prop · H50330 · 2017-10-24 00:00:00 — Denna sänkning innebar inte att någon hushållstyp i praktiken fick sänkt bostadsbidrag eftersom det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjdes. Netto effekten av de båda förändringar blev en marginell ökning av de maximala beloppen. I förarbetena till riksdagsbeslutet framhölls att reformen tog sikte på att förbättra den fördelningspolitiska träffsäkerheten av bidraget genom att höja stödet till de mest ekonomiskt utsatta familjerna. 38 Genom ändringen fick bostadsbidraget ett ökat fokus mot att vara en familjepolitisk förmån snarare än en bostadspolitisk.39 utskott betonade emellertid att målen var av lika stor vikt. Fokus mot bostadsbidraget som familjepolitisk förmån har förstärkts ytterligare. socialförsäkringsutskott har sedan anslaget för bostads bidragets tillförts utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn, tagit ställning till att bostadsbidraget i första hand är en del av den ekonomiska familje politiken.41 Det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjdes respektive 2014. höjdes också den procentuella ersättningen för bostadskostnaden för unga hushåll utan barn som den nedre gränsen för vilka bostadskostnader som ger bostadsbidrag sänktes för barnfamiljer. I budgetpropositionen framhöll regeringen att motiven för höjningen var att ekonomiskt utsatta gruppers inkomster skulle stärkas samt att höjningen skulle minska andelen hushåll som i stället var beroende av ekonomiskt bistånd.42 socialförsäkringsutskott ansåg att förstärkningen för de hushåll som har det sämst ställt var välkommen, i synnerhet vad gällde ensamstående med barn.43 Höjningen 2014 motiverades i budgetpropositionen med att den skulle gynna hushåll med de lägsta inkomsterna samt ekonomiskt utsatta barn.44 höjdes gränsen för den bidragsgrundande inkomsten från till för ensamstående hushåll med barn, motsvarande för vardera sammanboende med barn. I budgetpropositionen motiverar rege ringen höjningen med att gränserna har släpat efter prisutvecklingen. Regeringen har också aviserat reformer för att förbättra träffsäkerheten vad gäller särlevande föräldrar.45 38Prop 2004/05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag, betänkande 2004/05:BoU9, rskr. 2004/05:281. 39Promemoria om reformerat bostadsbidrag, S2004/9161/SF s.20. 40Prop 2004/05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag, betänkande 2004/05:BoU9, rskr. 2004/05:281. 2008/09:1, bet. 2008/09:SfU1. 2011/12:1, utg.omr. 12, s.27. 2011/12:1, bet. 2011/12:SfU.1SfU1. 2013/14:1, utg.omr. 12, s.30. 2016/17:1 utg.omr. 12, s. 32. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2 Bostadsbidragets nuvarande utformning och regelverk Bostadsbidraget regleras i socialförsäkringsbalken (2010:110) SFB.46 Bostadsbidraget lämnas i tre delar: •bidrag till kostnader för bostaden •särskilt bidrag till familjer med barn47 •särskilt bidrag till familjer med umgängesbarn. Bostadsbidraget baseras på i förhand uppskattade uppgifter om kommande bidrags grundande inkomster48. I efterhand görs en justering mot taxerad inkomst. Om det utbetalade bostadsbidraget överstiger det som hushållet är berättigat blir hushållet återbetalningsskyldigt. 2.2.1 Bostadsbidrag till hushåll med barn Bidraget för bostadskostnader lämnas av bostadskostna derna för familjer beroende på antal hemmavarande barn. För hushåll med ett barn lämnas bidrag för boendekostnader , för hushåll med två barn för boendekostnader och för hushåll med tre eller flera barn för boendekostnader mellan 1 400 och 6 600 kronor.49 För beräk ningen av bidraget till bostadskostnaden beaktas maximalt för hushåll med ett barn. För varje barn ökar gränsen med upp t.o.m. fem eller flera barn där av bostaden beaktas. Bostadskostnaden reduceras med den andel av boytan som överstiger de angivna övre gränserna, ned till en lägsta garantinivå.50 Det särskilda bidraget för hemmavarande barn lämnas med till familjer med ett barn, med till familjer med två barn och med till familjer med tre eller fler barn. Umgängesbidraget lämnas till familjer med boende barn med för ett barn, med för två barn och med för tre eller fler barn. Finns både hemmavarande och boende barn lämnas per boende barn. Om det finns tre hemmavarande barn lämnas ingen ytterligare ersättning för boende barn.51 46I SFB finns de grundläggande reglerna i 95 kapitlet och 96 kapitlet avseende allmänna bestämmelser om bostadsbidrag. Bestämmelser om beräkning av bostadsbidrag finns i 97 kapitlet och i 98 kapitlet finns särskilda regler om handläggning av bostadsbidrag för . 47Barnen räknas in i hushållet t.o.m. den månad de fyller (SFB 95 kap. § 5). 48Den bidragsgrundande inkomsten består av bland annat inkomst av tjänst och näringsverksamhet, (se 97 kap. 213 §§ SFB). 4997 kap. 18 § SFB. 5097 kap. 20 § SFB. 5197 kap. 22 § SFB. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Om den bidragsgrundande inkomsten överstiger för en försäkrad eller för makar minskar bidraget av den överskjutande inkomsten. I den bidragsgrundande inkomsten inräknas även av den del av hushållets förmögenhet52 som överstiger . 2.2.2 Unga hushåll utan barn För unga hushåll utan barn betalas bostadsbidraget endast ut som ett bidrag till boendekostnaden. Unga hushåll utan barn kan få bostadsbidrag för av boendekost naden i intervallet 1 800–. För boendekostnaden i intervallet 2 600– betalas bostadsbidrag ut med 65 procent.53 I beräkningen bortses från bostadsytor som överstiger 60 kvadratmeter.54 Den maximala bidragsgrundande inkomsten innan bostadsbidraget reduceras är för ensamstående och för sammanboende hushåll.55 Bidraget minskas med en tredjedel () av den del av inkomsten som överskjuter taket för den bidragsgrundande inkomsten.56 2.3 Synen på marginaleffekter har varierat Bostadsbidragets marginaleffekter och de inlåsningseffekter som kan uppkomma på grund av dessa har återkommande nämnts i budgetpropositioner under de senaste årtionden.57 Några resonemang om bostadsbidragets marginaleffekter eller dess implikationer förekommer dock inte i de senaste budgetpropositionerna58. Som ett led i arbetet med att förebygga fattigdomsfällor och minska marginaleffekter gjordes en översyn av de ekonomiska familjestöden (SOU 2001:24). Utredningen konstaterade att bostadsbidraget bör reformeras mot att ha ett minskat inslag av inkomstprövning, i syfte att minska marginaleffekter och därmed förebygga fattig domsfällor. Detta förslag beaktades emellertid inte vid beslut om refor meringen av bostadsbidraget 2006. bostadsutskott tog vid reformen ställning till att marginaleffekter som uppkommer av bostadsbidraget inte utgör skäl nog att ta bort bostadsbidraget eller att reformera det. Utskottet hänvisade till en 52Värdet på den permanenta bostaden räknas inte in. Skulder på den permanenta bostaden räknas inte av från tillgångarna. 5397 kap. 26–27 §§ SFB. 5497 kap. 28 § SFB. 55Taket för den bidragsgrundande inkomsten för sammanboendehushåll utan barn är inte individuali serad till skillnad från för sammanboende hushåll med barn. 5697 kap. 22 § SFB. 57Se exempelvis prop. 2000/01:1, prop. 2006/07:1 och prop. 2013/14:1. 2014/15:1 utg.omr. 12, prop. 2015/2016:1 utg.omr. 12 och prop. 2016/17:1 utg.omr. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utfrågning där bedömde att marginaleffekten inte var ett problem. Bostadsbidragets funktionssätt och träffsäkerhet bedömdes i stället vara viktigare.59 Marginaleffekter av bostadsbidraget har också diskuterats i en av och (2010). Författarna menar att bostadsbidraget potentiellt sett kan ha stora effekter på arbetsutbudet i det inkomstintervall där hushållen möter marginaleffekter från bostadsbidraget. De menar att incitamenten till arbete för unga hushåll utan barn är mycket små, vilket kan leda till att studerande med bostadsbidrag undviker att arbeta extra. Författarna föreslår att bostadsbidraget ersätts av ett generellt ensamförälderstöd (utan inkomstprövning) för att eliminera marginaleffekterna.60 59Prop 2004/05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag. betänkande 2004/05:BoU9, rskr. 2004/05:281. 60Det föreslagna stödet skulle dock kräva någon typ av återkommande justeringar efter den realekono miska utvecklingen för att behålla den fördelningspolitiska effektiviteten. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V I detta kapitel besvaras revisionsfråga 1: Har bostadsbidragets fördelningsmässiga precision utvecklats i linje med intentioner? Detta kapitel kan huvudsak ligen delas in i två delar: •Den första delen syftar till att kartlägga utvecklingen av gruppsammansätt ningen bland bostadsbidragstagare. Det sker genom att först kartlägga bostads bidragets reala utveckling i termer av inkomstgränser och maximala belopp. Därefter presenteras utvecklingen av gruppen bostadsbidragstagare ekono miska standard och varaktighet i bostadsbidraget. •Den andra delen syftar till att undersöka bostadsbidragets omfördelande effekt och hur bostadsbidraget bidrar till att minska låg relativ ekonomisk standard. 3.1Utvecklingen av bostadsbidragets belopp och inkomst gränser Detta avsnitt syftar till att undersöka bostadsbidragets maxbelopp respektive inkomstgränser och sätta dem i relation till pris- och inkomstutvecklingen (se faktaruta). Fram anpassades gränserna för bidragsgrundande inkomster med löneutvecklingen och bostadskostnadsgränserna efter hyresutveckl ingen. Dessa indexeringsprinciper slopades dock därefter, utan att det föregicks av något riksdagsbeslut.61 Indexering efter pris- och löneutveckling Om beloppsgränserna utvecklas i takt med prisutvecklingen, och detsamma gäller den bidragsgrundande inkomsten, kommer den del av hushållets totala konsumtion som finan sieras av bostadsbidraget att kunna upprätthållas . Denna indexeringsprincip gäller för t.ex. det särskilda bostadstillägget till pensionärer som värdesäkras mot prisutvecklingen genom att den s.k. uttrycks som andelar av prisbasbeloppet. Prisindexerade beloppsgränser räcker dock i regel inte för att värdesäkra beloppsgränserna i förhållande till den allmänna inkomstutvecklingen som i huvudsak drivs av hur de genomsnittliga förvärvsin komsterna utvecklas. Eftersom det särskilda bidraget i bostadsbidraget är ett konsumtions stöd till barnfamiljer med låg ekonomisk standard är det motiverat att jämföra förmånens värdeutveckling även mot inkomstutvecklingen. I exemplen i detta avsnitt indexeras bostadsbidraget mot löneutvecklingen i enligt strukturlönestatistiken.62 Detta mått används för att gruppen bostadsbidragstagare ofta är en grupp med låg förvärvs grad och inkomster (se avsnitt 3.3.1). 61Boverket, Bostadsbidrag, ett rättvist bostadsstöd för barnen? Långsiktiga effekter av 1990-talets besparingar. 62Löneutvecklingen varierar beroende på vilken decil som studeras, se ISF Utvecklingen av socialförsäk ringsförmåner , 2014. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.1.1 Maxbeloppen har följt inflationen men inte inkomstutvecklingen Det maximala bostadsbidragsbeloppet bestäms av antalet barn samt av bostadens storlek och kostnad. De maximala beloppen har höjts sedan bostadsbidrags reformen 1997. Beloppshöjningarna 2012 och 2014 innebar att det maximala bidra get ökade. För barnhushållen uppgick bostadsbidragets maxbelopp 2015 i genom snitt till av vad det hade varit om det hade indexerats med den genomsnittliga utvecklingen av månadslönen i sedan 1997.63 I jäm förelse med konsumentprisindex (KPI) är dock det maximala bostadsbidraget högre nu än 1997. För unga hushåll utan barn höjdes det maximala bostadsbidragsbeloppet 2012 till en nivå som är jämförbar med om bostadsbidraget hade utvecklats efter KPI . Det maximala beloppet uppgår till av vad det hade varit om det hade följt löneutvecklingen i den . Tabell 1 Bostadsbidragets maximala belopp för olika hushållstyper justerat efter KPI och löneutvecklingen (andel av nominellt belopp inom parantes) Maximalt belopp (kronor) (1 barn) Belopp uppräknat med KPI Belopp uppräknat med löne (3 barn) Belopp uppräknat med KPI Belopp uppräknat med löne (0 barn) Belopp uppräknat med KPI Belopp uppräknat med löne Källa: SCB (lönestrukturstatistik), SCB (KPI), beräkningar. 63 Används löneutvecklingen i eller medianen blir skillnaderna ännu större. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V 3.1.2 Taket för den bidragsgrundande inkomsten har urholkats Den andra komponenten som bestämmer bostadsbidragets beloppsnivå för hushållet är taket för den bidragsgrundande inkomsten. Gränsen avgör upp till vilken inkomst maxbelopp av bostadsbidrag kan erhållas, samt indirekt hur höga inkomster hus hållet kan ha innan bostadsbidraget är reducerat till noll kronor. höjdes inkomstgränsen från till (motsva rande respektive för sammanboende) efter beloppet har varit . Motsvarande gräns för unga hushåll utan barn uppgår 2017 till för en sökande och för två sökande. Inkomst gränsen för såväl barnhushåll som hushåll utan barn är av vad den hade varit om den hade följt löneutvecklingen i 10:e inkomstpercentilen, eller om den hade följt KPI. Tabell 2 Bostadsbidragets inkomstgräns för barnhushåll justerad efter KPI och löneutveckling (andel av nominellt belopp inom parantes) Maximalt belopp (kronor) (> 0 barn) (0 barn), Källa: SCB (lönestrukturstatistik), SCB (KPI), beräkningar. Utvecklingen för sam manboende unga utan barn presenteras inte men är procentuellt sett densamma som för ensam stående unga hushåll utan barn. Sammantaget har bostadsbidragets maximala belopp och gränser för bidragsgrun dande inkomst minskat kraftigt i förhållande till utvecklingen av de lägsta lönerna och i vissa fall även i förhållande till KPI. Minskningen är särskilt tydlig för taket för den bidragsgrundande inkomsten. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2 Färre bostadsbidragstagare men mer varaktigt behov 3.2.1Antalet bostadsbidragstagare har minskat men beloppen har blivit högre Sedan reformen av bostadsbidragen 1997 har antalet bostadsbidragstagare sjunkit kraftigt medan de genomsnittliga beloppsnivåerna har ökat, särskilt sedan höjning arna . Åren efter reformen 1997 minskade antalet bostadsbidrags tagare som mest, men har utvecklingen vänt i samband med att bostads bidragsbeloppen höjdes. De genomsnittliga beloppen ökade då , se diagram 2. Diagram 2 Antal hushåll med bostadsbidrag (genomsnittliga belopp indikeras med cirkel storlek) 3.2.2Vanligast med bostadsbidrag bland ensamstående med barn och utrikes födda Andelen bostadsbidragstagare har sjunkit bland samtliga hushållstyper. Det är vanligast att ensamstående med barn uppbär bostadsbidrag. sjönk andelen som uppbär bostadsbidrag från till bland ensamstående hushåll med barn. Bland ensamstående utan barn och sammanboende med barn sjönk andelen som uppbär bostadsbidrag till 2014.64 64 Se diagram B1.1 i bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Uppdelat per utbildningsnivå är det vanligast att personer med förgymnasial utbild ning har bostadsbidrag.65 Andelen bostadsbidragstagare som studerar skiljer sig mycket åt beroende på hushållstyp. Ensamstående hushåll består till av studenter, jämfört med cirka 5–bland övriga hushåll som uppbär bostadsbidrag.66 Bland utrikes födda är andelen som uppbär bostadsbidrag betydligt högre, i flertalet ländergrupper67, än för inrikes födda. Eftersom utrikes födda är en förhållandevis liten del av befolkningen utgörs dock majoriteten av bostadsbidragstagarna av inrikes födda. Bland individer födda inom EU och uppgår andelen bostadsbidrags tagare 2014 till . Bland individer från länder utanför EU-området varierar andelen mellan cirka 12–beroende på härkomst.68 Utrikes födda uppbär dessutom i genomsnitt högre bostadsbidrag. 69 Uppbärandet av bostads bidrag minskar dock med vistelsetiden i Sverige.70 Mot bakgrund av den senaste tidens ökade immigration kan därmed det totala behovet av bostadsbidrag förväntas öka, åtminstone på kort sikt71. 3.2.3 Utbetalningarna har koncentrerats till dem med lägst inkomster reform av bostadsbidraget minskade väsentligt de totala utgifterna för bostadsbidraget. Utbetalningarna minskade för mottagare över hela inkomstför delningen och försvann i princip helt från de högsta inkomstdecilgrupperna72, se diagram 3. fortsatte det totala utbetalda bostadsbidraget att sjunka. Det gav bostadsbidraget en ökande koncentration till individer med lägre inkomst. Åren 2013–ökade utbetalningar till framför allt inkomstdecilgrupp 1 och 2. Höjningarna av bostadsbidraget 2012 och 2014 har således varit träffsäkra sett till att utbetalningar i hög grad utgått till hushållen med allra lägst inkomster. 65Se diagram B1.2 i bilaga 1. 66Se diagram B1.3 i bilaga 1. En individ räknas här som studerande om individen uppbär studiemedel. 67Gruppen utrikes födda är uppdelade i följande kategorier: Inom , inom EU-området, övriga utanför EU samt uppdelat på länder med hög, medel och låg Human Development Index (HDI). 68Se diagram B1.4 i bilaga 1. 69Se diagram B1.5 i bilaga 1. 70Se diagram B1.6 i bilaga 1. 71Se framskrivningar av antalet individer i bostadsbidragstagarhushåll i diagram 1. 72Inkomstdecilgrupperna skapas genom att individer rangordnas med avseende på hushållets ekono miska standard varpå tio lika stora grupper skapas. Den första respektive sista decilgruppen innehåller de individer med lägst respektive högst ekonomisk standard. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 3 Totalt utbetalt bostadsbidrag per inkomstdecilgrupp (par av år) Miljarder kronor (per årsgrupper) Källa: SCB (), beräkningar. Anm: Den totala summan utbetalt bostadsbidrag per serie avser . Beloppen är angivna priser. 3.2.4 Hushåll uppbär bostadsbidrag än tidigare och (2010) framhåller att allt med bostadsbidrag kan indikera att systemets konstruktion medverkar till inlåsning i bidragssystemen med negativ inverkan på drivkrafterna till arbete.73 Längre varaktighet kan också tyda på att bostadsbidraget har en bättre träffsäkerhet mot de mest ekonomiskt utsatta, eftersom färre hushåll får bidrag enskilda år. Ur ett fördelningspolitiskt per spektiv är det därför viktigt att analysera bostadsbidragstagandets varaktighet. För att undersöka hur länge individer uppbär bostadsbidrag grupperas de utifrån det första observerade året med bostadsbidrag. I diagram 4 presenteras s.k. överlev nadsfunktioner74 för individer som inträder i bostadsbidrag vid olika perioder. Risken att kvarstå i bostadsbidrag har successivt ökat den studerade perioden, särskilt för dem som inträdde . För gruppen som uppbar bostadsbidrag 1997–2000, vilka kan observeras i som längst , hade 73Thomas och , Enkelt och effektivt – en om grundtryggheten i väl färdssystemen. 74Överlevnadsfunktionen har estimerats med den s.k. Kaplan-Meier-metoden. Metoden tar hänsyn till när individer censureras på grund av att de kan observeras. Därmed räknas för varje given tidpunkt andelen med bostadsbidrag utifrån den givna riskpopulationen. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V kvar bostadsbidraget , jämfört med för gruppen som började uppbära bostadsbidrag 2009–2013. Diagram 4 Andel kvarstående i bostadsbidrag (18–, uppdelat per inträdesår) Andel kvarstående med bostadsbidrag Källa: SCB (), beräkningar. Varaktigheten i bostadsbidragsberoende varierar mellan olika hushållstyper75. uppbär av ensamstående hushåll med barn fortfarande bostadsbidrag, jämfört med för sammanboende hushåll med barn. För unga hushåll har fortfarande bostadsbidrag efter fem år.76 Analysen visar därmed att bostadsbidragstagandets varaktighet har ökat trots att det är svårare att kvalificera sig för bostadsbidraget på grund av lägre inkomstgränser realt sett. Detta indikerar att gruppen numera har ett mer permanent behov av stöd. När bidraget får en karaktär av ett mer långvarigt komplement till reguljär försörjning riskerar den negativa påverkan på individens livsinkomst att bli större. 75Hushållen delas in efter den familjesammansättning som kan observeras med bostads bidrag. 76Se diagram B1.7 i bilaga 1. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.3Allt fler bostadsbidragshushåll under gränsen för låg ekonomisk standard Den ekonomiska familjepolitiken, till vilken bostadsbidragen hör, syftar till att bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer.77 Bostadsbidraget spelar därmed en viktig roll i sammanhanget, då det tydligt riktar sig till barnfamiljer. Att minska ekonomisk utsatthet är emellertid en utmaning som sträcker över fler politikområden, exempelvis arbetsmarknads- och utbildningspolitik.78 3.3.1 Bostadsbidragsgruppen har haft svag ekonomisk utveckling till hela populationen har hushållens ekonomiska standard79 i genomsnitt ökat men denna ökning har till största del skett för individer och hushåll som förvärvsarbetar.80 För gruppen bostadsbidragstagare, vilken arbetar i lägre utsträckning än övriga befolkningen (jämfört med 2014), har utvecklingen av ekonomisk standard varit svag, se diagram 5. Skillnaderna i ekono misk standard mellan gruppen som tar emot bostadsbidrag och gruppen som inte tar emot bostadsbidrag har följaktligen ökat. 2015/16:1 utg.omr. 12, bet. 2015/16SfU3, rskr. 2015/16: 88. 2016:17:1, utg.omr. 12, s. 20. 79Ekonomisk standard, eller ekvivalerad disponibel inkomst, avser hushållets disponibla inkomst divi derad med konsumtionsvikten enligt den svenska konsumtionsenhetsskalan . Genom att justera den disponibla inkomsten för försörjningsbörda möjliggörs en jämförelse mellan hushåll av olika storlek och sammansättning. En nackdel med detta mått är att det i vissa fall kan underskatta den ekonomiska standarden för ensamstående hushåll i de fall det finns barn som är växelvist boende, men som är skrivna hos den ena föräldern. 2015/16:1, bilaga 2 – Fördelningspolitisk redogörelse, s. 9. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Diagram 5 Individers ekonomisk standard (priser) (0–) och andel förvärvsarbe tande (20–), hushåll med och utan bostadsbidrag Källa: SCB (), beräkningar. Den svaga utveckling som har skett av den ekonomiska standarden i bostadsbidrags gruppen beror främst på en ökning av gruppens förvärvsinkomster. till hela gruppen bostadsbidragstagare har andelen av den disponibla inkomsten som består av bostadsbidrag pendlat , för att öka till till följd av beloppshöjningarna i bostadsbidraget 2012 och 2014. Störst andel av den disponibla inkomsten utgör bostadsbidraget för ensamstående med barn, där andelen uppgick till 2014, jämfört för sammanboende med barn. Bland hushåll utan barn är andelen lägre.81 3.3.2 Mer vanligt att bostadsbidragstagare är ekonomiskt utsatta Andelen individer med låg relativ ekonomisk standard har ökat kraftigt i gruppen som uppbär bostadsbidrag, se diagram 6.82 Andelen med låg relativ ekono misk standard i gruppen bostadsbidragstagare som helhet har ökat från 1997 till 2014. I övriga befolkningen är andelen med låg relativ ekonomisk standard lägre men har ökat, dock långsammare. Andelen med låg absolut ekonomisk standard har varit relativ under den studerade 81Se diagram B1.8 i bilaga 1. 82En individ anses ha låg ekonomisk standard om hushållet har en ekonomisk standard som understiger av medianen. 32 R I K S R E V I S I O N E N