prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Program- nybörjare definieras som student som är registrerad på något utbildningsprogram som normalt leder till en viss yrkesexamen. Källor: och . Som figuren visar har antalet nybörjare ökat på de flesta yrkesexamensprogrammen sedan höst- terminen 2011, med en liten nedgång totalt sett . Sedan höstterminen 2011 har antalet programnybörjare ökat med 35 respek- tive till grundlärarexamen och ämneslärarexamen. /12 har drygt 43 700 examina utfärdats inom pedagogik och lärarutbildning. I diagram 2.38 visas antalet utfärdade yrkes- examina per läsår och andelen kvinnor som tagit ut sin examen. Diagram 2.38 Antal yrkesexamina per läsår Anm.: Axlarna är brutna. Avser förskolärarexamen, grundlärarexamen, yrkeslärar- examen, ämneslärarexamen, folkhögskollärarexamen, speciallärarexamen, special- pedagogexamen samt ospecificerad lärarexamen (grupperingar av motsvarande äldre examina). En person kan ta ut mer än en examen under ett läsår. Antalet exa- mina är alltså inte detsamma som antalet examinerade. Andelen kvinnor som tagit ut sin examen visas på sekundäraxeln. Som framgår av diagram 2.38 är andelen kvinnor som tar ut sin examen inom pedagogik och lärarutbildning totalt sett relativt stabil . Däremot finns det skillnader mellan olika yrkes- examina ett givet år. Av de som tog ut sin exa- men /16 är könsfördelningen mest jämn bland de som tog ut en ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen (se diagram 2.39). Diagram 2.39 Antal examina per yrkesexamensprogram, 2015/16 Anm.: Ospecificerad lärarexamen innehåller grupperingar av motsvarande äldre examina. Enligt skollagen är varje huvudman skyldig att se till att rektorer som anställts efter , och som inte genomgått en statlig rektorsutbildning eller har förvärvat kunskaper som kan jämställas med befattnings- utbildningen, går en särskild be- fattningsutbildning. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 efter tillträdesdagen och vara genomförd . Enligt årsredovisning 2016 deltog 2 934 rektorer, förskolechefer, biträdande rekto- rer eller personer med motsvarande lednings- funktion i rektorsprogrammet . Av de 889 deltagare som avslutade sin utbildning blev godkända på samtliga examinationer. Svenskt skolväsende har haft prob- lem att rekrytera tillräckligt många utbildade lärare och förskollärare. Många insatser har ge- nomförts för att stärka lärar- och förskollärar- yrkenas samt lärar- och förskollärarutbild- ningarnas attraktivitet i syfte att locka fler studenter till utbildningarna men också för att få fler yrkesverksamma att stanna i yrket och för att de som lämnat yrket ska återvända. Nedan beskrivs pågående och beslutade insatser som regeringen har tagit initiativ till för att påverka tillgången till utbildade lärare och förskollärare. Ansvaret för frågor som rör yrkets attraktivitet är dock delat mellan stat och skolhuvudmän. Insatser för att stärka attraktiviteten i yrket som det är av yttersta vikt att på kort sikt tillgodose det akuta behovet av lärare i skol- väsendet finns det också ett behov av att stärka läraryrkets status och attraktivitet för att kunna säkra tillgången till kompetenta lärare på . Ett sådant arbete behöver ske på såväl natio- nell som lokal nivå. Regeringen har därför tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket i enlighet med vad som aviserades i budgetpro- positionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.1) och ekonomiska vår- proposition (prop. 2014/15:100 s. 53). Den na- samlingen har från regeringens sida ett tydligt fokus på att öka attraktiviteten i lärar- yrket, bl.a. genom statliga insatser för en höjning av lärares löner, kvalitetssatsningar på lärarut- bildningarna, kompetensutveckling för lärare, investeringar i mer personal i och andra åtgärder som ger läraren bättre förutsätt- ningar att ge varje elev en undervisning av god kvalitet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Genom dialoger med berörda parter vill rege- ringen bidra till att skapa en samsyn kring de ut- maningar som finns genom att ta del av berörda aktörers syn på vad som bör göras och gemen- samt diskutera strategier och tänkbara åtgärder. Utredning för bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag Inom ramen för en nationell samling för lärar- yrket har ett antal frågor som behöver utredas i syfte att lämpliga åtgärder ska kunna vidtas iden- tifierats. Regeringen har därför till- satt utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76) där en särskild utredare ska lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskol- lärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag. Utredaren ska arbeta i dialog med de som medverkar i den nationella samlingen för läraryrket och bl.a. se över och vid behov lämna förslag på justeringar av legitimations- och be- hörighetsreglerna, se över hur lärare och för- skollärare kan stärkas i sin profession, bl.a. hur en god introduktion i lärar- och förskollärar- yrkena kan säkras, se över vissa examina, se över karriärvägsreformen, se över lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbetsbörda, utreda om förskolechefer i förskolan ska be- nämnas rektorer i skollagen, och lämna nödvän- diga författningsförslag. Den del av uppdraget som avser justeringar av legitimations- och behörighetsreglerna, upp- draget att utreda om förskolechefer i förskolan bör benämnas rektorer i skollagen och upp- draget att se över hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras redovi- sades i delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51) och re- mitteras . Uppdraget ska slutredo- visas . Legitimation för lärare och förskollärare har det varit möjligt för lärare och förskollärare att ansöka om legiti- mation hos . inkom 19 300 nya ansökningar till , vilket är en minskning jämfört med un- dantag för ansökningar om legitimation för lä- rare och förskollärare med utländsk examen. Av de inkomna ansökningarna gällde de flesta an- sökan om legitimation för lärare och förskol- lärare med svensk examen, cirka 1 600 ansök- ningar gällde legitimation för lärare och förskol- lärare med utländsk examen och cirka 3 800 var ansökningar om att komplettera legitimationen med ytterligare behörighet. Av förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare framgår att beslut i ärenden om legitimation ska meddelas senast efter det att alla handlingar som rör ansökan kommit in. genomförde ett omfattande arbete i syfte att effektivisera arbetet och korta handläggningstiderna vilket resulterade i cirka 60 000 beslutade ärenden och en handläggnings- tid för majoriteten av ärenden. Den höga produktionstakten inne- bar att verksamheten hade goda marginaler gentemot kravet på högst fyra måna- ders handläggningstid, bortsett från ansökningar där den sökande har en utländsk examen. Den genomsnittliga handläggningstiden minskade för samtliga ärende- kategorier jämfört med . Vissa skillnader i handläggningstid förekommer beroende på vilken typ av examen de sökande har och vilka behörigheter man har ansökt om. Ärenden där den ansökande har en utländsk examen är mer komplexa och därmed mer tidskrävande men även för den kategorin minskade handlägg- ningstiden avsevärt . fattade cirka 21 200 beslut om lärar- eller förskollärarlegitimation och ärendebalansen minskade från 4 050 ärenden till 2 217 ärenden . har skolhuvudmän som inrättar kar- riärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare möjlig- het att ansöka om statsbidrag från . Syftet med karriärstegsreformen är att möjlig- göra för skickliga lärare att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen och därigenom bidra till yrkets attraktivitet och till förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat. En lärare kan göra karriär genom att utses till förstelärare eller lektor med därtill kopplat stats- bidrag som innebär ett genomsnittligt lönepåslag med för en förstelärare och för en lektor. kan skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grund- skolor i utanförskapsområden ansöka om extra statsbidrag, så att minst dubbelt så många förste- lärare kan anställas i skolor i dessa områden. Skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser inom ramen för bl.a. uppdrag om samverkan för bästa skola (U2015/03357/S) kan också få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. I detta fall kan statsbidrag även lämnas för insatser för personer i ledande befattning. betalade ut i statsbidrag för förstelärare och lektorer. Statsbidraget finansierade löne- ökningar för cirka 15 000 förstelärare och 170 lektorer. Av de totalt cirka 15 000 förstelärarna arbetade i (i årskurs 1–3, i årskurs 4–i årskurs 7–9), i gym- nasieskolan och i övriga skolformer. Utifrån de uppgifter som finns tillgängliga framgår att de flesta undervisade i ämnena svenska och matematik. I gymnasieskolan var förstelärare vanligast förekommande på de högskoleförberedande programmen. När det gäller lektorer framgår att de undervisar i huvud- sak inom de naturvetenskapliga ämnena. De lektorer som arbetar i gymnasieskolan under- visar i huvudsak inom de högskoleförberedande programmen. av förstelärarna finns hos de kommunala huvudmännen. För lektorer är mot- svarande siffra . har 4 huvudmän beviljats det extra statsbidraget till utanförskapsområden. Samtliga var kommunala huvudmän. Av förstelärarna var kvinnor och män. För lektorer var motsvarande andelar . Inom ramen för det extra statsbidraget för karriärtjänster i utanförskapsområden var av förstelärarna kvinnor och 15 pro- cent män. Statskontoret har haft regeringens uppdrag att följa upp och analysera hur reformen om inrättandet av karriärsteg för särskilt yrkes- skickliga lärare genomförts och fungerar (U2014/04127/S). Den första delrapporten, i vilken reformen analyserades ur huvudmännens perspektiv, lämnades . Den huvud- sakliga slutsatsen då var att huvudmännens implementering av reformen verkade ligga i linje med intentionerna med reformen. Av rapporten framgår att karriärstegsreformen uppvisar ett 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Undantaget är de små, enskilda huvudmännen som av olika skäl har deltagit i lägre utsträckning. Statskontoret konstaterar också att hur karriärtjänsterna utformas hos olika huvudmän varierar när det gäller både de enskilda uppdragen och villkoren för de lärare som innehar en karriärtjänst. Statskontorets andra delrapport som redo- visades analyserar reformen uti- från lärarnas perspektiv. Statskontorets huvud- slutsats är att genomförandet av karriärvägs- reformen endast till viss del har skapat förut- sättningar för att nå målet om ett attraktivare läraryrke och bättre skolresultat. Även om refor- men har fått stor spridning och har gett avtryck på lärarnas löner, har huvudmännen inte lyckats skapa legitimitet för reformen bland lärarna. En majoritet av lärarna anger att de är ganska eller mycket negativt inställda till karriärstegs- reformen. När det gäller den del av reformen som rör statsbidrag för karriärsteg i utanförskapsom- råden (förordningen [2014:145] om extra stats- bidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden) visar Statskontoret på flera problem i statsbidragets konstruktion, bl.a. bedöms inte de faktorer som styr urvalet av skolor som träffsäkra. lämnade Statskontoret sin tredje och sista delrapport. I den tredje del- rapporten analyseras reformen utifrån rektorer- nas perspektiv. Rapporten visar att rektorerna inte är fullt lika positiva till reformen som huvudmännen men mer positiva än lärarna. Lärarna värderar generellt riskerna med refor- men högre, men rektorerna värderar risken för splittring bland lärare högst av aktörerna. I rapporten konstateras också att lönesprid- ningen har ökat och att det finns en koppling mellan reformen och lönespridning. Regeringen ser investeringar i höjda lärarlöner som en viktig åtgärd för att öka läraryrkets attraktivitet och beslutade därför förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personal- kategorier. Genom lärarlönelyftet kommer på årsbasis att investeras i höjda lärarlöner. Syftet är att öka läraryrkets attrak- tionskraft och därigenom resultaten i skolan. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Totalt rekvirerade 951 av 1 076 möjliga huvudmän av bidragsramen. I genomsnitt har 65 369 lärare, förskollärare och fritidspedagoger fått i löneökning . Lärarlönelyftet bygger på att huvudmännen fattar beslut om lönehöjningar lokalt. Arbets- givarna bestämmer hur många lärare som upp- fyller de i förordningen fastställda kriterierna, och hur mycket de ska få i höjd lön. Den sammanlagda löneökningen hos varje huvudman ska överstiga den lön som annars skulle ha utgått enligt den ordinarie lönerevisionen med i ge- nomsnitt och högst och person. Lärarlönelyftet ska fördelas så att det premierar skicklighet och utveckling i yrket. Det ska bidra till en långsiktig löneökning för de lärare som kommer i fråga, utöver den ordinarie lönerevisionen. () av pengarna av- sätts till lärare och förskollärare i förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och motsvarande skolformer. Maximalt () får rekvireras till förskollärare i för- skolan och fritidspedagoger i fritidshemmet. Huvudmännen får använda även detta utrymme för lärare och förskollärare i förskoleklass, grundskola, gymnasiekola och motsvarande skolformer om de så önskar. Modellen för satsningen har tagits fram i dia- log med de centrala arbetsgivarorganisationerna inom skolan och lärarnas fackliga organisationer. Regeringen följer noggrant hur modellen ge- nomförs, fungerar och hanteras av parterna. Statskontoret har fått i uppdrag att följa upp, analysera och utvärdera hur statsbidraget för höjda lärarlöner har genomförts, fungerat och nyttjats av skolhuvudmännen samt om sats- ningen har uppfyllt sitt syfte. Statskontoret ska delredovisa uppdraget respek- tive 2019 och slutredovisa . Kampanj för lärar- och förskolläraryrkena fick 2010 i uppdrag att bedriva en informationskampanj som syftar till att attrahera fler personer till lärar- och förskolläraryrkena. Genom tilläggsuppdrag har kampanjen också getts särskilda inriktningar, ex- empelvis att locka fler till lärarutbildning med inriktning mot ämnesområdena naturvetenskap och teknik, fler män till arbete i förskolan, fler att arbeta som lärare i yrkesämnen samt fler att arbeta i utbildning i svenska för invandrare och fördjupa sin kompetens inom svenska som andraspråk. arbete med uppdraget har bl.a. resulterat i en särskild kampanjwebb som samlar ett antal målgruppsanpassade aktiviteter. Skol- verket har även deltagit med kampanjen i olika utbildningsmässor och bedrivit en större annon- seringskampanj i olika medier. har också producerat filmer, broschyrer och radio- reklam för att nå ut till målgrupperna. Enligt har kampanjen fått en bred spridning bland målgrupperna och positiv res- pons i sociala medier. Lärarkampanjen har också fått flera priser, bl.a. och 100-wattaren, en tävling som belönar effekten av en kampanj. Jämfört med 2011, då kampanjen startade, har antalet behöriga sökande till lärar- utbildningarna ökat med . Det kan dock inte säkerställas i vilken utsträckning kampanj har bidragit till detta. Genom beslut med anledning av förslagen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255) förstärktes kampanjen med . har fått i uppdrag att fram fortsätta att ge- nomföra kampanjen men med en breddad mål- grupp. Webbutbildning för lärare och förskollärare som återvänder till yrket har 2017 fått uppdraget att utforma en webbaserad utbildning som ska syfta till att ge lärare och förskollärare som återvänder till yrket möjlighet att uppdatera sina kunskaper när det gäller de styrdokument som gäller i svensk skola och förskola. Utfallet av utbildningen ska följas upp och analyseras och uppdraget ska redovisas till (Utbildningsdeparte– mentet) . Praktiknära forskning för stärkt vetenskaplig grund i skolväsendet Utbildningen inom skolväsendet ska enligt skollagen vila på vetenskaplig grund och be- prövad erfarenhet. Syftet med praktiknära forsk- ning är att utveckla och förbättra undervisningen i skolan och förskolan för att öka elevers och barns måluppfyllelse. Forskningsfrågor formu- leras utifrån professionens behov av kunskap och forskningsresultaten ska vara av direkt nytta och användbarhet i verksamhet som bl.a. kan bidra till att stärka utbildningens vetenskapliga grund. Det behövs fler möjligheter för universitet och högskolor med examenstillstånd för lärar- och förskollärarutbildning och skolhuvudmän att etablera långsiktiga samarbeten om t.ex. praktiknära forskning. Därför gav regeringen , , och uni- versitet i uppdrag att planera och genomföra en försöksverksamhet i syfte att utveckla och pröva olika modeller för långsiktig samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet kring praktiknära forskning. Mo- dellerna ska rikta fokus mot organisationer och strukturer och omfatta möjligheter för forskar- utbildade lärare att delta i forskningsprojekt, etablering av forskningsmiljöer där universitet och högskolor samverkar med skolor och för- skolor, goda möjligheter för studenter och lärare att delta i olika forsknings- och skolutvecklings- projekt, planering för studenters examens- arbeten, handledning och kollegialt lärande. Regeringen tillsatte en utredning som ska föreslå hur universitet och högskolor som bedriver lärar- och förskollärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kan skapa långsiktig samverkan kring praktiknära forsk- ning för att stärka skolväsendets vetenskapliga grund. Utredaren ska bl.a. redogöra för befintlig samverkan och presentera förslag på olika mo- deller samt bedöma vilka åtgärder som intres- serade skolhuvudmän och universitet och hög- skolor behöver vidta för att kunna genomföra de föreslagna modellerna. Utredaren ska arbeta nära den initierade försöksverksamheten (dir. 2017:27). Uppdraget ska redovisas . Exempel på ytterligare insatser som bedöms påverka yrkets attraktivitet positivt Fler statliga insatser än de som ovan nämnts pågår. De bedöms kunna bidra till att stärka attraktiviteten i de yrken som är grundläggande för en god kvalitet i undervisningen i skol- väsendet, även om de i första hand syftar till att stärka kvaliteten. Nedan redovisas resultaten för de generella statliga fortbildningsinsatser som genomförs för vissa yrkesgrupper i skolväsendet. Det finns också andra satsningar som kan väntas få positiva effekter för läraryrkets attrak- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det gäller t.ex. satsningen på fler anställda i förskoleklass och lågstadiet, vilket bl.a. syftar till att förbättra undervisningens förutsättningar. Bidrag för kompetensutveckling av yrkeslärare ansvarar för att betala ut bidrag i en- lighet med förordningen (2012:144) om stats- bidrag för kompetensutveckling av lärare i yrkes- ämnen. Syftet med statsbidraget är att yrkes- lärare ska få kompetensutveckling genom att delta i verksamhet på en arbetsplats utanför skolan. Bidrag lämnas även för andra kompe- tensutvecklande insatser, som t.ex. certifierings- kurser eller utbildningar inom arbetsmiljöfrågor. Satsningen på kompetensutveckling för lärare i yrkesämnen pågår . avsattes för satsningen. Av det avsatta beloppet utbetalades till 106 huvudmän, varav 81 kommunala och 25 enskilda huvudmän. tog 921 lärare del av bidraget. Kompetensutveckling för lärare i nationella mino- ritetsspråk har i uppdrag att förstärka tillgången på modersmålslärare i nationella minoritetsspråk (A2013/02958/DISK och A2014/03289/DISK). Uppdraget utökades till att, utöver samiska och meänkieli, även om- fatta chib. Positivt är att fler deltagare än beräknat påbörjade uppdragsutbildningarna vid de lärosäten som ingår i utbildningsinsatsen, och enligt delredovisning (Ku2016/01394/DISK, dnr 2015:798) deltog totalt 55 personer i utbild- ningen . Intresset för utbildning i meänkieli är dock mycket begränsat. För att främja huvudmäns förutsättningar att prioritera deltagande i utbildningarna gav rege- ringen i uppdrag (Ku2015/01721/DISK) att fördela bidrag till de huvudmän som har deltagare i in- satserna och detta uppdrag förlängdes (Ku2016/02027/DISK) till att gälla även . ska lämna en slutrapport som avser uppdragen. startade den femte kursomgången av en särskild fortbildning för rektorer med fo- kus på pedagogiskt ledarskap (U2011/01195/S). Fortbildningen omfattar 7,5 högskolepoäng och läses . Målgruppen är de rektorer 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som har gått befattningsutbildningen för rektorer. har genom överenskommelser uppdragit åt sex lärosäten att anordna fortbild- ningen. har även anordnat två kon- ferenser för utbildare och utbildningschefer med syftet att följa kvalitet och stärka likvärdighet. Enligt årsredovisning kunde samt- liga anmälda beredas plats på utbild- ningen. En relativt stor andel av de antagna, , påbörjade aldrig utbildningen och gjorde studieavbrott . Skol- verkets bedömning är att detta beror på en kom- bination av rektorers höga arbetsbörda, att ut- bildningen är en påbyggnad på rektorspro- grammet och att den ges på avancerad nivå. Skol- verkets utvärdering visar att uppger att utbildningen är ganska eller mycket bra. Av de rektorer som har genomfört fort- bildningen under kursomgången och har slut- fört den med godkänt resultat. fick regeringens uppdrag att svara för fortbildning för förskolechefer (/03528/S). Fortbildningen omfattar 7,5 högskolepoäng och inriktas i likhet med fort- bildningen för rektorer mot styrnings- och ledarskapsfrågor. Syftet är att ge förskolechefer bättre förutsättningar att utveckla sitt pedagogiska ledarskap. har genom överenskommelser uppdragit åt sju lärosäten att anordna fort- bildning för förskolechefer. har även anordnat tre konferenser för utbildnings- ansvariga och utbildare vid lärosätena. Den första kursomgången startade . Av årsredovisning framgår att totalt 217 förskolechefer deltog i fortbildningen under /16. Till utbildningen /17 an- mäldes 327 förskolechefer, varav 63 aldrig på- började utbildningen. Enligt års- redovisning är av deltagarna nöjda med utbildningen. Utbildningsvägar till behörighetsgivande examen För att erhålla legitimation som lärare eller för- skollärare krävs en behörighetsgivande examen. I detta avsnitt redogörs för olika utbildningsvägar som kan leda till en sådan examen. Längre ned i avsnittet beskrivs utbildningsinsatser som leder till en utökad behörighet för de som redan är legitimerade. Lärar- och förskollärarutbildningar med hög kva- litet Utbildningar i enlighet med kraven för fyra nya lärar- och förskollärarexamina startade höst- terminen 2011. Detta innebär att det är ganska få studenter som har examinerats från de nya utbildningarna; de första stora student- kullarna examinerades . Att utbildningarna har funnits så betyder också att de ännu inte har kvalitetsutvärderats. , som har till uppgift att kvalitetssäkra all högre utbildning, har dock beslutat att lärarutbildningarna ska utvärderas och har därför påbörjat detta arbete. Inom ramen för den tidigare lärarutbildningen var den verksamhetsförlagda utbildningsdelen, VFU, en av de delar som kritiserades mest. Uni- versitetskanslersämbetet fick därför 2014 i upp- drag att genomföra en särskild uppföljning av VFU inom ramen för de nya lärar- och förskol- lärarutbildningarna. Uppföljningen, som redo- visades (Rapport 2015:24), visade att de verksamhetsförlagda utbildnings- delarna överlag fungerar betydligt bättre och att studenterna är påfallande nöjda med sin VFU. Rapporten pekar dock på att det fortfarande finns möjliga förbättringsområden, t.ex. genom att öka antalet VFU-handledare på skolorna och förskolorna som genomgått en handledarutbildning.