prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha till- gång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, utg.omr. 22, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En rad olika faktorer påverkar utvecklingen inom digitaliseringsområdet. Effekterna av de politiska insatserna är ofta komplicerade att mäta, då det är svårt att avgränsa effekterna av andra offentliga och privata insatser. De viktiga- ste indikatorerna för att redovisa resultaten inom digitaliseringspolitiken är följande: –Andel kvinnor, män, flickor och pojkar som använt internet i stort sett respektive de som aldrig använt internet. –med minst 10 anställda res- pektive företag med 1–9 anställda som tagit emot beställningar via webbplats eller app. –Täckning i hela landet av tal och data via mobilnäten (yttäckning och befolknings- täckning) på /s, /s och –Årsutveckling av pris per abonnemang för fast bredband om minst /s samt årsutveckling av lägstapris för en snittanvändare av mobila samtalstjänster. –Andel hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s respektive /s samt antal hushåll och företag som saknar tillgång till bredband om minst /s. Där det är möjligt redovisas resultaten uppdelat på kön och ålder. Indikatorer och bedömnings- grunder som används för att följa upp målupp- fyllelsen bygger framför allt på statistik och rapporter från myndigheter och andra organisa- tioner. Några indikatorer är relativt nya, varför de historiska tidsserierna i dessa fall är korta, vilket framgår av tabell 4.2. Indikatorn andel hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s är ny sedan budgetproposi- tionen . I () under- sökning Privatpersoners användning av datorer och internet har målgruppen utökats till åldersgruppen 16–. Då längre tidsserie saknas för denna indikator redovisas även den tidigare åldersgruppen, 16–(se tabell 4.2). Målet för digitaliseringspolitiken kan delvis mätas genom de internationella index och rankningar som finns för digitaliseringsområdet. Dessa studier jämför länders förutsättningar, 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 investeringar och användning av digitalisering men visar inte effekter på ekonomi eller sysselsättning (se mer i avsnitt 4.4.2). För robusthet och säkerhet inom området elektronisk kommunikation har lämpliga indika- torer ännu inte kunnat identifieras. Det finns därför ett fortsatt behov av utvecklingsarbete inom detta område. Inom områdena post och grundläggande betaltjänster följs utvecklingen upp genom kvalitativa bedömningar. Om det finns indika- tioner på att alla inte har tillgång till posttjänster och grundläggande betaltjänster kan PTS som är ansvarig myndighet för dessa områden vidta åtgärder. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.2 Indikatorer för måluppfyllelse – digitaliseringspolitik Individer, andel (%) av befolkningen (kvinnor män) som: använt internet i stort sett () (förändringen mellan åren ligger inom använt internet i stort sett () (förändringen mellan åren ligger inom aldrig använt internet () (förändringen mellan åren ligger inom felmarginal) aldrig använt internet () (förändringen mellan åren ligger inom felmarginal) Företag andel (%) (minst 10 anställda/1–9 anställda): hastighet som företagens snabbaste internetanslutning kan uppnå för att ta emot data, andel (%) (minst 10 anställda/ 1–9 anställda): – under /s – minst 2 men mindre än /s – minst 10 men mindre än /s – minst 30 men mindre än /s – minst /s tog emot beställningar via webbplats eller app Mobiltäckning i hela landet (yttäckning/hushållstäckning (%): Prisutveckling (inkl. rabatter) Förändring pris/abonnemang fast bredband minst /s, augusti – augusti (%) Förändring pris/abonnemang fast bredband minst 100/10 bit/s, juni – juni (%) Förändring lägstapris snittanvändare mobila samtalstjänster, (%) Förändring lägstapris mobilt 100 samtal 2GB data/mån, aug – aug (%) Andelen hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s (%) Andelen hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s (%) Antal hushåll och företag som saknar tillgång till bredband om minst /s 1För 2015 och 2016 inklusive täckning från 450 MHz-bandet. 2För 2015 och 2016 inklusive täckning från 450 MHz-bandet. Källor: , (), bl.a. Prisutvecklingen på mobiltelefoni och bredband 2014, PTS Mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2016. Enligt SCB:s årliga it-undersökning ligger svenska individer och företag högt när det gäller tillgång till och användning av digitaliseringen på många olika områden. av företag i med fler än tio anställda har internet. Motsvarande siffra för företag med 1–9 anställda är . Av företag med 10 och fler anställda har en webbplats. För företag med färre än 10 anställda är motsvarande siffra . Företag med 1–9 anställda samt företag med 10 och fler anställda har i allt högre utsträckning abonnemang med snabba internetanslutningar. som tar emot beställningar via internet ser dock ut att utvecklas långsamt. Det är vanligt att använda internet i hemmet eller på arbetsplatsen. Bland 16–85-åringar i har av männen och 92 pro- cent av kvinnorna tillgång till internet i hemmet. I åldern 16–har av kvinnorna och av männen använt en smart telefon för uppkoppling mot internet och av kvinnorna och av männen har använt internetbank. Det finns fortfarande ojämlikheter mellan könen när det gäller användning av datorer och internet. ligger generellt sett fortsatt högt i internationella index som mäter olika länders digitala mognad. I , Networked Readiness Index 2016, behåller sin position med tredje högsta poäng av 139 länders index. behåller sin position som nummer 3 av de 28 medlemsländerna i EU. När det gäller användning av internet hamnar på en andra plats i The Digital Economy and Society, 2017. Regeringen kan konstatera att hör till de länder som är bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter även om det finns områden där ligger sämre till. För att skapa förutsättningar för en fortsatt långsiktig och hållbar digitalisering till nytta för samhällsutvecklingen och näringslivet har rege- ringen beslutat om strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D). Den innehåller fem delmål: –I ska alla kunna utveckla och an- vända sin digitala kompetens. –I ska det finnas de bästa förutsätt- ningarna för alla att på ett säkert sätt ta del av, ta ansvar för samt ha tillit till det digitala samhället. –I ska det finnas de bästa förutsätt- ningarna för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. –I ska relevant, målmedveten och rättssäker effektivisering och kvalitets- utveckling ske genom digitalisering. –Hela bör ha tillgång till infrastruk- tur som medger snabbt bredband, stabila mobila tjänster och som stödjer digitalise- ring. Regeringen har också fattat beslut om inrättande av ett råd med uppgift att främja genomförande av den allmänna digitaliseringspolitiken (Digita- liseringsrådet) (N2017/01899/D) och ett kansli (N2017/01901/D) som bl.a. ska ta fram förslag på indikatorer för att mäta delmålen i arbetet med genomförandet av digitaliseringsstrategin. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Digital delaktighet innebär att alla som vill ska kunna använda de möjligheter som digitalise- ringen medför. I om rättig- heter för personer med funktionsnedsättning anges att dessa personer ska få tillgång på lika villkor som andra till it och it-system. I Agenda 2030 för hållbar utveckling anges att alla människor oavsett bl.a. ålder, kön eller funk- tionsnedsättning ska vara inkluderade i det politiska och sociala livet. I dagens digitaliserade samhälle innebär det att kunna vara digitalt delaktig. I SCB:s undersökning Privatpersoners användning av datorer och internet 2016 framgår att av kvinnorna och av männen i åldern 16–använder internet i stort sett . De som aldrig har använt internet återfinns till största delen i åldersgrupp- en 75–. Av respondenterna angav 15 pro- cent att de hade någon form av funktions- nedsättning. av personerna med funktionsnedsättning upplever inga svårig- heter i att använda datorer och internet. Där- emot upplever av denna svars- grupp att de har stora svårigheter att använda datorer och internet på grund av sin funktions- nedsättning. I en undersökning genomförd av 2015 framkom att av medlemmarna aldrig använt inter- net. Vidare använder män internet i högre ut- sträckning än kvinnor. Av kvinnorna i undersök- ningen hade aldrig använt internet, jämfört av männen. I ålders- gruppen 65–hade av medlem- marna aldrig använt internet. PTS har ansvar för att säkerställa att alla har tillgång till elektroniska kommunikationer, inte minst vad gäller personer med funktionsned- sättning. Myndigheten upphandlar förmedlings- tjänster för bildtelefoni, texttelefoni, teletal och kostnadsfri nummerupplysning samt säkerställer driften av dessa. Kostnaderna för tjänsterna har ökat från ca 2015 till ca 2016 bl.a. beroende av en ökad användning av förmedlingstjänsten bild- telefoni. PTS gör även andra insatser för att öka till- gängligheten till och utbudet av informations- och kommunikationstjänster för personer med funktionsnedsättning, bl.a. anordnas årliga inno- vationstävlingar. användes ca 39 mil- joner kronor till tävlingarna och 2016 ca 32 mil- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I PTS årliga innovationstävlingar uppskattas antalet användare till minst 350 000. I SCB:s undersökning Privatpersoners använd- ning av datorer och internet 2016 framkommer inte någon större skillnad i användning av datorer och internet mellan kvinnor och män, flickor och pojkar(se även tabell 4.2). På arbetsmarknaden är det emellertid fort- farande en liten andel kvinnor som arbetar i it- sektorn. Tabell 4.3 Anställda i åldern 16–inom it Antal och procent 2015 Drift, support- och Prognoser från SCB , visar att andelen specialister i sektorn som är kvinnor beräknas bli färre än . var andelen män och andelen kvinnor på it-utbildningar på högskolenivå i . I rapporten kvinnor och it – unga kvinnors syn på it som bransch och yrke 2016 av Insight Intelligence framgår att orsaker till kvinnors låga andel har att göra med lågt intresse låg kännedom om vad yrket innebär. Rapporten visar även att kvinnorna är medvetna om att arbete inom it-sektorn är ett framtidsyrke med goda karriärmöjligheter, men varannan kvinna tror att de har sämre möjligheter än män att göra karriär. Sju av tio kvinnor anser att it borde ingå i grundskoleutbildningen. Väl fungerande marknader för elektronisk kommunikation Fiberinfrastruktur och trådlösa nät fortsätter att byggas ut i hela landet och många kommuner har haft en stor tillväxt bland fiber- anslutna småhus. Fler än sju av tio hushåll och företag hade tillgång till snabbt bredband med en hastighet på minst /sek, vilket är en ökning med fem pro- centenheter jämfört med året innan. Fiber- tillgången var och ytterligare av hushållen finns i absoluta geogra- fiska närheten till en fiberanslutning. Marknaden för elektronisk kommunikation genomgår en omvälvning såväl teknikmässigt som marknadsmässigt. Nya tjänster etableras på marknaden och utmanar gamla tekniker och aktörer. Allt fler tjänster tillhandahålls över internet och allt fler kapacitetskrävande tjänster konsumeras. Tillgång till en tillräckligt snabb och tillförlitlig bredbandsuppkoppling blir där- med allt viktigare. Europeiska kommissionen lade den 14 sep- tember 2016 fram sitt förslag till en ny europeisk ”kodex” för elektroniska kommunikationer och ett förslag till ny förordning om organet för de europeiska regleringsmyndigheterna för elektroniska kommunikationer (Berec). påbörjades förhandlingarna om denna revidering av regelverket för elektroniska kom- munikationer där bl.a. tillämpningsområdet för regelverket är en nyckelfråga. Detta berörs i relevanta delar i analysavsnittet och under Politikens inriktning (se avsnitt 4.5.1). godkände Europaparlamen- tet överenskommelsen med ministerrådet om en förordning som innebär att EU:s resande invåna- re kan använda roaming för dataanvändning och telefoni inom EU utan tilläggskostnader. Regeringen har i förhandlingarna aktivt drivit frågan om en hållbar lösning för alla medlems- stater och för de mest uppkopplade konsumen- terna. Som ett resultat kan svenska konsumenter fr.o.m. använda sin mobiltele- fon för samtal, sms och datatrafik i övriga EU på samma sätt som i , utan roamingavgift. Förordningen innehåller även bestämmelser om öppen internetanslutning. Prisutveckling för bredband och mobila tjänster Antalet abonnemang med överföringshastig- heten /s eller mer ökade med 25 pro- cent och utgör nu mer än hälften av samtliga abonnemang på fast bred- band. De flesta sådana abonnemang som säljs i har en nedladdningshastighet på /s eller mer. Priset sjönk för det billigaste abonnemanget på fast bredband som erbjöds på nationell basis. Det finns dock stor variation i slutkundspris- erna, vilket beror på ett antal olika faktorer, inte minst underliggande priser i grossistledet. Gruppanslutningar för bredband, som innebär ett kollektivt avtal för bredband för alla hushåll i en fastighet som väljer att ansluta sig, utgör en betydande andel av marknaden. fanns det 490 000 gruppanslutna bred- bandsabonnemang vilket är en ökning med 85 000 . Gruppanslutningar utgör därmed omkring en femtedel av de privata bredbandsabonnemangen via fiber och kabel-tv. När det gäller mobila tjänster har det inte skett några större förändringar i operatörernas prissättning . I en jämförel- se med ett urval av avseende erbjudanden med 5 GB data eller mer hamnar enligt PTS på andra plats av 15 länder, vilket är samma placering som 2015. Trenden med kraftigt ökad datatrafik i mobil- näten fortsätter. ökade trafikvolymen vilket är högre tillväxttakt än , då ökning- en var . Den ökande efterfrågan på mobila bredbandstjänster medför att efterfrågan på frekvenser (radiospektrum) också ökar. Förvaltningen av radiospektrum påverkas i hög utsträckning av internationella förhandlingar och samarbeten. Olika slags utrustning, såsom trådlösa nätverk och mobiltelefoner, tillverkas och säljs i stora volymer på gränsöverskridande marknader. har därmed begränsade möj- ligheter att förvalta radiospektrum enbart utifrån nationella överväganden. har bl.a. varit aktivt vid förhandlingarna inom EU för harmonisering av frekvensbandet 470–i unionen. PTS har för mobil användning genomfört en auktion om ett tillstånd i 1800 MHz-bandet. har tillsammans med övriga nordiska länder och länderna i enats om en strategi för 5G i syfte att stödja utvecklingen av utvecklingen av nästa generations mobilkommu- nikation i regionen. Av strategin framgår bl.a. att länderna ska främja ett snabbt införande av 5G i storstadsområden och längs större transport- leder och att göra mer radiospektrum tillgäng- ligt, något som behövs för testning, forskning och kommersiell utbyggnad av 5G-nätverk. PTS har tilldelat ett femtontal tillstånd i frekvensbanden 3,4–3,6 GHz och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 26 GHz för att möjliggöra storskaliga tester för Enligt PTS mobiltäcknings- och bredbands- kartläggning 2016 är den totala yttäckningen i för taltjänster och sms , medan motsvarande täckning överstiger i fasta hushåll och hos arbets- ställen. Yttäckningen för /s har ökat med och uppgår nu till 79 pro- cent av landets yta och även yttäckningen för /s har ökat . Mobiltäckningen för både tal och mobilt bredband är generellt sett god där människor vistas. av hushållen har tillgång till taltäckning och mobilt bredband via LTE (long term evolution, ungefär 4G) oavsett om man bor i tätort/småort eller i mer avlägsna områden. I regeringens bredbandsstrategi, som besluta- des (N2016/08008/D), har mål för tillgång till mobiltäckning definierats. bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. Det innebär att i de områden där människor normalt befinner sig bör det vara möjligt att använda de mobila tjänster som efterfrågas, utifrån den situation man befinner sig i. Telefoni och funktionell tillgång till internet Telefoni och en anslutning som medger funktio- nell tillgång till internet är en nödvändighet. Den lägsta nivå som bör eftersträvas är /s enligt regeringens beslut om att uppgradera nivån för funktionell tillgång till internet. Antalet av PTS upphandlade telefonilösningar är oförändrat. tillhanda- höll PTS telefoni till totalt åtta slutanvändare. Regeringen aviserade i bredbandsstrategin att ge PTS i uppdrag att se över nivån för funktio- nell tillgång till internet. I rapporten av nivå för funktionellt tillträde till internet redo- visade PTS uppdraget . De operatörer som tillhandahåller ett s.k. all- mänt kommunikationsnät eller allmänt tillgäng- liga elektroniska kommunikations-tjänster är skyldiga att rapportera avbrott och störningar av betydande omfattning till PTS. rapporterades 33 betydande avbrott och störningar. Statistiken visar att antalet betydande avbrott och störningar är något lägre 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Skillnaden mellan åren beror främst på antalet stormar. Diagram 4.1 Inrapporterade incidenter till PTS Antal inrapporterade störningar eller avbrott av betydande omfattning Källa: Statistik från , PTS (). Avgrävningar av ledningar är en vanlig orsak till avbrott och störningar i bredbandsnät. PTS har i samarbete med och Svenska kraft- nät tagit fram webbplatsen . Syftet med webbplatsen är att samla in och ge information om ledningar och annan nedgrävd infrastruktur. Risk- och sårbarhetsanalysen (RSA) 2016 för sektorn för elektroniska kommunikationer visar att exempelvis fel och brister i mjukvara ses som en större risk än fel i hårdvara. Hot, i form av överbelastningsattacker och annan it- brottslighet, pågår ständigt och bedöms också fortsatt öka i omfattning. De stora operatörerna har generellt sett högre driftsäkerhet och en mer utvecklad krishan- teringsförmåga än de mindre. PTS arbetar kontinuerligt med förebyggande åtgärder i sam- arbete med operatörerna, t.ex. genom att öka robusthet och redundans i näten, skalskydda installationer samt reservkraftverk. Olika väg- ledningar har också tagits fram. genomförs en större krisbered- skapsövning (Telö) och däremellan genomförs åtgärder inom identifierade förbättringsom- råden. Övningen 2017 inriktades mot alla typer av händelser, upp till högsta beredskap, med bl.a. utbildning och övningar som en förberedelse inför Totalförsvarsövningen 2020. Såväl risk- och sårbarhetsanalyserna som övningsverksam- het är viktiga verktyg för att identifiera sårbar- heter samt att både behålla och nå förbättringar i verksamheten. Elförsörjning och elektronisk kommunikation är två samhällsviktiga infrastrukturer som är beroende av varandra. PTS föreskrifter (PTSFS 2015:2) om driftsäkerhet förtydligar vilka åtgär- der tillhandahållare av elektronisk kommunika- tion ska vidta för att leva upp till kraven i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Föreskrifternas innehåller bl.a. skärpta krav kring reservkraft och redundans. Inom EU antogs ett direktiv om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverk och informationssystem (NIS-direktivet). I betänkandet Informations- säkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster (SOU 2017:36) som redovisades föreslås bl.a. en ny lag och förordning om informationssäkerhet för vissa leverantörer av samhällsviktiga tjänster och digitala tjänster. Direktivet ska vara genomfört i svensk rätt . Regeringen presenterade 2017 en nationell strategi för samhällets informations- och cyber- säkerhet (skr. 2016/17:213). Strategin är ett uttryck för regeringens övergripande priorite- ringar på området och syftar till att utgöra en plattform för fortsatt utvecklingsarbete, bidra till att skapa långsiktiga förutsättningar för sam- hällets aktörer att arbeta effektivt med informa- tions- och cybersäkerhet och att höja medveten- heten och kunskapen i hela samhället. främjar nät- och informationssäkerhet genom arbete inom bl.a. Europeiska Unionens byrå för nät-och informationssäkerhet (). Mobiltäcknings- och bredbandskartläggningen 2016 visar att av alla hushåll och företag hade tillgång till bredband om minst /s . Det är en ökning med innan. Andelen hushåll och företag som har tillgång till minst /s har ökat från . Tillgången till bredband med hög överförings- hastighet är fortsatt ojämnt fördelad mellan tätort/småort och mer glesbefolkade områden. var andelen hushåll utanför tätort/småort med tillgång till /s och andelen arbetsställen med mot- svarande tillgång var något högre, . Tillgången till mobilt bredband via LTE (long term evolution, ungefär 4G) är fortsatt mycket god. hade av alla hushåll och företag, både i och utanför tätort/småort, sådan tillgång. och företag som helt saknar tillgång till bredband har minskat. Kartläggningen visade även att färre än 90 hushåll och företag saknade tillgång till någon form av bredband, vilket är en minskning med ungefär 40 stycken från föregående år. Internationellt sett har mycket god genomsnittlig uppkopplingshastighet. Enligt of the internet Q4 2016 Report har den genomsnittliga uppkopplingshastigheten ökat vilket gör att hamnar på tredje plats globalt sett. Marknaden står för huvuddelen av investe- ringarna i bredbandsinfrastruktur och investe- ringstakten ökar. PTS rapport av regeringens bredbandsstrategi 2017 (PTS-ER- 2017:6) visar att investeringarna i fasta och mobila nät av marknadens aktörer uppgick till ca , vilket är en ökning med ca före. Det finns dock områden i gles- och landsbygd där marknaden inte planerar att bygga ut på egen hand och regeringen har därför avsatt medel och möjliggjort stöd till bredbandsutbyggnad som kan användas i dessa områden. I regeringens bredbandsstrategi, som besluta- des (N2016/08008/D), har mål för tillgång till bredband definierats, liksom ett antal strategiska fokusområden. Regeringens vision är Ett helt uppkopplat och som ett led i att förverkliga visionen har regeringen satt bredbandsmål. bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s och 2025 bör hela ha tillgång till snabbt bredband. Strategin innehåller även mål för tillgång till mobila tjänster (se avsnitt Mobiltäckning). Dessa mål reflekterar regeringens högt ställda ambitioner vad gäller täckning över hela landet. Genom ett konsekvent arbete med de strategiska områden som identifieras i bredbandsstrategin ger regeringen förutsättningar för att höja utbyggnadstakten, sänka inträdeshindren och undanröja hinder för samverkan mellan tekniker och aktiviteter på bredbandsmarknaden. För att skapa goda förutsättningar för en fortsatt snabb utbyggnad av både fast och trådlöst bredband har regeringen lagt ett antal uppdrag till PTS som redovisas –2019. Regeringen har även gjort satsningar för att främja och underlätta för utbyggnaden av bredband av både offentliga och privata aktörer. Satsningen på de regionala bredbandskoordina- torerna fortsätter. Totalt har de regionalt utveck- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 lingsansvariga aktörerna tilldelats ca . PTS redovisade rege- ringsuppdraget Utarbeta och tillhandahålla ett utbildningsprogram inom bredbandsområdet (N2015/06816/ITP). Ett utbildningsprogram har tagits fram och genomförts med de regionala bredbandskoordinatorerna. Möjligheten att delta i PTS bredbandsskola har även erbjudits hand- läggare på länsstyrelser, och . I enlighet med förslag i betänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:1) har fått i uppdrag att korta ned handläggningstiderna för ledningsrätts- ärenden. Bredbandsforum har fortsatt bidragit till nationell samverkan för en effektiv bredbands- utbyggnad i hela landet. En arbetsgrupp tillsattes för att identifiera frågor som bör hanteras inom ramen för forumets arbete i syfte att bidra till att nå de mål som regeringen beslutat om i bredbandsstrategin. Regeringen konstaterar att ökningen av indivi- dernas och företagens användning på digitalise- ringsområdet i olika länder tenderar att sakta av och stabiliseras på en viss nivå.