prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det innebär att totalt sett även överträffar det nationella målet att andelen ska ligga mellan . Andelen har ökat stadigt för såväl kvinnor som män . som har studerats har andelen 30–34-åringar med minst två års eftergymnasial utbildning varit betydligt lägre i EU som helhet än i . Andelen har dock ökat även i EU och kvinnorna har nått över målet på . Männen ligger dock fortfa- rande under målet. För dem uppgick an- delen till . Elever utan godtagbar baskompetens En ny PISA-undersökning (Pro- gramme for International Student ) publicerades och för EU som helhet försämrades resultaten i alla ämnen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att ha färre än 15 procents lågpresterande 15- åringar uppnåddes inte1. För EU ökade t.ex. andelen utan godtagbar kompetens i läsförståelse från till . Men för innebar den nya PISA-undersökningen en förbättring i alla ämnen. I läsförståelse minskade andelen elever i Sve- rige som presterar på låg nivå för både flickor och pojkar men är det endast flickor i som uppnår EU-riktmärket (se diagram 2.11). Andelen pojkar på låg nivå var vilket innebär en bit kvar till riktmärket om högst . Bland flickor var andelen . Totalt för båda könen uppgick andelen lågpresterande till vilket innebar att inte nådde EU- riktmärket i läsförståelse. Diagram 2.11 Andel lågpresterande 15–åringar i läsför- Källa: PISA-undersökning. Även resultatet i matematik förbättrades för både flickor och pojkar i (se diagram 2.12). Andelen lågpresterande pojkar minskade från till och andelen lågpresterande flickor minskade från till . uppnår dock fortfarande inte EU-riktmärket om högst lågpresterande. För EU som helhet skedde en marginell ökning av andelen lågpresterande . 1 Med lågpresterande avses elever som uppnår ett resultat under nivå 2 i PISA-undersökningen vilket är under den nivå som anses nödvändig för att klara sig i samhället. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.12 Andel lågpresterande 15–åringar i matematik Källa: PISA-undersökning. Resultaten i naturvetenskap blev också bättre för i 2015 men förändringarna var mindre än i övriga ämnen och inte signifikanta (se diagram 2.13). För flickor blev det en liten men inte signifikant försämring av andelen lågpresterande. Sammantaget uppnår inte riktmärket om färre än lågpres- terande i naturvetenskap. Diagram 2.13 Andel lågpresterande 15–åringar i natur- Källa: PISA-undersökning. För EU som helhet försämrades resultatet och andelen lågpresterande ökade från till mellan 2012 och 2015. Sammanfattningsvis visar 2015 på en förbättring för som helhet men fort- farande uppnår endast flickor riktmärket i läsför- ståelse. I övriga ämnen uppnår varken eller EU riktmärket om andel lågpresterande. Könsskillnaderna har minskat i i läsförståelse och naturvetenskap men har ökat i matematik. Andel barn i förskola ligger på riktmärket om att andel barn i förskola ska uppgå till (se diagram 2.14). Det gäller för både flickor och pojkar. För såväl flickor som pojkar har andelen minskat . Diagram 2.14 Andel barn i förskola bland de som är i ål- dern och upp till skolstartsåldern För EU som helhet uppgick andelen barn i för- skola i åldern och upp till skolstart på nästan exakt samma nivå som i , dvs. Andelarna har ökat under en lång följd av år i såväl som EU totalt sett. Ökningstakten har dock varit snabbare i EU än i som redan tidigare legat på en hög nivå. Den tidigare skillnaden mellan och EU har försvunnit. Vuxnas deltagande i utbildning Andelen personer i åldern 25–som deltar i någon form av utbildning har haft en trend- mässig uppgång i som den i stort sett stått stilla i EU som helhet (se diagram 2.15). har dock uppgången i avtagit. Bland svenska kvinnor har den genomsnittliga nivån legat på . Bland män var motsvarande andel . Deltagande i utbildning ligger för såväl kvinnor som män klart över riktmärket på . I som helhet ligger nivåerna en bra bit under Deltagande i utbildning mäts med hjälp av arbetskraftsundersökningen och avser all form av utbildning oavsett omfattning och form. Diagram 2.15 Andel personer i åldern 25–som deltar i någon form av utbildning Källa: Labour Force Survey, . Andel sysselsatta efter examen uppfyller även målet om att ska vara sysselsatta efter examen (se diagram 2.16). Det gäller för både män och kvinnor. Diagram 2.16 Andel sysselsatta i åldern 20–efter gymnasial eller eftergymnasial examen Källa: Labour Force Survey, . Andelen sysselsatta efter avslutade studier på gymnasial och eftergymnasial nivå uppgick i bland kvinnor och till bland män, vilket väl överträffar målet på . Genomsnittet för EU28 var totalt sett, vilket motsvarar en uppgång på . För kvinnor uppgick andelen till och för män till . följde utvecklingen i och övriga EU varandra väl om än på olika ni- våer. Under den därefter följande återhämt- ningen efter finanskrisen har utvecklingen gått åt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 olika håll med en trendmässig ökning av syssel- sättningsgraden i som syssel- sättningsgraden fram till för ett par har minskat i EU som helhet. Ett arbete pågår inom med att ta fram statistik som belyser riktmärkena för inter- nationell rörlighet. Det har ännu inte publicerats några internationellt jämförbara indikatorer inom detta område. Den bild som framträder av de indikatorer som använts för att bedöma om är en fram- stående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet är delad. Den svenska utbildningen och forskningen har många styrkor men utvecklingen har inte varit entydigt positiv. har under en lång följd av år haft en kontinuerligt stigande utbildningsnivå i befolk- ningen. Andelen högutbildade är högre än i och EU totalt sett och har ökat något snabbare än genomsnittet för län- derna i dessa båda organisationer. Andelen är nu den fjärde högsta inom EU. Som redovisades i budgetpropositionen återspeglas detta också i direkta mätningar av de vuxnas kom- petens och kunskapsnivå som gjort i där allmänt sett uppnådde goda resultat. ser positivt på att delta i nästa PIAAC-omgång som är planerad till 2022. Ett svenskt deltagande skulle på ett vär- defullt sätt komplettera ovanstående bild genom att ge oss uppgifter om hur kompetensen och kunskaperna i den vuxna befolkningen ut- vecklats . Andelen vuxna, i synnerhet kvinnor, som deltar i någon form av utbildning är mycket hög i och en betydligt större andel 20–29- åringar studerar jämfört med i EU och . Sysselsättningsgraden efter avslutad utbildning är hög och dessutom stigande och till skillnad från EU är det ingen skillnad mellan kvinnor och män i det avseendet. Andelen unga som inte fullföljer gymnasieskolan och som därefter inte deltar i någon form av utbildning är lägre i Sve- rige än i EU som helhet, även om den stigit nå- got . Andelen professorer som är kvinnor har också ökat snabbare i än i 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 EU totalt sett. Vidare står sig väl i mät- ningar av omfattningen och kvaliteten på den forskning som bedrivs. I samtliga ovan nämnda bemärkelser kan sägas vara en fram- stående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. Ser man till utvecklingen är dock bilden inte lika entydigt positiv. Andelen högt citerade vetenskapliga artiklar i har varit , trots att finansieringen har ökat kraftigt . Flera utbildningsindikatorer visar på en svag tillbakagång. Andelen 20–29 åringar som deltar i någon form av utbildning har minskat jämfört med toppåren 2010–2011. Likaså antalet stu- denter som är inskrivna på universitet och hög- skolor. Andelen högutbildade i de yngsta ålders- kohorterna var vid given ålder något lägre än i de något äldre ålderskohorterna. Andelen ung- domar som går vidare från en utbildningsnivå till nästa sjunker och andelen unga som inte full- följer gymnasieskolan och därefter inte heller studerar stiger. En förklaring till att färre ungdomar väljer att studera kan vara att det i rådande konjunkturläge varit lätt för många att få jobb. Det behöver därför i sig inte vara något negativt men bidrar inte till att blir mer framstående som utbildnings- och forsknings- nation. En förändring som bi- dragit till att göra till en mer framstående utbildningsnation är att andelen lågpresterande 15-åringar i läsförståelse, matematik och natur- vetenskap, efter att ha stigit under en lång följd av år, nu sjunker. Till det kommer att andelen ungdomar som efter avslutade gymnasiestudier eller eftergymnasiala studier får jobb fortsätter att stiga. har i vissa avseenden långt kvar innan vi når ett jämställt utbildningssystem. Utbild- ningsvalen inom högskolan är visserligen mindre könsstereotypa i än vad de är inom som helhet men inom vissa ut- bildningsinriktningar är dominansen av det ena av könen fortfarande stor. Männen presterar genom hela utbildningsystemet sämre än vad kvinnor gör och de uppnår också i genomsnitt en lägre utbildningsnivå. Bland annat är andelen pojkar med låg kunskap i läsförståelse fort- farande oroväckande hög. Det finns ett entydigt mönster att ju högre nivå en utbildningsform finns på, desto mindre blir andelen kvinnor bland de anställda. Av dem som arbetar i förskolan är kvinnor som andelen kvinnor bland universitetens och högskolornas professorer är (2016). Mönstret håller på att förändras men utvecklingen går sakta. Sammantaget är i flera avseenden fort- satt en framstående kunskaps- och forsknings- nation. De senaste internationella kunskaps- mätningarna pekar på att den resultatförsämring som vi tidigare sett inom skolan har vänt och att man nu kan skönja en viss uppgång. Andelen lågpresterande elever har också minskat. Inter- nationella mätningar av vetenskaplig produktion och av forskningens kvalitet tyder på att ligger kvar på en hög nivå. Bilden är dock inte entydigt positiv. Andelen högutbildade vid en viss given ålder är något lägre än tidigare och något färre väljer att ta steget från en utbild- ningsnivå till en annan. Det finns även viktiga utmaningar kvar exempelvis när det gäller jäm- ställdheten. 2.5Resultatredovisning – lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet har efterfrågat en samlad redovisning av skolans personalsituation (bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). För att till- godose önskemål ges därför en sådan redovisning i följande avsnitt. Avsnittet inleds med en beskrivning av resultat- redovisningens indikatorer och övriga bedöm- ningsgrunder. Därefter redovisas resultaten per skol- och verksamhetsform följt av en redovis- ning av statliga insatser. Avsnittet avslutas med analys och slutsatser vari också bristen på lärare och förskollärare analyseras. Såväl ”skola” som ”personal” är breda begrepp som kan innefatta många verksamheter och olika personalkategorier. I detta avsnitt i resultat- redovisningen definieras skola som de skol- former som ingår i skolväsendet, inklusive fri- tidshem (1 kap. 1 § skollagen).2 Personal definie- ras som lärare och förskollärare3 (2 kap. 13, 17 och 18 §§ skollagen) samt rektorer och förskole- chefer som arbetsleder dessa lärare och förskol- lärare (2 kap. 9 § skollagen). Dessa definitioner utgör också resultat- redovisningens avgränsningar. Övriga personal- kategorier fyller viktiga funktioner i skolan, inte minst genom att också skapa bättre förut- sättningar för lärarnas och förskollärarnas under- visning. Regeringen har därför också gjort sats- ningar på t.ex. fler anställda i förskoleklass och lågstadiet, vilket bidragit till att totalt 20 000 fler personer (heltidstjänster) anställts i skolväsendet /15. Den stora lärar- och för- skollärarbristen tillsammans med det faktum att skickliga lärare är en avgörande faktor för elevernas resultat, motiverar dock att redovis- ningen fokuserar på tillgången till utbildade lärare och förskollärare. Resultatredovisningen avgränsas till skolans nuvarande personalsituation och den historiska bakgrunden till densamma. Redovisningen inne- håller därför inga egna prognoser utan hänvisar till de som genomförts av och som därefter uppdaterats inom (). 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att ska kunna vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet måste skolväsendet vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla barn och elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Att alla barn och elever möter skickliga förskollärare och lärare är en förutsättning för att skapa ett lik- värdigt skolväsende av hög kvalitet. 2 Förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i flera av de nämnda skolformerna. 3 Även fritidspedagoger kan ansvara för undervisning och anses då formellt vara lärare (2 kap. 17 § skollagen, 2 kap. 50 och 51 §§ förordningen [2011:326] om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Nedan redovisas de indikatorer som används i resultatredovisningen av lärar- och förskol- lärarsituationen i skolväsendet. De utgår från de indikatorer som användes i budgetpropositionen . Indikatorer för lärarbehörighet och personalens utbildning I resultatredovisningen som följer används fyra olika mått som resultatindikatorer för persona- lens utbildning. –andel av personalen (årsarbetare) i förskola och fritidshem som har pedagogisk hög- skoleexamen, –andel av lärarna (heltidstjänster) i obligato- riska skolformer samt förskoleklass som har pedagogisk högskoleexamen, –andel av lärarna (heltidstjänster) i gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan som har pedagogisk högskoleexamen, och –andel av lärarna (heltidstjänster) i komvux (sfi särredovisas) och särvux som har pedagogisk högskoleexamen. Redovisningen utgår från dessa indikatorer, men även ytterligare ett antal mått över lärares och förskollärares legitimationer och behörigheter redovisas. Det beror på att måttet ”andel med pedagogisk högskoleexamen” inte visar vilken behörighet en lärare, förskollärare eller fritids- pedagog har för skol- eller verksamhetsformen eller i förekommande fall årskurser och ämnen. Måttet visar inte heller om läraren eller förskol- läraren arbetar i en skol- eller verksamhetsform som denne är behörig för och, i skolans fall, undervisar i ämnen som läraren är behörig för. Måttet ”andel med pedagogisk högskole- examen” är dock fortfarande relevant att redo- visa. Det finns lärarkategorier som är undan- tagna legitimationskravet. För dessa lärare visar måttet om de ändå har någon form av pedago- gisk högskoleexamen. För det tredje möjliggör det att studera lärares och förskollärares ut- bildningsnivå , vilket det nya legitima- tionsmåttet ännu inte möjliggör (se Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /16 [2016]). Utöver ovan angivna mått kommer också föl- jande mått för lärares legitimation och behörig- het att redovisas: 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 –andel lärare och förskollärare (heltids- årsarbetare har minskat något , tjänster) i förskola och förskoleklass med legitimation, –andel lärare i obligatoriska skolformer (hel- tidstjänster) med legitimation och behörig- het per ämne och nivå, –andel lärare i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (heltidstjänster) med le- gitimation och behörighet per ämne, och –andel lärare i vuxenutbildningen (heltids- tjänster) med legitimation och behörighet per ämne. Indikatorer för lärar- och förskollärarutbildning Ur ett personalförsörjningsperspektiv redovisas också uppgifter om utvecklingen på yrkes- examensprogrammen inom pedagogik och lärar- utbildning.4 De indikatorer som används är: –söktryck till yrkesexamensprogrammen (antal behöriga förstahandssökande per antagen), från 5,4 barn per årsarbetare 2003 till 2016 (se diagram 2.17). –2016 var könsför- delningen hos personalen stabil. var andelen kvinnor . Diagram 2.17 Antal inskrivna barn och årsarbetare i för- skolan Antal barn per årsarbetare Antal barn/årsarbetare Anm.: Antalet barn per årsarbetare visas på sekundäraxeln. Antalet barn per års- arbetare beräknas som antal barn dividerat med antal årsarbetare. Källa: (statistik i tabeller). –antalet nybörjarstudenter på yrkesexamens- programmen, och –antalet examinerade från yrkesexamens- programmen. Personalsituationen i förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet Antalet årsarbetare har ökat någorlunda linjärt tillsammans med antalet mottagna barn i för- skolan –2016, från 65 000 årsarbetare 2003 till 97 000 årsarbetare 2016. Detta motsvarar en ökning av antalet årsarbetare med , som antalet barn ökade . 4 Förskollärarutbildning, grundlärarutbildning, ämneslärarutbildning, yrkeslärarutbildning, specialpedagogutbildning och speciallärarutbildning. –2013 har andelen års- arbetare i förskolan med pedagogisk högskole- utbildning5 legat stabilt på . ändrades mätmetod6 samt att andelen års- arbetare med en pedagogisk högskoleexamen redovisas i den officiella statistiken i stället för andelen årsarbetare med en pedagogisk hög- skoleutbildning. Detta påverkar jämförbarheten . Andelen med en pedagogisk högskoleexamen har sjunkit för att 2016 ligga på . Andelen män med pedagogisk högskoleexamen har minskat något mer än andelen kvinnor med pedagogisk högskoleexamen (se diagram 2.18). Andelen årsarbetare med en förskollärarlegitimation var 2016. 5Förskollärarutbildning, fritidspedagogutbildning eller lärarutbildning. 6Från och med samlas uppgifter om barn och personal i förskola och pedagogisk omsorg in på individnivå och varje huvudman ansvarar för att lämna uppgifterna. ansvarade kommunerna för att lämna uppgifter och uppgifterna lämnades då på gruppnivå. hämtas uppgifter om personalens utbildningsnivå från SCB:s utbildningsregister. Diagram 2.18 Andel årsarbetare i förskolan med pedagogisk högskoleexamen eller högskoleutbildning Andel (%) Andel med ped.ex/utbildning Anm.: Axeln är bruten. samlas uppgifter om barn och personal i förskola och pedagogisk omsorg in på individnivå och varje huvudman ansvarar för att lämna uppgifterna. ansvarade kommunerna för att lämna uppgifter och uppgifterna lämnades då på gruppnivå. hämtas uppgifter om personalens utbildningsnivå från SCB:s utbildningsregister. Föränd- ringarna kan förklara att uppgifter skiljer sig . Källa: (statistik i tabeller). Antalet lärare och förskollärare (årsarbetare) i förskoleklassen minskade gradvis under per- ioden –2005 för att sedan långsamt öka un- der perioden –2016. fanns det knappt 7 400 årsarbetare i förskoleklassen. Ut- vecklingen motsvarar i viss utsträckning föränd- ringarna i antalet elever i förskoleklassen. An- talet elever per årsarbetare har ökat från 12,5 elever per årsarbetare 1999 till 2016. tycks dock den ökande trenden ha brutits (se diagram 2.19). Diagram 2.19 Antal elever och lärare i förskoleklass Antal elever per lärare Antal elever/lärare Anm.: Antalet elever per lärare (årsarbetare) visas på sekundäraxeln. Måttet be- räknas som antalet elever dividerat med antalet lärare. Källa: (statistik i tabeller). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Könsfördelningen bland personalen i förskole- klassen är stabil . Andelen kvinnor 2016 var . Under den andra halvan av den period som redovisas i diagram 2.20, dvs. 2006–2016, har sammansättningen i förskoleklasspersonalens utbildningsbakgrund förändrats. Andelen med en lärarexamen har ökat till att 2016 motsvara en knapp fjärdedel av de årsarbetande. På motsva- rande sätt har andelen med en förskollärar- examen minskat från att utgöra knappt två tredjedelar av de årsarbetande 2006 till att utgöra drygt hälften 2016. Andelen utan en pedagogisk högskoleexamen har i ge- nomsnitt varit . Diagram 2.20 Förskoleklasspersonalens utbildnings- bakgrund Andel (%) Källa: (statistik i tabeller). Av personalen i förskoleklassen som omfattades av legitimationskrav7 hade /17 av lärarna och förskollärarna (heltids- tjänster) legitimation. Antalet årsarbetare i fritidshemmet var –2010 i genomsnitt ca 18 000. Därefter har antalet årsarbetare ökat. –ökade antalet årsarbetare i fritidshemmet till drygt 22 000 årsarbetare 2016. 7 Vissa skolenheter är undantagna legitimationskravet, t.ex. de som bedriver annan undervisning än språkundervisning på engelska samt . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ökningen har inte motsvarat ökningen i antalet mottagna elever, vilket framkommer genom att antalet elever per årsarbetare har ökat från 12,4 elever per årsarbetare 1997 till 21,7 2016. Den ökande trenden tycks dock ha stannat av (se diagram 2.21). Diagram 2.21 Antal inskrivna elever och årsarbetare i fritidshem Antal elever per årsarbetare Antal elever/årsarbetare Anm.: Antalet elever per årsarbetare visas på sekundäraxeln och beräknas som an- talet elever dividerat med antalet årsarbetare. Källa: (statistik i tabeller). Det ökade antalet årsarbetare i fritidshem har åtföljts av förändringar i personalens sammansättning. Andelen män har ökat, från att utgöra av fritidspersonalen 2016. har också andelen personal med pedagogisk högskoleexamen minskat från //17.8 Den minskade andelen med pedagogisk högskoleexamen gäller både män och kvinnor men är något starkare för männen. Andel kvinnor med pedagogisk hög- skoleexamen har minskat med 13 procent- enheter och andel män med 20 pro- centenheter9 (se diagram 2.22). Diagram 2.22 Andel årsarbetare i fritidshem med peda- gogisk högskoleexamen Andel (%) Andel med ped.ex eller utbildning Anm.: Med pedagogisk högskoleexamen avses förskollärarexamen, fritidspedagog- examen eller lärarexamen. Källa: (statistik i tabeller). Personalsituationen i de obligatoriska skolformerna Andel lärare med pedagogisk högskoleexamen Likt övriga skolformer följer förändringar i an- talet lärare i förändringar i storleken på elevkullarna. var antalet elever i mycket stort. –2004 gick över en miljon elever i respektive år. Därefter minskade antalet elever. ökar såväl antalet elever som antalet heltidstjänster i grund- skolan igen. fanns det drygt 85 000 heltidstjänster i . Antalet lärare har följt förändringarna i elev- antalet, vilket också syns i antalet elever per lä- rare (heltidstjänster). I genomsnitt har det gått ca 12 elever per lärare i –2016 (se diagram 2.23). 8 Med pedagogisk högskoleexamen avses förskollärarexamen, fritidspedagogexamen eller lärarexamen. 9 För fritidshem saknas uppgifter om legitimationer. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.23 Antal elever och lärare i Antal elever per lärare utsträckning än män har en pedagogisk hög- skoleexamen (se diagram 2.25). Diagram 2.25 Andel med pedagogisk högskoleexamen Andel (%) Antal elever/lärare Anm.: Antalet elever per lärare visas på sekundäraxeln och beräknas som antalet elever dividerat med antalet lärare (heltidstjänster). Källa: (statistik i tabeller). När antalet heltidstjänster i ökade Anm.: Avser heltidstjänster. –2003 minskade andelen Källa: (statistik i tabeller). lärare med pedagogisk högskoleexamen, från Andel lärare med legitimation och behörighet De nyanställda var så- I genomsnitt hade av lärarna (hel- ledes till stor del personer utan pedagogisk hög- tidstjänster) i , som arbetar i ämnen När antalet heltidstjänster sedan med behörighetskrav eller skolenheter med legi- minskade perioden –ökade andelen timationskrav10, legitimation och behörighet i med pedagogisk högskoleexamen. minst ett ämne /17. i genomsnitt av lärarna (omräknade merade och behöriga lärare var störst i årskurs 1– till heltidstjänster) en pedagogisk högskole- 3 () och minst i årskurs 4–6 (67 pro- har andelen sjunkit igen för I årskurs 7–9 var av lärarna att 2016 ligga på (se diagram 2.24). legitimerade och behöriga (uppgifterna avser Diagram 2.24 Antal lärare och andel med pedagogisk hög- Andel med ped.ex. Det finns vissa regionala skillnader i landet när Lärare, antal heltidstj. det gäller andelen behöriga lärare i höriga lärare i minst ett ämne i årskurs 7–9 var minst i ().11 I diagram 2.26 visas andelen legitimerade och behöriga lärare i minst ett ämne i varje län både för årskurs 7–9 och för hela . Anm.: Axlarna är brutna. Omräknat till heltidstjänster. Andel med pedagogisk hög- skoleexamen redovisas på sekundäraxeln.