prop · H403205 · 2017-06-13 00:00:00 — Bland annat måste fartygsregisterförordningen (1975:927) omarbetas till följd av de föreslagna ändringarna. Arbetet med att ta fram ett beredningsunderlag, som därefter kan remitteras, bedöms kunna avslutas tidigast i samband med att denna proposition kan beslutas och därpå följer en svarstid för remissinstanserna. Den ändrade indelningen av fartyg i skepp och båtar medför enligt promemorian också att behörighetsbestämmelserna för sjöpersonal behöver ses över. Eftersom denna proposition inte tar upp promemorians förslag till ändring av 4 kap. 10 § fartygssäkerhetslagen (2003:364) bedöms dock att arbetet med denna översyn inte påverkar ikraftträdandet för förslagen i denna proposition. En samlad bedömning av vad som anförts talar för att de föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens förslag: Båtar som till följd av den äldre definitionen av skepp är registrerade i fartygsregistrets skeppsdel ska överföras till far- Detta ska dock inte gälla om inteckning sökts eller beviljats i båten före ikraftträdandet. Upphör en sådan båt att besväras av inteckning efter ikraftträdandet ska en överföring ske. föringen ska på lämpligt sätt meddelas ägaren. Så länge en båt till följd av ovan är upptagen i fartygs- registrets skeppsdel ska den fortsatt behandlas som ett skepp. teckningar ska dock inte få beviljas. Ett skeppsbygge som ska bli ett fartyg med en största skrovlängd som inte överstiger och som vid ikraftträdandet är registrerat i far- tygsregistrets skeppsbyggnadsdel ska inte avföras ur det registret på grund av sin skrovlängd och ska fortsatt behandlas som ett skeppsbygge. Om en inteckning gäller, söks eller beviljas i ett sådant skeppsbygge ska bestämmelserna om registrering i fartygsregistrets skeppsdel tillämpas. Om båten registreras i fartygsregistrets skeppsdel, ska även en inteckning som gäller i bygget och en införing som rör inteckningen föras över dit. Upphör båt som avses i föregående stycke att besväras av inteckning, ska den överföras till fartygsregistrets båtdel. ska på lämpligt sätt meddelas ägaren. En båt som till följd av föregående stycke är upptagen i fartygsregistrets skeppsdel ska fortsatt behandlas som ett skepp. Nya inteckningar får dock inte beviljas. Sådan överföring till båtdelen i fartygsregistret som avses ovan ska fram till och med få genomföras utan beaktande av reglerna om inskrivningsdagar. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Promemorians förslag har dock kompletterats med vissa övergångs- Det handlar om en regel som förtydligar att de båtar som ännu inte överförts till båtdelen i fartygsregistret fortfarande ska behandlas som skepp i alla avseenden utom ett. Det föreslås också över- gångsregler om skeppsbyggen. Vidare föreslås en tidsbegränsad hand- läggningsregel i samband med överföringen av de många skepp som ska överföras till båtdelen. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser berör inte frågan eller lämnar förslaget utan erinran. Transportstyrelsen menar dock att det finns ett behov av övergångsbestämmelser för de skepp som kommer att Inteckningshandlingar hos berörda båtar bör inte få omsättas och dessa båtar bör inte heller få intecknas på nytt. Det bör vidare under en övergångsperiod vara möjligt att överföra skepp som ska bli båtar som saknar inteckningar från skeppsdelen till båtdelen utan beaktande av inskrivningsdagar mot bakgrund av det stora antalet objekt som är aktuella. Skälen för regeringens förslag: Egendom som återfinns i far- tygsregistrets skeppsdel, men som på grund av de föreslagna lagänd- ringarna ska överföras till båtdelen bör fortsatt ändå tillåtas vara registre- rade i skeppsdelen om egendomen besväras av inteckningar. skulle ägarna till denna egendom i många fall tvingas att lägga om sina Först när egendomen inte längre besväras av inteckningar bör denna överföras från skeppdelen till båtdelen. lämpligt sätt meddelas ägaren. Regeringen delar Transportstyrelsens uppfattning att nyinteckningar inte bör få ske i båtar som enligt övergångsbestämmelsen ska vara kvar i Att förbjuda ägaren att upplåta pant genom användning av redan beviljade inteckningar riskerar dock enligt rege- ringens bedömning att bli alltför ingripande, bland annat med tanke på att pantbreven tagits ut till inte obetydliga kostnader. sen bör således bara hindra nyinteckningar. Upplåtelse av panträtt med hjälp av redan uttagna inteckningar och åtgärder enligt 3 kap. 28–31 §§ sjölagen, som handlar om utbyte, sammanföring, nedsättning och död- ning av redan befintliga inteckningar, ska kunna ske. Att en båt ska be- handlas som ett skepp så länge den till följd av övergångsbestämmelsen fortfarande är upptagen i fartygsregistrets skeppsdel gäller även vid annan lagstiftning där begreppet skepp enligt sjölagen gäller (se angå- ende skepp i andra författningar avsnitt 6.2). Synsättet att fartygen som varit skepp som huvudregel ska fortsätta att betraktas som skepp tills dess de registrerats som annat än skepp har grund i tidigare övergångsbestämmelser. som finns i anslutning till fartygsregisterförordningen framgår det av punkten 7 att det som är föreskrivet i den förordningen om skepp har motsvarande tillämpning i fråga om båt, som enligt punkten 5 i över- gångsbestämmelserna till lagen (1973:1064) om ändring i sjölagen (1891:35 s.1) tagits upp i skeppsregistret, så länge båten skall vara regi- I punkten 5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1973:1064) om ändring i den äldre sjölagen (1891:35 s.1) stadgades att om inteckning sökts eller beviljats i båt före ikraftträdandet så skulle båten och inteckningen upptagas i skeppsregistret. I fråga om en sådan båt skulle vissa men inte alla av de nya bestämmelserna om registrering och avregistrering av skepp samt inskrivning av förvärv av skepp gälla. Upphörde båten att besväras av inteckning skulle den avföras Av övergångsbestämmelserna till den nu gällande sjölagen framgår att dessa äldre övergångsbestämmelser ska gälla i til- Det bör därför införas en övergångsbestämmelse som klargör att fartyg som varit skepp men som är en båt trots det ska behandlas som skepp till dess att de registrerats som båt. bör alltså inte nyinteckningar enligt 3 kap. 23 § sjölagen (1994:1009) tillåtas eftersom sådana kommer att försvåra övergången av dessa fartyg till sin framtida klassificering. När det gäller skeppsbyggen ska sådana avregistreras när de som skepp förs över till fartygsregistrets skeppsdel eller ägaren anmäler dem för avregistrering men också om de av något skäl inte anses utgöra skepp, se 2 kap. 6 § andra stycket sjölagen. För att inte riskera att en ägare till ett skeppsbygge ska tvingas lägga om sina krediter behövs övergångsregler som motsvarar dem för redan färdigbyggda och sjösatta fartyg som be- Till att börja med bör det införas en övergångsregel som klargör att ett skeppsbygge som ska bli ett fartyg med en största skrov- längd som inte överstiger , dvs. en båt, och som vid ikraftträ- dandet är registrerat i fartygsregistrets skeppsbyggnadsdel inte ska avfö- ras ur det registret på grund av sin skrovlängd. Det ska också fortsatt behandlas som ett skeppsbygge. Att de ska behandlas som skeppsbyggen gäller även vid tillämpning av annan lagstiftning (se avsnitt 6.2). Om en Prop. 2016/17:205 inteckning gäller, söks eller beviljas i ett sådant skeppsbygge ska bestämmelserna om registrering i fartygsregistrets skeppsdel tillämpas. Så länge registreringen i skeppsbyggnadsdelen består bedöms det inte finnas några skäl att hindra nyinteckningar som sker i den delen av fartygsregistret. Om båten registreras i skeppsdelen ska även en inteckning som gäller i bygget och en införing som rör inteckningen föras över till dit. Upphör båten att besväras av inteckningar ska den överföras till fartygsregistrets båtdel. När en färdigbyggd och sjösatt båt registreras i skeppsdelen ska den fortsatt behandlas som ett skepp. Av skäl som anförs ovan bör nyinteckning inte kunna ske i detta skede. Att båten fortsatt ska behandlas som skepp gäller även vid tillämpning av annan lagstiftning (se avsnitt 6.2). När det sedan gäller Transportstyrelsens önskemål om under vilken överföringen av tidigare skepp till fartygsregistrets båtdel ska kunna ske utan beaktande av inskrivningsdagar finner regeringen att det önskemålet är rimligt. Inskrivningsdagen är visserligen betydelsefull för att avgöra inträdet av många rättsverkningar knutna till registreringen men den enkla överföringen från skeppsdelen till båtdelen till följd av att inteckningar antingen inte finns vid ikraftträdandet eller småningom upphör bedöms inte behöva knytas till just den inskrivningsdag förutsättningar för överföringen förelåg. Enligt uppgift från Transportstyrelsen bedöms även den potentiella fördröjningen i ett enskilt fall som uppkommer på grund av att inteckningarna upphör att som mest kunna räknas i någon eller . Efter Transportstyrelsens remissyttrande har det framkommit att styrelsen menar att denna regel bör gälla . Regeringen godtar detta. En övergångsbestämmelse om detta bör införas. Dess lydelse ska vara tillämplig oavsett om åtgärden föranleds av en ansökan från enskild eller om den tas upp självmant av Transportstyrelsen. 2016/17:205 8 Förslaget bedöms inte påverka statsbudgeten. Förenklingar för företag vad gäller regler och administration är en fråga som prioriteras av regeringen. Förslagen i propositionen avseende villkorad registrering och skeppsnamn samt ändring av fartygsindelningen när det gäller skepp och båtar bedöms få positiva effekter för företag men även fritidsbåtsägare och myndigheter (i första hand Transportstyrelsen). Införandet av ett nytt fartygsregister är nödvändigt för att det nya regelverket kring nationellt reglerade fartyg ska kunna genomföras och fungera och som tagits upp i propositionen Ett förändrat tillsynssystem för nationella fartyg (prop. 2016/17:135). Det nya fartygsregistret utgör därmed ett viktigt led i ett större förenklingsarbete kopplat till en rad olika områden, utöver själva registreringen. Enligt den nya definitionen är skepp ett fartyg som är . cirka 3 300 skepp i fartygsregistrets skeppsdel som är 12,00– vilket gör att dessa kommer att beröras av de nya reglerna och betraktas som båtar när de inte längre besväras av inteckning. De nya reglerna medför även att fartyg som är 12,00–14,och som används till fritidsändamål inte behöver vara registrerade. dag cirka 1 600 skepp i fartygsregistrets skeppsdel mellan 12,00– och av dessa är cirka 1 200 fritidsfartyg. sådana fartyg, om de inte besväras av inteckningar, kan avregistreras. Fartyg som är 15,00–24,blir registreringspliktiga som båtar när de inte besväras av inteckningar. Förslagen påverkar i första hand Transportstyrelsen som är den myndig- het som svarar för driften av fartygsregistret och utvecklingen av ett nytt register för att ta hand om de nya reglerna. På kort sikt bedöms Trans- portstyrelsens kostnader för överflyttningen till ett nytt register uppgå till totalt 3–. Denna kostnad bedöms rymmas inom Trans- bära att kostnaderna för registerhanteringen blir lägre. I ett första steg genom att hanteringen av registerärenden förenklas väsentligt vilket på sikt kan leda till lägre kostnader på . andra steget med ytterligare efter att kostnaden för avskrivningen avslutas. Transportstyrelsens kostnader för denna verksamhet täcks av avgifter som redovisas mot inkomsttitel. Förslagen i propositionen kan innebära att avgifterna för registrering måste höjas. Transportstyrelsen har i pro- memorian ”Uppdrag att följa upp tillämpningen av bemyndiganden för vissa offentligrättsliga avgifter” lämnat förslag till bemyndigande och Prop. 2016/17:205 finansiering av avsteg från full kostnadstäckning för avgifter för perio- disk tillsyn av fartyg och ärendehantering i fartygsregistret inom sjöfart. Förslaget har remitterats och bereds inom . Statens intäkter på grund av stämpelskatten kan komma att minska något på grund av den föreslagna ändringen av indelningen i skepp och båtar. Minskningen bedöms dock bli högst marginell eftersom bankerna i hög grad använder sig av andra former av kreditsäkerhet än pantsättning genom inteckningar. Förslaget bedöms inte få några effekter på jämställdheten, miljön, möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, den kommunala självstyrelsen, det brottsförebyggande arbetet, förhållandet till medlemskap i den Europeiska Unionen eller den offentliga servicen. 8.2.1Rederier, fritidsbåtsbranschen, banker Förslagen bedöms som betydelsefulla för den svenska rederinäringen. För större rederier bedöms förslaget om villkorad registrering underlätta överföringen av skepp som förvärvats i utlandet till det . Motsvarande gäller för skepp under byggnad som förvärvas från utlandet. För mindre rederier, fritidsbåtföretag (tillverkare och säljare) och fiskerinäringen bedöms framförallt den ändrade indelningen i skepp och båtar vara av betydelse. Den ändrade definitionen av skepp innebär att färre fartyg kommer att vara skepp och i stället bli båtar och eftersom avgifterna är lägre vid registrering av båt än av skepp får det till följd att fler kommer att betala en lägre avgift. Eftersom båtar inte kan intecknas blir någon stämpelskatt inte aktuell. Den för båtar enklare registreringen bedöms underlätta för dessa företag. Båtar är inte underkastade det krav på att kunna visa en obruten fångeskedja som gäller för registrering av skepp i fartygsregistret. Vidare underlättar detta omsättningen av fritidsbåtar internationellt vilken kan förväntas vara till nytta för fritidsbåtsnäringen. Förslagen bedöms gynna enskilda fritidsbåtsägare. När allt fler fartyg storleksmässigt kommer att utgöra båtar kommer kraven på att kunna visa en obruten fångeskedja som gäller för registrering av skepp att gälla Detta bedöms underlätta omsättningen av fritidsbåtar inter- nationellt vilket kan förväntas vara till nytta för enskilda fritidsbåtägare. Vidare kommer när det gäller registeravgifter samma förändring att med- 2016/17:205 föra att fler fartyg än tidigare kommer att åtnjuta de generellt lägre avgifter som gäller för båtar än för skepp. Eftersom båtar inte kan intecknas blir någon stämpelskatt inte aktuell. 8.4Konsekvenser av att förslagen inte genomförs Om förslagen inte genomförs kommer kravet på att kunna visa en obruten fångeskedja för registrering att gälla för fler fartyg än annars eftersom färre skepp betecknas som båtar. Det kommer fortsatt vara problem vid förvärv av skepp från utlandet då skeppet inte kan registreras villkorligt i det så länge det inte slutgiltigt avregistrerats i det utländska registret. kräver det utländska fartygsregistret ett bevis om att registrering skett i det kunna besluta om en slutgiltig avregistrering av skeppet. Köparen och säljaren riskerar här att försättas i en situation där överföringen av skeppet mellan registren omöjliggörs. 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. Orden för yrkesmässig sjöfart m.m. utmönstras med anledning av att registrering av samtliga båtar med en största skrovlängd om eller mer görs obligatorisk. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Paragrafen, som reglerar vilka båtar som är registreringspliktiga, ändras. Iförsta stycket regleras att såväl båtar som används yrkesmässigt som fritidsbåtar med en största skrovlängd av ska registreras om förutsättningarna i någon av punkterna 1–3 är uppfyllda. Dessa punkter utgörs av olika anknytningar till och motsvarar dem som i den tidigare lydelsen fanns i paragrafens andra stycke. Iandra stycket regleras att vissa båtar som används yrkesmässigt i vissa användningsområden ska registreras om de har en största skrovlängd av eller används i havet för fiske eller annan fångst. Lagtextens lydelse hänvisar till de punkter i paragrafens första stycke som innehåller olika fall av anknytningar till . Det styckets 15-meters gräns gäller dock inte för det andra stycket vilket anges i lydelsen av andra styckets ingress. Den längdgräns eller frånvaron av sådan gräns som ska gälla enligt andra stycket anges i stället i det styckets olika punkter. Stycket motsvarar delvis den tidigare lydelsen i paragrafens första stycke. Itredje stycket återfinns ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om att båtar som ägs av staten och som används uteslutande för statsändamål inte ska vara införda i fartygsregistrets båtdel. Med stöd av detta bemyndigande kan meddelas sådana föreskrifter som motsvarar vad som gäller för skepp enligt 1 kap. 6 § fartygsregisterförordningen (1975:927). Det fjärde stycket motsvarar det tidigare bemyndigandet i tredje stycket i sak men är omarbetat i enlighet med gällande riktlinjer för utformning av bemyndiganden. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Enligt bestämmelsen träder lagen i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 7. 2016/17:205 9.2 Förslaget till lag om ändring i sjölagen Paragrafen, som reglerar vilka fartyg som ska anses utgöra skepp respektive båtar samt vilka olika delar fartygsregistret ska bestå av, ändras. I första stycket ändras indelningen av fartyg i skepp och båtar. Som skepp anses fartyg vars skrov har en största längd som överstiger . Med skrovets största längd avses det mått som med en direkt översättning av det engelska uttrycket ”length overall” på svenska brukar betecknas som ”längd överallt”, ofta förkortat LÖA. Hänsyn ska då tas till skrovet och varaktigt integrerade och deplacerande tillbehör men inte roder, eller tillfälligt eller löst anbringad utrustning. Det andra styckets hänvisning till den lag som handlar om registrering av båtar anpassas till den lagens nya rubrik. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om skeppsnamn och införande av skeppsnamn i fartygsregistrets skeppsdel, ändras. I första stycket föreskrivs att skepp som införs i fartygsregistrets skeppsdel ska ha ett namn. Namnet bestäms av ägaren. ska emellertid avslå en ansökan om namnet är ägnat att väcka anstöt. Det kan här vara fråga om namn som kan uppfattas som diskriminerande, kränkande eller på annat sätt nedsättande. Andra stycket ändras redaktionellt som en följd av ändringen i första stycket medan det tidigare tredje stycket upphävs av samma skäl. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Paragrafen, som anger vilka ärenden som utgör registerärenden samt hur dessa ska hanteras, ändras. I första stycket tas det tidigare innehållet i punkten 4 bort till följd av att möjligheten till förbehåll om skeppsnamn utmönstras. Den nya punkten 4 motsvarar den tidigare punkten 5. Andra stycket är oförändrat. Tredje och fjärde stycket motsvarar det tidigare bemyndigandet i tredje stycket i sak men är omarbetade i enlighet med gällande riktlinjer för utformning av bemyndiganden och upplysningsbestämmelser. Det tredje stycket utgör ett bemyndigande till stöd för fartygsregisterförordningen (1975:927). Det fjärde stycket är en upplysningsbestämmelse angående rätten att meddela verkställighetsföreskrifter. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om när en anmälan eller ansökan ska avslås, ändras. Första och andra styckena ändras endast redaktionellt. I tredje stycket utmönstras hänvisningen till 2 kap. 5 § sjölagen eftersom den paragrafen upphävs. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Paragrafen, som uttrycker huvudprincipen att ett skepp måste avregistreras i ett utländskt register innan det kan införas i det svenska registret, ändras. Texten i första stycket är oförändrad medan redaktionella ändringar görs i andra stycket. Ett nytt tredje stycke läggs till den tidigare lydelsen. I det stycket anges att ett skepp kan registreras villkorligt i det svenska fartygsregistrets skeppsdel om högst en månad om det är nödvändigt för att skeppet slutgiltigt ska kunna avregistreras i det utländska registret. Det ska antecknas i fartygsregistrets skeppsdel att registreringen är villkorad. Kravet att den villkorade registreringen ska vara nödvändig för en slutgiltig registrering är avsedd att förhindra att det svenska registret används för tillfälliga registreringar av skepp. Avsikten måste vara att skeppet ska föras in i det svenska registret. Den villkorade registreringen medför inte någon rätt till inskrivning av äganderätten eller inteckningar. Har den slutgiltiga avregistreringen inte genomförts inom en månad förfaller den villkorade registreringen. Skeppet ska då avregistreras i det svenska registret. Den villkorade registreringen innebär att fartyget ansetts som svenskt. Svenska myndigheter har därigenom jurisdiktion över fartyget. Det tredje stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Fjärde stycket ändras endast redaktionellt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I punkten 1 anges att lagen träder i kraft . Av punkt 2 följer att fartyg som är registrerade som skepp men som till följd av den nya definitionen av skepp framöver kommer att vara båtar ska överföras till fartygsregistrets båtdel. Av punkt 3 följer att båtar som är registrerade i fartygsregistrets skeppsdel, men som besväras av inteckning, inte ska överföras till fartygsregistrets båtdel. Upphör den senare att vara besvärad av inteckning ska registermyndigheten överföra det till fartygsregistrets båtdel. Överföringen ska på lämpligt sätt meddelas ägaren. Av punkt 4 följer att så länge en båt till följd av punkt 3 är upptagen i fartygsregistrets skeppsdel ska den behandlas som ett skepp. Emellertid får inga nya inteckningar beviljas. Av punkt 5 följer att ett skeppsbygge som ska bli ett fartyg med en största skrovlängd som inte överstiger , dvs. en båt, och som vid ikraftträdandet är registrerat i fartygsregistrets skeppsbyggnadsdel inte ska avföras ur det registret på grund av sin skrovlängd. Det ska också fortsatt behandlas som ett skeppsbygge. Om en inteckning gäller, söks 2016/17:205 eller beviljas i ett sådant skeppsbygge ska bestämmelserna om registrering i fartygsregistrets skeppsdel tillämpas. Om båten registreras i fartygsregistrets skeppsdel, ska även en inteckning som gäller i bygget och en införing som rör inteckningen föras över dit. Så länge den nu aktuella registreringen i skeppsbyggnadsdelen består är det möjligt att beviljas nyinteckning i skeppsbygget. Av punkt 6 följer att om en båt som avses i punkt 5 upphör att besväras av inteckning så ska båten överföras till fartygsregistrets båtdel. Överföringen ska på lämpligt sätt meddelas ägaren. Punkt 7 motsvarar punkt 4 för skeppsbyggen som till följd av punkten 5 registrerats i fartygsregistrets skeppsdel. Av punkt 8 följer att sådan överföring som avses i punkt 2, 3 och 6 fram till får genomföras utan beaktande av reglerna om inskrivningsdagar. Övervägandena finns i avsnitt 7. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi I paragrafen görs ett förtydligande för att markera att indelningen av fartyg i skepp och båtar avser lagen och att den indelningen skiljer sig från den som föreslås gälla enligt sjölagen. Anledningen till att den nuvarande indelningen här behålls är att beskattningen av fartygsbränsle i annat fall indirekt skulle komma att ändras. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Enligt bestämmelsen träder lagen i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 7. Förslag till lag om registrering av pråmar och flytande utrustning för yrkesmässig sjöfart Enligt beslut föreskrivs följande. 1 § Registrering enligt denna lag sker i pråmdelen i det fartygsregister som avses i 1 kap. 2 § andra stycket sjölagen (1994:1009). Pråmregistreringsärenden är ärenden om 1.registrering eller avregistrering av pråm eller flytande utrustning, 2.anteckning av förvärv av pråm eller flytande utrustning, 3.annan införing i fartygsregistrets pråmdel, som sker på grund av föreskrift i en lag eller annan författning. 2 § Som ägare av pråm eller flytande utrustning anses även den som innehar pråmen eller utrustningen på grund av förvärv med förbehåll om återtaganderätt. Som ägare anses också den person som enligt 4 § andra stycket 2 brukar en pråm eller flytande utrustning.