prop · H403102 · 2017-05-04 00:00:00 — En förklaring till att kommunernas och landstingens tillgångar har ökat är den höga nivån på investeringsutgifterna. Den höga investeringstakten är främst en följd av urbaniseringen och befolkningsökningen som kräver nybyggnation. Även det faktum att stora delar av kommunernas fastighetsinnehav och infrastruktur byggdes , och är i behov av renovering, påverkar investeringsnivån. 2016/17:102 sektorns investeringsutgifter uppgick till , varav kommunerna stod för . Utgifterna för investeringar ökade jämfört med . Investeringarna ökade mest och var högst i de befolkningsmässigt större kommunerna, medan de lägsta investeringsutgifterna generellt fanns i de befolkningsmässigt mindre kommunerna. görs också stora investeringar i de kommunala och landstingsägda företagen. Enligt de senast publicerade uppgifterna uppgick dessa investeringar till totalt 2014, varav de kommunägda företagen stod för (se diagram 4.9). Om en kommun eller ett landsting lånar ut medel till företagen för att dessa ska investera ökar de långfristiga fordringarna. Enligt de senast publicerade uppgifterna uppgick dessa fordringar till 2015. Till följd av ökade investeringar har även avskrivningskostnaderna ökat (se tabellerna 1–3 i bilaga 2). Kostnaderna för avskrivningar ska avspegla hur tillgången successivt förbrukas. Den genomsnittliga ökningen 2012–uppgick till . Diagram 4.9 Investeringsutgifter –2016 Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Eget kapital och resultatutjämningsreserver Kommunsektorns egna kapital uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Det är högre än den genomsnittliga årliga ökningstakten 2012–2016 (4,). den del av pensionsskulden som avser pensionsförpliktelser intjänade , och som redovisas som en ansvarsförbindelse utanför balansräkningen, inkluderades skulle det egna kapitalet vara negativt för landstingen, men inte för kommunerna Kommuner och landsting får bygga upp resultat- Skr. 2016/17:102 utjämningsreserver inom ramen för det egna kapitalet. det möjligt att sätta av en del av ett överskott för att täcka negativa resultat som uppkommer i samband med en lågkonjunktur. Kommunerna har, som tidigare anförts, ännu inte redovisat sina balanskravsutredningar , men förändringen av resultatutjämningsreserverna i balansräkningen indikerar att kommunerna ökade reserverna med 2016 och att landstingens reserver var oförändrade. Resultatutjämningsreserverna uppgick preliminärt till i kommunerna och till i landstingen. Knappt hälften av kommunerna och en fjärdedel av landstingen har avsatt medel till resultatutjämningsreserver. Den kommun respektive det landsting som hade de största reserverna hade avsatt per invånare respektive per invånare. Kommunernas och landstingens skulder ökade Kommunsektorns totala skulder uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Den genomsnittliga ökningstakten 2012–uppgick till . Skulderna består av avsättningar samt långfristiga och kortfristiga skulder. Avsättningar är skulder som är okända till exakt belopp och/eller vilket datum de förfaller till betalning. Av kommunsektorns totala avsättningar 2016, sammanlagt , svarade pensionsskulder för den största delen, . Pensionsskulderna ökade jämfört med , vilket kan jämföras med genomsnittet –2016, som uppgick till . Med pensionsskulder avses här pensionsförpliktelser intjänade . De långfristiga skulderna i kommunsektorn fortsatte att öka och uppgick till (se diagram 4.10). Den största delen utgjordes av lån i banker och kreditinstitut. Kommunsektorns långfristiga skulder ökade 2016. Den genomsnittliga ökningen uppgick till 2012–2016. Kommunerna står för den största delen av de långfristiga skulderna. Dessa skulder ökade i genomsnitt med för kommunerna. Ökningen av de långfristiga skulderna kan till stor del förklaras av att delar av kommunernas och landstingens investeringar lånefinansierats. En annan förklaring är att det har skett en ökning av antalet vidareförmedlade lån via kommuner och landsting till de kommunala företagen. Ytterligare en orsak till ökningen av de långfristiga skulderna kan vara en ökad medfinansiering av statlig infrastruktur. 2016/17:102 Diagram 4.10 Långfristiga skulder 2000–2016 Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . De långfristiga skulderna per invånare varierade mellan enskilda kommuner och enskilda landsting 2016 (se tabell 4.3). Det var totalt 12 kommuner som inte hade några skulder detta år. Över två tredjedelar av kommunerna har ökat skuldsättningen . Det var 1 landsting som 2016 inte hade någon långfristig skuld. Spridningen mellan enskilda kommuners långfristiga skulder minskade 2016 jämfört med , medan de ökade mellan enskilda landsting. Generellt hade befolkningsmässigt större kommuner, dvs. kommuner i kommungrupperna storstäder och större stad, de högsta skulderna per invånare. Befolkningsmässigt mindre kommuner, som ofta tillhör kommungrupperna pendlingskommun till mindre tätort, hade generellt de lägsta skulderna. Spridningen mellan enskilda landsting har ökat jämfört med . hade 2016 den högsta skulden per invånare, som mer än fördubblats jämfört med . Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Den totala pensionsskulden minskade 2016 Utöver den pensionsskuld som redovisas i balansräkningen som av- sättningar för pensioner intjänade finns också pensions- skulder intjänade som redovisas som en ansvarsförbindelse. Kommunsektorns pensionsförpliktelser intjänade uppgick 2016 till , vilket var en minskning med 14 miljarder Skr. 2016/jämfört med . Minskningen beror delvis på att utbetalning- arna av pensioner överstiger uppräkningen av skulden. Skulden minskade också till följd av att vissa kommuner har försäkrat bort delar av sin pensionsskuld. minskade ansvarsförbindelserna avseende pensionsförpliktelser intjänade med , eller med i genomsnitt . ökade avsättningarna för pensioner intjänade i balansräkningen med , eller med i genomsnitt . Den totala pensionsskulden, dvs. både pensionsskulden i balansräkningen och skulden som redovisas som en ansvarsförbindelse, uppgick till för kommunsektorn som helhet. minskade den totala skulden med nästan . Kommunsektorns avsättningar till pensioner ökade, medan ansvarsförbindelserna minskade. Den största spridningen när det gäller storleken på den totala pensionsskulden finns bland kommunerna, vilket förklaras av att det finns många kommuner som har försäkrat bort större delen av sin pensionsskuld. Det innebär att kommunen löser in hela eller delar av skulden och betalar in motsvarande belopp till ett försäkringsbolag, som därefter förvaltar den. I genomsnitt har de befolkningsmässigt minsta kommunerna, som också haft en befolkningsminskning , högst skuld. Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Kommunerna har högre soliditet än landstingen Soliditeten anger hur stor del av de totala tillgångarna som är finansierade med eget kapital och är därmed ett mått på den långsiktiga uppgick soliditeten för kommunsektorn som helhet till , vilket var i nivå med . snittliga soliditet uppgick till och landstingens genomsnittliga soliditet uppgick till . Inklusive hela den kommunala pensionsförpliktelsen, dvs. av pensionerna som tjänats in , var soliditeten för kommunsektorn 2016 (se diagram 4.11). Det var en ökning med Kommunernas soliditet uppgick till , medan landstingens soliditet uppgick till -. negativ soliditet beror vanligtvis främst på stora pensionsåtaganden Landstingen har, i förhållande till kommunerna, en liten balansomslutning och en stor pensionsskuld. som avser pensioner intjänade kommer dock succesivt att minska framöver till följd av att pensionsutbetalningarna överstiger 2016/17:102 skuldförändringen. Av kommunerna hade 230 () en positiv soliditet 2016 när hela pensionsskulden inkluderades och av landstingen var det 2 som hade en positiv soliditet. Majoriteten av kommunerna och landstingen förbättrade sin soliditet . Kommunernas soliditet, inklusive samtliga pensionsförbindelser, var 2016 i genomsnitt högre än 2012. Landstingens genomsnittliga soliditet var högre 2016 än 2012. Diagram 4.11 Soliditet inklusive samtliga pensionsförpliktelser Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Soliditeten varierade mellan enskilda kommuner respektive enskilda landsting (se tabell 4.5). Soliditeten var generellt lägst i befolkningsmässigt mindre kommuner. Kommungruppen storstäder redovisade i genomsnitt den högsta soliditeten, inklusive hela pensionsskulden, tätt följd av gruppen storstäder och pendlingskommuner nära storstad. Kommungruppen landsbygdskommuner ej nära större stad redovisade i genomsnitt den lägsta soliditeten. Av de kommuner som redovisade en negativ soliditet tillhörde drygt hälften huvudgruppen mindre stad/tätort och landsbygdskommuner och två tredjedelar av dem hade ett invånarantal under medianvärdet. Dessa kommuner låg i olika delar av landet. Skillnaden mellan kommunerna respektive landstingen med högsta och lägsta soliditet minskade 2016. Soliditet inklusive samtliga pensionsförpliktelser Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Statsbidragen till kommuner och Statsbidragen till kommuner och landsting består, som avsnitt 2.1, av generella och riktade statsbidrag. 1:1 Kommunalekonomisk utjämning och anslaget 1:2 Utjämningsbidrag 25 Allmänna bidrag till Med riktade statsbidrag avses i denna skrivelse utbetalningar till kommuner och landsting som är avsedda för konsumtion från anslag under andra utgiftsområden. Till följd av denna avgränsning omfattas exempelvis inte statsbidrag för investeringar som uppgick till ca . Enligt uppgifter från uppgick statsbidragen till kronor 2016, varav och 87 miljarder av Statsbidragen motsvarade av kommunernas och landstingens intäkter, vilket innebär att andelen var oförändrad jämfört med . Jämfört med ökade statsbidragen, så som de redovisas i statens budget, med totalt 2016. De generella bidragen minskade med och de riktade statsbidragen ökade med . Att de generella bidragen minskade mellan 2015 och 2016 berodde på att det gjordes en tillfällig Kommunsektorn hade möjlighet att redovisa denna utbetalning och 2016. Ökningen av de riktade statsbidragen berodde till stor del på utbetalningar av riktade bidrag med koppling till flyktingsituationen från främst utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Räknas de riktade bidragen på dessa områden bort ökade de riktade statsbidragen med . Jämfört med ökade statsbidragen med nästan 2016 (se diagram 5.1), vilket i huvudsak berodde på en ökning av de riktade statsbidragen. började de riktade statsbidragen öka efter att ha legat på ungefär samma nivå åren innan. har de riktade statsbidragen ökat . 2016/17:102 Diagram 5.1 Statsbidrag till kommunsektorn 2012−2016 Anm.: Uppgifterna avser transfereringar till kommuner och landsting för konsumtion och inkluderar statsbidrag till ideella organisationer på det kommunala området. Källa: Underlag till årsredovisning för staten 2016, . 5.2De riktade statsbidragen 2016 utbetalades riktade statsbidrag från 91 anslag (se tabell 5.1) för att finansiera ett eller flera statsbidrag för olika ändamål. bidrag överstiger således antalet anslag. På 33 av de 91 anslagen utbetalade beloppet till kommuner och landsting På 14 av anslagen översteg beloppet 1 miljard Ökningen av de riktade statsbidragen bestod främst av ökade ut- betalningar från anslaget 1:2 Ersättningar och boendekostnader under och anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. till 17,2 miljarder respektive minskade beloppen som betalades ut till kommuner och lands- ting från vissa andra utgiftsområden. Från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ut- betalades riktade statsbidrag om totalt , vilket mot- svarade av de riktade statsbidragen 2016. från utgiftsområde 8 Migration uppgick till totalt , vilket motsvarade av de riktade bidragen. 16 Utbildning och universitetsforskning utbetalades totalt 11,3 miljarder kronor vilket motsvarade av de totala riktade bidragen. Det riktade statsbidraget från anslaget 1:5 Bidrag för läkemedels- 9 Hälsovård, sjukvård omsorg uppgick till . Det var därmed det anslag från vilket störst utbetalningar av riktade bidrag gjordes 2016. utbetalningarna av riktade statsbidrag, , gjordes från Skr. 2016/17:102 anslaget 1.2 Ersättningar och boendekostnader under utgiftsområde De tredje största utbetalningarna, , gjordes från anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Statsbidrag per utgiftsområde avsedda för konsumtion i kommuner och landsting 2016 Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Källa: Underlag till årsredovisning för staten 2016, . 5.3Statsbidragens betydelse för enskilda kommuner och landsting 2015 I den följande redogörelsen för statsbidragens betydelse för enskilda kommuner och landsting används uppgifter , då uppgifter fanns inte tillgängliga vid framtagandet av denna skrivelse. Statsbidragen uppgick till , vilket i genomsnitt motsvarade av kommunernas och landstingens samlade intäkter. Statsbidragens andel av de enskilda kommunernas respektive landstingens intäkter skilde sig emellertid åt, särskilt bland kommunerna. 2016/17:102 Statsbidragen till kommunerna 2015 Statsbidragen till kommunerna uppgick till 2015. Ungefär två tredjedelar av detta belopp utgjordes av generella statsbidrag och en tredjedel av riktade statsbidrag (se diagram 5.2). I genomsnitt motsvarade statsbidragen av kommunernas totala intäkter 2015, men variationen bland de 290 kommunerna var stor. Skillnader mellan kommuner och kommungrupper kan till stor del förklaras av utfallet i det kommunalekonomiska utjämningssystemet. I 158 av kommunerna utgjorde statsbidragen en högre andel av intäkterna än för genomsnittet. Utfallet var negativt för 7 av kommunerna, vilket berodde på att dessa kommuner var nettobetalare till utjämningssystemet. Statsbidragen motsvarade som högst av intäkterna och som lägst -19procent. De generella bidragen utgjorde i genomsnitt av kommunernas intäkter och de riktade bidragen . De generella bidragen utgjorde som högst och som lägst strax under -av intäkterna. De riktade bidragens andel av intäkterna uppgick som högst till och som lägst till av intäkterna. Diagram 5.2 Statsbidrag per kommungrupp 2015 Andel av intäkterna i procent, stigande ordning efter summan av alla statsbidrags andel av intäkterna nära mindre stad/tätort Mindre stad/tätort Anm.: Intäkter är: skatteintäkter, skillnaden mellan bidrag och avgifter i det kommunalekonomiska utjämningssystemet, verksamhetsintäkter där riktade statsbidrag ingår samt finansiella intäkter. Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner, . Statsbidragen till landstingen 2015 Enligt landstingens egna redovisningar uppgick statsbidragen (exklusive ) till 2015. Av dessa utgjorde generella statsbidrag och 34,5 miljarder riktade statsbidrag. Statsbidraget för läkemedelförmånerna, som sammanlagt uppgick till , var det enskilt största riktade stats- uppgick till Skr. av de samlade intäkterna 2015 (se diagram 5.3). av generella statsbidrag, av statsbidraget för läkemedelsförmånerna och av riktade statsbidrag redovisade bland verksamhetens intäkter. För 17 av 20 landsting utgjorde statsbidragen en högre andel av de totala intäkterna än för genomsnittet. Statsbidragens andel av intäkterna var som högst och som lägst . Skillnaderna kan till stor del förklaras av utfallet i det kommunalekonomiska utjämningssystemet, där landstingens andelar av intäkterna från generella statsbidrag varierade från -1,. Bidraget för läkemedelsförmånerna motsvarade som högst och som lägst av intäkterna. Övriga riktade statsbidrag utgjorde som högst och som lägst av intäkterna. Diagram 5.3 Statsbidrag per landsting 2015 Andel av intäkterna i procent, stigande ordning efter summan av alla statsbidrags andel av intäkterna Anm.: Avgifter respektive bidrag i det kommunalekonomiska utjämningssystemet räknas in i det generella statsbidraget. ingår inte i sammanställningen. Källa: Ekonomitabeller för landstingen 2015, Kommuner och Landsting. 5.4Statsbidrag till vissa kommunala verksamheter I avsnitt 6–8 lämnas en fördjupad redovisning av de riktade statsbidragen inom hälso- och sjukvården, och skolväsendet. avgränsning har valts då dessa områden utgör den största delen av kommunernas och landstingens verksamhet. Vad gäller hälso- och sjukvården och lämnas full- ständiga redovisningar av de 22 respektive 9 riktade statsbidragen till 2016/17:102 kommunsektorn och omfattningen av dessa 2016. Redovisningen omfattar t.ex. bidragens syfte, budgeterat belopp, utbetalt belopp samt resultat från eventuella utvärderingar. Även för de riktade bidragen till skolväsendet är redovisningen fullständig, så till vida att alla de ca 50 bidragen som riktar sig till skolväsendet finns i redovisningen. För vissa av dessa bidrag är redovisningen dock mer omfattande än för andra bidrag. Detta beror på att tillgången till information om de olika bidragen varierar. För vissa bidrag, där tillgången till vissa uppgifter, t.ex. utbetalt belopp, är begränsad redovisas endast avsatt belopp och syfte. För bidrag för vilka de avsatta medlen överstiger kompletteras redovisningen även med uppgifter i tabellform. Landstingens verksamhet inom hälso- och sjukvården omfattar primärvård, specialiserad somatisk vård, specialiserad psykiatrisk vård, övrig hälso- och sjukvård, läkemedelsförmånerna samt politisk verksamhet med anknytning till hälso- och sjukvården. I avsnittet redovisas även den landstingsutförda tandvårdsverksamheten. Antalet anställda i hälso- och sjukvården, inklusive den tandvårdsverksamhet som utförs av landstingen, uppgick till ca 271 300 personer, varav var kvinnor och män. De totala nettokostnaderna för hälso- och sjukvården uppgick till . Landstingens nettokostnader för tandvården uppgick till nära . Fördelningen av kostnaderna framgår av diagram 6.1. Patientbesöken i hälso- och sjukvårdsverksamhet som bedrevs i privat regi utgjorde av samtliga besök . Diagram 6.1 Kostnader för hälso- och sjukvården Övrig hälso- och sjukvård Anm.: Avser nettokostnader. Källa: Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling , Kommuner och Landsting. Det övergripande målet för den svenska hälso- och sjukvården var enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, som gällde som skrivelsen avser, en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Med hälso- och sjukvård avsågs enligt lagen åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. HSL omfattade inte tandvård. Enligt lagen skulle vården ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som hade det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. En ny hälso- och sjukvårdslag trädde i kraft . Lagen innehåller bestämmelser som i allt väsentligt överensstämmer med den ovan beskrivna regleringen. Till hälso- och sjukvården hör även sjuktransporter och verksamheten att ta hand om avlidna. I tandvårdslagen (1985:125) anges att målet för tandvården är en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för hela befolkningen. Målet för hälso- och sjukvården var att befolkningen skulle erbjudas en behovsanpassad och effektiv vård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig (prop. 2015/16:1 utg.omr.9, bet. 2015/16: SoU1, rskr. 2015/16:102). 6.2Riktade statsbidrag inom folkhälsa och hälso- och sjukvården fanns 22 statsbidrag som var riktade till verksamheter inom hälso- och sjukvården (se diagram 6.2), som landstingen ansvarar för. Även tilldelas, i egenskap av huvudman för hälso- och sjukvården på , statsbidrag av detta slag. Andra kommuner mottar i vissa fall också bidrag av det aktuella slaget. I begreppet landsting omfattas i det följande landstingen och . 2016/17:102 Statsbidragen utbetalades från anslag på utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Från de statsbidrag som omfattas av redovisningen utbetalades sammanlagt ca 2016. Vanligtvis fanns inte något särskilt belopp avsatt till administration. Bidraget för läkemedelsförmånerna, som uppgått till ca 21– respektive år, utgör en stor del av det sammanlagda beloppet. Antalet bidrag och det sammanlagda utbetalade beloppet varierar mellan åren. skedde en ökning av det utbetalade beloppet jämfört med till följd av regeringens utökade satsningar. Diagram 6.2 Statsbidrag på hälso- och sjukvårdsområdet 2012–2016 Utbetalat belopp (vänster skala) Antal bidrag (höger skala) Källor: Regeringsbeslut –2016 och egna beräkningar. Följande riktade statsbidrag under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg omfattas av redovisningen: – bidrag för mänskliga vävnader och celler, bidrag till psykiatri, bidrag för läkemedelsförmånerna, – en mer jämlik och tillgänglig cancervård, – bidrag för tillgänglighet och samordning, – bidrag för arbete inom områdena alkohol, narkotika, dopning, tobak – insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar, – kvinnors hälsa och förlossningsvård, – Rett Center i , – sjukvård i internationella förhållanden, –utrustning för elektronisk kommunikation, –rådgivning och annat personligt stöd till personer som ingår i personkretsen enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, –bidrag för glasögon till vissa barn och unga, och –förbättrade stöd och behandlingsinsatser vid omhändertagande av berusade personer. Följande riktade statsbidrag under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning omfattas av redovisningen: –en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess, och –försäkringsmedicinska utredningar. Nedan följer en redogörelse för de ovan nämnda riktade bidragen. 6.2.1Bidrag för mänskliga vävnader och celler Statsbidraget för mänskliga vävnader och celler ska användas för utgifter till landstingen för kvalitets- och säkerhetsnormer enligt lagen (2008:286) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler. Landstingens kostnader för genomförandet av de krav som lagen ställer beräknades till 2008–2017. Landstingen kompenseras för genomförandet, både genom en ekonomisk reglering i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen via det generella statsbidraget och genom ett riktat statsbidrag. Kompensationen uppgick till sammanlagt . Uppdelningen fastställdes i enlighet med önskemål från SKL. Det riktade statsbidraget fördelades mellan vissa landsting utifrån en fördelningsnyckel som tagits fram av SKL, som tar hänsyn till omfattningen av respektive landstings arbete och kostnader på området. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Hela beloppet utbetalades och fördelades mellan 8 landsting. 6.2.2 Bidrag till psykiatri Satsningen på psykiatri och psykisk hälsa påbörjades . sedan starten huvudsakligen fördelats genom överenskommelser mellan regeringen och SKL. Överenskommelserna har innefattat dels utveck- lingsinsatser, dels prestationsmedel som har betalats ut till kommunerna Det övergripande syftet med överenskommelse var att öka tillgängligheten till stöd och behandling av god kvalitet samt att förebygga och motverka psykisk ohälsa. Som en del av överenskommelsen skulle kommunerna och landstingen lämna en redogörelse med analyser av befolkningens behov inom respektive fokusområde. De skulle även revi- dera kortsiktiga och långsiktiga mål samt följa upp och vid behov revi- dera lokala och regionala handlingsplaner, samt lämna en redovisning för