prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Förändringar som bryter undervärderingen av kvinnors arbete är centrala delar i en feministisk politik och måste åstadkommas genom såväl direkta reformer som strukturella förändringar. Diagram 1.3 Arbetslöshet (15–) Anm.: Avser säsongsjusterad och utjämnad kvartalsstatistik. Diagram 1.4 Ungdomsarbetslöshet (15–) Kvinnor, exkl. heltidsstuderande Män, exkl. heltidsstuderande Anm.: Avser säsongsjusterad och utjämnad statistik. Egna beräkningar av säsongsjustering och utjämning av statistiken för ungdomsarbetslöshet bland kvinnor och män exkl. heltidsstuderande. Arbetslösheten ska fortsätta att sjunka. Kvinnor och män måste ges möjlighet till utbildning, erfarenheter och färdigheter som möter arbets- marknadens behov, så att de kan ta de lediga jobb som finns och växer fram. Etableringen på arbetsmarknaden måste påskyndas och effekti- ytterligare. Kvinnors sysselsättningsgrad är alltjämt lägre än mäns och måste öka. Kvinnors ställning på arbetsmarknaden måste förbättras genom ett jämnare uttag av föräldra- försäkringen. Därför utreder regeringen hur föräldraförsäkringen bl.a. kan bidra till ökad jämställdhet. Det är även viktigt att fler ska få möjlighet till en trygg anställning. Regeringen vill att heltidsarbete ska bli norm på arbetsmarknaden och att deltid ska vara en möjlighet. Det är även viktigt att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande. Ett särskilt fokus bör riktas på kvinnor födda utanför , eftersom arbetskraftsdeltagandet i denna grupp är alltför lågt. Regeringen har sedan tillträdet 2014 haft en bred jobbagenda som har fokuserat på ett brett kunskapslyft för ökad kompetens som svarar mot arbetsmarknadens behov, fler och enklare vägar till jobb, investeringar i klimat, infra- struktur och bostäder samt en aktiv närings- och innovationspolitik. Därutöver bidrar också satsningarna på välfärden till en hög syssel- sättningsgrad (se avsnitt 1.7). Sammantaget be- döms de föreslagna och aviserade reformerna i denna proposition bidra till en högre syssel- sättning och lägre arbetslöshet. Det ska finnas fler och enklare vägar till jobb Arbetsmarknadspolitiken syftar till att alla människor ska ha möjlighet att delta i arbetslivet. Ett av arbetsmarknadspolitikens viktigaste verktyg är de subventionerade anställningarna. För att både höja kvaliteten i välfärden, och skapa fler enklare vägar till jobb, har regeringen infört möjligheter för kommuner, landsting och vissa ideella aktörer att anställa personer på extratjänster i välfärden. Det kan t.ex. handla om jobb inom vård och skola samt barn- och äldreomsorg. Som en del av denna satsning har regeringen infört moderna beredskapsjobb i statliga myndigheter. Antalet extratjänster uppgick till drygt 5 000 . har dessutom ett arbete genomförts för att se över de olika stöd som finns i syfte att förenkla systemet. Färre, enklare och mer kraftfulla stöd bedöms bidra till att öka arbetsgivares vilja att anställa med stöd och därigenom minska arbetslösheten. Stöden kommer därigenom bli mer träffsäkra. Regeringen avser att ersätta stöden särskilt anställningsstöd för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin inklusive det s.k. förstärkta särskilda anställningsstödet, traineejobben och instegsjobben med ett nytt och enhetligt särskilt anställningsstöd – introduktionsjobb. Det nya stödet ska kunna kombineras flexibelt med utbildning. Dessutom avser regeringen att höja taket för den bidragsgrundande bruttolönen i det nya stödet till . Taken för subventionerna i extratjänsterna och nystartsjobben harmoniseras till samma nivå. Regeringen gör även särskilda satsningar inom vissa näringar för att skapa fler enklare vägar till jobb, t.ex. inom skogsbruket. I syfte att ytterligare stärka möjligheterna till arbete för personer med en funktionsned- sättning som medför nedsatt arbetsförmåga kommer regeringen stegvis att höja taket i lönebidragen så att det uppgår till , 2019 och 2020. Regeringen föreslår också ökade medel till i syfte att förbättra förutsättningarna att uppfylla det arbets- marknadspolitiska uppdraget samt för att möjliggöra 1 000 nya anställningar 2018 och ytterligare 1 000 nya anställningar 2019. För att arbetslösheten ska fortsätta att minska krävs ytterligare satsningar på utbildning och kompetens som svarar mot arbetsmarknadens behov. Inom många yrken råder brist på arbets- kraft. ger människor i hela landet chans att utbilda sig för att stärka sina möjlig- heter på arbetsmarknaden och för omställning under hela livet. Människor ska ges möjlighet till utbildning, vilket avhjälper brister på arbetskraft samt säkrar den framtida kompetensförsörj- ningen och ställning som konkurrens- kraftig kunskapsnation. Regeringen fortsätter därför att kraftigt bygga ut . Medel tillförs 2018 för ytterligare drygt 18 000 utbildningsplatser, som traineejobben och tillhörande utbildningsplatser avskaffas. Det innebär att kommer att omfatta drygt 93 000 utbildningsplatser inom yrkesin- riktad vuxenutbildning (yrkesvux och lärlings- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 vux), folkhögskola, yrkeshögskola, samt univer- sitet och högskolor 2021 (se tabell 1.5). Tabell 1.5 Antalet utbildningsplatser Folkhögskolan – allmän och Utöver satsningen på fler utbildningsplatser avser regeringen att tillföra resurser i syfte att stärka kvaliteten inom den yrkesinriktade vuxenutbildningen. Regeringen har också infört en rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Ett studiestartsstöd har införts som syftar till att rekrytera fler arbetslösa med kort utbildning till studier inom vuxenutbildningen och folkhögskola, för att underlätta för dessa att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår även att unga som har studerat på gymnasieskolans introduktionsprogram, under vissa förutsättningar, ska ha rätt till den högre bidragsnivån inom studiemedlet för fortsatta studier på introduktionsprogram inom vuxen- utbildningen eller på folkhögskola, utan att först ha varit arbetslösa. För att rekrytera fler till studier satsar regeringen även på att höja bidragsdelen inom studiemedlet med ca per studiemånad. Därigenom ökar även det totalbelopp som kan erhållas i studiemedel med detta belopp. Regeringen har infört ett rekryterande studiestartsstöd för vuxna med kort tidigare utbildning som står långt ifrån arbetsmarknaden. Regeringen avser att se över genomförbarheten och ändamåls- enligheten i att vidga studiestartsstödet till gruppen långtidssjukskrivna med motsvarande utbildningsbakgrund. För att förbättra möjligheterna till etablering på arbetsmarknaden, och stimulera en högre genomströmning i gymnasieskolan, avser regeringen att införa en möjlighet för vissa P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 arbetslösa i åldern 18–att kunna ta lån för riktas just mot kvinnor. Regeringen har infört en I ett andra steg utvidgas begränsning av antalet dagar med föräldra- målgruppen till unga i åldern 19–som penning för föräldrar som kommer till avslutat en gymnasieutbildning. med barn äldre än och avskaffat På uppdrag av regeringen har Arbetsförmedlingen även redovisat en hand- Särskilda insatser görs för att nyanlända ska lingsplan för hur myndigheten avser att öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller tar regeringen nästa steg. Nyanländas kunskaper behöver bättre tas tillvara handlar bl.a. om insatser i svenska under på den svenska arbetsmarknaden. föräldraledigheten och att stärka utrikes födda finnas tydliga spår till jobb som möter behovet av arbetskraft och som leder till att fler att Delegationen för unga och nyanlända till nyanlända kan närma sig arbetsmarknaden och arbete tillförs ytterligare främjandemedel. etablera sig i arbets- och samhällslivet. Regeringen föreslår att studieförbunden ges Diskriminering ska inte få stå i vägen för resurser för uppsökande och motiverande etablering på arbetsmarknaden. insatser särskilt riktade till utrikes födda insatserna mot rasism och diskriminering, bl.a. Studieförbunden, som är en del av genom stärkta resurser till Diskriminerings- folkbildningen, är viktiga i arbetet med att stärka människors deltagande i samhället. Det stora antalet asylsökande har ska också göras i syfte att nyanlända barns medfört att antalet deltagare i etablerings- deltagande i förskolan ska öka. uppdraget ökat snabbt. skyldigheter ska gälla alla i . arbetssökande ska även nyanlända ha både rätt Hela landet ska växa till stöd från Arbetsförmedlingen och skyldighet att delta i relevanta insatser. En förutsättning för välfärd är fram- därför om regelverket för Arbetsförmedlingens gångsrika och innovativa företag i hela landet. etableringsuppdrag så att samma krav kan ställas Därför måste alla regioner ges förutsättningar att på nyanlända som på övriga arbetssökande. växa och utvecklas efter sina egna förutsätt- Många nyanlända är i behov av utbildning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen tillför därför kommunerna medel för Fler och växande företag skapar jobb att bättre kunna möta utbildningsbehovet bland Det finns flera avgörande utmaningar för den svenska industrin och näringslivet, som hård- Dessutom föreslår regeringen förstärkningar nande internationell konkurrens och omställ- av möjligheten att ta del av bl.a. samhälls- ningen till ett fossilfritt och i allt högre grad information inom ramen för tidiga insatser, samt av arbetet med särskilda främjandemedel och utmaningar genom att bedriva en aktiv närings- utvecklingsinsatser, bl.a. för snabbspår. duktionsjobben kommer också att vara ett För att stärka svensk industris konkurrens- viktigt verktyg för att fler nyanlända ska kunna kraft fattade regeringen beslut om strategin etablera sig på arbetsmarknaden. Till denna kopplades en hand- En betydligt lägre andel nyanlända kvinnor än lingsplan med 45 konkreta åtgärder. män har arbete efter etableringsuppdraget. dessa har genomförts och regeringen kommer Kvinnorna har dessutom i betydligt lägre därför ta fram en ny uppdaterad utsträckning än männen anställning som Regeringen har också inrättat ett aktivitet i etableringsuppdraget. innovationsråd och fem strategiska samverkans- Detta är inte acceptabelt. Kvinnor och män ska Dessa utgör viktiga plattformar för ges samma möjligheter och incitament att samarbete mellan regeringen, näringslivet och etablera sig på arbetsmarknaden och i samhälls- Det s.k. Industriklivet är ett Utöver de insatser för ökad etablering som långsiktigt stöd för processindustrins teknikut- redogörs för ovan, behövs särskilda insatser som veckling för minskade klimatutsläpp. gör även en miljardsatsning på elektrifiering av fordonsparken och på biogas som riktar sig mot fordonsindustrin. Det nya statliga fond-i-fond-bolaget är aktivt på marknaden. I denna budget föreslås även att medel tillförs Norrlandsfonden. Det är viktigt att bioekonomin utvecklas, både för miljön och för gröna hållbara jobb i hela . Regeringen kommer att presentera ett nationellt skogsprogram. ska fortsatt tillhöra de ledande länderna i digital konkurrenskraft. Regeringen har tagit fram en digitaliseringsstrategi för hållbar tillväxt och för att fullt ut ska dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Rege- ringen vill också stärka digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. En ny myndighet ska ges i uppgift att samordna och stödja den förvaltningsövergripande digitaliseringen. Syftet är att förbättra förutsättningarna för en säker, effektiv och innovativ verksamhetsutveckling. är viktiga aktörer för att lösa olika samhällsutmaningar, ofta genom sociala innovationer eller med alternativa affärsmodeller. Regeringen vill ytterligare stärka dessa företags bidrag till tillväxt och ett bättre samhälle och anslår därför ökade medel till socialt företagande. Regeringen förstärker också satsningen på arbetet med entreprenörskap och företagande bland unga i grundskola, gymnasieskola samt på högskola och universitet. En god trygghet för företagare ger förut- sättningar för fler att våga starta företag. Social- försäkringsskyddet för företagare i upp- byggnadsskedet kommer därför att utvidgas. Regeringen avsätter i denna proposition resurser för detta och avser att återkomma med förslag som kan träda i kraft . Den regionala utvecklingen ska stärkas Ju fler regioner som är starka och expansiva, desto bättre är det för . Den aktiva näringspolitiken har bidragit till en positiv ekonomisk utveckling för landet som helhet. behöver potentialen i områden utanför storstadsområdena bättre tas till vara. Den parlamentariska landsbygdskommittén har haft i uppdrag att lämna förslag till en sammanhållen politik för långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Kommittén lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2017:1), som bereds i . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 avser återkomma till med anledning av betänkandet, men föreslår i denna proposition att 2019 och 2020 avsätts. För att förbättra förutsättningarna för att bo, arbeta och driva företag i hela landet föreslår regeringen vidare en rad satsningar i denna proposition. På trafikområdet föreslås ytterligare resurser till förbättrad kollektivtrafik och vägunderhåll samt utökad nattågstrafik till och från . Inom besöksnäringen, som skapar jobb och växtkraft i hela landet, föreslås bl.a. medel till . Den särskilda satsningen på regionala exportcentra i regeringens exportstrategi ska fortsätta och utökas. Regeringen tillskjuter också medel till att genomföra satsningen Smart industri på regional nivå. En politik för ökad andel förnybar energi- produktion ger förutsättningar för sysselsättning i fler delar av landet. Regeringen höjer ambitionerna för naturvård och markvård, som t.ex. röjning, annan skötsel av naturreservat och friluftsfrämjande insatser i naturskyddsområden. Detta öppnar upp för fler enkla jobb i de gröna näringarna och banar väg för besöksnäring och hållbar turism. För att öka möjligheten till företagande, inte minst i de glest befolkade delarna av landet, föreslår regeringen att mervärdesskatten sänks på förevisning av naturområden utanför tätort, samt förevisning av nationalparker, natur- reservat, nationalstadsparker och Natura 2000- områden. För att främja regional och lokal kompetens- försörjning vill regeringen satsa på kommunala lärcentra som tillhandahåller lokaler och stöd för vuxnas lärande samt för att underlätta för människor att studera på distans och bo kvar på hemorten. I regeringens bredbandsstrategi som beslutades antogs nya bredbandsmål. Genomförandet av strategin fortsätter. Regeringens arbete med att utveckla den statliga närvaron i landet fortsätter. Utgångs- punkten är att nya myndigheter ska lokaliseras utanför . Flera omlokaliseringar av verksamhet har beslutats och regeringen avser att fortsätta arbetet med att omlokalisera myndigheter. Regeringen genomför även en betydande satsning på att säkra och stärka statlig lokal service, både på landsbygden och i socialt utsatta områden. ska minst 10 nya servicekontor öppnas och 2019 kommer en ny P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 serviceorganisation ha inrättats som ska vara ett komplement till den växande digitala myndighetsservicen. ska tillhandahålla lokal personlig service från flera myndigheter. Därtill utökas stödet till kommersiell service i glesbygd. Bostäderna ska bli fler och infrastrukturen bättre I ska det gå att hitta en bostad. Regeringens samlade politik under mandat- perioden har bidragit till att bostadsbyggandet ökar. Diagram 1.5 Påbörjade bostäder inklusive nettotillskott genom ombyggnad Antal, utfall –2015, prognos 2016–2018 Källor: och . Byggandet av nya bostäder når rekordnivåer 2017 (se diagram 1.5). Det har inte varit så högt sedan miljonprogrammet. Också regeringens politik för billigare hyresrätter ger resultat. kommer stöd för att bygga ungefär 10 000 lägenheter med rimliga hyror, varav 3 000 studentbostäder och 7 000 hyresrätter, att beviljas enligt . Stödet är dessutom utformat så att det bidrar till ett långsiktigt hållbart byggande genom att projekt med en låg energianvändning premieras. För att upprätthålla en hög takt i bostadsbyggandet fortsätter regeringen att genomföra det bostadspolitiska paketet och det s.k. 22-punktsprogrammet. Arbetet med att förbättra förutsättningarna för ett ökat byggande och ett bättre användande av det befintliga beståndet fortsätter, liksom arbetet för att främja goda livsmiljöer för alla. Regeringen kommer också att arbeta för att effektivisera plan- och byggprocessen, bl.a. genom digitalisering, och ta fram en ny politik för arkitektur och gestaltade livsmiljöer. En satsning på högskoleutbildningar inom samhälls- byggnad genomförs för att säkra kompetens- försörjningen i byggsektorn. Investeringsstödet för att stimulera byggandet av äldre- och trygghetsboenden utökas enligt tidigare beslut. Regeringen kommer att koppla ihop nya investeringar i infrastruktur med krav på ökat bostadsbyggande. Investeringar i infrastruktur kräver lång- siktighet. Regeringen lämnade 2016 en infra- strukturproposition med förslag till ekonomiska ramar för perioden –2029 till . Förslaget innebär en historiskt stor satsning på infrastruktur, med ett tillskott på jämfört med den nuvarande planen –2025. Sammanlagt uppgår de ekonomiska ramarna till totalt för utveckling, drift och underhåll av infrastrukturen. Staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. beslutade regeringen om direktiv till åtgärdsplanering. Det innebär att och länsplaneupprättarna fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell plan för utveckling av transportsystemet i respektive länsplaner –2029. I direktiven lyfter regeringen fram investeringar i infra- struktur för ett ökat bostadsbyggande, för att förbättra förutsättningarna för näringslivet och för att stärka sysselsättningen i hela landet, samt omställningen till ett fossilfritt välfärdsland. har redovisat ett förslag till ny nationell plan till regeringen och länsplane- upprättarna ska redovisa sina förslag till läns- planer . Regeringen avser att fastställa den nationella planen . Regeringens mål är att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att och respektive bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer, med korta restider som främjar en tydlig överflyttning av resor från flyg till tåg. Nuvarande utredningsläge avseende det mest omfattande utbyggnadsalternativet för nya stambanor för höghastighetståg visar att ett fullt utbyggt system skulle kunna färdigställas – 2040. Nya stambanor är ett projekt som sträcker sig över flera mandatperioder och påverkar statens budget över . Det är därför centralt att det finns ett brett stöd i inför beslut om ska satsa på nya stambanor för höghastighetståg. elserna för byggandet av Ostlänken mellan och fortgår. Ytterligare banor ska planeras. Skattepolitik för växande företag Goda skattemässiga villkor för att starta och driva företag är en förutsättning för att hela landet ska växa. Regeringen vill underlätta för fler enmansföretag att ta steget att anställa och föreslår därför, inom ramen för en grön skatteväxling, att det s.k. växa-stödet utvidgas till att också omfatta aktiebolag och handelsbolag. I denna proposition föreslås även att beskatt- ningen av personaloptioner förändras så att möjligheterna för unga, små företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner förbättras. remitterades en promemoria med förslag om förändrad företagsbeskattning som ska förbättra neutraliteten mellan finansiering med eget och lånat kapital samt motverka skatteplanering med ränteavdrag. Ordning och reda ska råda på arbetsmarknaden i och EU Den svenska modellen förutsätter ordning och reda på arbetsmarknaden. Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i . Fackförbundens arbete är en viktig hörnsten i den svenska modellen och den skattereduktion för fackföreningsavgifter som tidigare fanns bör därför återinföras. Regeringen avsätter ytterligare resurser för att motverka osund konkurrens och öka möjlig- heten att stoppa aktörer som bryter mot lagstiftningen på arbetsmarknaden. Regeringen avser att ge i uppdrag att samordna myndighetsgemensamma tillsyns- insatser. Uppgifter om bl.a. utbetalda ersätt- ningar för arbete och skatteavdrag ska framöver lämnas till på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, och i stället för . För att bl.a. förbättra myndigheternas kontrollmöjligheter och effektivisera arbetet kommer flera myndigheter att medges direkt- åtkomst till uppgifter som har lämnats till . Regeringen har också remitterat ett förslag från som innebär att utländska företag som bedriver viss verksamhet i ska göra skatteavdrag och kunna kontrolleras på samma sätt som svenska företag. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Regeringen har uppmärksammat att det kan finnas problem som rör arbetstagares skydd mot förändrade anställningsförhållanden i samband med omreglering av arbetstidsmåttet vid arbetsbrist, s.k. hyvling. Regeringen har därför gett en utredare i uppdrag att bl.a. se över om det finns behov av att reglera detta. Alla som arbetar i ska ha goda arbetsvillkor och möjligheter till utveckling i arbetet som gör det möjligt att orka arbeta heltid ett helt arbetsliv. Regeringen har därför tillsatt en utredning om arbetstidsfrågor för ett hållbart arbetsliv. Regeringen kommer vidare att inrätta en ny arbetsmiljömyndighet som utgör ett viktigt steg i arbetet för ett mer hållbart arbets- liv. Det är särskilt viktigt att uppmärksamma arbetsmiljön i kvinnodominerade yrken. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Snabbare och effektivare etablering av nyanlända Regeringen har sedan tillträdet 2014 genomfört en rad reformer för bättre och snabbare etablering av nyanlända. Alla som kommer till och som beviljas uppehållstillstånd ska snabbt ges förutsättningar till egenförsörjning och bidra till det gemensamma samhällsbygget. Regeringen tar i denna proposition ytterligare steg för att påskynda och effektivisera etable- ringen av nyanlända på arbetsmarknaden. Asylsökande har i kraftigt ökad utsträckning fått tillgång till insatser med fokus på bl.a. svenska språket och samhällsinformation. tog närmare 80 000 asylsökande del av folk- bildningens språkinsatser. Arbetsförmedlingen erbjuder vidare kompetenskartläggning . Regeringen har också förbättrat de praktiska förutsättningarna för att asylsökande ska kunna arbeta, t.ex. genom att underlätta för dem att kunna öppna ett bankkonto. Många nyanlända är i behov av utbildning för att kunna komma i arbete. Regeringen tillför kommunerna medel för att de bättre ska kunna möta utbildningsbehovet hos målgruppen. Regeringen satsar vidare på att förstärka samt gymnasieskolans intro- duktionsprogram. Regeringen föreslår också att elever som läst på introduktionsprogram under vissa förutsättningar ska kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen vid fortsatta studier på introduktionsprogram, inom vuxen- utbildningen eller på folkhögskola. Regeringen förstärker vidare arbetet med särskilda främjan- demedel och utvecklingsinsatser för bl.a. snabbspår. Underlätta inträdet på arbetsmarknaden Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden och skapa enklare vägar till jobb. Till exempel har extratjänster införts, vilket underlättar för bl.a. nyanlända att jobba inom välfärden, där det råder brist på arbetskraft. Anställningsstöden fören- klas och förstärks för att öka arbetsgivares vilja att anställa personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Regeringen gör även särskilda satsningar inom vissa näringar för att skapa fler enklare vägar till jobb, t.ex. inom skogsbruket. Regeringen ser positivt på diskussionen mellan arbetsmarknadens parter kring nya sätt att förenkla för nyanländas inträde på arbets- marknaden. Insatser för att fler kvinnor ska delta på arbetsmarknaden Arbetskraftsdeltagandet har ökat bland utrikes födda kvinnor och män (se diagram 1.6), men är fortsatt alltför lågt särskilt bland kvinnor födda utanför . Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och incitament att etablera sig på arbetsmarknaden.