prop · H403179 · 2017-04-19 00:00:00 — Mängden elcertifikatsberättigad elproduktion från torv har även minskat betydligt sedan utfasningen av anläggningar som togs i drift innan elcertifikatsystemet startade. Följande remissinstanser har yttrat sig över 2017 för elcertifikatssystemet – en delredovisning, ER 2016:09. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Försvarsmakten, , Kammarkollegiet, Statskontoret, , , , , , , , , , , Energi , Energiföretagen , , Oberoende Elhandlare, , , Svenskt näringsliv, Skogsindustrierna, Svensk kraftmäkling, Svensk vindenergi, , , och Tillväxtanalys. Följande remissinstanser har inte yttrat sig eller meddelat att man avstår från att yttra sig. , och , och Naturresursekonomi i (), , , , , , kommuner och landsting, , , , , , Avfall , Konsumenternas energimarknadsbyrå, IKEM – Innovations- och Kemiindustrierna, Skogsägarna, Svemin, , , Energigas , Svensk solenergi, torv, , Sveriges energiföreningars riksorganisation, Fastighetsägarna , konsumenter, , , ornitologiska förening, Skogen kemin gruvorna och stålet (SKGS), Svenska elnätsupproret, Världsnaturfonden, Återvinningsindustrierna och Älvräddarnas samorganisation. Övriga yttranden som kommit in. E.ON, Statskraft, , renewable och NORWEA. 2016/17:179 Bilaga 3 Kvotkurva för ambitionshöjning om Myndighetens huvudförslag på kvotkurva till 2045 är en baktung kvotkurva med större tyngdpunkt . Kvothöjningen påbörjas först då möjligheten för nya norska anläggningar att få elcertifikat upphör. förslag till kvoter jämfört med gällande kvot, justeringsförslaget från förra delrapporten samt vilken efterfrågan av elcertifikat och utbyggnad som kvoterna förväntas bidra till. 1 ER 2016:09 Kontrollstation 2017 för elcertifikatsystemet Kvotkurvans utformning påverkar inte bara förnybar el Större delen av den produktionskapacitet av el som byggts i , och som kommer att byggas fram , är inom elcertifikatssystemet. Det är därför av stor vikt att välja en kvotkurva där hänsyn även tas till andra faktorer än att ambitionen ska uppnås. motiverar valet av kvotkurva utifrån en rad av faktorer som följer nedan. Kvotkurvan är utformad med hänsyn till elsystemets utveckling och behov har ett elöverskott som förväntas öka ytterligare med en ökad ambition. Några större nedläggningar av befintliga anläggningar förväntas inte förrän . En baktung utbyggnad är mer anpassad till detta, och möjliggör att en stor del av produktionskapaciteten finns kvar under de år som kärnkraften förväntas läggas ned samt därefter. Anpassningen av elsystemet för att möjliggöra mer variabel elproduktion tar tid, särskilt nätutbyggnad. Förutsättningarna att hantera en stor mängd förnybar el är större . Överutbyggnad fram till och med bör undvikas uppfattning är att all utbyggnad fram till och med som överskrider det gemensamma målet med kommer att vara en del av den nya ambitionen, vilket i praktiken skulle ge en mer framtung utbyggnad och ett fortsatt överskott. ser en risk för att detta ska ske. En baktung kvotkurva ger en kraftigare signal till marknaden att inte överinvestera då efterfrågan initialt kommer att vara låg. kan godkänna anläggningar fram även om det gemensamma målet ska vara uppfyllt . anser det därför lämpligt att påbörja kvothöjning för den nya ambitionen först då huvudfunktionen av den gemensamma marknaden har upphört. Utbyggnadstakten bör inte vara för stor eller för liten Den årliga efterfrågan på elcertifikat kommer att ge en utbyggnadstakt på 1–vilket är i nivå med tidigare utbyggnad inom elcertifikatssystemet. bedömer att den föreslagna kvotkurvan inte kommer att dämpa investeringarna i förnybar elproduktion så att utbyggnaden stannar av, men att utbyggnaden kommer dämpas något i perioden. Inte heller bedöms efterfrågan på elcertifikat bli så hög att investeringarna inte hinns med eller att den fördyrar systemet. Låg kostnad för elkunden Den baktunga kvotkurvan ger den lägsta kostnaden för elkunden då elpriset förväntas stiga, även med en utbyggnad på , som produktionskostnaden för förnybar el förväntas kommer övriga producenter av el påverkas mindre då elpriset initialt inte påverkas så mycket av ambitionshöjningen och på sikt sannolikt stiger oavsett en ambitionshöjning eller ej. Utformning och optimering av elcertifikatssystemet Ambitionshöjningen bör ske inom det befintliga systemet anser att ambitionshöjningen bör ske inom den befintliga elcertifikatsmarknaden. En uppdelning av marknaden mellan den nya ambitionen och den nuvarande gemensamma marknaden med skulle vara förenat med stora risker och initialt innebära ett likviditetsproblem. En uppdelning av systemet i två delar skulle i princip innebära att ett nytt stödsystem införs. En sådan förändring skulle behöva utredas och analyseras mer noggrant. Elcertifikatssystemets grundläggande funktioner skapar kostnadseffektivitet anser att det varit och kommer att vara viktigt för systemets kostnadseffektivetet att det behålls marknadsbaserat, teknikneutralt och styr mot konkurrens mellan kraftslag i anläggningens hela livscykel. är det viktigt med likviditet på elcertifikatsmarknaden, för aktörerna att det finns långsiktiga spelregler och att systemet fungerar i praktiken. Eventuella förändringar som påverkar dessa faktorer bör motiveras väl. Elcertifikatssystemet bör inte ersätta funktioner i elsystemet Elcertifikatssystemet påverkar elpriset och därmed den långsiktiga investeringsviljan i elsystemet. Elmarknadens övriga funktioner når dock aktörerna inom elcertifikatssystemet. Det finns, och kommer att finnas, betydande skillnader i intäkter, exempelvis för variabel (lägre) respektive planerbar (högre) beroende på vilken typ av anläggning som byggs och var den placeras. Elcertifikatssystemet bör därför inte ges nya funktioner för att styra mot något annat än att den mest kostnadseffektiva produktionen byggs ut först. Om fler funktioner införs kommer det att skapa nya optimeringsproblem och göra systemet mindre effektivt. Eventuella tekniska krav eller systembehov för att bättre optimera elsystemet bör genomföras utanför elcertifikatsmarknaden. Vissa förbättringar föreslås men nya stödsystem har inte utretts Stora förändringar som innebär att de grundläggande förutsättningarna för systemet ändras bör betraktas som att ett nytt system införs. har inom ramen för detta uppdrag inte analyserat sådana förslag. Några förbättringar av systemet föreslås dock nedan. Mikroanläggningar upp till 68 kW bör uteslutas ur elcertifikatssystemet Mikroproduktion är gynnad på flera sätt utöver elcertifikatssystemet som gör att de inte konkurrerar på lika villkor med övriga förnybara kraftslag. Detta skapar en osäkerhet utöver marknadsrisken för aktörer på elcertifikatsmarknaden, exempelvis om utbyggnadstakt och hur stor del av ambitionshöjningen som kommer att utgöras av sådan kraft. Mikroproducenter har också svårt att agera på elcertifikatsmarknaden, och det är förenat med en omotiverat stor administrativ börda för både producenten och myndigheten i relation till andelen tilldelade elcertifikat och värdet av dessa. Tiden mellan tilldelningsperioder av elcertifikat bör regleras kan en ägare till en anläggning som genomfört en omfattande ombyggnad när som helst ansöka om en ny tilldelningsperiod. vill begränsa den möjligheten så att det ska ha gått från det att den första tilldelningen sker till att en ny tilldelningsperiod kan påbörjas. Syftet är att minska risken att anläggningar byggs om enbart för att stödet upphör eller att anläggningar optimeras för enbart drift. Förslaget bör dock utredas ytterligare, bland annat med avseende på tidsperioden och om det ska finnas undantag. Inga elcertifikat bör tilldelas om spotpriset på el är noll eller lägre Om elmarknaden med negativa priser signalerar att det inte finns efterfrågan motsvarande all el som produceras bör inte stöd utgå till anläggningar . Elmarknaden kan då på ett bättre sätt avgöra hur överskottet ska hanteras, genom att stänga av viss produktion eller använda mer el. Detta är också i linje med EU:s ambition för styrmedel när det gäller bland annat statsstödsregler, som dock inte omfattar elcertifikatssystemet. Sjunkande produktionskostnader (teknikrisk) bör hanteras av marknaden Aktörer på elcertifikatsmarknaden har utryckt en oro för att sjunkande produktionskostnader som sänker intäkterna och påverkar tidigare investeringar är en risk som kommer att påverka investeringsklimatet även . Ofta kallat teknikrisk. anser att detta är en marknadsrisk som ska hanteras av aktörer på elcertifikatsmarknaden och inte med en mekanism i elcertifikatssystemet. Det är osäkert hur mycket och om produktionskostnaden kommer att sjunka men sannolikt inte så mycket som , inte minst på grund av den mycket låga ränta som kan förväntas stiga. Beroende på hur investerare prissäkrar el och elcertifikat eller låser räntor påverkas de dessutom mer eller mindre av teknikrisken. Nedtrappningsmodell eller motsvarande bör inte införas För att skydda investerare mot teknikrisken och för att få ett snabbare avslut på elcertifikatssystemet har aktörer inom elcertifikatssystemet föreslagit en modell där efterfrågan ökar med fram men möjligheten att få elcertifikat upphör . investerare får då elcertifikat . En sådan modell riskerar att förskjuta investeringarna till ett tidigare årtal, medför en osäkerhet i den totala efterfrågan på elcertifikat och i justeringen av kvotkurvan samt skapar en osäkerhet kring prissättning och terminshandel av elcertifikat. anser därför att en sådan modell inte bör införas. Eventuella åtgärder mot en teknikrisk måste också stå i proportion mot den sänkning av produktionskostnaden som förväntas ske. Eftersom nivån på den framtida produktionskostnaden är oklar finns risken att åtgärden i stället gör elcertifikatssystemet dyrare. Vi bör införa en stoppmekanism I förra delrapporteringen konstaterade att det finns ett behov av att införa någon form av stoppmekanism när ambitionshöjningen nåtts för att minska osäkerheter för investerare nära målåret samt för att undvika överutbyggnad. konstaterades att det egentligen är för sent att vänta med att införa mekanismen nära inpå målåret. anser därför att det innan de nya kvoterna börjar gälla ska finnas en stoppmekanism på plats och att utformningen av denna bör utredas . Det bör övervägas att redan nu införa en regel där anläggningar som tas i drift efter ett visst datum, med koppling till det nya målåret, inte kan godkännas för tilldelning av elcertifikat men som senare eventuellt kan ersättas med någon annan stoppmekanism. Elcertifikatens giltighetstid bör utredas Ett sätt att få aktörer att bättre följa kvotkurvans efterfrågan på elcertifikat och minska risken för överutbyggnad är att begränsa elcertifikatens giltighetstid. Detta skulle också fungera som ett tak för hur stor reserv av elcertifikat som kan finnas på marknaden. har inte haft möjlighet att anlysera detta i denna kontrollstation men frågan bör utredas vidare. Andra förbättringsåtgärder som tidigare analyserats i elcertifikatssystemet kan också behöva analyseras igen. Inte minst då flera förutsättningar förändrats, såsom den gemensamma marknaden med och den nya ambitionen fram . Konsekvenser av den nya ambitionen har inte gjort någon fullständig konsekvensanalys av kvotkurvans höjning, såsom indirekta effekter, eller tittat på alternativa scenarier utan kvotkurva. Vissa direkta effekter redovisas dock nedan. Nettoökningen av förnybar el kommer att bli lägre än På grund av att en del förnybara elproduktionsanläggningar förväntas lägga ner fram kommer den totala nettoökningen av förnybar el i inte att nå upp till . När nedläggningarna kommer att ske och i vilken omfattning är beroende på vilken livlängd anläggningar antas ha och vilka ekonomiska incitament det finns att driva dem vidare. Sannolikt rör det sig om . Detta bör dock bevakas i de återkommande kontrollstationerna till elcertifikatssystemet. Elkundens kostnad oförändrad eller minskar något analys visar att kvotpliktiga elkunder troligtvis kommer få en oförändrad kostnad då elcertifikatskostnaden och nätkostnaden ökar i ungefär samma omfattning som elpriset sjunker. som är befriade från kvotplikt och därmed inte betalar för elcertifikat, främst elintensiva industrier, kommer att få en sänkt kostnad. Befintliga elcertifikatsberättigade elproducenter får en mer förutsägbar intäkt Som tidigare nämnts finns en möjlighet att produktionskostnaden sjunker med tiden och att intäkterna från el och elcertifikat blir lägre. Detta ska dock jämföras med ett system utan ambitionshöjning med en period av utan självklar prissättningsmekanism. Befintliga elcertifikatsberättigade anläggningar bedöms därför få en mer stabil och förutsägbar intäkt än utan en ny ambition. Investeringar inom förnybar el fortgår Om utbyggnaden någorlunda följer den givna efterfrågan som kvotkurvan genererar kommer investeringarna i förnybar el hållas på en nivå av cirka 1–fram . Investeringsklimatet förväntas därför fortsätta vara gott men något dämpad initialt. En större överutbyggnad riskerar att ge låga priser då en baktung kvotkurva har lägre efterfrågan initialt. Men den baktunga kvotkurvan bör minska sannolikheten för en överutbyggnad. Övriga elproducenter påverkas marginellt Eftersom elpriset kommer att sjunka med en ny ambition kommer intäkterna för övriga elproducenter att bli lägre. Effekten är dock marginell till en början och blir tydligast . Effekten är också proportionell mot elpriset vilket gör att konsekvenserna blir relativt små vid ett lågt elpris. Vid höga elpriser är visserligen effekten stor men då är intäkterna höga. Konsekvensen av den föreslagna kvotkurvan är att andel elcertifikat per såld elmängd kommer att vara mellan en fjärdedel och en tredjedel . Likviditeten på elcertifikatsmarknaden kommer därmed att var hög. De kvotpliktiga aktörerna kommer att ha en stor mängd elcertifikat som ska annulleras vilket troligen motiverar ett fortsatt aktivt deltagande på elcertifikatsmarknaden för att minska kostnader och att inte riskera en kvotpliktsavgift. 2016/17:179 Bilaga 4 Följande remissinstanser har yttrat sig över 2017 för elcertifikatssystemet – delredovisning 2 och förslag på kvoter för till 2030, ER 2016:19. , , , (), tekniska högskola, Försvarsmakten, , , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , , , , , , , Oberoende elhandlare, Svensk kraftmäkling, Svensk solenergi, , Svensk vindenergi, , , , , Svenskt näringsliv, Energiföretagen , Sveriges energiföreningars riksorganisation (SERO) och . Följande remissinstanser har inte yttrat sig eller meddelat att man avstår från att yttra sig. Företagarna, kommuner och landsting (SKL), , och , , , , , Avfall , , Energigas , Fastighetsägarna , , , Konsumenternas energimarknadsbyrå, , , Skogen och Stålet (SKGS), , Svenska elnätsupproret, , , , , konsumenter, ornitologiska förening, Världsnaturfonden WWF, Återvinningsindustrierna och Älvräddarnas samorganisation. Övriga yttranden som kommit in . kraft, OX2, Uniper (), , Fortum, E.ON, energi, Skogsindustrierna, Statskraft och renewable. Övriga yttranden som kommit in efter remisstiden. (dnr M2017/00360/Ee), AxPo (dnr SB2017/00363/) och (dnr M2017/00603/Ee). Torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan har analyserat torvutvinningens och torvanvändningens miljöpåverkan, med avseende på både klimat och övriga miljöaspekter. Dikade torvmarker läcker växthusgaser En stor andel av torvtäckta våtmarker är påverkade av dikning. I dränerade torvmarker får luften tillträde till torvlager som ackumulerats över tusentals år, vilket leder till att kolet i torven oxideras. En tidigare kolsänka kan därmed förvandlas till en källa för ökade växthusgasutsläpp, framför allt koldioxid, men på näringsrika marker också lustgas. De samlade utsläppen av växthusgaser från dikade torvmarker utgör ungefär en femtedel av samlade klimatpåverkande utsläpp. Läckaget ökar vid torvutvinning På en mindre andel av torvmarkerna bedrivs (eller har bedrivits) täktverksamhet. Torvtäkter har i allmänhet en påverkan på bland annat biologisk mångfald, vattenkvalitet och klimat. Även om täkten anläggs på en redan dikad mark, så innebär täktverksamheten att ytterligare dikning kan behövas. De växthusgasutsläpp som fanns innan täkten öppnades kan därmed öka under täktens livstid. För att minimera förändringen bör torvtäkter lokaliseras på marker som redan har höga utsläpp. Efterbehandling kan mildra täktens miljöpåverkan När täkten avslutas kan olika former av efterbehandling övervägas som mildrar de kvarstående effekterna av täktverksamheten. Sådana åtgärder har i allmänhet syftat till att gynna biologisk mångfald (till exempel anläggandet av en fågelsjö) eller möjliggöra skogsproduktion. De lokala förutsättningarna avgör både hur stor påverkan själva täkten får för klimat och miljö och vilken efterbehandling som är lämplig. I gynnsamma fall bedöms en efterbehandling med inriktning på klimat kunna kompensera för täktens klimatpåverkan inom ett tidsspann på 50- . Användning av torv bidrar till global uppvärmning Torven som utvinns används till energiändamål, odlingssubstrat (jordförbättring) och som strö i till exempel djurstallar. Torvens egenskaper varierar med bland annat ursprung och nedbrytningsgrad och olika torvtäkter har i allmänhet olika produktionsinriktning. Oavsett användning så kommer den utvunna torven att brytas ned och det i torven bundna kolet avgå till atmosfären. Även om torv medför fördelar i till exempel sameldning med trädbränslen, så är torv i klimathänseende jämförbart med fossila bränslen som stenkol och olja. Lokaliseringsreglerna bör tillämpas med helhetssyn En ansökan om torvtäkt ska som regel innehålla en miljökonsekvensbeskrivning där den sökta verksamhetens samlade miljöpåverkan beskrivs. Underlaget är dock ofta bristfälligt när det gäller att möjliggöra en prövning av verksamhetens lokalisering ur ett klimatperspektiv. Klimatnyttan med en väl vald lokalisering framför en dålig är inte oväsentlig och anser att denna brist är viktig att åtgärda. Det krävs dock inga författningsändringar för att prövningsmyndigheten ska kunna ställa krav på ett underlag som beskriver klimatpåverkan från en viss täktlokalisering, utan det räcker med utvecklad vägledning på området. För att säkerställa att små täkter inte naggar värdefulla våtmarker i kanten eller anläggs på ett ur klimathänseende olämpligt sätt, föreslår att den undre gränsen för anmälningspliktiga husbehovstäkter tas bort. Genom anmälningsplikten ges tillsynsmyndigheten möjlighet att förhindra olämpliga lokaliseringar även av små täkter. Ytterligare styrmedel finns tillgängliga anser att reglerna om ekologisk kompensation bör kunna tillämpas även på torvtäkttillstånd. Det finns dock vissa generella svårigheter när det gäller små verksamheter och vissa rättsområden, till exempel vattenrätt, som kan behöva behandlas närmare i den nu pågående utredningen om ekologisk kompensation. lämnar även rekommendationer för val av efterbehandlingsmetoder efter avslutad täkt samt lyfter fram några prioriterade åtgärder för att stärka kunskapsunderlaget kring svenska torvmarker. Torvanvändningens klimateffekter bör tas om hand Även om torv i sina olika användningsområden har unika egenskaper som kan vara svåra att ersätta med mer klimat- och miljövänliga alternativ, så är det ur ett samhällsperspektiv angeläget att de skadekostnader som torvanvändningen ger upphov till så långt möjligt belastar den som orsakar skadan. Om inte principen om att förorenaren betalar tillämpas riskerar samhället att en resurs överkonsumeras. Av detta skäl så föreslår att de energipolitiska styrmedel som gynnar energitorv – befrielse från energiskatt och rätt till elcertifikat – bör avvecklas så att en mer signalsäker styrning kan ske mot förnybara alternativ. Följande remissinstanser har yttrat sig över skrivelse Torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan. , , i , i , i , i , i , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i län, i , Mark- och tingsrätt, Mark- och tingsrätt, , , , , , , , Statskontoret, geologiska undersökning, , (), kommun, kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Region , Region , , Energiföretagen , , , , (Svebio), Kommuner och Landsting, , Sverok, Södra skogsägarna ek. förening, Världsnaturfonden (WWF). Följande remissinstanser har inte yttrat sig eller meddelat att man avstår från att yttra sig. Bergsstaten, Havs-och vattenmyndigheten, i , Mark- och miljödomstolen, , , , kommun, , Bodens kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , , , skogsägarna ek. förening, Stiftelsen torvforskning, , Svensk Fjärrvärme, , , , , Svenskt Friluftsliv, , . Övriga yttranden som kommit in. Rölunda produkter, , och , trädgårdsrådgivning, Gluggetorps Handelsträdgård, Rössjöholms , , , AB Egnahems handelsträdgård, , , , , , Gerilå-Halåns vägsamfällighet, , , , , torv AB, , , , , , , , , , , Scanpeat, i , och , , . , , , , , , , , Görarps blomsterproduktion AB, RHP, Rykärrs Plantor, Orrevads handelsträdgård AB, , gräv AB, Tec, , Mark- och miljörådgivning , , , Horticoop/, , , , och , , , , , , AB Tågerups Trädgård, , , , KRAV ekonomisk förening, , , , , , . Förslag till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2011:1200) om elcertifikat dels att 1 kap. 1 och 2 §§ och 4 kap. 1, 4, 6 och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas åtta nya paragrafer, 4 kap. 1 a, 1 b, 5 a–5 e och 12 a §§, och närmast före 4 kap. 5 a § en ny rubrik av följande lydelse. Denna lag syftar till att främja produktion av förnybar el. Denna lag syftar till att främja produktion av förnybar el för att 1.inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden med a) nå målet om att finansiera ny förnybar elproduktion, och b) för perioden uppfylla volymrelaterade förpliktelser, och 2.år 2020 nå det nationella målet om att finansiera ny förnybar elproduktion jämfört med . I denna lag betyder: 1.förnybar el: elektricitet som produceras av förnybara energikällor eller torv, 2.förnybar energikälla: biobränsle, geotermisk energi, solenergi, vattenkraft, vindkraft och vågenergi, 3.anläggning: elproduktionsanläggning med en eller flera produktionsenheter bakom samma mätpunkt, 4.elcertifikat: bevis som har utfärdats enligt denna lag eller av en annan stat enligt en sådan internationell överenskommelse som avses i 5 §, och som innehåller uppgift om att förnybar el har producerats, 3 Senaste lydelse 2012:399. 5. kvotplikt: skyldighet att inneha och annullera elcertifikat i förhållan- de till försäljning eller användning av el, 6. beräkningsår: det kalenderår som föregår den annullering som enligt 4 kap. 11 § sker , 7. elleverantör: den som yrkes- 7. elleverantör: den som yrkes- mässigt levererar el, mässigt levererar el i en elanvän- 8.elintensiv industri: företag eller del av ett företag som utgör en egen verksamhet eller verksamhetsgren, där det a) bedrivs och har bedrivits industriell tillverkning i en process där det använts i genomsnitt el för varje miljon kronor av förädlingsvärdet, b) bedrivs ny verksamhet med industriell tillverkning i en process där det används eller beräknas användas i genomsnitt el för varje miljon kronor av förädlingsvärdet, eller c) bedrivs verksamhet för vilken avdrag får göras för skatt på elektrisk kraft enligt 11 kap. 9 § 2, 3 eller 5 lagen (1994:1776) om skatt på energi, 9.förädlingsvärde: skillnaden mellan den elintensiva industrins –sammanlagda omsättning, det vill säga intäkter från försålda varor och utförda tjänster, inräknat egna uttag, som ingår i företagets normala verksamhet (nettoomsättningen), förändring av varulager, aktiverat arbete för egen räkning, övriga rörelseintäkter samt ränteintäkter, och –sammanlagda inköp, det vill säga alla rörelsekostnader, inräknat avskrivningar och nedskrivningar på tillgångar, samt räntekostnader dock inte personalkostnader, inräknat arbetsgivaravgifter och kostnader för inhyrd personal.