prop · H40392 · 2017-01-31 00:00:00 — Betydelsen av tydlighet och enhetlighet i rättstillämpningen liksom de pedagogiska fördelarna med att det framgår av domslutet vilket brott den tilltalade dömts för, har lyfts fram som skäl för att införa en sådan ordning (jfr prop. 2015/16:111 s. 34). anför att det bör övervägas att införas en specifik brottsbeteckning även för brott mot När det gäller brott mot tillståndsplikten i LBE är det dock svårt att finna en lämplig brottsbeteckning som bidrar till önskvärd tydlighet. 2016/17:92 förhållandet att brott mot tillståndsplikten som begås uppsåtligen eller av grov oaktsamhet (29 § andra stycket LBE) omfattar både brandfarliga och explosiva varor medan det grova brottet och den föreslagna särskilda straffskalan för synnerligen grovt brott endast omfattar explosiva varor bidrar till komplexiteten. Att införa särskilda brottsbeteckningar för brott mot tillståndsplikten i LBE som skapar önskvärd tydlighet förefaller därför svårt och regeringen har stannat för att avstå från det. Konsekvenser för annat än straffmätningen Förslaget om en särskild straffskala för synnerligen grovt brott med ett straffminimum om fängelse i lägst kommer få andra konsekvenser än sådana som är hänförliga till straffmätningen, bl.a. kommer det föreligga en presumtion för häktning av den som är på sannolika skäl misstänkt för ett sådant brott (24 kap. 1 § andra stycket [RB]). Noteras bör dock att Häktes- och restriktionsutredningen i sitt betänkande, SOU 2016:52, föreslagit att den så kallade tvåårsregeln i 24 kap. 1 § andra stycket RB, som innebär en presumtion för häktning vid misstanke om brott som inte har lindrigare straff än fängelse i straffskalan, ska tas bort. Vidare blir det möjligt att tillgripa vissa andra straffprocessuella tvångsmedel som t.ex. hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation (27 kap. 18 § andra stycket 1 RB). Lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet blir också tillämplig. Det blir vidare möjligt att beslagta skriftliga meddelanden mellan den som är misstänkt och någon närstående till honom eller henne (27 kap. 2 § andra stycket RB). 4.3När ska ett brott mot tillståndsplikten bedömas som grovt eller synnerligen grovt? Regeringens förslag: Vid bedömningen av om ett brott mot tillståndsplikten är grovt ska det särskilt beaktas om den explosiva varan har varit av särskilt farlig beskaffenhet, om hanteringen, överföringen, importen eller exporten har avsett flera explosiva varor eller en stor mängd av en sådan vara eller om gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Vid bedömningen av om brottet är synnerligen grovt ska det särskilt beaktas om hanteringen, överföringen, importen eller exporten har avsett ett stort antal explosiva varor eller en särskilt stor mängd av en sådan vara. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås även att det ska införas en kvalifikationsgrund som tar sikte på att den explosiva varan hanteras på allmän plats eller på annan plats där människor brukar samlas eller har samlats eller i ett fordon på sådan plats. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna tillstyrker eller har ingen erinran mot förslaget. förordar att överväganden som tar sikte på hantering på viss plats beaktas inom ramen för den punkt som rör hantering av särskild farlig art. MSB anser att föreslagna kvalifikationsgrunder för grovt respektive synnerligen grovt brott inte i tillräcklig utsträckning har beaktat de speciella och väsentliga skillnader som finns mellan skjutvapen och explosiva varor. MSB föreslår därför att flera av de föreslagna kvalifikationsgrunderna inte införs och att de nu gällande behålls. Vidare föreslår MSB att det införs en ny kvalifikationsgrund för grovt brott som tar sikte på sådana militära produkter som utgör explosiva varor och som är vapenliknande. Skälen för regeringens förslag Kvalifikationsgrunderna för grovt brott mot tillståndsplikten bör ändras Ett sätt att säkerställa att omständigheter som anses försvårande vid brott får ett tydligt genomslag är att i lagtexten ange vad som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om brottet är grovt. Genom att ställa upp sådana s.k. kvalifikationsgrunder kan man också få till stånd ett utvidgat tillämpningsområde för det grova brottet. Att ange kvalifikationsgrunder har dessutom den fördelen att bestämmelsen blir mer informativ och ger bättre vägledning för den som ska tillämpa den. Det bör framhållas att uppräkningen av de försvårande omständigheterna vid grovt brott inte är avsedd att vara uttömmande och att domstolen alltid måste göra en helhetsbedömning av samtliga omständigheter i det enskilda fallet. När straffskalan för grovt brott mot tillståndsplikten infördes angavs inga kvalifikationsgrunder i bestämmelsen. I propositionen anfördes dock att vid bedömningen av om brottet skulle anses som grovt borde samma typ av omständigheter kunna beaktas som vid motsvarande bedömning enligt vapenlagen i dess dåvarande lydelse (prop. 2001/02:59 s. 53 f.). anges i laxtexten de omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott mot tillståndsplikten avseende explosiva varor är grovt. Dessa omständigheter är risken för att de explosiva varorna hade kunnat komma till brottslig användning samt varornas grad av farlighet och omfattningen av det olagliga innehavet. Omständigheterna lades till av rättsäkerhets-, tydlighets- och förutsägbarhetsskäl (prop. 2009/10:203 s. 61). Även i vapenlagen anges vilka omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett vapenbrott är grovt. gjordes dessa omständigheter mer allmängiltiga. Vid bedömningen av om ett vapenbrott är grovt ska särskilt beaktas om vapnet har innehafts på allmän plats eller på en annan plats där människor brukar samlas eller har samlats eller i ett fordon på en sådan plats, vapnet har varit av särskilt farlig beskaffenhet, innehavet, överlåtelsen eller utlåningen har avsett flera vapen, eller gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Vid bedömningen av om vapenbrottet är synnerligen grovt ska det särskilt beaktas om innehavet, överlåtelsen eller utlåningen har avsett ett stort antal vapen. De av regeringen föreslagna straffskärpningarna har bl.a. sin grund i att otillåtna förfaranden med vissa explosiva varor anses vara en lika allvarlig gärning som ett otillåtet förfarande med skjutvapen. hänsyn till detta anser regeringen att det finns skäl att överväga en harmonisering inte bara av straffskalorna utan även av kvalifikationsgrunderna i LBE och vapenlagen. Utgångspunkten vid dessa överväganden bör vara att det grova brottet mot LBE i allt väsentligt ska omfatta de gärningar som omfattas . Utredaren har föreslagit att kvalifikationsgrunderna för grovt brott mot tillståndsplikten i LBE ska vara desamma som för grovt vapenbrott. Kvalifikationsgrunden att varan har hanterats på allmän plats eller på annan plats där människor brukar samlas eller har samlats eller i ett fordon, bör inte införas Explosiva varor som omfattas av LBE är, som framgått ovan, av många olika slag. Förekomsten av en typ explosiv vara som innehas utan tillstånd på en plats där människor vistas kan innebära en påtaglig risk för att människor skadas, medan förekomsten av en annan typ av explosiv vara på samma plats inte behöver innebära att det finns en sådan risk. Till skillnad mot hanteringen av vapen är det därför inte utan vidare givet att platsen för hanteringen av explosiva varor i det enskilda fallet spelar någon avgörande roll vid bedömningen av hur allvarligt ett brott mot tillståndsplikten ska anses vara. Vidare gäller inte LBE sådana transporter av brandfarliga och explosiva varor som omfattas av lagen (2006:263) om transport av farligt gods. Den av utredningen föreslagna kvalifikationsgrunden riskerar därför att bli missvisande och bör därför inte införas. Överväganden som tar sikte på hantering på en viss plats bör i stället beaktas inom ramen för den kvalifikationsgrund som föreslås nedan och som tar sikte på att gärningen har varit av särskild farlig art, vilket också förordas av och . Kvalifikationsgrunden att varan har varit av särskilt farlig beskaffenhet Kvalifikationsgrunden att varan har varit av särskilt farlig beskaffenhet motsvaras av den nuvarande kvalifikationsgrunden som tar sikte på varornas grad av farlighet. Regeringen anser att denna faktor alltjämt bör påverka bedömningen av ett brotts svårhet, men föreslår att kvalifikationsgrunden omformuleras för att bättre överensstämma med vapenlagen. Någon förändring i sak är inte avsedd. Enligt regeringens mening innebär denna kvalifikationsgrund att varans farlighet kommer att kunna beaktas i tillräcklig utsträckning vid bedömningen av om brottet ska anses som grovt. Skäl att införa en kvalifikationsgrund för grovt brott som direkt tar sikte på militära produkter som MSB föreslår finns därför inte. Kvalifikationsgrunden att hanteringen, överföringen, importen eller exporten har avsett flera varor eller en stor mängd av en vara Denna kvalifikationsgrund motsvaras av den nuvarande kvalifikationsgrunden som tar sikte på omfattningen av det olagliga innehavet. Regeringen anser att antalet explosiva varor är en omständighet som även fortsättningsvis särskilt bör beaktas vid bedömningen av om brottet ska rubriceras som grovt. Någon förändring i sak är inte avsedd. Den av utredaren föreslagna lydelsen bör dock justeras på så sätt att export läggs 2016/17:92 till i enlighet med den lagändring av LBE som skedde (se prop. 2015/16:94 s. 19 f.). Vid överväganden av om ett brott mot tillståndsplikten ska bedömas som grovt måste som alltid en helhetsbedömning göras där samtliga relevanta omständigheter vägs mot varandra. Eftersom explosiva varor är av många olika slag måste det noga klargöras vilken typ av explosiv vara det rör sig om och dess farlighet i den aktuella situationen. Vid denna prövning kan antalet explosiva varor vara av särskild betydelse, exempelvis då gärningsmannen innehar flera handgranater. En ny kvalifikationsgrund om att gärningen annars har varit av särskild farlig art bör införas Det grova brottet mot tillståndsplikten är avsett för särskilt farliga gärningar. Detta vill regeringen betona ytterligare genom att införa en ny kvalifikationsgrund som framhåller dels att gärningens farlighet är central vid bedömningen av om brottet är grovt, dels att det i det enskilda fallet kan finnas andra relevanta omständigheter än de uppräknade som kan vara av betydelse. Det kan röra sig om förhållanden på platsen för hanteringen, överföringen, importen eller exporten, vem som haft varan och situationen varan har förekommit i, t.ex. att hanteringen sker inom en kriminell gruppering där det finns särskild anledning att befara att varan kan komma till brottslig användning eller att den som hanterar varan är påverkad av alkohol eller narkotika. Risken för att den explosiva varan hade kunnat komma till brottslig användning är en kvalifikationsgrund som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om brottet ska anses som grovt. Denna kvalifikationsgrund får dock anses som alltför vidsträckt och oprecis (jfr prop. 2011/12:109 s.17) och bör i stället beaktas inom ramen för den nu föreslagna grunden. Ett stort antal explosiva varor eller en särskilt stor mängd av en explosiv vara bör göra brottet synnerligen grovt Det är främst när ett brott avser ett stort antal varor eller en särskilt stor mängd av en vara som det kan ifrågasättas om den befintliga straffskalan för grovt brott ger utrymme att fullt ut beakta brottslighetens allvar. Det är därför i första hand dessa omständigheter som bör motivera att den särskilda straffskalan för synnerligen grovt brott tillämpas. Eftersom samtliga relevanta omständigheter alltid ska tas med i bedömningen kan det dock förekomma fall då det finns skäl att bedöma ett brott som synnerligen grovt även om det avser ett mindre antal varor eller en mindre mängd av en vara. Som tidigare anförts är det därför av stor vikt att det görs en samlad bedömning där typen av explosiv vara kan vara av särskild relevans. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag: I promemorian föreslås att lagändringarna ska träda i kraft . Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i denna fråga. Skäl för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft . Mot den bakgrunden och med hänsyn till den tid som de olika leden i lagstiftningsprocessen förväntas ta anser regeringen att framstår som den tidigaste möjliga tidpunkten för ikraftträdande av de lagändringar som föreslås. Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte beträffande föreslagna lagändringar. 6 Konsekvenser av förslagen har en handfull personer dömts till fängelse för brott mot LBE där detta utgjort huvudbrottet. Regeringens förslag om skärpta straff för allvarliga brott mot tillståndsplikten kan i första hand förväntas leda till längre strafftider. Detta kommer att leda till ökade kostnader för framförallt Kriminalvården. Utredaren har beräknat Kriminalvårdens ökade kostnader till följd av föreslagna straffskärpningar till åtminstone . Beräkningen bygger på att strafftiden ökar i genomsnitt för grovt brott mot tillståndsplikten och för brott som begås uppsåtligen eller av grov oaktsamhet. Mot bakgrund av att Kriminalvårdens totala kostnader för verksamhetsposten anstalt uppgick till menar utredaren att de förslag som lämnas inte medför behov av resurstillskott för Kriminalvården. Utredaren framhåller att vid beräkningen har inte beaktats det förhållandet att vissa kortare fängelsestraff inte verkställs i anstalt utan genom intensivövervakning med elektronisk kontroll (s.k. fotboja). I beräkningen ingår inte heller den ökning av antalet häktade personer som förslagen om skärpta straff för allvarliga brott mot tillståndsplikten kan komma att leda till. Utredaren bedömer dock att även denna eventuella ökning bör kunna tas om hand av Kriminalvården utan att anslaget höjs. Regeringen bedömer att förslagen inte medför behov av resurstillskott för Kriminalvården. Förslagen kan inte heller för , , domstolar och staten i övrigt antas leda till annat än marginella kostnadsökningar, vilka bedöms kunna finansieras inom aktuella myndigheters befintliga anslagsramar samt hanteras inom respektive myndighets befintliga organisation. Några konsekvenser för jämställdheten bedöms förslagen inte medföra. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor Den som av oaktsamhet bryter mot 16 § första stycket döms till böter. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet bryter mot 16 § första 1. böter eller fängelse i högst om brottet avser brandfarliga varor, eller 2. böter eller fängelse i högst om brottet avser explosiva varor. I paragrafen föreskrivs straffansvar för den som bryter mot tillståndsplikten i 16 § lagen om brandfarliga och explosiva varor (LBE). Paragrafen ändras genom att det i andra stycket införs en ny straffskala för explosiva varor. Vidare flyttas regleringen av grovt brott i det tidigare tredje stycket till 29 a § första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Höjningen av straffmaximum för explosiva varor är en följd av höjningen av straffminimum för grovt brott mot tillståndsplikten (se 29 a § nedan). Ändringen ger utrymme för en större spridning vid straffmätningen av brottet. Genom att överlappningen mellan straffskalorna bibehålls kvarstår möjligheten att undantagsvis, t.ex. i återfallssituationer, döma ut straff för brott av denna grad på en nivå som vanligtvis är förbehållen brott av den grova graden. Ingen förändring i sak sker gällande brott som avser brandfarliga varor. Om uppsåtligt brott mot 16 § första stycket avser explosiva varor och är att anse som grovt döms till fängelse i lägst ett och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om 1.varan har varit av särskilt farlig beskaffenhet, 2.hanteringen, överföringen, importen eller exporten har avsett flera varor eller en stor mängd av en vara, eller 3.gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Om brottet är att anse som synnerligen grovt döms till fängelse i lägst tre och högst . Vid bedömningen av om brottet är synnerligen grovt ska det särskilt beaktas om hanteringen, överföringen, importen eller exporten har avsett ett stort antal varor eller en särskilt stor mängd av en vara. I paragrafen, som är ny, behandlas grovt och synnerligen grovt brott mot tillståndsplikten. Bestämmelsen i första stycket fanns tidigare i 29 § tredje stycket och ändras på så sätt att minimistraffet för grovt brott höjs från fängelse till fängelse och att kvalifikationsgrunderna justeras. I andra stycket införs en bestämmelse med en särskild straffskala för synnerligen grovt brott mot Straffet är fängelse i lägst tre och högst . 2016/17:92 Övervägandena finns i avsnitt 4.2 och 4.3. I stycket anges omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott ska rubriceras som grovt. De omständigheter som anges i respektive kvalifikationsgrund måste omfattas av gärningsmannens uppsåt för att kunna beaktas. Uppräkningen är inte uttömmande och frågan om ett brott mot tillståndsplikten ska bedömas som grovt ska liksom tidigare avgöras med beaktande av samtliga omständigheter vid brottet. Enligt den första punkten ska det särskilt beaktas om varan har varit av särskilt farlig beskaffenhet. Punkten motsvarar i stort den kvalifikationsgrund som finns i LBE gällande varornas grad av farlighet. Någon skillnad i sak mot vad som gäller är inte avsedd. Vid bedömningen av en explosiv varas farlighet bör beaktas om den är konstruerad på ett sådant sätt att den relativt enkelt kan orsaka stora skador. Handgranater, minor och bomber som lätt kan fås att detonera, är typexempel på varor av särskilt farlig beskaffenhet. Andra punkten motsvarar i princip den kvalifikationsgrund som finns i LBE och som gäller omfattningen av det olagliga innehavet. Kvalifikationsgrunden har justerats språkligt och begreppet export har lagts till. Någon skillnad i sak mot vad som gäller är inte avsedd. Vid bedömningen av om ett brott mot tillståndsplikten ska bedömas som grovt är mängden explosiva varor av betydelse. Eftersom explosiva varor är av många olika slag är typen av vara av betydelse vid bedömningen av vilken mängd som krävs för att brottet av denna anledning ska bedömas som grovt. Exempelvis bör olovlig hantering av flera handgranater eller andra vapenliknande explosiva varor göra att brottet bedöms som grovt. Enligt den nya tredje punkten ska det vid rubriceringen särskilt beaktas om gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Med den nya kvalifikationsgrunden betonas att gärningens farlighet är central vid bedömningen. Uttrycket att gärningen annars har varit av särskilt farlig art är en anvisning om att omständigheterna i de tidigare punkterna utgör exempel på sådant som typiskt sett innebär att ett brott mot tillståndsplikten är särskilt farligt och därmed som regel bör medföra att brottet bedöms som grovt. En gärning bör t.ex. anses vara av särskilt farlig art om varan hanteras inom en kriminell gruppering där den kan befaras komma till brottslig användning eller att gärningsmannen är påverkad av alkohol eller narkotika. Andra omständigheter som på samma sätt kan påverka bedömningen av brottet är t.ex. att det har begåtts som ett led i organiserad brottslighet eller att brottet har riktat sig mot allmänheten eller mot en större personkrets. Det förhållandet att en explosiv vara på grund av att den är liten och därmed kan medföras dold är också en omständighet som i vissa situationer kan medföra att gärningen anses vara av särskilt farlig art. För att ett brott mot tillståndsplikten ska vara synnerligen grovt bör det som utgångspunkt krävas att gärningen har avsett ett stort antal explosiva varor eller en särskilt stor mängd av en explosiv vara. vilket antal explosiva varor det ska röra sig om, eftersom även andra försvårande omständigheter bör vägas in i bedömningen. explosiv vara det är fråga om eller ju mer försvårande omständigheterna i övrigt är, desto färre varor bör krävas. De omständigheter som anges i första stycket bör vara av särskild betydelse för bedömningen, men en helhetsbedömning av alla relevanta omständigheter ska göras i det I ringa fall döms inte till ansvar enligt denna lag. Till ansvar enligt 28 eller 29 § döms det inte om gärningen är belagd med straff i eller lagen (2000:1225) om straff för smuggling. Den som har överträtt ett vitesföreläggande eller ett vitesförbud döms inte till ansvar enligt denna lag för en gärning som omfattas av föreläggandet eller förbudet. I andra stycket har hänvisningen till 29 § första och andra styckena tagits Detta till följd av att bestämmelsen om brott mot tillståndsplikten i LBE delas upp så att regleringen av grovt brott behandlas i en särskild paragraf tillsammans med den nya straffskalan för synnerligen grovt Någon skillnad i sak är inte avsedd. Ändringen behandlas i avsnitt 4.2. I tredje stycket görs endast en språklig justering. Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:148) Prop. om straff för terroristbrott Följande gärningar utgör terroristbrott under de förutsättningar som anges i 2 § i denna lag: 1.mord, 3 kap. 1 § , 2.dråp, 3 kap. 2 § , 3.grov misshandel, 3 kap. 6 § , 4.människorov, 4 kap. 1 § , 5.olaga frihetsberövande, 4 kap. 2 § , 6.grov skadegörelse, 12 kap. 3 § , 7.mordbrand och grov mordbrand, 13 kap. 1 och 2 §§ , 8.allmänfarlig ödeläggelse, 13 kap. 3 § , 9.sabotage och grovt sabotage, 13 kap. 4 och 5 §§ , 10.kapning och sjö- eller luftfartssabotage, 13 kap. 5 a § , 11.flygplatssabotage, 13 kap. 5 b § , 12.spridande av gift eller smitta, 13 kap. 7 § , 13.olovlig befattning med kemiska vapen, 22 kap. 6 a § , 14.vapenbrott, grovt vapenbrott och synnerligen grovt vapenbrott, 9 kap. 1 § första stycket och 1 a § vapenlagen (1996:67), 15.brott enligt 29 a § lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor, 16.uppsåtligt brott enligt 25 och 26 §§ lagen (1992:1300) om krigsmateriel, som avser kärnladdningar, radiologiska, biologiska och kemiska stridsmedel, apparater och andra anordningar för spridning av radiologiska, biologiska eller kemiska stridsmedel samt speciella delar och substanser till sådant material, 17.brott enligt 18, 18 a och 20 §§ lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd, som avser sådana produkter eller sådant tekniskt bistånd som kan användas för att framställa kärnladdningar, biologiska eller kemiska vapen, 18.smuggling och grov smuggling, 3 och 5 §§ lagen (2000:1225) om straff för smuggling, om brottet avser sådana varor som omfattas av 14– 17, 19.olaga hot och grovt olaga hot, 4 kap. 5 § , som innefattar hot om att begå någon av de gärningar som avses i 1–18. Paragrafen anger vilka gärningar som, under förutsättning att de kvalificerande rekvisiten i 2 § är uppfyllda, utgör terroristbrott. I punkten 15 ändras hänvisningen från att avse 29 § tredje stycket LBE till att avse 29 a §. Ändringen är en direkt följd av att bestämmelsen om grovt brott mot tillståndsplikten i LBE flyttas och behandlas i en särskild paragraf tillsammans med den nya straffskalan för synnerligen grovt brott. Det är således grova och synnerligen grova brott mot tillståndsplikten gällande explosiva varor som omfattas av bestämmelsen. Paragrafen ändras inte i sak. Ändringen behandlas i avsnitt 4.2. Sammanfattning av promemorian Skärpta straff för allvarliga brott mot lagen om brandfarliga och explosiva varor (Ju2016/02657/L4) I promemorian föreslås att straffskalan för grovt brott mot tillståndsplikten i lagen om brandfarliga och explosiva varor (LBE) ändras från fängelse i lägst och högst till fängelse i lägst ett och högst , att det införs ett synnerligen grovt brott mot tillståndsplikten med en straffskala om fängelse i lägst tre och högst .