prop · H50321 · 2017-10-04 00:00:00 — Innan den första redovisningen av det reformerade pensionssystemet 2001 hade inget land tidigare redovisat en balansräkning för ett PAYG-pensionssystem. Vad som var nytt var att begreppet ”avgiftstillgång” introducerades, vilket definierades som produkten av avgiftsinkomsten gånger omsättningstiden. Trots det faktum att det svenska pensionssystemet i grunden är ett ofonderat fördelningssystem beräknas en solvenskvot (benämns ”balanstal” i ) vilket motsvarar kvoten mellan systemets tillgångar och skulder i slutet av redovisningsåret. Resultaträkningen (som redovisas i ) ska i sin tur belysa orsakerna till förändringar i systemets solvens101. En årlig aktuariell balans för ett obligatoriskt offentligt fördelningssystem är i sig inte något nytt, utan det hade funnits i under , Survivors and . Likartade aktuariella balanser upprättas på regelbunden basis även av Japan102, Storbritannien103, Kanada104 och Finland105. 99Till de klassiska metoderna och modellerna räknas enligt Boado-Penas m.fl. (2010) följande: Aggregate accounting models, Micro-simulation models, General equilibrium models och Indirect models. 100Ett sätt att klassificera pensionssystem är att utgå från avvägningen mellan fördelning (PAYG) och fondering i systemet. Ett PAYG-system bygger på att de yrkesverksamma betalar in skatter som direkt förs över till dagens pensionärer. 101Solvensen brukar definieras som försäkringsbolagets förmåga att infria de löften det har gett till sina kunder. Det fungerar som ett mått på hur säkert det är att pensionsspararen i slutänden kommer att få den garanterade pension utbetald som hon eller han har blivit lovad. 102Actuarial Affairs Division, Actuarial Affairs of the , 2005; Sakamoto J, ’s Pension Reform, 2005. 103Government Actuaries Department, Government Actuary’s as of 2010, 2014. 104Office of the Chief Actuary, 27th Actuarial Report of the Pension Plan, 2015. 105Risku I m.fl., Statutory pensions in – long-term projections – 2013, 2014. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Flera internationella studier understryker vikten av en aktuariell redovisning av ett offentligt106 pensionssystem för pensionssystemets legitimitet och långsiktiga hållbarhet. I Boado-Penas m.fl. (2010) jämförs svenska, amerikanska och japanska redovisningsmodeller samt ges några policyrekommendationer. Författarnas slutsats avseende de svenska redovisningsprinciperna är att metoden dels underlättar förståelsen för vilka faktorer som påverkar systemets finansiella resultat, dels belyser hur systemegenskaper inverkar på framtida pensioner107 . Författarna understryker vikten av att internationella organisationer som , och medverkar i att utveckla standarder för försäkringsteknisk redovisning av allmänna pensionssystem. Behovet att utveckla god praxis hänger ihop med att allt fler länder överväger att införa återkommande aktuariell redovisning av sina pensionssystem. Som en av de främsta skillnaderna mellan , och framhålls det faktum att redovisningen i avser resultatet per redovisningsåret, dvs. det saknas prognosinslag även i de fall man med säkerhet vet att utvecklingen underskattas (exempelvis vad gäller medellivslängden). detta betonas vikten av att den aktuariella redovisningen i kompletteras med miska och emografiska chocker.jämförsDen etod för försäkringsteknisk redovisning långsiktprognoser i syfte att belysa hur sys emet reagerar på oli a typer av ekono- som används i de länder med liknar den som ligger till grund för EU-ländernas bidrag till Ecofins , där även deltar med ett bidrag var tredje år. I Boado-Penas och (2012) diskuteras de redovisningsmetoder som används i , , , , , och . Redovisningssystemen jämförs vad gäller målredovisning, informationsinnehåll, redovisningsstrukturer, prognosantaganden, värdering av tillgångar och intäkter, mått på solvens och hållbarhetsindikatorer samt transparens. Vikten av de antaganden som ligger till grund för framskrivningar diskuteras i Boado-Penas m.fl. (2010). Författarna rekommenderar bl.a. att länder använder sig av expertpaneler som beslutar vilka ekonomiska demografiska och finansiella antaganden som ska användas för utvärdering av pensionssystemets långsiktiga hållbarhet.108 106Se exempelvis Barr och , 2009, Boado-Penas m.fl., 2008 och Boado-Penas och , 2013. 108En liknande metod tillämpas i exempelvis . R I K S R E V I S I O N E N P E N S I O N S S Y S T E M E T S Å R S R E D O V I S N I N G – T Y D L I G , T I L L R Ä C K L I G O C H T R A N S P A R E N T ? Den svenska balanseringsmekanismen och redovisningen av denna har även studerats i Auerbach och (2006 samt Chloń-Domińczak m.fl. Auerbach och studerar framskrivningar)109 baserade på data från , utifrån(2012).en110 tillämpning av den balanseringsregel som används i . De finner att balanseringsmekanismen fungerar väl om syftet är att uppnå ett finansiellt stabilt pensionssystem. Forskarna ifrågasätter dock det faktum att saknar en regel för fördelning av stora överskott i buffertfonden. Deras simuleringar pekar på en risk för en onödig begränsning av välfärden i nutid på grund av ett för högt offentligt sparande. 109Auerbach A J och R , in a Stochastic Context: and Stability, 2006. 110Chloń-Domińczak A m.fl., The First Countries – Taking Stock Ten Plus Years Down the Road i Holzmann R, E Palmer och D Robalino (red. ): NDC Pension Schemes: Progress and Frontiers in a Changing Pension World Volume 1: Lessons and Issues in Implementation, , 2013. 52 R I K S R E V I S I O N E N PENSIONSSYSTEMETS ÅRSREDOVISNING - TYDLIG, TILLRÄCKLIG, TRANSPARENT? lämnar en årsredovisning om det allmänna pensionssystemet som kallas . I rapporten redovisas och förklaras den allmänna inkomstgrundade pensionens finansiella ställning och prognoser för systemets långsiktiga utveckling. Eftersom riskerna i pensionssystemet bärs av medborgarna är det viktigt att redogöra för medborgarna hur systemets konstruktion påverkar pensionsnivåerna för dagens och morgondagens pensionärer. Att bära risk innebär att pensionsnivåerna vid behov sänks så att systemets ekonomi inte urholkas. Detta görs automatiskt genom den så kallade ”bromsen”. Det är dessa beräkningar som redovisas i . Därför har granskat om redovisningen är tydlig, tillräcklig och transparent. slutsats är att bör förstärka analysunderlaget om dels hur konjunkturläget påverkar systemets finansiella resultat, dels om pensionssystemets nyckelegenskaper. bör även göra fördjupade analyser av risker för obalanser i pensionssystemet som orsakats av en negativ trendmässig makroekonomisk utveckling och risker som är kopplade till kraftiga variationer i makroekonomiska förlopp. bör vidare utveckla analysen av hur den totala disponibla inkomsten, och därmed den relativa ekonomiska standarden för både dagens och morgondagens pensionärer, påverkas av pensionssystemets utformning. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , M , , , , , Hellmark , , , Strandhäll, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om pensionssystemets årsredovisning