att bestämmelserna i detta avtal innebär att parterna bibehåller sin rätt att lagstifta inom sina egna territorier och den flexibilitet de behöver för att uppnå legitima politiska mål, till exempel i fråga om folkhälsa, säkerhet, miljö, allmän moral och främjandet och värnandet av den kulturella mångfalden, SOM BEKRÄFTAR de åtaganden de gjort i egenskap av parter i konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, utfärdad , och erkänner att stater har rätt att värna om, utveckla och genomföra sin kulturpolitik, stödja sina kulturindustrier i syfte att främja mångfalden av kulturyttringar och bevara sin kulturella identitet, bland annat genom regleringsåtgärder och ekonomiskt stöd, SOM KONSTATERAR att bestämmelserna i detta avtal skyddar investeringar och investerare med avseende på deras investeringar, och är avsedda att uppmuntra till affärsverksamhet som är till ömsesidig nytta, utan att detta inverkar på parternas rätt att lagstifta i det allmännas intresse inom sina egna territorier, SOM BEKRÄFTAR sitt åtagande att främja en hållbar utveckling och en utveckling av den internationella handeln på ett sätt som bidrar till en hållbar utveckling i ekonomiskt, socialt och miljömässigt hänseende, som är verksamma inom deras territorium eller som omfattas av deras jurisdiktion att följa internationellt erkända riktlinjer och principer för företagens sociala ansvar, bland annat riktlinjer för multinationella företag, samt bästa praxis för ansvarsfullt företagande, SOM TILLÄMPAR detta avtal på ett sätt som är förenligt med genomförandet av varje parts arbetsrättsliga lagstiftning och miljölagstiftning och förbättrar deras skydd för arbetstagare och miljöskydd, och som grundar sig på deras internationella åtaganden vad gäller arbetsrättsliga frågor och miljöfrågor, SOM ÄR MEDVETNA OM den starka kopplingen mellan innovation och handel och vikten av innovation för framtida ekonomisk tillväxt, och som bekräftar sitt åtagande att främja ett ökat samarbete på området innovation och de därmed sammanhängande områdena forskning och utveckling samt vetenskap och teknik, och att främja ett deltagande av relevanta enheter från den offentliga respektive den privata sektorn, Europeiska unionens officiella tidning L 11/25 HAR ENATS OM FÖLJANDE. Allmänna definitioner och inledande bestämmelser Definitioner med allmän giltighet Om inte annat anges, gäller följande definitioner i detta avtal: administrativt avgörande med allmän giltighet: ett administrativt avgörande eller en administrativ tolkning som gäller för alla personer och faktiska situationer som normalt sett faller inom dess tillämpningsområde och som fastställer en uppförandenorm, med undantag av a)ett fastställande eller avgörande inom ramen för ett administrativt eller domstolsliknande förfarande som är tillämpligt på en viss person, vara eller tjänst från den andra parten i ett specifikt fall, eller b)ett avgörande i ett ärende rörande en viss akt eller praxis. jordbruksavtalet: det avtal om jordbruk som ingår i bilaga 1A till . jordbruksprodukt: en produkt som förtecknas i bilaga 1 till jordbruksavtalet. antidumpningsavtalet: det avtal om tillämpning av artikel VI i Allmänna tull- och handelsavtalet som ingår i bilaga 1A till . Ceta-kontaktpunkter: de kontaktpunkter som inrättats genom artikel 26.5 (Ceta-kontaktpunkter). : den gemensamma kommitté som inrättats enligt artikel 26.1 (). CPC: den provisoriska centrala produktindelning som fastställs i Statistical Papers, Series M, No 77, CPC prov, 1991, utgivet av statistikbyrå. kulturindustrier: de personer som är verksamma inom a)utgivning, distribution eller försäljning av böcker, veckotidningar, tidskrifter eller dagstidningar i tryckt eller maskinläsbar form, med undantag för verksamhet som enbart utgörs av tryckning eller typsättning av ovannämnda produkter, b)produktion, distribution, försäljning eller visning av film- eller videoinspelningar, c)produktion, distribution, försäljning eller visning av ljud- eller videoinspelningar av musik, d)utgivning, distribution eller försäljning av musik i tryckt eller maskinläsbar form, eller e)radiokommunikationer där sändningarna är avsedda för direkt mottagning av allmänheten och alla programföretag för radio-, televisions- och kabelsändningar och alla satellitbaserade programtjänster och sändningsnätstjänster. tull: varje form av tull eller annan avgift som påförs på, eller i samband med, import av varor, inbegripet varje form av extraskatt eller annan extraavgift i samband med sådan import, med undantag av a)pålagor som motsvarar en intern skatt som påförs i enlighet med artikel 2.3 (Nationell behandling), b)åtgärder som tillämpas i enlighet med bestämmelserna i artikel VI eller XIX i , antidumpningsavtalet, subventionsavtalet, avtalet om skyddsåtgärder eller artikel 22 i tvistlösningsöverenskommelsen, eller c)avgifter som påförs i enlighet med artikel VIII i . L 11/26