prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — –Beskattningen av sparande på investerings- sparkonto och i kapitalförsäkring bör höjas. –Kupongskattelagen bör ses över. –Nya skatteregler för företagssektorn bör införas. –En reduktionsplikt införs för låg- inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränsle. –Koldioxidskatten och energiskatten på bensin och dieselbränsle sänks. –Höginblandade biodrivmedel skattebefrias. –Ett bonus–malus-system införs för nya lätta fordon. Inga skattehöjningar föreslås för existerande fordonsflotta. –och framåt görs en omräkning av skattesatserna för naturgrus, avfall och kemikalier i viss elektronik efter pris- utveckling samt för naturgrus och avfall även efter reala inkomstökningar. –Koldioxidskatten höjs för bränslen som förbrukas vid viss värmeproduktion inom EU ETS. –Den lägre energiskattenivån på el som gäller vid leveranser av värme och kyla till nedsättningsberättigande ändamål utvidgas. –Försäkranssystemet för energiskatt på el ersätts av avdrag och återbetalning. –Återbetalnings- och avdragsbestämmel- serna för energiskatt på el förenklas. –Frivillig skattskyldighet för energiskatt på el utvidgas till att omfatta ytterligare förbrukningsändamål. –Energiskattenedsättningen för elförbruk- ning i datorhallar utvidgas till att även omfatta mindre datacenter. –En skatt på flygresor införs och och framåt görs en omräkning av skatte- satserna efter prisutveckling. För att säker- ställa att flygskatten inte innebär ökade driftunderskott vid icke-statliga flygplatser i tillförs ytterligare medel för detta ändamål under utgiftsområde 22. Ansvaret för driften och finansieringen av de tio statliga flygplatserna i det nationella basutbudet, bland andra Airport på P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 , ligger inom ramen för Swedavia AB:s uppdrag. –Reglerna om redovisningsskyldighetens inträde och vissa andra förfarandefrågor på punktskatteområdet justeras och förtydligas. –Transporttillägget höjs. –Reklamskatten för annonser i periodiska publikationer slopas. –Mervärdesskatten på förevisning av naturområden sänks från till –En skatt på e-cigaretter bör införas. –Personalliggare i fler verksamheter bör införas. –Bestämmelsen om att skattetillägg inte får tas ut vid rättelse på eget initiativ bör ses över. –Bestämmelser om beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i bör införas. Utländska företag som saknar fast driftställe i och som bedriver viss verksamhet i bör omfattas av bestämmelserna om skatte- avdrag, registeringsskyldighet, F-skatt och uppgiftsskyldighet. Regeringen redovisar i följande avsnitt ett antal åtgärder på skatte- och avgiftsområdet med effekter för och framåt. Åtgärderna presenteras med en indelning i ett antal huvudgrupper. De olika huvudgrupperna är: –skatt på arbetsinkomster (skatter på förvärvsinkomster och socialavgifter m.m.; avsnitt 6.2–6.10), –skatt på kapitalägande (kapital- och egendomsskatter; avsnitt 6.11–6.13), –skatt på kapitalanvändning (företagsskatter; avsnitt 6.14), –skatt på konsumtion m.m. (energi- och miljöskatter, övriga punktskatter och mervärdesskatt; avsnitt 6.15–6.28), och –övriga skattefrågor (avsnitt 6.29–6.32). Efter redovisningen av det internationella arbetet för att motverka skatteundandragande (avsnitt 6.33) sammanfattas de offentligfinansiella effekterna av de skatte- och avgiftsförslag som lämnas eller aviseras i denna proposition (avsnitt 6.34). Avsnittet avslutas med en författnings- kommentar till lagförslagen (avsnitt 6.35). För de ärenden där förslag lämnas finns lagförslag i avsnitt 3. Beredningen av de olika frågorna inklusive granskning av Lagrådet redovisas i respektive delavsnitt. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Enligt riktlinjerna är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer. För att kunna stödja den ekonomiska politiken på ett effektivt sätt bör skattepolitiken enligt de av antagna riktlinjerna utformas enligt ett antal vägledande principer. Dessa principer kan sammanfattas enligt följande: Ett legitimt och rättvist skattesystem Medborgarna och företagen ska ha ett högt förtroende för skattesystemet. Skatter ska tas ut på ett rättssäkert sätt. Generella och tydliga regler Skattereglerna ska vara generella och tydliga, utan komplicerade gränsdragningar, med breda skattebaser och skattesatser som är väl avvägda gentemot målen för den ekonomiska politiken. Detta bidrar till ett legitimt och rättvist skatte- system. Beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället Beskattning ska i möjligaste mån ske i nära anslutning till inkomsttillfället. En minskad förekomst av skattekrediter säkerställer svenska skatteintäkter. Hållbara regler i förhållande till EU Regelverket ska vara förenligt med , både i förhållande till specifika rättsakter och till bestämmelser i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om fri rörlighet samt reglerna om statligt stöd. Riktlinjerna och åtgärderna i denna proposition Pension bör inte beskattas högre än lön. Regeringen föreslår och aviserar därför i denna proposition att skillnaden i beskattning mellan lön och pension ska vara slopad till 2020. Förslaget om sänkta arbetsgivaravgifter för aktiebolag och handelsbolag (utvidgat växa-stöd för den först anställda) förväntas leda till minskad arbetslöshet och ökad sysselsättning. Förslaget om lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall innebär att möjlig- heterna för unga, små företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner förbättras. Vidare väntas de aviserade förslagen om förändrad företagsbeskattning, som bl.a. innebär att företagens ränteavdrag begränsas som bolagsskattesatsen justeras, leda till att riskerna som är förknippade med låne- finansiering minskar och att aggressiv skatte- planering med ränteavdrag minskar, vilket ökar skattesystemets legitimitet. Den aviserade översynen av kupongskatte- lagen syftar till att ta fram förslag till ett effektivt, modernt och förutsägbart regelverk som är förenligt med . Inom miljöpolitikens område bedöms att införandet av ett bonus–malus-system, ändrad beräkning av bilförmånsvärdet och långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel innebär en styrning mot en fossilfri fordonsflotta som bidrar till att nå målet att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Åtgärder för att förenkla skattesystemet har i ett tillkännagivande förklarat att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet för före- tagen (bet. 2016/17:SkU27, rskr. 2016/17:257). Den snabba samhällsutvecklingen ställer allt P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 större krav på lagstiftarens förmåga att anpassa lagstiftningen så att reglerna blir verkningsfulla och rättssäkra. Att se till att regel- verket är möjligt att förstå och inte leder till onödigt stora administrativa kostnader för före- tagen som tillämpar reglerna är avgörande för legitimiteten och förtroendet för skattesystemet. Regeringen överväger därför alltid noggrant möjligheterna till förenklingar i varje enskilt lagstiftningsarbete. Regeringen konstaterar att det vid utform- ningen av skatteregler ofta uppstår målkonflikter mellan önskemålet att åstadkomma förenklingar och andra principer och värden. I vissa fall kan de skäl som talar för ett förslag såsom behovet av att värna skatteintäkterna och att motverka skattefusk och skatteundandragande, eller av- sikten att skapa goda villkor för företag väga så tungt att reglerna får anses motiverade trots att de medför en viss ökad komplexitet av skatte- systemet. Förslagen i denna proposition om ut- vidgning av växa-stödet och lättnader i beskatt- ningen av personaloptioner innebär viss ökad komplexitet, men förenklar vardagen för före- tagen genom att det dels blir billigare för aktiebolag och handelsbolag att anställa en första person, dels underlättar för små, unga företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner. För att förenkla för företag med mycket liten omsättning infördes en om- sättningsgräns för mervärdesskatt. Åtgärden innebär att det är frivilligt för företag att registr- era sig för mervärdesskatt om företagets omsätt- ning understiger . Vidare har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att göra en strukturell översyn av hela mer- värdesskattelagen (dir. 2016:58). Målsättningen är dels att regelverket ska få en tydligare struktur och bli mer överskådligt, dels att det strukturellt och begreppsmässigt ska stämma bättre överens med EU:s mervärdesskattedirektiv. I denna proposition aviseras även en översyn av kupong- skattelagen. Dagens reglering är mycket för- åldrad vilket skapar oklarhet och osäkerhet för många företag. Reglerna behöver bl.a. anpassas till i flera avseenden. Syftet med översynen av kupongskattelagen är att ta fram förslag till ett effektivt, modernt och förutsäg- bart regelverk som är förenligt med . Genom dessa ytterligare åtgärder ökar rege- ringen takten för att göra det enklare för före- tagen, som regeringen beaktar de mot- stående intressen som också måste värnas. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Regeringen anser att tillkännagivandet härmed är slutbehandlat. Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning 6.2Sänkt skatt för pensionärer 6.2.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Sänkt skatt för pensionärer tagits fram. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4, avsnitt 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 4, avsnitt 2. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2017/01434/S1). Förslaget om sänkt skatt för pensionärer är författningstekniskt och även i övrigt av en sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. 6.2.2Bakgrund och gällande rätt Grundavdraget har ett fördelningspolitiskt syfte och avser främst att minska beskattningen för låginkomsttagare. Bestämmelser om grund- avdrag finns i 63 kap. 1–5 och 11 §§ inkomst- skattelagen (1999:1229), förkortad IL. Rätt till grundavdrag har fysiska personer som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret och som har haft förvärvs- inkomst. Obegränsat skattskyldig är i princip den som är bosatt eller vistas stadigvarande i eller som har väsentlig anknytning hit och som har varit bosatt här (se 3 kap. 3 § IL). Även begränsat skattskyldiga har i vissa fall rätt till grundavdrag. Grundavdragets storlek är beroende av den fastställda förvärvs- inkomstens storlek. Grundavdraget får inte överstiga den skatt- skyldiges sammanlagda överskott av tjänst och aktiv näringsverksamhet sedan allmänna avdrag gjorts. Särskilda regler finns för hur överskottet av tjänst och allmänna avdrag ska beräknas i vissa speciella fall (se 63 kap. 5 § IL). finns ett s.k. förhöjt grundavdrag för äldre. Det förhöjda grund- avdraget syftar till att förbättra de ekonomiska villkoren för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Bestämmelserna om det förhöjda grundavdraget för personer som har fyllt finns i 63 kap. 3 a § IL. Regleringen innebär att grundavdraget uppgår till grund- avdragsbeloppet enligt 3 § med tillägg av ett särskilt belopp som anges för vissa inkomst- intervall. I likhet med grundavdraget har den förhöjda delen av grundavdraget ett fördelningspolitiskt syfte och den förhöjda delen av grundavdraget är högst för personer med låg fastställd förvärvs- inkomst. 6.2.3Sänkt skatt för pensionärer Regeringens förslag: Det förhöjda grund- avdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks. Detta sker genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst 2018. För ska den förhöjda delen av grundavdraget beräknas på följande sätt: –För inkomster upp t.o.m. 0,99 pris- basbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,687 prisbasbelopp. –För inkomster som överstiger 0,99 men inte 1,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,885 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 1,11 men inte 2,72 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,609 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 2,72 men inte 2,94 prisbasbelopp uppgår den för- höjda delen till av inkomsterna minskat med 0,162 prisbasbelopp. –För inkomster som överstiger 2,94 men inte 3,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,482 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 3,11 men inte 4,45 prisbasbelopp uppgår den för- höjda delen till 0,171 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 4,45 men inte 7,88 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 1,376 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 7,88 men inte 9,15 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 2,164 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 9,15 men inte 12,43 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 1,541 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 12,43 pris- basbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,422 prisbasbelopp. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förutom vad gäller för- stärkningens storlek. remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. , , och ifrågasätter dock att pensionsinkomster beskattas olika beroende på den skattskyldiges ålder. Ekonomistyrnings- verket, som avstyrker förslaget, samt och lyfter fram frågan om förslagets påverkan på arbetsutbudet. Skälen för regeringens förslag Fortsatt sänkning av skatten för pensionärer Pension är uppskjuten lön men beskattas i flera fall högre än löneinkomst. Anledningen till skillnaden mellan beskattning av pension och löneinkomst är jobbskatteavdraget som infördes . Jobbskatteavdraget är en skattereduktion för arbetsinkomster. Pensions- inkomster ger dock inte rätt till jobbskatteavdrag eftersom pension inte omfattas av det arbets- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 inkomstbegrepp som utgör underlaget för jobb- skatteavdraget. Regeringen anser att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension bör tas bort. Av kostnadsskäl måste detta ske i flera steg. Det senaste steget togs då skatten sänktes för pensionärer med inkomster . Sänkningen skedde genom att det förhöjda grundavdraget för- stärktes. Det bedöms lämpligt att i detta ytter- ligare steg använda samma metod. Regeringen anser således att samma utformning av förstärk- ningen som använts tidigare, inklusive att det är personer som fyllt vid beskattningsårets ingång som har rätt till det förhöjda grund- avdraget, bör användas . Den senaste förstärkningen av det förhöjda grundavdraget utformades så att personer som vid beskattningsårets ingång fyllt med fastställd förvärvsinkomst under ca inte betalar högre skatt än personer med arbetsinkomst som vid årets ingång inte fyllt . För att ytterligare minska skatteskillnaden mellan pension och lön för högre inkomster än så föreslås att det förhöjda grundavdraget förstärks för inkomster mellan 2,72 och 4,45 prisbasbelopp. Med pris- basbelopp på motsvarar det inkomster mellan drygt 120 000 och (ca 10 000 och ). Det förhöjda grundavdraget förstärks även i avtagande omfattning upp till förvärvsinkomster på 9,15 prisbasbelopp, (ca ). I tabell 6.1 och tabell 6.2 redovisas nuvarande särskilda belopp respektive det nya särskilda beloppet i olika inkomstintervall för beskatt- . Det förhöjda grundavdraget, dvs. grundavdraget med tillägg av det särskilda beloppet, redovisas för olika inkomster dels i termer av prisbasbelopp och andel av fastställd förvärvsinkomst i tabell 6.3 och dels termer av kronor i tabell 6.4. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 6.1 Nuvarande särskilt belopp för personer PBB – 0,2 FFI PBB + 0,049 FFI PBB + 0,1 FFI PBB + 0,01 FFI PBB – 0,09 FFI Anm.: PBB = Prisbasbelopp, FFI = Fastställd förvärvsinkomst. Tabell 6.2 Nytt särskilt belopp för personer PBB – 0,2 FFI PBB + 0,049 FFI FFI – 0,162 PBB PBB + 0,113 FFI PBB + 0,213 FFI PBB – 0,058 FFI PBB – 0,158 FFI PBB – 0,09 FFI Anm.: PBB = Prisbasbelopp, FFI = Fastställd förvärvsinkomst. Tabell 6.3 Förhöjt grundavdrag för personer enligt förslaget PBB + 0,249 FFI PBB + 0,332 PBB PBB + 0,113 FFI PBB – 0,158 FFI PBB – 0,09 FFI Anm.: PBB = Prisbasbelopp, FFI = Fastställd förvärvsinkomst. Tabell 6.4 Förhöjt grundavdrag för personer enligt förslaget 50 600 upp till 68 800 68 800 upp till 72 100 72 200 upp till 79 900 79 800 ner till 46 100 46 000 ner till 32 600 Anm.: 2018 Prisbasbelopp. Det förhöjda grundavdraget för dem som har fyllt vid beskattningsårets ingång kommer med förslaget att vara oförändrat för inkomster upp till 2,72 prisbasbelopp. I inkomstintervallet 2,72 till 4,45 prisbasbelopp (ca 123 700– ) förstärks grundavdraget för att ta bort skillnaden i beskattningen mellan en person med pensionsinkomst och en löntagare med jobbskatteavdrag i intervallet. Upp till 2,94 prisbasbelopp (ca ) trappas grundavdraget upp av in- komsten för att därefter trappas upp av inkomsten. Skillnaden beror på att jobbskatteavdraget har en lägre ökningstakt vid arbetsinkomster på mer än 2,94 prisbas- belopp, jämfört med lägre inkomster. För inkomster mellan 4,45 och 9,15 prisbasbelopp (202 500–) trappas grund- avdraget ned av inkomsten för att återgå till tidigare utformning av det förhöjda grundavdraget. Skillnaden i grundavdrag mellan gällande regler och förslaget framgår av diagram 6.1, som visar de olika grundavdragsnivåerna. Diagram 6.1 Grundavdrag i kronor för personer enligt gällande regler, enligt förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag samt grundavdrag för personer Källa: Egna beräkningar. Ändringarna bör träda i kraft möjligt, vilket är , och tillämpas för beskattningsår som börjar efter . Förslaget föranleder ändringar i 63 kap. 3 a § IL, se avsnitt 3.13. Förslaget att förstärka grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt bedöms beröra av ålders- gruppen, ca 1,5 miljoner personer. De personer som berörs är de som betalar inkomstskatt och har en fastställd förvärvsinkomst 2018. Av dem som berörs får antalet begränsat skattskyldiga bedömas som ringa. Med beaktande av antalet berörda skatt- skyldiga och föreslagen nivå på höjningen av grundavdraget uppskattas förslaget leda till minskade skatteintäkter om . Den offentligfinansiella effekten beror i stort sett helt på minskad inkomstskatt. Med en höjning av anslaget Kommunal- ekonomisk utjämning under utgiftsområde 25, kompenseras emellertid kommuner och landsting. Förslaget innebär också att underlaget för det kommunala inkomstutjämningssystemet kan komma att påverkas. Genom utjämnings- systemet kommer dock eventuella förändringar av enskilda kommuners och landstings relativa skattekraft att jämnas ut. Förslaget påverkar även storleken på skattereduktionen för fastighetsavgift för äldre, men för- ändringen är av mindre betydelse. Förslaget innebär att den beskattningsbara inkomsten och därmed skatten sänks för 1,5 miljoner personer. I tabell 6.5 visas skatte- sänkningen 2018 för olika inkomst- och kommunalskattenivåer som följer av förstärk- ningen av det förhöjda grundavdraget. För inkomster 2018 är skattesänkningen mellan 0 och vid genomsnittlig kommunalskattesats. För inkomster avtar sedan skatte- sänkningen ner till . Skatte- sänkningen är som störst både i absoluta tal och i andel av inkomsten vid 2018. För personer som erhåller transfereringar som bestäms utifrån inkomst efter skatt, t.ex. särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, kommer den föreslagna skattereduktionen att medföra att dessa transfereringar minskar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 som förslaget inte påverkar de med inkomster lägre än 2018 bedöms dock den effekten som liten i sammanhanget. Tabell 6.5 Skattesänkning i kronor enligt förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag för personer , vid olika inkomst- och kommunalskattenivåer Kronor om inget annat anges bruttoinkomsten1 (%) 1 Beräknat på genomsnittlig kommunalskattesats . Anm.: Beräkningar utifrån prisbasbelopp . Källa: Egna beräkningar. Förslaget innebär att skillnaden i beskattning för pensionärer gentemot löntagare, som inte fyllt vid beskattningsårets ingång, tas bort för inkomster . På grund av olika avrundnings- regler i beräkningen av det förhöjda grund- avdraget och jobbskatteavdraget så blir skatten något lägre för de , jämfört med löntagare med samma inkomst. Det handlar dock som mest om ca . Även om skatten sänks även för personer med inkomster består skillnaden i beskattning för dessa i varierande grad, se tabell 6.6. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 6.6 Skillnad i beskattning mellan en person med enbart pensionsinkomst och en person med enbart arbetsinkomst vid samma inkomstnivå Anm.: Beloppen i tabellen avser hur mycket mer personen med enbart pensions - inkomst betalar i skatt jämfört med en person med enbart arbetsinko mst. Ett negativt belopp innebär därmed att personen med enbart pensionsinkomst betalar mindre i skatt än personen med enbart arbetsinkomst. Beräkningar utifrån prisbasbelopp () samt genomsnittlig skattesats 2017, . Källa: Egna beräkningar. I diagram 6.2 visas den genomsnittliga procentuella förändringen av ekonomisk standard, till följd av förslaget om sänkt skatt för pensionärer, uppdelat på inkomstgrupper (deciler) för de som är eller äldre. Den ekonomiska standarden ökar i samtliga inkomst- grupper och den genomsnittliga ökningen är . Ökningen är störst i decilgrupp 3 och 4 eftersom det är i dessa inkomstgrupper de som får störst skattesänkning i stor utsträckning befinner sig. Diagram 6.2 Procentuell förändring av ekonomisk standard till följd av förslaget om sänkt skatt för pensionärer, i olika inkomstgrupper för personer , 2018 Anm.: Ekonomisk standard, eller ekvivalerad disponibel inkomst, är ett mått på hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Alla i ett hushåll har samma ekonomiska standard. Källa: och egna beräkningar. Ett förstärkt förhöjt grundavdrag innebär lägre skatt på inkomster för personer och därmed högre disponibel inkomst för denna grupp. Beräkningen av det förhöjda grund- avdraget gör ingen skillnad på pensionsinkomst och arbetsinkomst. Skattesänkningen blir lika stor oavsett typ av inkomst. Det innebär att förslaget om ytterligare förstärkning av det förhöjda grundavdraget inte gör det mer lönsamt att gå i pension relativt att arbeta för personer . Personer med arbets- inkomst har dessutom ett förstärkt jobbskatte- avdrag jämfört med personer . Förslaget innebär dock en inkomsteffekt som i någon mån kan få en negativ effekt på arbets- utbudet genom att det inte är nödvändigt att arbeta för att uppnå samma disponibla inkomst. Denna effekt bedöms emellertid vara liten. Grundavdrag har genom sin konstruktion en större relativ betydelse för låg- och medel- inkomsttagare än för höginkomsttagare. Grundavdraget är generellt vid en given fastställd förvärvsinkomst och således lika stort för kvinnor som för män, oavsett om det handlar om löneinkomst eller pensionsinkomst. Det förhöjda grundavdraget och även förslaget om ett ytterligare förhöjt grundavdrag innebär skattesänkningar för både kvinnor och män. Kvinnor har i större utsträckning än män låg pension bl.a. till följd av att kvinnor oftare arbetat deltid eller förvärvsarbetat under färre år. Kvinnor lever också längre än män. Förslaget kommer därför att gynna kvinnor i större utsträckning än män. Diagram 6.3 visar de genomsnittliga inkomstförstärkningarna till följd av det ytterligare förhöjda grundavdraget upp- delat på kön och åldersgrupper.