prop · H40387 · 2017-01-25 00:00:00 — Enkäten till arbetsförmedlare visar vidare att en majoritet () i ganska eller mycket liten utsträckning kände till kostnaden för den aktuella FUB:en när de anvisade, se tabell 21, bilaga 7. Det vanligaste svarsalternativet bland de svarande arbetsförmedlarna (37,) är att de i mycket liten utsträckning eller inte alls kände till vad kostnaden skulle komma att bli när de anvisade. Det är något vanligare att de som anvisat till en allmänförberedande utbildning eller grundläggande moduler uppger att de i mycket liten utsträckning eller inte alls kände till vad insatsen skulle komma att kosta när de anvisade. Av intervju med AF framgår att kostnaden ska framgå vid anvisning.60 3.3.4 Aktivitetskrav uppmuntrar till anvisningar Ett flertal av de intervjuade arbetsförmedlarna arbetade med Etableringsuppdraget.61 Arbetsförmedlare som intervjuat pekar på att det krav som 57Intervju med tjänsteperson på regional nivå av enheten Externa tjänster, . 58Intervju 6 vid lokal arbetsförmedling. 59Intervju med tjänstepersoner vid Förmedlingsavdelningen, . 60Intervju med tjänstepersoner vid Förmedlingsavdelningen, . 61I bilaga 4 beskrivs urvalet av lokala arbetsförmedlingar. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G ställs på att deltagarna i Etableringsuppdraget ska delta i aktiviteter på heltid påverkar arbetsförmedlarnas användning av FUB.62 Det kan leda till att arbetsförmedlare behöver använda FUB för att säkra aktivitetsnivån.63 Till exempel kan det ske i väntan på att den sökande ska börja SFI, trots att den aktuella FUB:en kan bedömas vara på för låg nivå.64 Men vissa förmedlare lyfter fram att det är viktigt att den aktivitet som ges är motiverad utifrån individens behov.65 Enligt förordningen om Jobb- och utvecklingsgarantin och Jobbgarantin för ungdomar ska deltagare i de programmen ha aktivitet motsvarande heltid. Att detta påverkar användningen av FUB har inte kommit upp i de fall arbetsförmedlare som arbetar med dessa program intervjuats.66 Däremot har arbetsförmedlare pekat på att de krav som tidigare ställdes på att en viss andel garantideltagare skulle delta i en s.k. arbetsplatsförlagd aktivitet kunde påverka i vilken utsträckning de använde FUB.67 62Intervju 2, 4, 5, 6, 8 vid lokal arbetsförmedling. 63Intervju 4, 5, 6, 8 vid lokal arbetsförmedling. 64Intervju 4 vid lokal arbetsförmedling. 65Intervju 2 vid lokal arbetsförmedling. 66Intervju 3, 15 vid lokal arbetsförmedling. 67Intervju 1, 3, 14, 15 vid lokal arbetsförmedling. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4Användningen av Förberedande och orienterande utbildning I avsnittet beskrivs vilka som deltar i FUB, i vilken utsträckning som FUB har använts, och hur FUB har kombinerats med andra insatser som AF kan erbjuda.68 Resultaten baseras huvudsakligen på analyser av registerdata. Personer som skrev in sig vid AF –2013 studeras och vi följer vilka insatser personerna tar del av inom inskrivningsperioden i upp till två år.69 Det betyder att FUB-beslut tagna ingår för de personer som skrevs in 2013, givet att individerna fortsätter vara inskrivna . För en närmare beskrivning av tillvägagångssättet se bilaga 2. Resultaten som redovisas är för samtliga som skrivit in sig vid AF. För perioden –2013 undersöks resultatet för dem som skrivit in sig i Etableringsuppdraget. Deltagarna i Etableringsuppdraget utgör en ny målgrupp för AF, och för att öka jämförbarheten särredovisas resultaten för denna grupp. Det vill säga, inflödet i Etableringsuppdraget är inte inkluderat i redovisningen av resultaten för samtliga som skrivit in sig vid AF. Vid sidan av att studera inflödet till AF, undersöker vi också inflödet i Jobb- och utvecklingsgarantin och Jobbgarantin för ungdomar. Anledningen är att styrningen av hur insatser används varit nära relaterad till deltagande i garantiprogrammen. Garantiprogrammen infördes , och personer som påbörjade programmen –2013 studeras. Resultaten redovisas genomgående för FUB på aggregerad nivå, resultaten har tagits fram för olika inriktningar men redovisas endast i vissa fall uppdelade på inriktningar (se tabell 4 för en beskrivning av olika inriktningar av FUB).70 68Samtliga insatser som AF kan ge studeras inte utan de som man på ett tillförlitligt sätt kan studera i registerdata, dvs. insatser som tilldelats en sökandekategori. Se bilaga 2. De insatser som en person tar del av inskrivning ingår alltså inte i undersökningen. av de som skrivs in avslutar dock sin inskrivningsperiod . 70Vi har använt s.k. X-koder för att identifiera inriktningen på olika FUB. Det finns dock brister i denna dokumentation och resultaten ska därmed tolkas med viss försiktighet. Se bilaga 2 för en mer utförlig beskrivning. De övergripande inriktningar av FUB som analyseras ska inte blandas ihop med de enskilda FUB som beskrivs avsnitt 2. Inriktningarna kan ibland innehålla en FUB och ibland kan de innehålla ett flertal olika FUB. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Tabell 4 Olika inriktningar för FUB Utbildning i grundläggande teoretiska ämnen samt grund- läggande datautbildningar, t.ex. Informerande och orienterande utbildning inför yrkesval, arbetsmarknadsutbildning eller reguljära studier samt nivå- tester, t.ex. Allmänförberedande utbildning. Svenskundervisning för utrikes födda samt kompletterande högskoleinsatser för utrikesfödda akademiker. Utbildning i start och drift av företag. affärsidé, affärsplan, marknadsföring, marknadsundersök- ning, momsredovisning, affärsplan m.m. Studiemotiverande insatser på folkhögskola samt stöd- insatser vid funktionsnedsättning. Syftet är att öka motivation inför yrkesval, studier och arbete. Information om samt test och bedömning av lämplighet för en specifik yrkesutbildning. Kartläggning och kompetensbedömning av tidigare utbild- ningar och arbetslivserfarenhet, t.ex. Meritportfölj. Not: Det fanns tidigare två ytterligare kategorier: SFI och icke-identifierbart yrke, se bilaga 2. 4.1Deltagarna tillhör grupper med svag förankring på arbetsmarknaden Deltagarna i FUB tillhör grupper av arbetssökande som i genomsnitt har en svagare ställning på arbetsmarknaden jämfört med genomsnittet av de inskrivna vid AF. I figur 2 jämförs de som skrevs in i FUB 2013 med samtliga som skrevs in vid AF 2013, se även tabell 1-2, bilaga 8. Det är vanligare att de som deltar i FUB är utomeuropeiskt födda, har högst en förgymnasial utbildning, eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. En lägre andel än genomsnittet har arbetslöshetsersättning vilket kan bekräfta bilden av att de har lägre arbetsmarknadsanknytning.72 Samma övergripande mönster gäller för deltagarna i garantiprogrammen och i Etableringsuppdraget, se tabell 3-8, bilaga 8. 71AF använder vanligtvis begreppet ”validerande insatser” för tre insatser: upphandlad branschvalidering, meritportfölj och även yrkeskompetensbedömning som ingår i programmet arbetspraktik (se t.ex. Arbetsförmedlingen 2014f). Validering är ett eget program inom AF (Arbetsförmedlingen 2016b). 72Det innebär alltså att FUB-deltagarna i lägre grad arbetat i tillräcklig utsträckning för att kvalificera sig till arbetslöshetsersättning eller så har deras dagar med ersättning tagit slut. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 2 Deltagarsammansättning för individer som skrevs in i FUB 2013 och samtilga individer om skrevs in vid AF 2013 Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. Not: Hela inflödet till AF (exklusive Etableringsuppdraget). Det är också påtagligt att deltagarsammansättningen har förändrats över åren, bl.a. har allt fler en relativt svag ställning på arbetsmarknaden (figur 3 samt tabell 1 i bilaga 8). Utvecklingen kan ses mot bakgrund av att regeringens styrning alltmer förskjutits mot att AF ska prioritera arbetssökande som står långt ifrån arbetsmarknaden, se avsnitt 3.1. Andelen utomeuropeiskt födda och andelen med högst en förgymnasial utbildning har ökat med , och andelen som har ersättning från a-kassan är omkring så låg 2013 jämfört med 2004.73 An- delen med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har varierat.74 Skillnaden mellan FUB-deltagarna och övriga inskrivna vid AF har ökat , se tabell 1-2 bilaga 8.75 Även bland samtliga inskrivna har andelen individer med en svag förankring på arbetsmarknaden ökat, dock inte i samma utsträck- 73År 2007 togs avdragsrätten för fackavgiften bort och höjdes egenavgiften för a-kassorna (arbetslöshetsavgift). I samband med detta minskade anslutningen till arbetslöshetsförsäkringen kraftigt och därmed möjligheten att få arbetslöshetsersättning vid arbetslöshet. 74Andelen funktionsnedsatta varierar på grund av att tidpunkten för när i inskrivningsperioden individerna tagit del av FUB har varierat, se avsnitt 4.2.3. Det tar tid innan arbetssökande klassificeras som funktionsnedsatta (se t.ex. prop. 2012/13:100), och därför kommer andelen av de arbetssökande som har en registrerad funktionsnedsättning öka med inskrivningstiden. 75Bilden stämmer väl överens med den som beskrevs i SOU 2007:112, där deltagarna beskrivs som en heterogen grupp men som ofta har gemensamt att de har sämre förutsättningar än flertalet andra inskrivna på AF. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G ning som för deltagarna i FUB. Detta kan ses mot bakgrund av att arbetskraftsdeltagandet bland utsatta grupper har ökat, bl.a. till följd av reformerna inom sjukförsäkringen och Etableringsreformen. Figur 3 Deltagarsammansättning för individer som tar del av FUB. Hela inflödet till AF (exklusive Etableringsuppdraget) Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. Deltagarsammansättningen skiljer sig åt mellan olika FUB.76 Exempelvis domineras nivåtest av män, medan yrkessvenska domineras av kvinnor. Deltagare i starta eget har i vissa hänseenden en starkare ställning på arbetsmarknaden: denna FUB har lägst andel deltagare födda utanför och lägst andel med högst en förgymnasial utbildning. Allmänteori och motivationshöjande insatser används mer för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. 4.2Förberedande och orienterande utbildning används mer I det här avsnittet undersöker vi användningen av FUB genom att studera hur många beslut om deltagande i FUB som finns i AF:s register och vilka FUB med olika inriktningar som besluten gäller. Vi undersöker också hur många personer som omfattas av besluten och om det finns en samvariation mellan regeringens styrning och användningen av FUB. 76 Se underlag a, tabell 39-44. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.2.1 Den ökade användningen drivs av Etableringsuppdraget I figur 4 ser vi att antalet individer (blå) som deltagit i FUB har varierat kraftigt. Antalet deltagare samvarierar också med konjunkturläget (). Antalet beslut (svart) har ökat mer än antalet deltagare, vilket innebär att en individ i genomsnitt deltar i fler FUB.77 Inom Etableringsuppdraget är det särskilt vanligt att individer deltar i FUB ; för av dem som deltar i FUB har mer än ett beslut om FUB fattats och för har mer än tre beslut fattats, se tabell 12, bilaga 8. De individer som tar del av flera FUB inom samma inskrivningsperiod tillhör i högre utsträckning, jämfört med genomsnittet av FUB-deltagarna, grupper med en svag förankring på arbetsmarknaden. En högre andel är utomeuropeiskt födda, har högst förgymnasial utbildning och saknar utbetalning från arbetslöshetsförsäkringen.78. Figur 4 Antal individer och beslut (vänster axel), samt arbetslöshet (höger axel) Antal individer och beslut Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. Not: Antal beslut för inskrivningsperioder som påbörjas respektive år, inklusive Etableringsuppdraget. Det ökade antalet deltagare drivs framför allt av att FUB används inom Etableringsuppdraget (grå), men användningen har även ökat påtagligt inom garantiprogrammen (och svart), se figur 5. ser att den ökade användningen av FUB sammanfaller väl med betoningen på hög aktivitetsnivå som 77Anledningen kan vara att individen deltar i flera utbildningar, men också att det i högre grad fattas förlängningsbeslut för insatsen, se tabell 9–12 bilaga 8 för redogörelse av andel individer med flera FUB-beslut. 78Liknande mönster kan konstateras för Jobb- och utvecklingsgarantin samt Jobbgarantin för ungdomar, däremot ses inte samma mönster avseende Etableringsuppdraget där deltagarna som har flera FUB-beslut har liknande karaktäristika som samtliga inskrivna i Etableringsuppdraget. Se underlag a, tabell 1-4. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G gällde inom garantiprogrammen 2012–2014 (se avsnitt 3.1). Även inom Etableringsuppdraget finns tydliga krav vad avser deltagarnas aktivitetsnivå. Figur 5 Antal beslut. Hela inflödet till AF och inflödet i garantiprogrammen Inflödet AF (exkl. etableringsuppdraget) Not: står för Jobb- och utvecklingsgarantin och UGA för Jobbgarantin för ungdomar. Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. Längden på FUB har också ökat, se tabell 13, bilaga 8. Det är särskilt påtagligt . Andelen beslut om deltagande i insats längre än var, för samtliga inskrivna (exkl. Etableringsuppdraget), i genomsnitt ; perioden efter var motsvarande andel . Ut- vecklingen gäller både utanför och inom garantiprogrammen, såväl som inom Etableringsuppdraget, se tabell 14-16, bilaga 8. 4.2.2Variation i vilka slags förberedande och orienterande utbildningar som använts Vilka inriktningar av FUB som har använts mest har varierat.79 Figur 6 på nästa sida visar fördelningen för hela inflödet till AF (exklusive deltagare i Etableringsuppdraget) 2013. 79 Resultat och för alla studerade grupper presenteras i tabell 17-20, bilaga 8. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 6 Andel beslut för respektive inriktning av FUB. Hela inflödet till AF (exkl. etableringsuppdraget) 2013 Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. har andelen yrkessvenska och nivåtest ökat påtagligt, medan allmänteori och starta eget har minskat kraftigt, se tabell 17, bilaga 8. Andelen av övriga inriktningar har varierat, men utan någon tydlig trend. De vanligaste FUB inom Etableringsuppdraget är yrkessvenska och yrkesorientering, se figur 7 och tabell 20, bilaga 8.80 Figur 7 Andel beslut för respektive inriktning. Hela inflödet till Etableringsuppdraget 2013 Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. 80 Se tabell 18-19, bilaga 8, för resultat för Jobb- och utvecklingsgarantin samt Jobbgarantin för ungdomar. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G 4.2.3När deltagarna påbörjar en förberedande och orienterande utbildning har varierat Tidpunkten för när i inskrivningsperioden insatsen ges har varierat . I samband med garantiprogrammens införande (2007) – och därmed större fokus på insatser till individer som varit arbetslösa (se tabell 3, avsnitt 3) – är det tydligt att insatsen också kom att ges senare i inskrivningsperioden, se tabell 21-24, bilaga 8. När AF gavs större möjlighet att sätta in insatser tidigt i inskrivningsperioden och ett bedömningsstöd för att identifiera de som riskerar långtidsarbetslöshet infördes började FUB ges tidigare i inskrivningsperioden. 4.3Förberedande och orienterande utbildning som en del i en kedja av insatser I det här avsnittet beskrivs hur FUB kan ingå i kedjor av insatser, dvs. vilka insatser som vanligen kommer före respektive följer på en FUB. Ett syfte med FUB är att förbereda för annan arbetsmarknadspolitisk insats. Analysen kan ge information om i vilken omfattning FUB används i detta syfte. Vidare undersöks om, och i vilken grad, en individ deltar i flera FUB med olika inriktningar. Inledningsvis redovisas resultat från en enkät och intervjuer där arbetsförmedlarna har svarat på hur de resonerar vid anvisning till en FUB. 4.3.1Syftet med att anvisa är ofta att förbereda för arbetsmarknadsutbildning men även kartläggning, vägledning och språkträning förekommer Bland de arbetsförmedlare som svarat på enkät var det vanligaste (enligt av förmedlarna) syftet med att anvisa till FUB-förberedelse inför en arbetsmarknadsutbildning (AUB).81 Andra relativt vanliga syften var kartläggning av den arbetssökandes kompetens, men även grundläggande träning i svenska språket och vägledning, se tabell 5 nedan. Dessa syften, frånsett träning i svenska, är sådant som ligger nära traditionell förmedlingsverksamhet. Det förekommer också att de arbetssökande ska få hjälp att söka efter praktik eller stöd i hur man söker arbete i FUB. Även i fall där den FUB man anvisat till inte är direkt förberedande för AUB kan förberedelse för AUB ändå vara syftet. Det tyder på att anvisningarna kan utgöra ett tidigare steg i en kedja där AUB är ett planerat steg. Det förekommer också att insatsen, enligt de intervjuade, används med uttalat syfte att aktivera en arbetssökande.82 Få har i enkäten angett att syftet med anvisningen är att erbjuda den 81De arbetsförmedlare som svarade på enkät svarade utifrån den senaste anvisningen till förberedande och orienterande utbildning som man gjort. 82Intervju 5, 6 vid lokal arbetsförmedling. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N arbetssökande en strukturerad aktivitet av sociala skäl. Eftersom få svarande arbetsförmedlare arbetar med arbetssökande inom Etableringsuppdraget ger inte enkätresultaten en bild av hur FUB används specifikt för den gruppen av arbetssökande, se tabell 12, bilaga 7. Tabell 5 I vilken utsträckning syftade FUB:en till nedanstående?83 Hjälp att söka efter Stöd i hur man tivitet av sociala skäl Källa: enkät till arbetsförmedlare. 83Svaren har beräknats som andel av svaren inkluderat bortfall. Eftersom svarsalternativen inte var obligatoriska har många respondenter svarat ofullständigt men svarat på efterkommande fråga. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G En majoritet, , anger att övergång till annan arbetsmarknadspolitisk insats såsom tjänst eller program är tänkt som nästa steg efter FUB.84 När arbetsförmedlarna anvisat till en allmänförberedande utbildning eller en grundläggande moduler är reguljär utbildning relativt sett ett vanligare nästa steg, se tabell 6 nedan. Ungefär en fjärdedel av förmedlarna uppger, oavsett typ av FUB, att nästa tänkta steg är arbete. Tabell 6 Vilket var nästa steg för den individ som du anvisade till en FUB? Övergång till annan arbets- som program eller tjänst Annat, ange vad: Källa: enkät till arbetsförmedlare. 4.3.2 Tänker arbetsförmedlarna i kedjor? En stor majoritet av arbetsförmedlarna uppger att de har en plan för vad nästa insats ska vara när de anvisar en arbetssökande till FUB, alltså när ett beslut om FUB tas, se tabell 7 nedan. När förmedlarna anvisar till allmänförberedande utbildning eller grundläggande moduler är det emellertid inte lika vanligt som när de anvisat till en FUB som förbereder för en AUB. 84Inte oväntat är denna andel högre, , bland de arbetsförmedlare som anvisat till en utbildning som förbereder för en AUB än bland dem som anvisat till en allmänförberedande utbildning eller grundläggande moduler. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 7 I vilken utsträckning hade du en plan för individens nästa steg efter FUB när du anvisade? I mycket stor utsträckning I ganska stor utsträckning I ganska liten utsträckning utsträckning/inte alls Källa: enkät till arbetsförmedlare. Vissa FUB, t.ex. grundläggande moduler (se avsnitt 2.1), kan syfta till att ge ett underlag för att konstruera en kedja av insatser.85 En sådan FUB kan bl.a. ge kunskaper i svenska och vägledning som hjälper den arbetssökande att identifiera inom vilket yrke han eller hon skulle kunna arbeta. kan den arbetssökande bygga vidare genom att komplettera sin kompetens och kanske praktisera.86 Andra exempel på kedjor som arbetsförmedlare beskrivit är att låta en arbetssökande praktisera före en FUB som förbereder inför en AUB så att det är väl förankrat att personen siktar på ett visst yrke. Den sökande behöver förstå att det är ett åtagande att gå en utbildning och att man förväntas arbeta inom det yrket efter avslutad utbildning.87 Det är tydligt av arbetsförmedlarnas svar på enkäten att det finns skillnader mellan hur olika slags FUB används. Vid anvisning till allmänförberedande utbildning eller grundläggande moduler var t.ex. innehållet i betydligt lägre grad fastställt på förhand jämfört med om anvisningen var till en FUB som förberedde inför en AUB, se tabell 8 nedan. Att innehållet bestämdes genom kontakter mellan externa leverantörer och arbetssökande är vanligare när den utbildning man anvisat till är en Allmänförberedande utbildning eller Grundläggande moduler, se tabell 20, bilaga 7. 85Intervju 4 vid lokal arbetsförmedling. 86Intervju 2, 8 vid lokal arbetsförmedling. 87Intervju 15 vid lokal arbetsförmedling. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Tabell 8 I vilken utsträckning var innehållet (de enskilda modulerna) i FUB klart bestämt när du anvisade? I mycket hög utsträck- utsträckning/inte alls Källa: enkät till arbetsförmedlare. 4.3.3Förmedlingsinsatser ges inom ramen för insatsen för att arbetsförmedlarna inte har möjlighet stödja i samma omfattning har inte ställt några direkta frågor i intervjuer och enkäten om huruvida arbetsförmedlarna anvisar till FUB för att de bedömer att det är en bra insats. Indirekt finns dock information i intervjuerna om hur man bedömer insatsen. De intervjuade arbetsförmedlarna lyfter fram att insatserna inom FUB kan passa arbetssökande med behov av grundläggande insatser i t.ex. svenska, och att det är bra att takten kan anpassas till deltagarnas behov.88 När de tillfrågades om de saknade något inom ramen för FUB framfördes exempelvis valideringsutbildningar, utbildning i svenska för personer som lämnat Etableringsuppdraget eller insatser som fångar upp yrkesidentitet.89 I viss utsträckning anvisar arbetsförmedlarna för att de arbetssökande ska få del av sådant som AF kan erbjuda i egen regi, såsom vägledning och kartläggning. Dessa arbetssökande bedöms behöva sådana insatser i en sådan omfattning att arbetsförmedlare inte själva har möjlighet att ge stödet.90 88Intervju 8, 9 vid lokal arbetsförmedling. 89Intervju 2, 8 vid lokal arbetsförmedling. 90Intervju 12, 13, 14 vid lokal arbetsförmedling. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.3.4Program som används i kombination med en förberedande och orienterande utbildning har genom analyser av registerdata studerat vilka program som vanligen föregår respektive följer efter en FUB samt hur olika inriktningar av FUB används i kombination. Se bilaga 2 för en mer utförlig beskrivning av tillvägagångssättet.91 Program före en förberedande och orienterande utbildning Andelen beslut om FUB som förgicks av ett annat beslut om deltagande i program har varierat över undersökningsperioden. Andelen har varierat mellan . Figur 8 illustrerar fördelningen för deltagare som skrevs in 2013. Figur 8 Andelen av FUB-beslut som inte föregåtts respektive föregåtts av ett beslut om annat program. Hela inflödet till AF (exklusive Etableringsuppdraget) 2013. Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager.