prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Denna modell har analyserats och kritiserats utifrån olika aspekter i utredningar och översyner. Bristerna blir påtagliga då flera institutioner nu står inför omfattande renoveringar som innebär så kraftiga hyreshöjningar att kostnadshyresmodellen kan sägas ge stabila hyresförutsättningar. Det är angeläget att värdefulla verksamheter inom det kulturpolitiska området fortsatt kan bedrivas på sina ursprungsplatser och i de lokaler som formats för dessa specifika ändamål. Utifrån detta läge bedömer regeringen att nya alternativa och hållbara hyresmodeller bör ses över för de fem institutionerna, i syfte att skapa bättre förutsättningar för verksamheten. I översynen ingår att värdera och bedöma möjligheterna till att de föreslagna alternativa modellerna kan tillämpas på andra motsvarande fastigheter som rymmer kulturverksamheter och som förvaltas av . Renovering och ombyggnad av i Regeringen beräknar att tillföra och –2020 för kostnader som hänger samman med renover- ingen. I budgetpropositionen aviserade regeringen dessutom att tillföra samt 6 miljoner 2019– 2020 för kostnader i samband med renovering av övermaskineriet. Regeringen föreslår vidare att får ett bemyndigande om utökad låneram på , totalt , 2018 (se vidare avsnitt 5.5). redovisade förstudien i Operan som bl.a. visar att en ombyggnad och renovering av kan genomföras på ett sätt som möter den konstnärliga verksamhetens behov. Utifrån förstudien beslutade regeringen att uppdra åt och att inleda ett projekteringsarbete inför en renovering och ombyggnad. Regeringen medgav också att får låna medel i Riksgälden till de kostnader som är förknippade med projekteringen för bolaget. En ny, sammanhållen filmpolitik gäller från . En gynnsam utveckling för svensk film kräver framförhållning genom stabila ekonomiska förutsättningar. Regeringen beräk- nar att tillföra anslaget för filmstöd . Som en del av satsningen för att uppmärk- samma jubileumsåret för 2018 föreslår regeringen en långsiktig insats för bevarandet av filmarvet i namn. Regeringen beräknar att anslaget tillförs och ytterligare 10 P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 för att digitalisera, bevara och tillgängligöra filmarvet. Det innebär att arbetet med denna betydelsefulla del av vårt kulturarv kan förstärkas och bedrivas mer långsiktigt. tillkännagivande (bet. 2015/16:KrU11, punkt 20, rskr. 2015/16:289) om att utreda finansieringen av en fortsatt digitalisering av filmarvet och därmed säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs bedöms därmed av regeringen som slutbehandlat. Internationellt samarbete inom kulturområdet De nationella prioriteringarna på kulturområdet gäller också för det internationella samarbetet. genomförande av Agenda 2030 för hållbar utveckling och de globala målen för hållbar utveckling är ytterligare en viktig utgångspunkt för arbetet. För en positiv utveckling på de områden som kulturpolitiken verkar krävs ett än närmare samarbete mellan länder – på global, europeisk och nordisk nivå. I enlighet med politiken för global utveckling (PGU) är samordning och samarbete mellan politikområden och samhällssektorer centralt. I relation till kulturens roll i utvecklings- samarbetet avser regeringen att tydliggöra kulturaktörernas roll för demokratisering, mänskliga rättigheter och en inkluderande och hållbar samhällsutveckling. Inom EU kommer fortsatt aktivt arbeta för att stärka kulturens roll i EU:s internationella förbindelser, bl.a. genom att främja synergier mellan olika relevanta politikområden samt med konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar och Agenda 2030 för hållbar utveckling. Ett viktigt verktyg för att främja kulturens roll i internationella sammanhang är de utsända svenska kulturråden. De ska fortsatt främja och stärka strategisk samverkan mellan de kultur- politiska, de näringspolitiska och de utrikes- politiska målen. Regeringen avser att fortsätta arbetet mot illegal handel med och förstörelse av kultur- föremål. är för perioden –2021 invald i regeringskommittén för 1970-års Unescokonvention om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten av kulturegendom. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Förberedelser pågår också inför det av EU utlysta Europaåret för kulturarv 2018. Det internationella arbetet med att stärka möjligheterna för konstnärer att verka fritt är alltmer påkallat. Bland annat inom verkar för att stärka konstnärers yttrandefrihet. Stödet till fristadskonstnärer att ges möjlighet att bo och verka i är också en viktig komponent i detta arbete. innehar ordförandeskapet i 2018. Ett inkluderande, innovativt och tryggt med hållbarhetsfokus är utgångspunkten när ska leda arbetet. En plattform för hållbarhetsfrämjande arkitektur och design kommer därför att vara en del av ett svenskt ordförandeskapsprojekt. Vidare kommer det starka nordiska kultursamarbetet att upp- märksammas under ett nordiskt kulturtopp- möte. Regeringen anser att trossamfunden spelar en viktig roll i vårt samhälle och i enskilda människors liv. Frågor som rör religion och trossamfund har hög aktualitet. Trossamfunden är också en del av det civila samhället och gör viktiga samhällsinsatser, bl.a. på det sociala området. Polariseringen i samhället har tyvärr inneburit en ökad utsatthet för många troende och församlingar. Regeringen ser fortsatt ett behov av säkerhetsbidrag till trossamfunden i syfte att förbättra lokalernas säkerhet. Det finns dock vissa begränsningar med det nuvarande stödet som hanteras av Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) eftersom målgruppen är begränsad till de statsbidragsberättigade trossamfunden. Regeringen avser att genomföra förändringar av stödet genom att rikta det till en bredare målgrupp. Detta innebär att anslaget för stöd till trossamfund minskas med för att finansera en ny stödordning för säkerhetshöjande åtgärder med samma syfte (se vidare UO 1 avsnitt 9.14). Regeringen beräknar att tillföra Myndigheten för stöd till trossamfund för att myndigheten bättre ska kunna stödja kommuner och myndigheter i kontakter med trossamfund och att än tydligare kunna involvera trossamfunden i krisberedskap och det demokratistärkande arbetet. En mångfald av starka och oberoende medier i hela landet samt medvetna medieanvändare är viktiga förutsättningar för en väl fungerande demokrati. De senaste årens teknikomvandling har lett till nya möjligheter men också till hårdare konkurrens inom mediesektorn till följd av förändrade medievanor. Den ökade före- komsten av individanpassade nyhetsflöden baserade på tidigare preferenser riskerar leda till att allt fler endast nås av nyheter och budskap som stärker den egna världsbilden. I miljöer med ensidiga budskap blir förekomsten av manipu- lerad information som sprids som nyhetsstoff särskilt problematisk. Inom ramen för satsningar på bland annat källkritik beräknar regeringen att tillföra medel för ett digitalt kompetenslyft . (se 3.6.1 ovan). Myndigheten för press, radio och tv och fick i uppdrag att kartlägga åtgärder som syftar till stärkt medie- och informationskunnighet. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beräknar i denna proposition att Nordicom tillförs för att med myndigheternas kartläggning som utgångspunkt ta fram ytterligare kunskapsunderlag. Förutsättningar för allmänna nyhetsmedier analys har visat på behovet av ett nytt stöd till allmänna nyhetsmedier, bl.a. för att främja lokal journalistik i hela landet. Förslaget innebär att stödet inte längre begränsas till vissa dagstidningar utan omfattar allmänna nyhetsmedier oavsett innehålls- och spridnings- former, vilket innebär en utvidgning av kretsen av stödberättigade. Regeringen beräknar därför att tillföra anslaget för presstöd och . För att hantera det nya stödet till allmänna nyhetsmedier beräknar regeringen att tillföra Myndigheten för press, radio och tv . förslag till mediestöd har remitterats och regeringen avser att lämna en proposition till om hur allmänhetens tillgång till god journalistik , oavsett var i man bor, kan främjas. Regeringen föreslår också i denna proposition att den återstående reklamskatten för annonser i periodiska publikationer – som inte utgör annonsblad, katalog eller program – bl.a. dags- tidningar, slopas fr.o.m. (Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.25). Den slopade reklam- skatten förbättrar förutsättningarna för kvalitativ journalistik och journalistisk granskning och är även i linje med tillkännagivande om successivt avskaffad reklamskatt (bet. 2014/15:KU12, punkt 5 och 7, rskr. 2014/15:195). För att ytterligare stärka förutsättningarna för en mångfald av kvalitativ journalistik i hela landet avser regeringen vidare att så snart det är möjligt lägga fram förslag om en sänkning av mervärdeskatten för digitala publikationer till . Radio och tv i allmänhetens tjänst Tillgång till radio och tv i allmänhetens tjänst som präglas av stark integritet och oberoende är av stor betydelse i det föränderliga medie- landskapet. Medieutvecklingen påverkar förut- sättningarna för såväl finansieringen som regleringen av verksamheten. Regeringen har tillsatt den parlamentariska public service- kommittén (Ku 2016:06) vars uppdrag är att analysera villkoren för radio och tv i allmän- hetens tjänst och föreslå nödvändiga föränd- ringar i syfte att skapa fortsatt goda förutsätt- ningar för verksamheten. Kommittén ska lämna förslag till ett nytt långsiktigt hållbart och solidariskt finansierings- system för radio och tv i allmänhetens tjänst (dir. 2016:111). Kommittén ska även bedöma hur en övergripande inriktning för ett public service-uppdrag som omfattar såväl sändningar i marknätet som verksamhet i en onlinemiljö kan formuleras, och föreslå hur en ändamålsenlig reglering bör utformas (dir. 2017:73). Slutbetänkandet ska lämnas . I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) bedömde den förra regeringen att regleringen av programbolagens verksamhet inte kan anses helt ändamålsenlig. Detta eftersom verksamheten på internet, på grund av bestämmelser i yttrandefrihets- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 grundlagen (YGL), inte kan regleras i sändnings- tillstånden och därmed inte granskas. Vid behandlingen av propositionen gav tillkänna att regeringen ska överväga en förändring som gör det möjligt för program- företagen att inom ramen för nuvarande reglering i praktiken få tillgodoräkna sig verk- samhet på internet som en del av public service- uppdraget (bet. 2013/14:KrU3, punkt 1, rskr. 2013/14:60). Regeringen delar, av samma skäl som tidigare anförts, bedömningen att regleringen av programföretagens verksamhet inte kan anses vara helt ändamålsenlig. Regeringen har därför i tilläggsdirektiven till den parlamentariska public service-kommittén (dir. 2017:73) gett kommittén i uppdrag att föreslå hur en ända- målsenlig reglering bör utformas samt bedöma vilka förutsättningar som ska vara uppfyllda för att ett tillgodoräknande i enlighet med tillkänna- givandet ska vara möjligt. Om ett tillgodo- räknande bedöms vara möjligt inom ramen för nuvarande reglering ska kommittén överväga vilka ändringar som behöver göras och lämna förslag på dessa. I tilläggsdirektiven aviserar regeringen även sin avsikt att senast tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över YGL. Ett av ändamålen med en sådan översyn är att ge förutsättningar för en mer ändamålsenlig reglering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Anslagsutveckling och medelstilldelning till radio och tv i allmänhetens tjänst Förslagen som lämnas i denna proposition, inklusive tidigare aviserade anslagsförändringar, innebär att anslagen inom medieområdet summerar till ca , varav pris- och löneomräkningen utgör ca . Detta innebär en minskning med ca i jämförelse med budgeten . Till medieområdets anslag räknas 8:1 Presstöd och 8:2 Myndigheten för press, radio och tv (utg. omr. 1), 11:1 Utbyte av tv- sändningar mellan och , 11:2 Forskning och dokumentation om medieutveck- lingen, 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet, 11:4 och 11:5 Stöd till taltidningar. Medelstilldelningen från rund- radiokontot till , , P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 och och tv beräknas till ca , vilket innebär en ökning med ca jämfört med . Tabell 3.6 Anslagsutveckling för medieområdet samt medelstilldelning till radio och tv i allmänhetens tjänst Radio och tv i allmän- 1 Avser medelstilldelningen från rundradiorörelsen till , , och och tv. Internationellt samarbete inom medieområdet är ett av de mest pådrivande länderna för ökad press- och yttrandefrihet, journalisters säkerhet och mot straffrihet inom bland annat och . ska, såsom aviseras i regeringens handlingsplan Till det fria ordets försvar - åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer, i dessa och andra multilaterala fora, fortsatt lyfta frågor om yttrandefrihet och pressfrihet, samt journalisters och konstnärers säkerhet. Regeringen avser att särskilt synliggöra frågor om kvinnliga journalisters säkerhet, inklusive utsatthet för hot och hat. Målet för ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Det är ett mål som har bäring på många politikområden. Inte minst på utbildnings- politiken, arbetsmarknadspolitiken, bostads- politiken och i arbetet mot segregation, där regeringen sedan mandatperiodens början bedriver ambitiösa reformprogram. I jämförelse med andra länder har ungdomar i i flera avseenden goda levnadsvillkor, hälsa och sociala förhållanden. är ungdomsgruppen heterogen och för vissa grupper av unga mellan är situationen svårare. Det kan handla om unga med föräldrar som har kort utbildnings- bakgrund, unga nyanlända eller ungdomar som har någon form av funktionsnedsättning. En viktig del i ungdomspolitiken är att se till att även de ungdomarna får goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. I det fortsatta arbetet med att nå det övergripande ungdomspolitiska målet kommer regeringen fortsätta att prioritera att stärka unga mäns och kvinnors etablering i arbets- och sam- hällslivet samt främja unga mäns och kvinnors fritid, makt och organisering. Förbättra ungas etablering i arbets- och samhällslivet Varje ung kvinna och man som långsiktigt hamnar utanför arbets- och samhällslivet är ett misslyckande för samhället. Trots att ungdomsarbetslösheten har minskat kraftigt och befinner sig på den lägsta nivån kvarstår utmaningen med gruppen unga som varken arbetar eller studerar (Uvas), som inte minskat tillnärmelsevis i samma omfattning. Att minska andelen Uvas är och förblir en stor utmaning för samhället. Unga som växer upp i en ekonomiskt och socialt utsatt familj löper större risk att hamna utanför studier och arbete. Den enskilt största riskfaktorn för att ingå i Uvas-gruppen är emellertid avsaknaden av en fullföljd gymnasie- utbildning. Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Regeringen avser att lämna en proposition till baserad på betänkan- det En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla ska påbörja och fullfölja en gymnasie- utbildning (SOU 2016:77) (se vidare utg.omr.16 avsnitt 9.5.2). Det behövs dock ett fortsatt arbete, inte minst för att nå specifika delar av Uvas-gruppen, exempelvis unga med funktions- nedsättning, unga med psykisk ohälsa, unga i åldern 20–, utrikes födda unga kvinnor och unga som anlänt till efter ordinarie tidpunkt för skolstart. har identifierat brister i kommunernas arbete med aktivitetsansvaret och stödet som erbjuds skiljer sig åt mellan olika kommuner (U2015/05831/UF). Kommuner brister både i fråga om att erbjuda de unga individuella behovsanpassade insatser och i fråga om insatser i samverkan med externa aktörer. Regeringens uppfattning är att unga som varken arbetar eller studerar bör erbjudas ett likvärdigt och individanpassat stöd oavsett geografisk hemvist. Det finns behov av ett fortsatt och långsiktigt utvecklat stöd till de som möter denna grupp unga. Regeringen har genom ett tilläggsdirektiv gett Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar ett mer preciserat uppdrag att komma med förslag om ett fortsatt samordnat stöd till de aktörer som arbetar med att stödja unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2015:70, 2016:82 och 2017:81). Främja ungas fritid, makt och organisering När unga själva berättar vad som är viktigt i livet kommer fritid högt upp på listan. finns det stora skillnader i hur mycket fritid unga har och vilka möjligheter olika grupper av unga har att delta i olika typer av fritidsverksamheter. är ungas fritid och deltagande i förenings- livet starkt präglat av socioekonomiska förutsätt- ningar. Fler inrikes födda än utrikes födda deltar i fritidsverksamheter och deltagandet är högre bland unga från resursstarka familjer. Den öppna fritidsverksamheten – det vill säga fritidsgårdar, m.m. – lockar dock generellt sett socioekonomiskt svaga grupper i högre grad. Att säkra utbudet av, och höja kvaliteten i, den öppna fritidsverksamheten kan följaktligen vara ett sätt att stärka de socioekonomiskt utsatta gruppernas tillgång till en meningsfull fritid som skapar nätverk och kvalificerar för etablering i arbets- och samhällslivet. Det är viktigt att flickor och pojkar ges samma förutsättningar och möjligheter att delta i sådana fritids- verksamheter. Fritidsverksamhet är dock ingen lagstadgad skyldighet för kommunerna, vilket gör att fritidsutbudet varierar i landet. För regeringen är prioriteringen av ungas fritid och organisering en viktig del inom ungdoms- politiken. Regeringen har därför givit Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att utveckla en stödfunktion för den öppna fritidsverksamheten och erbjuda fortbildning och kunskapshöjande insatser (U2016/05627/UF). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Myndighetsöversyn för stärkt bidragshantering En utgångspunkt för statens stöd till barn- och ungdomsorganisationer är att medlen används för det som de är avsedda för och inte går till organisationer som inte respekterar demokratins idéer. MUCF hanterar statsbidrag till många olika organisationer och har arbetat med att stärka bidragshanteringen. Regeringen vill vara tydlig med att denna bidragsgivning måste ske under strikt kontroll. För att även fortsättningsvis kunna utveckla bidragshanteringen har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att genomföra en myndighetsöversyn av MUCF, och i den särskilt analysera myndighetens bidragshantering (U2017/00991/UF). Uppdraget ska redovisas . Om Statskontorets granskning ger vid handen att MUCF behöver skärpa sina rutiner avseende bidragshanteringen kommer regeringen att vidta nödvändiga åtgärder för att så ska ske. Ungdomssamarbetet inom EU och Inte sällan pekas ungdomars förtroende för EU ut som en avgörande faktor för EU:s framtida utveckling. Därför står ungdomsfrågorna högt på agendan när EU:s framtidsutmaningar diskuteras. presenterade EU- kommissionen ett förslag till rättslig ram för, och finansiering av, den europeiska solidaritets- kåren som ska ge unga i EU fler möjligheter till lärande, arbete, rörlighet och engagemang i samhället. Förhandlingarna om förslaget kommer att inledas . Ett antal viktiga EU-gemensamma policy- dokument på ungdomsområdet löper ut , såsom ramverket för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet. Ett nytt ramverk är planerat att antas vid rådsmötet . Detta sammantaget innebär att ungdomsfrågorna kommer få större utrymme på EU-agendan . är ordförandeland i 2018. Ett projekt om ungas inkludering i socioekonomiskt utsatta områden kommer att prioriteras under det svenska ordförandeskapet. Syftet med projektet är att inom ramen för det svenska ordförande- skapsprogrammet bidra till att minska ojämlik- het och minska segregation samt öka ungas P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 delaktighet i samhället i socioekonomiskt utsatta områden. 3.6.5Politik för det civila samhället Det civila samhället är en omistlig del av vår demokrati. Regeringens övergripande mål för politik- området är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Regeringen vill underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verk- samhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Ambitionen är att göra detta med organisationernas självständighet och oberoende bevarat. Att stärka demokratin och stödja det civila samhället är även en målsättning för regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation. har det civila samhället också gjort stora insatser för ett bra mottagande av asylsökande och nyanlända, och kommer även fortsatt att ha en avgörande roll för nyanländas etablering i . Statsbidragen till det civila samhällets organisationer är en viktig del i att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet. För att säkerställa att medlen används för den verksamhet de är avsedda stärker regeringen insatserna för att se över bl.a. demokratikriterierna i olika former av stats- bidrag. En utredning ser över demokrativillkor i statens stöd till trossamfunden (dir. 2017:63). Regeringen har även tillsatt en särskild utredare som ska se över regelverket för Allmänna arvsfonden (dir. 2017:68). Översynen ska bl.a. säkerställa att Allmänna arvsfondens medel används för den verksamhet som de är avsedda för. Regeringen kommer därutöver att tillsätta en utredning i syfte att se över på vilket sätt ett förtydligat demokratikriterium kan införas för statlig bidragsgivning. Se även Utgiftsområde 1, avsnitt 9.4. Förstärkning av MUCF:s arbete med bl.a. kompetenshöjande insatser Regeringen beräknar att tillföra för främst Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors arbete med kompetenshöjande insatser till statliga myndig- heter och politiker i kommuner och landsting. Insatserna innefattar även ett administrativt stöd. Satsningen motiveras av att det är angeläget att öka kompetensen om det civila samhällets organisationer och villkor hos nämnda mål- grupper. Satsningen bygger på flera politiskt prioriterade förslag i betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). Utökat stöd till Överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting Regeringen beräknar att tillföra kansliet för Överenskommelsen inom det sociala området för ett utökat uppdrag till kansliet för Överenskommelsen inom det sociala området. Kansliet är ett viktigt nav för kunskap och samverkan mellan offentliga och idéburna aktörer. Uppdraget är att sprida innehållet i överenskommelsen inom det sociala området med inriktning på hälso- och sjukvård. Regeringens satsning innebär bl.a. en breddning av kansliets arbete för att bättre motsvara omfattningen i överenskommelser på det lokala planet, som ofta täcker ett spektrum av områden för samverkan som inte är begränsade till det sociala området. Genom satsningen förstärks samverkan mellan idéburet och offentligt inom flera områden och med olika metoder. Satsningen svarar mot regeringens inriktning om att stärka dialog och samverkan mellan det offentliga och det civila samhället som den effektiviserar arbete genom att vara en resurs i departementens samverkan med det civila samhället. Bidrag till vissa ideella organisationer som stöd i deras arbete Regeringen anser att de idéburna aktörernas förutsättningar att verka mot hemlöshet ytter- ligare kan stärkas. Regeringen föreslår därför i tillfälliga medel till ideella organisationers insatser mot hemlöshet bland unga vuxna.