prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — fäster upp- märksamhet på redovisning av de negativa ackumulerade resultaten av myndighetens avgiftsbelagda verk- samhet samt de åtgärder som har vidtagit för att vända de negativa resultaten och uppnå en ekonomisk balans. Regeringen avser att följa utvecklingen av de negativa ackumulerade resultaten och de åtgärder som myndigheten vidtar för att uppnå en ekonomisk balans. 11.6.1 8:1 Centrala museer: Myndigheter Tabell 11.2 Anslagsutveckling 8:1 Centrala museer: Myndigheter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 248 912 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 248 914 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för följande centrala museer som är myndigheter: , , , Statens museer för världskultur, Statens maritima museer, Statens centrum för arkitektur och design, och . Anslaget får även användas av nämnda myndigheter för utgifter för statsbidrag till ändamål inom museiområdet. Vidare får anslaget användas för utgifter vid avvecklingen av myndigheten och med Stiftelsen . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 11.3 Sammanställning över medelstilldelning till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur Statens maritima museer 5 Statens centrum för arkitektur och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017. 2Fördelningen av medel är preliminär. 3Myndigheten hette tidigare med 4Myndigheten avvecklas och upphör och dess uppgifter inordnas i . 5Från och med 2018 inordnas transporthistoriska samlingar och museer från . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 11.4 Sammanställning över avgiftsintäkterna1 till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur Statens maritima museer 6 Statens centrum för arkitektur och design 1I myndigheternas avgiftsintäkter ingår bl.a. entré - och visningsintäkter samt intäkter av försäljning, ev. sponsring och lokaluthyrning m.m. 2Intäkterna för Arkeologisk uppdragsverksamhet redovisas separat i tabell 11.5. 3Myndigheten hette tidigare med 4Intäkterna för Cosmonovas verksamhet redovisas separat i tabell 11.6. 5Myndigheten avvecklas och upphör och dess uppgifter inordnas i . 6Intäkterna för verksamhet redovisas separat i tabell 11.7. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 11.5 Arkeologisk uppdragsverksamhet Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat Tabell 11.6 Uppdragsverksamhet Cosmonova Tabell 11.8 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 8:1 Centrala museer: Myndigheter Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas och till följd av renoveringen och ombyggnationen av huvudbyggnad samt med med anledning av att de uppgifter och verksamheter som avser bevarande av transporthistoriska samlingar flyttas från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur under utgiftsområde 22 Kommunikationer och införlivas i Statens maritima museer (se även utg.omr. 22 avsnitt 3.6). Vidare minskas anslaget med för att finansiera statliga utställ- ningsgarantier. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget minskas med . Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 11.6.2 Lagändring till följd av namnbyte Regeringens förslag: Namnet med ändras till i 5 kap. 7 § i kulturmiljölagen (1988:950). Lagändringen ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Stiftelsen har avskilts från myndigheten genom förordning (2017:383) om ändring i förordningen (2007:1175) med instruktion för med . Myndighetens namn ska därför ändras i kulturmiljölagen (1988:950). Författ- ningstekniskt och även i övrigt är ändringen av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över lag- ändringen. 11.6.3 8:2 Centrala museer: Stiftelser Tabell 11.9 Anslagsutveckling 8:2 Centrala museer: Stiftelser 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till följande centrala museer som är stiftelser: , , och Arbetets museum. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 11.10 Sammanställning över medelstilldelning till Centrala museer: Stiftelser1 1 Medelstilldelningen är preliminär. Avgiftsintäkterna för de centrala museerna som är stiftelser uppgick till ca . Tabell 11.11 Sammanställning över avgiftsintäkterna1 till Centrala museer: Stiftelser 1 I stiftelsernas avgiftsintäkter ingår bl.a. entré - och visningsintäkter samt intäkter av försäljning och lokaluthyrning m.m. Tabell 11.12 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 8:2 Centrala museer: Stiftelser Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att finansiera ett kunskaps- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 centrum för arbetslivsmuseer vid Stiftelsen . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser . beräknas anslaget till respektive . 11.6.4 8:3 Bidrag till vissa museer Tabell 11.13 Anslagsutveckling 8:3 Bidrag till vissa museer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till museer och liknande institutioner. Tabell 11.14 Sammanställning över medelstilldelning för Bidrag till vissa museer1 Ájtte, Svenskt fjäll- och samemuseum Form/Design Center 1Medelstilldelningen är preliminär. 2Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017. 3Finansieras delvis från anslag 8:1. Tabell 11.15 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 8:3 Bidrag till vissa museer Förändring till följd av: Ájtte (svenskt fjäll- och Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för stöd till Rörelsernas museum och med för ett stärkt stöd till Ájtte, Svenskt fjäll- och samemuseum. –2020 ökas anslaget med för stöd till Form/Design Center och med för en tillfällig förstärkning till Stiftelsen i . Vidare minskas anslaget med som en justering av aviserat driftsstöd till nya Nobelcenter. beslutade och aviserade anslags- anvisas under anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer . beräknas anslaget till respektive . 11.6.5 8:4 Forum för levande historia Tabell 11.16 Anslagsutveckling 8:4 Forum för levande historia 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 45 925 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 925 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Forum för levande historias förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för såväl prissumma som omkostnader för prisutdelning, avseende ett pris för humanitära och demokratifrämjande insatser. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till den fond som inrättats av Task Force for International Cooperation on Holocaust Education, Research and Remembrance, benämnt . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 11.17 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 8:4 Forum för levande historia Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget minskas med 2018, 2019 och 2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:4 Forum för levande historia . beräknas anslaget till respektive . 11.6.68:5 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Tabell 11.18 Anslagsutveckling 8:5 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Anslaget får användas för utgifter för utställ- ningsgarantier. Anslaget får även användas för utgifter för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Tabell 11.19 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 8:5 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att finansiera statliga utställnings- garantier. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:5 Statliga utställnings- garantier och inköp av vissa kulturföremål . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Avsnittet omfattar verksamheten vid Myndig- heten för stöd till trossamfund (SST) och stödet till trossamfunden. även regeringens insatser för att stimulera trossamfundens arbete för demokrati, mänskliga rättigheter och för att motverka religiöst motiverad polarisering i samhället. Tabell 12.1 Utgiftsutveckling inom Trossamfund, utgiftsområde 17 9:1 stöd till trossamfund 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 har antagit mål för statens bidrag till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45). Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossam- funden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Bedömningen av resultatet av trossamfunds- politiken utgår från det gamla målet: –antalet församlingar/medlemar som får statligt stöd, –övriga insatser för att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktig religiös verksamhet, och –utvecklingen av trossamfundens samhälls- nyttiga verksamhet. Stöd som främjar en religiös mångfald Statens stöd till trossamfunden utgår från lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Målet för stödet är skapa förutsättningar för olika samfund att behålla och utveckla ett eget samfundsliv och därmed främja den religiösa mångfalden i . Vid utgången av 2016 var totalt 22 trossam- fund och samverkansorgan statsbidragsberättiga- de. Enligt statistik från stöd till trossamfund (SST) var totalt 795 482 personer betjänade i de trossam- fund som får statligt stöd. Detta är en ökning med 33 898 personer innan. De fem största statsbidragsberättigade trossamfunden är Equmeniakyrkan, , , Evangeliska frikyrkan och . Från anslaget 9:2 Stöd till trossamfund utgick som statligt stöd till trossamfunden, vilket är en marginell minsk- ning av anslaget jämfört med året innan. Huvuddelen av stödet, , har betalats ut till trossamfunden i form av organisationsbidrag. Stödet motsvarar ett bidrag på per betjänad. Resterande del av stödet har fördelats i form av verksamhetsbidrag respektive projektbidrag till trossamfunden. Utredning om framtidens stöd För att främja en ökad religiös mångfald tillsatte regeringen att en särskild utredare för att göra en översyn av statens stöd till trossamfund. Syftet med översynen är att säkerställa att stödet på bästa sätt är anpassat till nutida och framtida behov. Till utredningen är en referensgrupp knuten med företrädare för riksdagspartierna. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Insatser som stärker trossamfundens säkerhet En grundläggande förutsättning för att tros- samfunden ska kunna bedriva en religiös verk- samhet är att de som deltar i samfundens verksamhet ska känna sig trygga. beviljade SST till tolv olika trossamfund för deras säkerhetsarbete. De största bidragsmottagarna var Judiska och Islamiska centerunionen. I en särskild rapport till regeringen (Ku2017/01090/D) lyfter SST fram att det finns problem för flera trossamfund som blivit beviljade bidrag men som inte får de tillstånd som krävs för en säkerhetshöjande insats, exempelvis tillstånd från länsstyrelser när det gäller tillstånd för övervakningskameror. I rapporten redogör SST även för en upplevd gränsdragningsproblematik mellan deras säker- hetsinsatser och arbete. Många av trossamfunden som är statsbidrags- berättigade är relativt nyetablerade i . De senaste årens stora antal asylsökande och nyanlända i har medfört att mer eta- blerade trossamfund har fått nya betjänade. För att stärka trossamfundens organisatoriska kapacitet gav regeringen SST i upp- drag att genomföra en kompetensinsats för trossamfundsledare när det gäller kunskap om det svenska samhället(Ku2016/00712/D). Utvärderingar visade att kursen inte bara var viktig i sig utan också möjligheten att träffa personer från andra trossamfund. Regeringen har mot den bakgrunden förlängt satsningen till att gälla även för (Ku2016/02761/LS (delvis)). har SST vidare satsat på att stärka trossamfunden genom särskilda insatser riktade till unga trossamfundsledare och ett mentorskap för kvinnor. Totalt diplomerades 20 unga trossamfundledare från 13 olika trossamfund. Vidare deltog 25 kvinnor i mentorskapssats- ningen. Ny ledningsform förbättrar förutsättningarna I syfte att förtydliga och förbättra styrningen av politikområdet beslöt regeringen genom en ändring av instruktionen för stöd till trossamfund att ändra myndighetens ledningsform från nämnd- myndighet till enrådighetsmyndighet. med detta ändrades namnet till Myndigheten för stöd till trossamfund (2017:104). Förändringar- na trädde i kraft från . I myndighetens instruktion tydliggjordes även att myndigheten har till uppgift att främja en dialog mellan staten och trossamfunden samt att bidra med kunskap om trossamfundsfrågor. Trossamfunden har en viktig roll att spela vid kriser, lokala som nationella. SST:s uppdrag att samordna trossamfunden har intensifierats, bland annat på grund av den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism (Ju2014:18). SST:s kunskaper efterfrågas även i större utsträckning från andra statliga myndigheter som vill upprätta en dialog med trossamfund som en del av krisberedskapsarbetet. Upp- arbetade kontakter finns exempelvis med MSB, och . Utbildningar har genomförts i samverkan med och rädd- ningstjänsten i syfte att stärka trossamfundens egen krisberedskap. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Stöd till trossamfundens sociala arbete i samband med flyktingssituationen 2015/2016 Regeringen har betalat ut särskil- da medel till trossamfunden för deras arbete i mottagandet av asylsökande och nyanlända. fick SST i uppdrag att fördela till olika statsbidrags- berättigade trossamfund. Vidare fick SST genom beslut i uppdrag att fördela ytterligare (Ku2015/02981/D och Ku2016/02626/LS (delvis)). Stöd till interreligiös verksamhet Regeringen har 2016 beviljat inter- religiösa råd ett stöd på för en förstärkt administrativ funktion (dnr Ku2016/00187/D). Bland annat har 50 människor av olika tro utbildats till s.k. inter- religiösa medföljare för att öka tryggheten på tre anläggningsboenden. Rådet genomförde också en workshop om religion i samhället tillsammans med intagna vid anstalt. Vid en samtalsdag möttes före- trädare för lokala interreligiösa initiativ från hela landet, inspirerades och lärde av varandra. Rådet har också utvecklat sin webbplats och spridit nyhetsbrev till ca 500 prenumeranter. Regeringens råd för kontakt med tros- samfunden (Ku 2000:F) har fungerat som ett viktig forum för frågor av övergripande gemensamt intresse för både staten och trossam- funden. 12.4.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att politikområdet på flera punkter har utvecklats positivt. Det statliga stödet når fler betjänade och därmed har det främjat en ökad religiös mångfald. En pågående utredningen om det statliga stödet kan leda till att stödet kan omfatta fler personer och trossamfund än . Ett problem är emellertid den hotbild som många trossamfund upplever mot såväl fysiska byggnader som dess medlemar. Det kan få till följd att den religiösa mångfalden minskar. De säkerhetsmedel som SST fördelar är viktiga. Regeringen bedömer att de insatser som har gjorts i syfte att stärka trossamfundens kapacitet bland annat genom SST:s utbildningsverksamhet är viktiga. Det visar till exempel det stora P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 intresset hos trossamfunden. Dock är det för tidigt att säga vilken effekt dessa utbildningar har fått för trossamfunden. Regeringen kommer därför följa upp frågan. Regeringen bedömer slutligen att trossam- funden aktivt bidragit med samhällsnyttig verk- samhet . En viktig slutsats som gått är att trossamfunden blivit en allt viktigare aktör för många kommuner och myndigheter. Trossamfunden samlar många individer och uppfyller viktiga uppgifter i lokal samhället. Extra tydligt blev detta inom ramen för mottagandet av asylsökande och nyanlända /2016 där flera trossamfund spelade en avgörande roll och därmed bidrog till med viktig samhällsnyttig verksamhet. Det inter- religiösa samarbetet på nationell nivå utgör en god förebild för samarbeten runt om i landet. 12.5.19:1 stöd till trossamfund Tabell 12.2 Anslagsutveckling 9:1 stöd till trossamfund 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 12 632 tkr prisnivå. 3Motsvarar 12 632 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för stöd till trossamfunds förvaltningsutgifter. Tabell 12.3 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 9:1 stöd till trossamfund Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att stärka myndighetens stöd till trossamfunden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:1 stöd till trossamfund . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 12.5.2 9:2 Stöd till trossamfund Tabell 12.4 Anslagsutveckling 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till trossamfund. Anslaget får användas för utgifter för avgiftshjälp. I förordningen (1999:974) finns bestämmelser om statsbidrag till trossamfund. Bemyndigande om ekonomiska åttaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 9:2 Stöd till trossamfund besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för lokalanpassningsbidrag och säkerhetsbidrag för trossamfund som i vissa fall sträcker sig . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 9:2 Stöd till trossamfund besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 12.5 Beställningsbemyndigande för anslaget 9:2 Stöd till trossamfund Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 12.6 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 9:2 Förändring till följd av: statligt stöd till trossamfund Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med 2018–2019 för att finansiera en ökning av anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati under utgiftsområde 1. Syftet är att genomföra en förändring av säkerhetsstödet genom att rikta det till en bredare målgrupp. Vidare minskas anslaget med för att finansiera ökning av anslaget 9:1 stöd till trossamfund med motsvarande belopp. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:2 Stöd till trossamfund . beräknas anslaget till . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Avsnittet omfattar statens stöd till film- produktion och filmkulturella insatser som fördelas via Stiftelsen () och genom filmstöd. Tabell 13.1 Utgiftsutveckling inom område Film, utgiftsområde 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 13.3 Mål 13.4 Resultatredovisning I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. Nya mål för filmpolitiken beslutades av (prop. 2015/16:132, bet. 2015/16: KrU11, rskr. 2015/16:289) och gäller fr.o.m. . Målen för den nationella filmpolitiken är: –Utveckling och produktion av värdefull svensk film sker kontinuerligt och i olika delar av landet. –Allt fler ser värdefull film som sprids och visas i olika visningsformer i hela landet. –Filmarvet bevaras, används och utvecklas. –Svensk film sprids alltmer utomlands och kvalificerat internationellt utbyte och samverkan sker på filmområdet. –Barn och unga har goda kunskaper om film och rörlig bild och ges möjligheter till eget skapande. Bedömningen av resultatet inom film utgår från –den övergripande utvecklingen på film- området, –insatser inom ramen filmavtal (2013–2016), –insatser för att sprida, visa och tillgäng- liggöra film i hela landet, –insatser för att främja svensk film i utlandet, –antalet filmer ur det svenska filmarvet som har digitaliserats och gjorts tillgängliga genom t.ex. visning på biograf, och –könsfördelningen när det gäller mottagare av produktionsstöd och av Konstnärs- nämndens filmstöd. Som grund för bedömningen ligger redovis- –Jämställdhet och mångfald präglar film- ningar och publikationer från och –Filmen bidrar till att stärka yttrandefriheten och det offentliga samtalet. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relaterade till relevanta bedöm- ningsgrunder gemensamma för kulturområdet (se avsnitt 3.5.1). Resultatredovisningen nedan utgår dock från den inriktning för filmpolitiken som gällde i enlighet med propositionen Bättre villkor för svensk film (prop. 2012/13:22, bet. 2012/13:KrU2, rskr. 2012/13:112). Utgångspunkten enligt den inriktning som ännu gällde 2016 är att de statliga insatserna för filmen bör ha kvalitet, förnyelse och tillgäng- lighet som övergripande inriktning och syfta till att främja: –produktion och utveckling av värdefull svensk film, Till och med bestod filmpolitiken av två delar: filmavtalet och film- kulturella insatser.