prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Hög- skoleverket lämnade 2010 rapporten väg mot en ny utbildning? – Ett regeringsuppdrag angående kiropraktor- och naprapatutbildningar (Dnr U2010/06951/UH). Regeringen har efter överväganden kommit fram till att inte gå vidare med anledning av rapporten. En förändring av de aktuella utbildningarna kräver ett förnyat underlag. har för regeringen tillkännagett som sin mening att regeringen ska återkomma till 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 med ett förslag om en förlängning av utbildningstiden för tandhygienister från två till (prop. 2012/13:175, bet. 2013/14:SoU2, punkten 4, rskr. 2013/14:130). En sådan förläng- ning av utbildningstiden innebär, vid heltids- studier under ett normalstudieår, att tand- hygienistexamen skulle uppnås efter 180 hög- skolepoäng jämfört med dagens 120 högskole- poäng. bjöd in berörda intressenter till en referensgrupp för att bistå departementet i utarbetandet av en ny examensbeskrivning. Referensgruppens arbete avslutades och frågan bereds i . Förslaget till ny examensbeskrivning planeras därefter att remitteras . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. har för regeringen tillkännagett som sin mening att regeringen bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och rele- vanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensio- nering (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, punkten 18, rskr. 2016/17:208). Regeringen gav i uppdrag (U2017/03135/UH) att kartlägga hur universitet och högskolor samverkar kontinuer- ligt med externa parter i frågor avseende dimen- sionering av utbildning samt att samla universitet och högskolor till diskussion om dimensione- ringsfrågor. Syftet med uppdraget är att öka samverkan mellan lärosäten, arbetsliv och andra relevanta parter. Uppdraget ska redovisas till () . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Området forskning inom utgiftsområde 16 omfattar anslag till forskning, forskningens infrastruktur, nyttiggörande av forskningsbase- rad kunskap och forskningsinformation. An- slagen avser , Rymdstyrelsen, Kungl. , , , Centrala etikpröv- ningsnämnden samt de sex regionala etikpröv- ningsnämnderna i , , , , och . I propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrens- kraft (prop. 2016/17:50) presenterade regeringen ett nytt mål samt delmål för forskningspolitiken. Det nya målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsk- nings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till sam- hällets utveckling och välfärd, näringslivets kon- kurrenskraft och svarar upp mot de samhällsut- maningar vi står inför, både i och globalt. Uppföljningsbara delmål till det övergripande målet är följande: –ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. De offentliga och privata in- vesteringarna i forskning och utveckling bör även fortsatt överskrida EU:s mål. –En övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen ska ske och jämställdheten ska öka. –Samverkan och samhällspåverkan ska öka. Till följd av de nya målen för forskningspolitiken har och Universitetskanslers- ämbetet fått i uppdrag att utveckla indikatorer för uppföljningen av svensk forskningskvalitet i jämförelse med omvärlden och i förhållande till regeringens nya mål för forskningspolitiken. Uppdragen ska redovisas . Till dess att nya indikatorer har tagits fram används föregående års indikatorer för att följa upp de nya målen. 8.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer för forskning som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora europeiska länder. –Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i , , , och vissa större europeiska länder. –Andel artiklar som tillhör de högst citerade inom sina områden för de högst citerade länderna. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 –Andel artiklar med svenska författare som tillhör de högst citerade inom sina områden för olika vetenskapsområden (källa: Web of Science). Antalet vetenskapliga artiklar per land är ett mått på hur omfattande den forskning är som bedrivs i respektive land. Kvalitet mäts här som andel av ett lands artiklar, som är bland de högst citerade i världen. Andel artiklar bland de högst citerade är ett mått på vilken påverkan på vetenskapen ett lands forskning har haft. Se vidare under avsnittet Svensk forskning i internationell jämförelse. Publiceringsdata mäts oftast utifrån två databaser, of Science och Scopus. I tidigare års budgetpropositioner har båda källorna använts, men i denna proposition används endast Web of Science. Vid Europeiska rådets möte enades EU-ländernas stats- och regeringschefer om utformningen av 2020-strategin. Det svenska nationella målet för forskning och utveckling (FoU) inom ramen för 2020- strategin är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020. Detta mål presenterades ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100). uppställdes målet inom EU att de samlade privata och offentliga investeringarna av FoU ska uppgå till av BNP 2010. Flera länder inom EU har ökat sina avsättningar för FoU till följd av detta och uppnår därmed målet. Målsättningen att fler länder ska uppnå målet till 2020 kvarstår. () publicerar årliga beräkningar av de statliga anslagen för FoU där data finns publicerade och beräkningar för avsättningar vid universitet och högskolor, inom näringslivet samt offentlig sektor, där de senaste publicerade beräkningarna är . De statliga anslagen uppgår 2017 till . Vidare fördelades 2017 från de forskningsstiftelser som bildades med löntagar- fondsmedel. Inom kommuner och landsting avsattes 2015 sammantaget Bidragen från EU:s forskningsmedel beräknades 2016 uppgå till . Sammantaget uppskattas statens investeringar och övriga offentliga investeringar i FoU uppgå till 2017, utifrån antagan- det att avsättningarna inom kommuner och landsting har varit konstanta och medlen från EU . Det motsvarar en andel av BNP på vilket kan jämföras med 2015 och 2016 då de uppgick till respektive . Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU- intensiva i världen. SCB uppskattar att före- tagens investeringar i FoU uppgick till 2015, vilket är en ökning med . Företagens investeringar i FoU motsvarade 2015 en andel på av BNP. Tillsammans med offentliga avsättningar på 2015 avsattes därmed av BNP på FoU 2015. Svensk forskning i internationell jämförelse , och är de tre länder i världen som producerar flest artiklar per capita. Svenska forskare publicerade ca 15 600 artiklar fraktionerat, dvs. där en artikel med t.ex. två författare räknas som en halv för vardera författare. Med samma mått mätt publicerade forskare i ca 10 900 artiklar och forskare i ca 15 700. Den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar har ökat med , medan den från har ökat och den från , se diagram 8.1. Diagram 8.1 Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora europeiska länder Källa: Web of Science 2017. Den största ökningen av vetenskaplig produk- tion har skett i . har tiofaldigat sin publicering av vetenskapliga artiklar och har fyrfaldigat sin produktion . Från publicera- des något fler artiklar än från , medan det 2016 publicerades mer än så många artiklar från jämfört med . är , efter , världens näst största producent av vetenskapliga artiklar, följt av , och . Den största producenten är med cirka 311 000 fraktionerade artiklar , se diagram 8.2. Diagram 8.2 Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i , , , och vissa större europeiska länder Källa: Web of Science 2017. Störst antal fraktionerade artiklar från är inom medicin, där antalet uppgick till nästan 6 950, vilket är en ökning med , följt av naturvetenskap och teknik med vardera 3 200 och 2 400 publikationer. Dessa områden har ökat . Ett vanligt mått på vetenskapligt genomslag är andelen av ett lands artiklar som är bland de högst citerade i världen. har andelen av sådana hög- citerade artiklar varit i och har legat , dvs. högre än världsgenomsnittet som är . Detta är i nivå med , och , men (), (), publikationer bland de högst citerade 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är agronomi följt av medicin . Fördelning av statliga medel till forskning Enligt SCB beräknas de statliga anslag som investeras i FoU 2017 uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med . FoU-medlen i statens budget 2017 beräknas därmed av SCB motsvara av BNP. Av de totala FoU-medlen 2017 om tilldelades universitet och högskolor som direkta forskningsanslag. De fyra myndigheterna med särskilda upp- gifter att finansiera FoU, dvs. , Verket för innovationssystem (), Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och sam- hällsbyggande (Formas) och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) beräknas fördela . Försvarsmyndigheterna avsätter för FoU, till (Sida) används för FoU och till för energiforskning avsätts , se tabell 8.1. Övriga myndigheters finansiering beräknas uppgå till . Detta motsvarar av statens budgetmedel för FoU. Tabell 8.1 Medel från statsbudgeten 2017 efter mottagare Ett urval av de statliga medel om som används för FoU 2017 av övriga myndigheter och hur de fördelas framgår av tabell 8.2. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.2 Några av de största avsättningarna 2017 för FoU från statliga myndigheter utöver universitet och högskolor, forskningsråden och samt försvaret, med data inom parentes 2017 (2016) 1 668 (1 846) Kultur, medier, trossamfund 39 (38) Allmän miljö- och naturvård 80 (81) 26 (26) 630 (621) 2 857 (2 688) De forskningsstiftelser som bildades med medel från de statliga löntagarfonderna planerar att investera i FoU . I tabell 8.3 visas forskningsstiftelsernas bidrag för FoU samt en prognos för fördelningen . Tabell 8.3 Forskningsstiftelsernas investeringar i FoU 2017 (Prognos) har själva rapporterat in 2015. STINT har rapporterat avsättningar för FoU på 2016 och 2017, vilket anges i tabellen. Stiftelsernas sammanlagda avsättning ökas därmed med dessa belopp jämfört med de som rapporterats av SCB. () stödjer naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forsk- ning av strategisk betydelse för den svenska kon- kurrenskraften. och kompetens- utveckling (KK) ger bidrag till universitet och högskolor för forskning av betydelse för näringslivets utveckling och för utökade kontakter med näringslivet, främst i omgivande regioner till universitet och högskolor. () stödjer miljöforskning. och allergiforskning, () främjar forskning och forskar- utbildning inom vårdområdet samt med inrikt- ning på allergier och annan överkänslighet. Styrelsen har beslutat om en avveckling av stiftelsen och de sista bidragen fördelades . av högre utbildning och forskning (STINT) ger stipen- dier för svenska forskares vistelse vid utländska universitet och för utländska forskares vistelse i . vid Lunds universi- tet (IIIEE) finansierar verksamhet vid inom industriell miljöekonomi. finansierar främst forskning och akademisk infrastruktur vid hög- skola. Stiftelsen för- delade 2016 till humanis- tisk och samhällsvetenskaplig forskning. Av dessa medel fördelades totalt från den kulturvetenskapliga donationen som bildades med medel från de statliga lön- tagarfonderna. Andra stiftelser och organisationer Utöver de forskningsstiftelser som har bildats av staten finns det andra stiftelser som ger stora bidrag till svensk forskning. som lämnade ett av de största bidragen var . Sammantaget för- delar Wallenbergstiftelserna ca 2 miljarder kro- nor för olika forskningsprojekt och veten- skaplig utrustning, varav fördelar . Cancerfonden avsatte för forskning 2016. Grundläggande forskning och dess förutsättningar främsta uppgift är att ge stöd till grundläggande forskning av högsta veten- skapliga kvalitet inom samtliga vetenskaps- områden. Merparten av rådets forskningsstöd söks i konkurrens och fördelas efter sakkunnig granskning som utförs av välmeriterade forskare. Administrationen av denna process för bered- ning och granskning av ansökningar utgör en stor del av rådets arbete. betalade ut sammanlagt i stöd till framför allt grundforskning. Tre fjärdedelar av forskningsansökningar gäller projektstöd. Totalt behandlades 6 095 projekt- ansökningar 2016, varav 1 051 beviljades. Majo- riteten av ansökningarna avsåg projektbidrag till forskare som fritt formulerat sina forsknings- idéer. ökade beviljandegraden något inom de flesta ämnesområden jämfört med före- gående år. En ny typ av projektstöd, s.k. proof- of-concept, utlystes inom området livsvetenskaper för att överbrygga gapet mellan grundforskning och kommersialisering av forskningsresultat. fördelade 2016 också medel för bl.a. karriärstöd, infrastruktur och miljö- och samverkansstöd. Två nya former av karriärstöd utlystes – etableringsbidrag, som riktar sig till yngre forskare och konsolideringsbidrag för mer etablerade forskare. Förnyelse inom forskningen sker enligt Veten- skapsrådet framför allt genom att förslag på forskningsprojekt initieras inom forskarsam- hället. huvudsakliga forsk- ningsfinansieringsform, projektbidrag, sker ge- nom denna princip. Förnyelse kan också omfatta förutsättningar för unga forskare. Det kan gälla såväl goda och förutsägbara karriärvägar, som god forsknings- finansiering och ökad möjlighet till att söka sig till starka forskningsmiljöer. Forskares rörlighet är också en viktig faktor i forskningens förnyelse och stöds exempelvis genom finansiering av internationella postdoktorer. Även Vetenskaps- rådets stöd till internationella forskningsanlägg- ningar, som möjliggör för svenska forskare att 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förlägga en del av sin forskning vid dessa, bidrar till rörligheten. fördelar minst en tredjedel av tillgängliga medel inom varje ämnesområde till unga forskare. utlyste etableringsbidrag, som syftar till att ge juniora forskare en möjlighet att etablera sig som självständiga forskare. Etablerings- bidraget riktar sig till forskare inom områdena medicin och hälsa samt naturvetenskap och teknikvetenskap med en doktorsexamen som är mer än två men högst . Beviljandegraden för unga forskare är för sökande som har bytt lärosäte jämfört för de som har varit kvar vid samma lärosäte som de doktorerade vid och för de som varit rörliga men återvänt till samma lärosäte. Den tidigare observerade lägre rörligheten bland kvinnliga forskare kvarstår . Forskningens verktyg och infrastruktur uppgick stöd till forskningens verktyg och infrastrukturer till . arbetar efter en ny modell för prioritering, finansiering, organisa- tion och styrning av forskningsinfrastruktur av nationellt intresse. Modellen bygger på en hög grad av medfinansiering från lärosätena och att flera lärosäten uttalar sitt stöd för infrastruk- turen, vilket ska borga för långsiktiga åtaganden från lärosätenas sida och säkra att nationellt intresse finns. Utlysningar av infrastrukturstöd sker , baserat på en färdplan där de mest prioriterade satsningarna anges. har även en översyn av medlemskap i internationella infrastruktur- organisationer påbörjats. har utvecklat ett stöd för registerbaserad forskning, (). har detta verktyg öppnats för testanvändare och kommer att underlätta för forskare att söka information i svenska bio- banker och register. , största investe- ring i nationell forskningsinfrastruktur, invigdes . är en av världens främsta synkrotronljusanläggningar, se avsnittet Forskningens infrastruktur . har ett uppdrag av regeringen att stimulera forskare och näringsliv att engagera sig i den europeiska anläggningen European 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Spallation Source, ESS. har genomfört flera aktiviteter inom ramen för uppdraget, se avsnittet Forskningens infrastruktur, Europeiska spallationskällan (ESS). har en lång tradition av att arbeta för att förbättra jämställdheten i sin verk- samhet. ingår i en samverkansgrupp tillsammans med Forte, Formas och , där jämställdhetsfrågor analyseras och diskuteras. har en jämställd- hetsstrategi beslutad av myndighetens styrelse. De operativa målen är att ska ha en jämn könsfördelning i sina berednings- grupper, verka för att andelen kvinnor och män bland dem som söker bidrag motsvarar andelen kvinnor och män bland de potentiellt sökande forskarna samt ha samma beviljandegrad och genomsnittliga bidragstorlek för kvinnor och män. Könsfördelningen i beredningsgrupperna har blivit jämnare över åren. var totalt sett av beredningsgruppsledamöterna kvinnor. Inom största bidragsform, fria projektbidrag, motsvarade andelen kvinnor av de sökande i stort sett andelen kvinnor bland potentiellt sökande forskare. Undantaget var sökande inom medicin och hälsa där en signifi- kant större andel kvinnor beräknades finnas bland potentiella sökande än bland dem som ansökte. Beviljandegraden för män och kvinnor har generellt sett varit relativt jämn , dock med en viss snedfördelning till manliga sökandes fördel. gällde detta i syn- nerhet ämnesområdena medicin och hälsa respektive utbildningsvetenskap. Beviljad genomsnittlig total bidragsstorlek var totalt sett högre för män än för kvinnor. I syfte att förbättra jämställdheten i ansökningsberedningsprocessen utbildar Veten- skapsrådet regelbundet granskare, personal, styrelse, ämnesråd och kommittéer i jämställd- het. Utbildningen baseras bl.a. på resultatet av de jämställdhetsobservationer som utförts i beredningsgrupperna och som syftar till att identifiera brister och förbättringspunkter i beredningsprocessen. är en av de myndig- heter som ingår i regeringens satsning på jämställdhetsintegrering i myndigheter, JiM (U2013/7800/F). Förutom ovan nämnda jäm- ställdhetsutbildning och observationsstudier har inom ramen för detta arbete bl.a. tagit initiativ till att skapa ett samverkans- nätverk med andra JiM-myndigheter med ansvar inom forskning och högskola. genomförde ett flertal bilaterala utlysningar, däribland med , och . Utöver detta genomfördes internationella samverkansprojekt med bl.a. , och ASEAN (). närvaro i förstärktes genom att en anställd permanent stationerats i . Vidare deltog Vetenskaps- rådet i elva olika partnerskapsprogram som finansieras gemensamt av medlemsländerna och Europeiska kommissionen. Ett av dessa, Joint Programming Initiative on Antimicrobial Resistance (JPIAMR), koordineras av Veten- skapsrådet. utlyste JPIAMR bl.a. medel för forskning om hur resistenta bakterier och gener sprids mellan människor, djur och miljö. Uppföljning och utredning inom I sin roll som forskningspolitisk rådgivare till regeringen genomför analyser, utredningar och utvärderingar. tog myndigheten bl.a. fram ett förslag på justering av den bibliometriska modell som används för att fördela en del av lärosätenas basanslag, samt Forskningsbarometern (VR1603) – en beskriv- ning av svensk forskning och hur denna står sig i internationell jämförelse. Forskningsbarometern visar att står sig väl som forskningsnation i internationell jämförelse. Företagssektorns FoU-investeringar har dock minskat och när det gäller högt citerade artiklar visar flera länder en starkare utveckling än . genomförde också en utvärdering av Berzelii-programmet, ett forsknings- och innovationsprogram som och samfinansierar . Tre av fyra Berzelii-centra utvärdera- des och beviljades fortsatt finansiering. Det fjärde centret kommer att utvärderas . Ytterligare en utvärdering publicerades , en kartläggning och utvärdering av sju Analys- en visar att kvaliteten på majoriteten av sats- ningarna är hög. Forskningens inriktning ligger i stort sett inom ramen for intentionerna för respektive satsning, men flera av de teman som prioriterades i den underliggande forsknings- propositionen och i utlys- ningstexter saknas. Utvecklingsforskning med finansiering från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd omfattar stöd till forskning av relevans för fattigdomsbe- kämpning och hållbar utveckling i låginkomst- länder och stöd till samarbete och kunskaps- utbyte mellan forskare i och forskare i låginkomstländer och lägre medelinkomstländer. har kommittén för utvecklings- forskning arbetat med att utveckla beredningen av ansökningar. I vetenskapliga återrapporteringar och på seminarier har forskare beskrivit resultat av den biståndsfinansierade forskningen som har till syfte att bidra till att förbättra levnadsför- hållandena för människor i låginkomstländer. Utöver konkreta forskningsresultat har finansie- ringen bidragit till nya och fortsatta samarbeten och kunskapsutbyten med forskare i dessa länder. Sammanlagt uppgick de bidrag Vetenskaps- rådet beviljade för utvecklingsforsk- ning till , med reserva- tion för besked om biståndsbudgeten. Medlen utlystes dels i form av projektbidrag av relevans för låginkomstländer, dels i form av bidrag för internationellt forskningssamarbete. Många av projekten bedömdes vara av omedelbar nytta för målet för internationella utvecklings- samarbete, medan andra syftar till kunskap som kan bidra till målet . Rymdstyrelsen ökar tillgängligheten till jordobservationsdata Antalet ansökningar till Rymdstyrelsens forsk- ningsprogram 2016 har, liksom året dess- förinnan, ökat betydligt jämfört med föregående år. En nyhet var möjligheten att söka medel för forskningsprojekt inom grundläggan- de rymdteknikforskning utan krav på koppling till konkreta rymdprojekt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Rymdstyrelsens pilotprojekt för kostnads- effektiva forskningssatelliter har gått vidare med utvecklingen av satelliten som beräknas sändas upp . Rymdstyrelsen upphandlade som är en lösning för att tillgängliggöra jord- observationsdata från EU-programmet nicus för användare i . kommer att erbjuda både optiska satellitdata och radardata för forskning och mer operationell användning. med tillhörande portal för åtkomst via internet är en ny satsning för att de viktiga rymdsatsningar som görs i ska komma till praktisk användning i . antogs sju nystartade svenska företag till att få råd och stöd från den svenska delen av den europeiska rymdorganisationen inkubatorverksamhet, cubation Centre (), för att etablera sina verksamheter med försäljning av rymdrelaterade produkter och tjänster. Europeiska unionen har fått en rymdstrategi EU:s huvudsakliga intresse finns inom navige- ring samt miljö och klimat. Inom de prioriterade europeiska satsningarna (program för miljö- och klimatövervakning) och (program för satellitnavigering) har ett antal satelliter sänts upp . togs officiellt i bruk och kan nu börja tillhandahålla de första tjänsterna. Data- strömmarna från jordobservations-programmet ökar stadigt. I ökande grad har även satsningar för rymdövervakning (Space Sur- veillance and Tracking, SST) prioriterats. presenterade Europeiska kommis- sionen ett s.k. meddelande med en europeisk rymdstrategi. Syftet är att ange en tydlig strategisk riktning och strategiska mål för EU inom rymdområdet. Detta mot bakgrund av den snabba utveckling som pågår inom den internationella rymdverksamheten och samhällets beroende av produkter och tjänster som rymdverksamheten möjliggör. deltar på fler områden inom den europeiska rymdorganisationen genomför majoriteten av sina rymdsats- ningar i samverkan med det europeiska rymd- organet (), vilket ger en kompetensutveckling som inte skulle kunna uppnå på egen hand. ESA:s verksamhet består av både obligatoriska och frivilliga program. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 obligatoriska programmen var totalt . var vid mötet särskilt drivande i ministerrådets beslut att undvika ytterligare urholkning av ESA:s vetenskapspro- gram. kunde öppna för svenskt deltagan- de i två nya program inriktade på innovation och tjänsteutveckling. Forskningen vid () syftar till att öka förståelsen för grundläggande fysikaliska processer i rymden och atmosfären. IRF:s forskning ger vetenskapliga resultat för en mängd tillämpningar inom många typer av rymdteknik.