prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — För många nyanlända är ett subventionerat arbete ett första steg in på den svenska arbetsmarknaden, men denna möjlighet används inte i tillräcklig utsträckning. När nyanlända kvinnor lämnar etablerings- uppdraget är andelen som går till arbete och studier avsevärt lägre jämfört med nyanlända män. Även utrikes födda kvinnor generellt har en lägre sysselsättningsgrad än utrikes födda män. Regeringen gav därför Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa en handlingsplan för hur myndigheten avser att öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar (A2017/00180/A). Redovisning av åtgärder och resultat ska ske i myndighetens årsredovisning fram till och med årsredovisningen . Arbetsför- medlingen har identifierat att könsstereotypa föreställningar hos arbetsförmedlare kan leda till att kvinnor ges sämre möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. En annan orsak som myn- digheten kan påverka är brist på utbud av arbetsmarknadsinsatser som motsvarar kvinnors erfarenheter och kompetenser. Handlingsplanen fokuserar därför främst på kunskapsuppbyggnad och att arbeta vidare med normer samt utfor- mandet av myndighetens tjänster och service. Huvuddelen av de lediga jobben kräver formell utbildning, ofta på gymnasial nivå, som ungefär hälften av deltagarna i etableringsuppdraget saknar fullföljd gymnasie- utbildning. Utbildning är därför den enskilt viktigaste insatsen för att fler nyanlända ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Trots genomförda satsningar för att öka tillgången på utbildning genom bl.a. har ande- len som lämnar etableringsuppdraget för studier minskat. Ett skäl till detta kan vara att den kommunala vuxenutbildningen på grundläg- gande och gymnasial nivå inte i tillräcklig utsträckning är anpassad till nyanländas förut- sättningar och behov. Arbetsförmedlingen behöver i högre utsträckning kunna ställa krav på nyanlända som har behov av utbildning att delta i utbildning som en insats inom etableringsuppdraget. Det är alltför många nyanlända som inte uppnår en tillräcklig nivå i sfi . Detta behöver förbättras. Samverkan avseende nyanländas etablering Kommunerna ansvarar bl.a. för sfi, vuxenutbild- ning och samhällsorientering. En väl fungerande samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna är en framgångsfaktor för att öka övergångarna till reguljär utbildning. En del i detta är genomförandet av studiestartsstödet, som syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med kort tidigare utbildning och stora utbildningsbehov. Vidare finns behov av att kommunernas respektive Arbetsförmedling- ens insatser samordnas i högre utsträckning än . beslutade regeringen att utöka uppdraget för Delegationen för unga till arbete till att också främja samverkan kring nyanlända, företrädesvis unga nyanlända, i syfte att påskynda etableringen i arbetslivet (dir. 2017:20). Delegationen ändrade i och med detta namn till Delegationen för unga och nyan- lända till arbete (Dua). Möjligheterna till sam- verkan har även utökats genom den myndig- hetsgemensamma samlokaliseringen i s.k. Mötesplatser som finns på ett 20-tal orter i landet. För de nyanlända som går igenom en enklare process för de nödvändiga initiala myndighetskontakterna har tiden kortats . Arbetet är fortsatt i en utvecklingsfas och behöver fortgå. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för att öka andelen som arbetar och studerar under och efter etableringstiden, och för att utnyttja etableringstiden på bästa sätt, är det angeläget att Arbetsförmedlingen och kommunerna säker- ställer att det finns en god och kontinuerlig till- gång på kvalitativa insatser inom etablerings- uppdraget, liksom en god samverkan. Regeringen lämnar i denna proposition förslag för att fortsätta bygga ett starkt och samman- hållet . Alla som kan ska arbeta och alla ska bidra till vår gemensamma välfärd. Den pot- ential som finns bland utrikes födda, däribland nyanlända, måste tas tillvara. De senaste årens ökning av arbetskraften och sysselsättningen har framför allt skett bland utrikes födda, då den inrikes födda befolkningen i arbetsför ålder minskar. Sysselsättningen bland utrikes födda, framför allt bland kvinnorna, behöver dock öka betydligt framöver. Den utbredda bristen på arbetskraft understryker vikten av att rusta arbetslösa för att möta kraven på arbetsmark- naden. Många utrikes födda har erfarenheter och kompetenser som efterfrågas på svensk arbets- marknad men som kan behöva valideras och kompletteras. Det stora mottagandet av asylsökande under framför allt 2015 innebär fortsatt stora utma- ningar men också möjligheter för . Olika delar av samhället har mobiliserat och bidragit till att situationen kunnat hanteras trots de på- frestningar som mottagandet har inneburit för flera verksamheter. Inte minst kommunerna och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 civilsamhället har gjort stora insatser för att kunna erbjuda ett bra mottagande och kommer också att ha en avgö- rande roll för nyanländas etablering i . Regeringen har genomfört flera strukturellt viktiga förändringar i syfte att förbättra bered- skapen för nyanländas mottagande och etable- ring samt att öka kvaliteten i de insatser som syftar till att stärka etableringen. Lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning innebär att alla landets kommuner ska vara med och ta ansvar för mot- tagandet av nyanlända så att fördelningen mellan kommunerna blir jämnare. Ersättningssystemet för mottagandet av ensamkommande barn och unga har reformerats, vilket bl.a. innebär en enklare hantering för kommunerna och en mer ansvarsfull användning av skattemedel. Rege- ringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka förutsättningarna för kommuner och landsting att ge ensamkommande barn och unga vård och omsorg av god kvalitet. Med den nya strukturen för tidiga insatser för asylsökande m.fl. erbjuds insatser som underlättar och på- skyndar den framtida etableringen för dem som sedan beviljas uppehållstillstånd. Satsningar har också gjorts inom skolan för att förstärka kapa- citeten avseende nyanlända elever. De ökade resurser som har tillförts (utg.omr. 25 avsnitt 3.2.7) ger kommuner och landsting bättre förut- sättningar att klara sina åtaganden även med en snabbt växande befolkning, bl.a. som en följd av mottagande av nyanlända. Men även om mycket har gjorts återstår viktiga förändringar för att etableringsprocessen ska fungera effektivt. Regeringen verkar för att insatserna inom olika områden bättre ska hänga samman från asyltiden till mottagandet i en kommun och med insatser hos Arbetsför- medlingen. Regeringens åtgärder syftar till att skapa ett hållbart mottagande och en effektiv etablering. En förutsättning för det är en väl fungerande samverkan mellan berörda myndig- heter och aktörer, inte minst mellan , kommunerna, arbetsmarknadens parter och civilsamhället. Ett väl fungerande samarbete med arbetsgivare är avgörande, även på lokal nivå. Det är alltför få nyanlända som deltar i reguljär utbildning. För att fler nyanlända, framför allt de med kort utbildning, ska påbörja och fullfölja studier inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux), kan utbildningen 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 behöva anpassas för att möta deras förutsätt- ningar och behov. Fler nyanlända behöver under sin etableringsperiod uppnå en tillräcklig nivå i svenska för att kunna tillgodogöra sig andra insatser eller matchas mot arbete. Möjligheten att delta i och kombinera svenska för invandare (sfi) med andra utbildningar är viktig för att nyanlända ska kunna använda etableringstiden effektivt. Nyanlända som kommit till under senare delen av eller gymnasie- skolan hinner ofta inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan innan de fyller . För dem finns ett särskilt behov av att övergången från gymnasieskola till vuxenut- bildning eller folkhögskola fungerar smidigt. Studiestödet bör vara utformat för att stödja denna övergång (utg.omr. 15 avsnitt 3.6.5). Regeringen avser att genomföra flera förstärk- ningar och anpassningar av den kommunala vuxenutbildningen, som beskrivs närmare under utgiftsområde 16 avsnitt 9.7. En förutsättning för att nyanlända ska få ett bra mottagande i en kommun är att det finns tillräckligt med bostäder till rimliga kostnader och att befintliga boenden kan användas mer effektivt. Regeringens förslag på bostadsområdet beskrivs under utgiftsområde 18 avsnitt 3.6. Det finns ett behov av att belysa kopplingen mellan bostadsersättningen, som betalas ut som tillägg till etableringsersättning, och bostadsbidraget. Regeringen avser att se över regelverket för bostadsbidraget bl.a. så att det blir mer neutralt i förhållande till olika former av boenden, se utgiftsområde 12 avsnitt 3.6. är kommunerna skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosätt- ning enligt lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. Lagen har inneburit en viktig strukturell förändring på så sätt att alla kommuner nu behöver planera för att ta emot nyanlända för bosättning. Kommu- nerna har gjort stora ansträngningar för att uppfylla sina åtaganden vad gäller anvisningar och att planera för ett ordnat mottagande. Rege- ringen har också vidtagit flera åtgärder för att underlätta för kommunerna att kunna erbjuda ett bra mottagande. Det är nödvändigt att alla kommuner fullt ut tar sitt ansvar och tar emot de nyanlända som kommunen anvisats senast inom den beslutade tidsfristen. har verkställt anvisningar även i de fall där kommu- nerna haft svårt att erbjuda boende. Myndig- heten ska fortsätta att arbeta för att anvisningar ska verkställas senast inom den tid som fast- ställts. Regeringen följer utvecklingen med inriktningen att lagen om mottagande av vissa nyanlända för bosättning ska fungera mer effek- tivt. Tillskott till kommunerna för utbildningsplikten Staten ersätter kommuner och landsting för de merkostnader som uppstår för mottagandet av nyanlända. Regeringen har tillfört medel till kommunerna för att förbättra deras förutsättningar att ta emot ett stort antal nyanlända. Bl.a. har schablonersättningen till kommunerna för mottagandet av nyanlända höjts . Förstärkningarna till kommunerna fortsätter i denna budgetpropo- sition. Med anledning av införandet av en utbildningsplikt (se nedan) bör kommunerna tillföras medel för att bättre kunna möta utbild- ningsbehovet bland nyanlända. Regeringen avser därför att 2018 höja schablonersättningen till kommunerna. Mer effektiva processer för nyanlända Att förenkla myndighetskontakterna för nyan- lända är av stor vikt för att de snabbt ska kunna påbörja sin etablering. Regeringen har därför gett Arbetsförmedlingen, , , och ett förlängt uppdrag om att fort- sätta arbetet med förenklade och mer effektiva processer för nyanlända (A2017/01413/I). Upp- draget ska redovisas . har i uppdrag att se över systemet för mottagande och bosättning av asyl- sökande och nyanlända och föreslå åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet system (dir. 2015:107). Genom tilläggsdirektiv har uppdraget utvidgats så att utredaren bl.a. ska föreslå utformningen av ett system för tidiga insatser för asylsökande, där dagersättning kopplas till deltagande i insatser. Vidare ska utredaren inom ramen för befintligt uppdrag se över möjligheten för asylsökande att delta i praktik och andra arbetsplatsförlagda aktiviteter. (dir. 2017:48). Utredaren kommer att slutredo- visa sitt uppdrag till regeringen. Insatser och i väntan på bosättning i en kommun Insatser och i väntan på bosätt- ning i en kommun möjliggör för asylsökande och nyanlända att förbereda sig för en framtida etablering i . Genom att ta tillvara i asylprocessen, med insatser som bl.a. främjar kunskaper om det svenska samhället och den svenska arbetsmarknaden, kan etableringen i arbets- och samhällslivet underlättas och på- skyndas. Det är viktigt att asylsökande så snabbt som möjligt får information om det svenska sam- hället, inte minst om de grundläggande princi- perna för det svenska systemet, jämställdhet och vad som gäller avseende individens rättigheter och skyldigheter. Medlen för tidiga insatser för asylsökande m.fl. utökas därför . Civilsamhället är en viktig aktör för att erbjuda insatser åt asylsökande, men insatser bör i ökad utsträckning även kunna ges via kommu- nerna. Regeringen avser således att utöka kom- munernas möjlighet att ta del av statsbidraget för tidiga insatser. Därigenom förväntas fler kunna delta i samhällsinformation redan under asyl- tiden. Dessutom ökar det förutsättningarna att uppnå en god tillgång till tidiga insatser över hela landet, exempelvis genom bättre tillgång till lokaler för aktiviteter. Arbetsförmedlingens insatser för nyanländas etablering Antalet deltagare i etableringsuppdraget har ökat kraftigt och väntas vara fortsatt högt och , även om det minskar successivt. är andelen som övergår till arbete och utbildning, både under och efter tiden i etableringsuppdraget, för låg. Detta gäller särskilt för kvinnor. För att möta dessa utmaningar behöver tiden i etablerings- uppdraget användas mer effektivt. Regeringen har därför gett Arbetsförmedlingen ett särskilt uppdrag som syftar till att säkerställa att alla nyanlända i etableringsuppdraget erbjuds insatser av hög kvalitet och successivt närmar sig arbetsmarknaden (A2017/01238/A). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 sättning för detta är att nyanlända snabbt får sin kompetens ordentligt kartlagd för att kunna matchas mot arbete eller utbildning. ska fortlöpande identifiera förbätt- ringsområden i den egna verksamheten och vidta åtgärder för att förbättra den egna verksam- hetens resultat. Arbetsförmedlingen har även fått i uppdrag att ge nyanlända grundläggande information om svensk arbetsmarknad. Ett vik- tigt syfte är bl.a. att öka förståelsen för indivi- dens rättigheter och skyldigheter. Genom stärkta spår till jobb och en effektivare etablering kan fler nyanlända närma sig arbetsmarknaden och etablera sig i arbets- och samhällslivet. Ett nytt regelverk för effektivare etablering För att öka effektiviteten inom etableringsupp- draget införs ett nytt regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, förordningen om (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbets- marknadspolitiska insatser träder i kraft . Med det nya regelverket ges arbetsför- medlarna möjlighet att fokusera mer på att ge rätt insatser utifrån individens behov. En central del i det nya regelverket är att kraven på indivi- den tydliggörs. Det som är en rätt till etableringsplan ersätts med en skyldighet att delta i insatser som rustar för arbete. Regeringen anser att det är rimligt att ställa samma krav på alla arbetslösa. Den som är inskriven i etable- ringsprogrammet ska omfattas av ett åtgärds- system, liksom andra arbetslösa som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Åtgärds- systemet innebär att deltagarna kan varnas eller stängas av från sin ersättning under en . Regeringen har utökat möjlig- heten för Arbetsförmedlingen att fördela sina tillgängliga resurser på olika delar av verksam- heten. Genom det nya regelverket skapas förut- sättningar för Arbetsförmedlingen att effektivi- sera arbetet med etableringsuppdraget, bl.a. genom att regelverket blir mer likt Arbetsför- medlingens övriga verksamhet. Det innebär att de samlade resurserna kan riktas till de verksam- heter där de bäst behövs och på så sätt användas mer effektivt, se även utgiftsområde 14 avsnitt 3.5. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 I samband med införandet av det nya regel- verket avser regeringen att göra förstärkt arbets- träning tillgänglig även för deltagare i etableringsprogrammet. Förstärkt arbetsträning bedöms vara en viktig insats för att nyanlända som har svårt att få en arbetsplatsförlagd insats eller en subventionerad anställning ska kunna närma sig arbetsmarknaden. kan det ta mellan sista utbetal- ningen av dagersättning enligt förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. och första utbetalningen av etableringsersättning enligt förordningen om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser, vilket medför att en del nyanlända vänder sig till kommunerna för ekonomiskt bistånd. Regeringen avser att ändra denna ordning i syfte att få till stånd en bättre start i etableringsuppdraget och minska utbetalningarna av ekonomiskt bistånd. Stärkta spår till jobb Nyanländas kunskaper behöver bättre tas tillvara på den svenska arbetsmarknaden. Den starka efterfrågan på arbetskraft understryker vikten av jobbfokus i etableringen. Det behöver finnas tydliga spår till jobb som möter behovet av arbetskraft. Med utgångspunkt i en tidig kart- läggning av individens kompetens, förutsätt- ningar och behov ska rätt insatser och stöd på- skynda etableringen på arbetsmarknaden. En viktig framgångsfaktor är att se till de nyanländas faktiska förmåga och inte enbart till den formella utbildningsnivån. Etableringsinsatserna ska utformas så att de har en tydlig riktning mot arbete eller utbildning. Det är viktigt att insat- serna hänger samman och förstärker varandra, exempelvis genom att praktik följer på eller utgör en del av en utbildning. Arbetsför- medlingen ska motivera och matcha nyanlända till rätt insats. Samverkan ska ske med framför allt kommuner, arbetsgivare och civilsamhället. För flertalet nyanlända med kort utbildning bör spåret till jobb i huvudsak bestå av studier i syfte att de ska uppnå tillräckliga kunskaper för att kunna matchas mot andra insatser eller jobb. Behovet av utbildning kan kvarstå efter tiden i etableringsuppdraget och införandet av studie- startsstödet innebär ökade ekonomiska incita- ment att fortsätta studera. För en del kan vägen till reguljärt arbete behöva gå via arbetsträning, praktik eller en subventionerad anställning, t.ex. en extratjänst. Arbetsplatsförlagt lärande utgör ett viktigt komplement till reguljär utbildning. För personer med gymnasial eller eftergymn- asial utbildning kan spåret till jobb bestå av sfi, samhällsorientering och exempelvis validering och praktik. De som har erfarenhet och kompe- tens inom bristyrken kan ta del av snabbspår, där arbetsmarknadens parter har en viktig roll för att få till stånd ett snabbare inträde på arbetsmark- naden. Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) har i dialog med Arbetsför- medlingen, kommuner och landsting (SKL) och enskilda kommuner tagit fram en modell för hur samverkan kan fördjupas. Det kan bl.a. ske genom lokala spår för att korta vägen till jobb, där ökad samverkan med lokala arbetsgivare ingår. har kom- munerna erbjudits att påbörja arbete enligt modellen tillsammans med Arbetsförmedlingen. I samband med att det nya regelverket för nyan- ländas etablering träder i kraft inför regeringen en utbildningsplikt för nyanlända. Utbildnings- plikten innebär att alla nyanlända som tar del av Arbetsförmedlingens etableringsinsatser, och som bedöms vara i behov av utbildning för att få ett arbete, kan anvisas att söka och ta del av utbildning. Genom utbildningsplikten tydliggörs individens ansvar att inom ramen för etable- ringen skaffa sig de kunskaper som krävs för att kunna matchas mot arbete eller tillgodogöra sig arbetsmarknadspolitiska insatser alternativt delta i fortsatta studier. Många nyanlända i etableringsuppdraget har kort utbildning och en del saknar tillräckliga kunskaper för att kunna matchas mot arbete. Etableringsinsatserna för dessa ska i huvudsak bestå av reguljära studier på heltid. För att utbildningsplikten ska kunna realiseras behöver det tas fram ett mer anpassat utbildningsinnehåll med inriktning på grundläggande kunskaper (t.ex. läsa, skriva och räkna). Regeringen har därför gett i uppdrag att föreslå hur utbildningen inom den kommunala vuxen- utbildningen kan utvecklas i detta avseende (U2017/02921/GV). Regeringen avser åter- komma i frågan om vidare reglering. Genom förstärkningarna i den kommunala vuxenutbildningen ges kommunerna förutsätt- ningar att ta emot fler deltagare från etablerings- uppdraget och att bättre möta deras behov (se beskrivning utg.omr. 16 avsnitt 9.7). kommer därmed i högre utsträck- ning att kunna anvisa deltagare till utbildning. Fler kommer också att kunna antas till en utbildning och ha studier som sin huvudsakliga insats inom etableringsprogrammet. Förstärk- ningarna kan därmed bidra till att öka genom- strömningen i sfi för denna grupp. Regeringen avser fortsatt att reservera ett antal platser inom yrkesvux för elever inom sfi och svenska som andraspråk (utg.omr. 16 avsnitt 9.7). Effektiv samverkan för nyanländas etablering En effektiv samverkan mellan olika aktörer är väsentlig för att fler nyanlända ska få ett arbete eller påbörja en utbildning samt för att korta led- tiderna till arbete och utbildning. Arbetsför- medlingen har i uppdrag att vara stödjande och pådrivande i förhållande till andra aktörer och aktivt verka för att initiera och utveckla lokalt och regionalt anpassade samverkanslösningar. Att förstärka samverkansarbetet inom etable- ringsuppdraget ingår i det särskilda uppdrag om att förbättra genomförandet av etableringsupp- draget som regeringen gav Arbetsförmedlingen . Folkbildningen har en viktig roll för nyanlän- das etablering. Regeringens satsningar på folk- bildningen beskrivs under utgiftsområde 17 avsnitt 3.6.6. Folkbildningens pedagogik, som utgår från aktivt deltagande och gemensamt lärande i grupp, är särskilt väl lämpad för nyan- lända med begränsad studievana. Regeringen avser därför även fortsättningsvis avsätta medel för etableringskurser på folkhögskola inom ramen för befintliga medel för insatser för nyan- lända. Dua har, mot bakgrund av goda erfarenheter när det gäller att främja samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten, fått ett utökat uppdrag att också främja samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen samt andra relevanta aktörer för att insatser för nyanländas etablering ska få större genomslag på lokal nivå. Dua får besluta om bidrag till kommuner för samverkan som sker mellan kommunen och Arbetsför- medlingen, t.ex. modeller med lokala spår för att korta vägen till jobb. För att främja fördjupad samverkan, bl.a. lokala spår till jobb, förstärks statsbidragen 2018. I arbetet bör utrikes födda kvinnor särskilt beaktas. Förstärkning av främjandemedel för bl.a. snabbspår Arbetsförmedlingen fortsätter att utveckla arbetet med snabbspår tillsammans med parter- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Ytterligare medel tilldelas 2018 och 2019 för att förstärka arbetet med särskilda främjande- och utvecklingsinsatser i syfte att påskynda nyanlända invandrares etablering på arbetsmark- naden, se även utgiftsområde 14 avsnitt 3.5. För många nyanlända består det första jobbet av en subventionerad anställning och det är därför angeläget att dessa fungerar ändamålsenligt. De förändringar som beskrivs under utgiftsområde 14 avsnitt 3.5 avseende de subventionerade anställningarna syftar bl.a. till att förenkla och förbättra stöden, vilket bedöms bidra till att fler kommer i arbete. Öka sysselsättningen bland utrikes födda kvinnor Sysselsättningsgraden bland utrikes födda behö- ver fortsätta att öka, särskilt bland kvinnor. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och incitament att etablera sig i arbets- och sam- hällslivet. Regeringen presenterar därför i denna proposition insatser för att främja att fler utrikes födda kvinnor deltar på arbetsmarknaden. Det handlar bl.a. om insatser för att öka kvinnors företagande, ytterligare främjandemedel till Dua samt resurser till kande och motiverande insatser särskilt riktade till utrikes födda kvinnor. Insatser för föräldralediga m.fl. Det är viktigt att även föräldralediga ges möjlig- het att etablera sig, att fortsätta utveckla sina kunskaper i svenska och att få möjlig- het till viktiga kontakter med samhället. Längre perioder av föräldraledighet tenderar att särskilt försena kvinnors etablering i arbets- och sam- hällslivet.