prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Besluten i denna proposition uppgår till . beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär dock att utgiftsområdets nettoökning blir . Under respektive delområde redovisas anslagsförändringarna detaljerat. föreslagna och aviserade anslagsförändringar 2019 och 2020. Ökningen sker för införandet av månadsvisa uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen, ökade kontroller av personalliggare och för att myndig- heten ska öppna fler servicekontor tillsammans med och Pensionsmyndig- heten. Regeringen föreslår dessutom i höständ- ringsbudget att anslag ökas med för införandet av månadsvisa uppgifter på individnivå i arbets- givardeklarationen. anslag ökas med sammanlagt 2018, och . Ökningen sker med anledning av regeringens satsning på ökade tullkontroller vid gränsen. Den varaktiga ökningen av anslaget är 185 mil- hetens anslag för forensiska analyser som Polis- myndigheten utför åt . anslag ökas till- fälligt med 2018 och 20 mil- joner kronor 2019. Ökningen sker för att han- tera det stora inflödet av ansökningar om skuld- sanering och kostnader förknippade med insolvensregister enligt EU-förordningen om insolvensförfaranden. Regeringen föreslår dessutom i höständringsbudget att anslag ökas med för att hantera det stora inflödet av ansökningar om skuldsanering. Ovanstående förslag innebär att samtliga myndigheter kan rekrytera. För främst Tull- verket kommer det innebära att antalet anställda vid myndigheten ökar. beslutade och aviserade anslagsförändringar I budgetpropositionen ökades Skatte- verkets anslag tillfälligt för att inten- sifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandragande. ökas därför anslaget planenligt med . Vidare, enligt samma proposition, ökas anslaget varaktigt med för drift och förvaltning av den nationella digitala tjänsten Mina meddelanden. Den tillfälliga ökningen 2017 för genomförandet av en ny lag om personnamn upphör och därför minskas anslaget med . I budget- propositionen ökades anslag för att bl.a. förstärka arbetet med att skydda den svenska skattebasen. ökas därför anslaget planenligt med varaktigt. I budgetpropositionen tillfördes anslagsmedel för in- förandet av unionstullkodexen. I budgetproposi- tionen tillfördes medel för mobila scanners. medel upphör och därför minskas anslag planenligt 2018 med . I budgetpropositionen ökades anslag varaktigt till följd av bl.a. ändrade skuldsaneringsregler för en- skilda. Anslaget ökas därför planenligt med 2018. Tillfälliga medel för arbete mot överskuldsättning för företagare upp- går planenligt till . upphör dessa tillfälliga medel. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använ der i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utgiftsområdets utgifter utgörs i huvudsak av verksamhetsutgifter. Regeringens förslag: Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag samt motverka brotts- lighet. Skälen för regeringens förslag: Det nuvar- ande målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för med- borgare och näringsliv samt motverka brotts- lighet (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SkU1, rskr. 2008/09:87). Regeringen föreslår att be- greppen medborgare och näringsliv ersätts av allmänhet och företag för att i målet inkludera och tydliggöra de som berörs av utgiftsområdet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 En övergripande resultatbedömning av utgifts- området görs i huvudsak utifrån målet för utgiftsområdet och bygger på resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Stöd för resultat- bedömningen är bl.a. respektive myndighets års- redovisning, utvärderingar, rapporter och Riks- revisionens iakttagelser. En detaljerad resultat- redovisning och bedömning följer under delom- rådena skatt, tull respektive exekution. 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En utgångspunkt är att bedömningsgrunder, snarare än resultatindikatorer, har använts för att analysera och bedöma utvecklingen. Detta då det är förknippat med stora osäkerheter att isolera enskilda företeelser som förklaringar till en för- ändring. Även om indikatorerna inte ger någon fullständig bild av utgiftsområdets i många fall komplexa verksamhet tillför de relevant infor- mation för att göra en bedömning av hur utgifts- området har utvecklats. På grund av myndighet- ernas olika karaktärer och omfattning presen- teras indikatorerna och bedömningsgrunderna i sitt sammanhang för respektive delområde skatt, tull och exekution. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder som används för samlad analys och slutsatser för verksamheterna inom utgiftsområdet är –total uppbörd och indrivet belopp, –uppbördsförlusternas storlek, –skattefelets utveckling, –brottsbekämpande insatser, –samhällsnyttovärde av beslag, –enkelt att nå myndigheterna, –svenskt kvalitetsindex ranking, och –uttalande från . Resultatet presenteras i sitt sammanhang under delområdena skatt, tull respektive exekution. Där återfinns en mer detaljerad redovisning, analys och bedömning av resultat. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Regeringens samlade bedömning är att målupp- fyllelsen är god och att myndigheternas insatser i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgifts- området. har granskat myndigheternas årsredovisningar och dessa har bedömts som i allt väsentligt rättvisande. Finansiera den offentliga sektorn Myndigheternas verksamhet och resultat följer samhällsutvecklingen och konjunkturläget vilket t.ex. kan noteras i att inflödet av ärenden till har varit något lägre, företag har i högre grad valt att använda för- månsarrangemang för att importera varor till lägre tullsatser och skatteintäkterna har ökat. Uppbördsfelet är fortsatt på en låg nivå. Regeringen bedömer att de informations- och kunskapsinsatser samt kontroller som har genomförts har bidragit till att minimera eller begränsa skattefelet, dvs. skillnaden mellan de fastställda beloppen och de teoretiskt riktiga. Det är dock fortfarande otillfredsställande att skattefelets utveckling och storlek inte kan be- dömas tydligare. Bidra till ett väl fungerande samhälle Gemensamt för , och är att myndigheterna ska fokusera på insatser för att förenkla regel- verk och förebygga fel så att det blir rätt från början. Samverkan mellan myndigheterna inom utgiftsområdet och även med andra myndigheter har förstärkts. I samarbete med andra har insatser genomförts i syfte att förhindra att välfärdssystemen missbrukas. Regeringens be- dömning är att verksamheten inom utgiftsom- rådet har bidragit till att motverka att samhälls- systemen utnyttjas på ett sätt som inte är avsett. Allmänhetens och företagens förtroende för myndigheterna har historiskt sett varit högt. Svenskt kvalitetsindex eller andra undersök- ningar finns inte tillgängliga för samtliga myn- digheter för året. och Kronofogde- myndigheten har utifrån resultatet av tidigare förtroendemätningar arbetat med identifierade förbättringsområden. som har genomfört indikerar att förtroendet för myndigheten har minskat något. Regeringens bedömning är ändå att förtroendet är fortsatt högt för utgiftsområdet och att samtliga myndigheter bedriver ett positivt och långsiktigt arbete för att stärka allmänhetens och företagens förtroende. , och Kronofogde- myndigheten har bidragit i den myndighets- gemensamma satsningen mot organiserad brottslighet bl.a. genom olika administrativa åt- gärder som kan minska eller förhindra aktörers möjligheter att fortsätta med olika brotts- upplägg. Regeringens uppdrag till bl.a. och att förhindra illegal hantering av punktskattepliktiga varor har fram- för allt koncentrerats till samverkan avseende punktskattebrott med inriktning på tobak (Fi2015/05353/S3). Delredovisningen indikerar att samverkan även är framgångsrik i att bl.a. störa och stoppa de s.k. spritbussarna. Reger- ingen ser positivt på hur samverkan mellan myndigheterna har utvecklats och medfört goda resultat. Detta ligger även väl i linje med regeringens skrivelse Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program (skr. 2016/17:126) där målsättningarna bl.a. är ökad kunskap och utvecklad samverkan inom det brottsförebyggande arbetet. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska under- lätta för allmänhet och företag att göra rätt för sig. Regeringen understryker vikten av att de som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig och rättssäker behandling. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheterna. Ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i allt arbete som bedrivs vid myndigheterna för att bidra till att uppnå regeringens mål för jämställd- hetspolitiken. Regeringen anser att de regelverk och rutiner som myndigheterna själva beslutar om ska vara så enkla som möjligt. För att stärka legitimiteten ska reglerna vara möjliga att förstå och inte leda till onödigt stora administrativa kostnader för dem som ska tillämpa dessa. Nyttan av förenklingar ska dock alltid vägas mot behovet av att säkerställa uppbörden och intäkterna samt motverka fel och fusk. Myndigheterna ska bidra med att utarbeta förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken, med beaktande av behovet av kontrollmöjligheter. Kontroller och sanktioner syftar till att för- stärka och upprätthålla normer och att se till att regelverken följs. Regeringen betonar att det är viktigt att motverka att samhällssystemen ut- nyttjas på ett sätt som inte är avsett. Myndig- heterna ska utifrån sina respektive kompetens- områden fortsätta att bidra till och utveckla sam- verkan inom ramen för arbetet med att bekämpa organiserad brottslighet. Terroristorganisationer och enskilda med kopplingar till terrorism hittar nya och fler till- vägagångssätt för att finansiera sin verksamhet. Det kräver att myndigheterna kontinuerligt upp- märksammar risker och identifierar motåtgärder. Myndigheterna ska förstärka arbetet med att för- hindra och motverka penningtvätt, finansiering av terrorism och annan brottslighet kopplad till terrorism. Samverkan är central eftersom fråg- orna är komplexa och berör flera myndigheter. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Regeringen understryker att det ska vara ordning och reda i välfärdssystemen. Att rätt personer får det stöd de är berättigade till är en förutsättning för tilliten till de system som är till för att trygga vår gemensamma välfärd. Stöd ska lämnas till dem det är avsett för och inte till oseriösa aktörer eller kriminella. Utgiftsområdets myn- digheter bidrar i flera fall med information som ligger till grund för andra myndigheters beslut om bidrag och utbetalningar. Det är angeläget att utgiftsområdets myndigheter deltar i det myn- dighetsgemensamma arbetet för att hålla ordning och reda i välfärdssystemen. Regeringen bedömer att fortsatta förändringar och effektiviseringar är nödvändiga för att klara av framtidens krav. Standardisering och auto- matisering av arbetsflöden liksom utveckling av digitala tjänster för att effektivisera är av stor betydelse. Myndigheternas utveckling ska för- bättra servicen till allmänhet och företag. Såväl digitala tjänster för allmänhet och företag som myndigheternas verksamhetssystem ska präglas av hög it- och informationssäkerhet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 bidrar till att målet för utgiftsom- rådet uppnås genom att –fastställa skatte- och avgiftsintäkter rätts- säkert, kostnadseffektivt och på ett sätt som är enkelt för såväl allmänhet och före- tag som , och –förebygga och motverka ekonomisk brotts- lighet. ska arbeta på ett sådant sätt att allmänhet och företag har förtroende för Skatte- verkets verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Resultatbedömning av delområde skatt görs i huvudsak utifrån bidrag till målet ovan. Till stöd för regeringen att bedöma resultatet finns bl.a. årsredovis- ning, rapporter och iakttagelser. 3.2.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Ett urval av indikatorer används i syfte att ge en övergripande bild av delområdet och beskriva hur det har utvecklats . Några av indikatorerna har även använts för den samlade analysen för utgiftsområdets utveckling i avsnitt 2 Skatt, tull och exekution. Dessa har markerats med (UO). De övriga indikatorerna används specifikt för att belysa och fördjupa redovisningen vad gäller utvecklingen inom delområde skatt. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för den verksamhet som syftar till att skatte- och avgiftsintäkter säkerställs på ett rättssäkert och effektivt sätt är –total uppbörd och uppbördsförlustens storlek (UO), –skattefelets utveckling (UO), –användning av digitala tjänster, –andel av revisioner som resulterar i ändring, –antal tillfällen som begärt information från andra länder, och –andel överprövningsärenden i domstol som innebär ändring. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för den verksamhet som syftar till att förebygga och motverka ekonomisk brottslighet är –antal beslutade brottsanmälningar, –antal anmälda brottsmisstankar, –antal inkomna brottsutredningar, och –antal avslutade brottsutredningar. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för arbetet med god registerkvalitet för att bidra till ett väl fungerande samhälle är –andel utredningar av totalt antal impulser om felaktiga uppgifter, –andel utredningar av impulser som resulterar i ändring, och –andel överprövningsärenden i domstol som innebär ändring. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för den verksamhet som syftar till att allmänhet och företag ska ha förtroende för verk- samhet är –enkelt att nå myndigheten (UO), –andel av allmänhet och företag som instäm- mer i att det är lätt att få information av , –svenskt kvalitetsindex ranking (UO), och –andel av allmänhet och företag som instäm- mer i att de har förtroende för Skatte- verkets sätt att sköta sin uppgift. Fastställa skatte- och avgiftsintäkter fastställer och redovisar den stora merparten av de skatter som betalas i . betalades i skatt. Det är en ökning jämfört med , vilket motsvarar . Efter utbetalningar av kommunalskattemedel m.m. var nettouppbörden , vilket är högre än 2015. Tabell 3.1 Skatte- och avgiftsintäkter Uppbörd, brutto (mdkr) Uppbörd, netto (mdkr) Uppbördsförlusten (%) Uppbördens förändring beror främst på förhåll- anden som ligger utanför inflyt- ande. Det handlar t.ex. om förändringar av skatteregler, löner, priser och konjunkturläge. Betalningsdifferenser som inte kan hänföras till något specifikt skatteslag uppgick till 20 mil- jarder kronor. bedömer att detta till stor del beror på att företag och privatpersoner har betalat in pengar till skattekontot i syfte att använda skattekontot som sparkonto då intäkts- räntan fram till var högre på skattekontot än bankernas sparkonton. Upp- bördens fördelning framgår av diagram 3.1. Diagram 3.1 Uppbörd fördelad på inkomsttitlar Andel i procent. Förändring i mdkr jämfört med i parentes. (+ 38mdkr) (+ 30 mdkr) (+ 60 mdkr) (+ 40 mdkr) (+ 32 mdkr) 1 Inklusive betalningsdifferenser, räntor, skattetillägg, förseningsavgifter m.m. Uppbördsförlusten, dvs. fastställda skatter som inte har betalats till , uppgick vilket motsvarar ca . Storleken på de totala uppbördsförlust- erna beror i hög grad på konjunktursvängningar och andra externa förhållanden. Det kan noteras att nivån är den lägsta som noterats och att nivån är mycket lägre än det internationella genomsnittet. I in 2014 var genomsnittet för de länder som deltog i undersökningen . Ett framgångsrikt arbete inom borgenärsområdet och att betal- ningsperspektivet fortsatt har förstärkts vid hantering av skatteärenden bedöms bidra till de låga uppbördsförlusterna. Skattefelet är skillnaden mellan de fastställda beloppen och de teoretiskt riktiga. Drygt hälften av totala arbetstid avsåg åtgärder med direkt fokus på att minska skattefelet. utveckling och attitydpåverkan. Kontroll som åtgärd med fokus på att minska skattefelet var därmed mer omfattande 2016 jämfört med och 2014. För att begränsa skattefelet måste därutöver vissa grundläggande funktioner i myndigheten hålla hög kvalitet. Det handlar t.ex. om effektiv ärendehandläggning, väl fungerande it-system och god registerkvalitet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Tabell 3.2 Indikatorer för skattefelets utveckling Andel privatpersoner som lämnade inkomstdeklarationen elektroniskt Andel privatpersoner med näringsverksamhet som lämnade inkomstdeklarationen elektroniskt som lämnade skattedeklaration (mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter) Andel förifyllda inkomstdeklarationer utan ändring Andel formella fel av det totala antalet grundregistrerade deklarationer avseende mervärdesskatt Privatpersoners uppfattning om skattefelet 1 Företags uppfattning om skattefelet 1 Värdeskala 1-5 där ett högre värde är mer fördelaktigt än ett lägre värde. bedömer skattefelets utveckling sammantaget genom indikatorer som speglar ut- vecklingen av skattefelet, förutsättningarna att göra rätt, felutrymmet, upplevd upptäcktsrisk, motivation och social tillit. I attitydundersökningar var utveck- lingen för företagen negativ. Flera företagsföre- trädare uppgav att företaget i stor utsträckning var utsatt för konkurrens från andra företag som skattefuskar. Utvecklingen för privatpersoners uppfattning om skattefusk i attitydundersök- ningarna var positiv. Förändringarna är dock inte statistiskt säkerställda. Indikatorerna för förutsättningarna att göra rätt utvecklades i positiv riktning då använd- ningen av digitala tjänster fortsatte att öka och andelen formella fel minskade. Indikatorerna för felutrymmet, upplevd risk för upptäckt, motiva- tion och social tillit är i princip oförändrade . Sammantaget bedömer att skattefelet varit oförändrat . Bedömningen är dock förknippad med osäkerheter. För att göra det möjligt att med större precision göra uttalan- den om skattefelets utveckling genomför Skatte- verket slumpvisa skatte- kontroller. På regeringens uppdrag har kart- lagt delningsekonomins aktörer i rättsligt skatte- hänseende och delningsekonomins påverkan på skattesystemen och skatteintäkterna (Fi2016/01045/S3). slutsats är att det finns skattefel inom delningsekonomin. Genomförda kontroller visade att det var vanligt med oredovisade inkomster, men omfattningen av skattefelet kan inte bedömas eftersom kon- trollerna inte har utförts som slumpkontroller. konstaterar att befintliga skatte- regler kan tillämpas även i delningsekonomin. Det är dock svårare för aktörerna att göra rätt i delningsekonomin eftersom det är svårare att förutse skattereglernas konsekvenser jämfört med i den traditionella ekonomin. Vidare är det svårt för att kontrollera och fast- ställa rätt skatt eftersom tillgången på kontroll- information är låg. bedömer utifrån iakttagelser i kartläggningsarbetet att kontroll- svårigheterna gör att det finns skillnader i beskattningen mellan delningsekonomin och den traditionella ekonomin. Slutligen konsta- terar att det inte finns tillräckligt med data för att bedöma om skatteintäkterna kommer att öka eller minska när delningseko- nomin växer. Myndigheten konstaterar att av- görande för skatteintäkternas utveckling är om tiden som läggs på delningsekonomin tas från beskattat arbete eller obeskattad fritid. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att kartlägga relevant könsuppdelad statistik för olika skatter 2006–2015. I en delrapport har redovisat en övergripande kartläggning av skatte- systemets utveckling (Fi2017/02957/S3). Uti- från kartläggningen kommer för- djupa analysen av områden som anses särskilt relevanta utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Ärendevolymerna inom beskattningsverksam- heten ökade 2016, men antalet beslut som krävde en arbetsinsats minskade något. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Antalet inkomna ärenden för rotavdrag har min- skat till en nivå lägre än 2014 och totalt utbetalt belopp är ca jämfört med 2015. Inom kontrollverksamheten har det breda arbetet mot fel och fusk i företag varit fortsatt prioriterat . Insatser för arbetet mot skatteundandragande och för att stoppa allvarligt fusk har också genomförts inklusive kompetens- och metodutveckling. Kontrollerna sker mot områden där risken för skattefel är högst, men det genomförs även slumpkontroller. Skriv- bordskontroll är den vanligaste formen av kontroll, men även besök och revisioner genom- förs. Val av kontrollform sker utifrån bedömda långsiktiga effekter på beteenden. Andel i procent och antal tillfällen Antal tillfällen som Skatte- verket begärt information från andra länder (direkt skatt) domstol som innebär ändring Inom kontrollverksamheten fattades över 80 000 beslut . Det är en ökning jämfört med föregående år som beror på att inriktningen inom ett antal insatser har förändrats, bl.a. genomfördes en ny insats avseende angrepp mot välfärdssystemen. Genomsnittligt ändrings- belopp (netto av både höjnings- och sänknings- belopp) per beslut i insatserna var ca . Krav på personalliggare i byggbranschen innebär att antalet kontrollbesök har ökat . genom- förde färre revisioner och revisionerna anses vara träffsäkra då resulterar i ändring. I statens budget tillfördes Skatte- verket medel för att kunna förstärka arbetet med att skydda den svenska skattebasen och säker- ställa effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. har genomfört flera insatser som avser internationell skatte- kontroll som i allt väsentligt varit riktade mot skatteupplägg. De flesta av skatteuppläggen görs av aktörer som prövar lagstiftningens gränser, men som är måna om att befinna sig på rätt sida gränsen. Arbetet med skatteupplägg handlar därför både om att motverka avsiktliga skattefel och att skapa klarhet kring skattereglernas tillämpning. I en globaliserad ekonomi är internationellt samarbete viktigt för att identifiera och utreda internationellt skattefusk och hitta inkomster som dolts i utlandet. använder i allt högre utsträckning informationsut- bytesavtal och samarbetar med flera länder för att spåra tillgångar utomlands. Det inter- nationella informationsutbytet omfattar direkt skatt och mervärdesskatt. Antalet tillfällen som redovisas i tabell 3.3 avser dock enbart för- frågningar om direkt skatt för enskilda eftersom informationsutbytesavtalen vanligtvis används i dessa fall och mer sällan i utredningar om mer- värdesskatt. Det högre antalet tillfällen för- av att en begäran omfattade förfrågningar om flera personer. De kvalitetsuppföljningar som har genomfört visar att enhetlighet och kvalitet i ärendehanteringen är genomgående god. Vidare är andelen överprövningsärenden i domstol som innebär ändring fortsatt låg, vilket anser indikerar god kvalitet. Vid finns det ett allmänt ombud som bl.a. kan överklaga beslut i enskilda fall och ansöka om förhandsbesked. I den årsrapport allmänna ombudet har lämnat till regeringen framgår att allmänna ombudet har lämnat nio ansökningar om förhandsbesked och att arbetet har dominerats av de startade processerna om beskattning av s.k. carried interest (Fi2017/01017/S3). Förebygga och motverka ekonomisk brottslighet