prop · H50368 · 2017-12-15 00:00:00 — Tabell 4 Kunskapsresultat och resultat från nationella prov, årskurs 6. Elever som avslutat årskurs 6 åren 2013–2016 (betyg) och 2012–2016 (prov). Elever som gått i Elever i , , som inte gått sameskola Andel elever som uppnått kunskaps- kraven i alla ämnen (%) Medelbetyg eng, ma och sv Anm. Gruppen elever som gått i sameskola utgör som mest 110, jämförelsegruppen 1 880. Källa: bearbetningar av data från Sameskolstyrelsen och SCB. En översiktlig jämförelse för gymnasial utbildning har också genomförts. Andelen unga utan gymnasieexamen, efter avslutad grundskola, är i gruppen elever som tidigare gått i sameskola jämfört bland elever som inte gått i sameskola.43 Antalet elever i respektive grupp är här 170 respektive 4 730. 3.2Tala, läsa och skriva samiska och vara funktionellt tvåspråkig44 För att bedöma om eleverna getts tillräckliga kunskaper i samiska har utgått från de kunskapskrav som finns i kursplanen för samiska och 43Elever som gått ut årskurs 9 åren 2006–2012, gått igenom gymnasieskolan med examen eller motsvarande från högskoleförberedande eller yrkesförberedande gymnasieprogram, International Baccalureate eller Waldorf. 44En observation som ligger utanför granskning men som är intressant att rapportera är att det i datamaterial framkommer att av eleverna som haft sin skolgång i en sameskola inte deltar i modersmålsundervisning i samiska i årskurs 9. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kommentarmaterial till kursplanen i samiska. Tvåspråkighet innebär enligt att elever ska kunna använda antingen samiska eller svenska, när de kommunicerar med andra, beroende på vilken situation de befinner sig i.45 Enligt kursplanen i samiska ska elever med samiska som förstaspråk för betyget E (lägsta godkända betyg) kunna samtala om och diskutera bekanta ämnen genom att ställa frågor och framföra åsikter på ett sätt som till viss del upprätthåller samtalet eller diskussionen. Elever som läser samiska som andraspråk har andra, för deras nivå anpassade, kunskapskrav. De flesta elever får ett godkänt betyg Sameskolstyrelsens årsredovisningar ger inte en helt tydlig bild av elevernas resultat i ämnet samiska. I årsredovisningen framgår till exempel inte om samtliga elever i sameskolorna når kunskapskraven i samiska eller samiska som andraspråk. Sameskolstyrelsens tidigare årsredovisningar visar dock att det endast är ett ytterst litet antal elever som inte har nått minst ett godkänt betyg i samiska . Kvaliteten på elevernas kunskaper , det vill säga fördelningen på olika kunskapskrav, framgår dock inte. Av betygsuppgifter inrapporterade till SCB som tagit del av framgår att endast ett fåtal elever har fått ett icke godkänt betyg i samiska sedan ämnesbetygen i årskurs 6 infördes . Eftersom det finns en koppling mellan kunskapskraven och funktionell tvåspråkighet, går det därmed att konstatera att nästan alla elever bedöms vara funktionellt tvåspråkiga.46 Intervjuerna ger en annan bild av måluppfyllelsen Intervjuerna vid Sameskolstyrelsen ger dock en annan bild av hur väl myndigheten lyckas med uppdraget än vad som framgår av betygsättningen. Sameskolstyrelsens ledning menar att myndigheten inte lyckas göra eleverna funktionellt tvåspråkiga (skolchefen menar dock att myndigheten lyckas med uppdraget).47 I flertalet intervjugrupper med såväl lärare som föräldrar framkommer åsikten att målet är väldigt svårt att uppnå, kanske framför allt för elever med samiska som andraspråk.48 Lä- rare i några intervjugrupper går så långt att de menar att det under rådande omständigheter inte går att nå målen. Dessa omständigheter, som beskrivs i flera intervjuer med lärare och rektorer, är i princip samma utmaningar som uppmärksammats i 45Skolverket (2011). Kommentarmaterial till kursplanen i samiska. 46Betyget E i samiska innebär att eleven har en funktionell tvåspråkighet (på E-nivå). Av de drygt 60 elever som fått betyg i samiska fick betyget A, B, C, D, E och F. 47Intervjuer vid Sameskolstyrelsen, skolchef, , och myndighetsledning, . 48Intervjuer med lärare och föräldrar vid de fem sameskolorna, 2016-11-28-29, 2016-12-06-07 och . R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T de två senaste tillsynerna av Sameskolstyrelsen 2003 och 201349; dels varierar kunskapsnivån bland eleverna (främst mellan elever som har samiska som förstarespek- tive andraspråk), vilket gör det svårt att anpassa undervisningen i den utsträckning som behövs, dels är det svårt att hitta utbildade lärare med tillräckliga kunskaper i samiska. Ytterligare en faktor som berörs är bristen på läromedel i samiska. Några av sameskolorna möts också av utmaningen att de behöva bedriva undervisning på upp till tre olika samiska varieteter. Rektorer och lärare i flera intervjugrupper menar att det är viktigt att så mycket som möjligt av undervisningen i alla ämnen är på samiska för att eleverna ska kunna ges förutsättningar att bli funktionellt tvåspråkiga. Lärare i några intervjugrupper uppger att man skulle vilja bedriva undervisningen på samiska i fler ämnen, men att elevernas kunskaper ibland är för låga för att det ska vara möjligt. I såväl Skolinspektionens tillsyn som i granskning, framgår att föräldrar oroar sig för att elever som har samiska som förstaspråk inte får de utmaningar som de behöver för att utvecklas i språket eftersom undervisningen måste anpassas till elever med sämre förkunskaper. Att tala samiska kan vara en utmaning Rektorer och lärare i flera intervjugrupper uppger att det finns en utmaning i de delar av kunskapskraven som handlar om att samtala.50 De flesta elever förstår och kan skriva, däremot är det en utmaning för vissa elever att tala samiska. I flera intervjuer förklaras detta med att samiskan är starkt kopplad till den samiska identiteten och därför kan vara mycket känslomässig. Därför är det viktigt att ”det blir rätt”, som en rektor uttrycker det, när man talar språket. Lärare i flera intervjugrupper bedömer också att elever som har samiska som andraspråk är mindre benägna att tala samiska när andra elever som har samiska som förstaspråk ingår i samma undervisningsgrupp. Skolornas förutsättningar varierar och har stor betydelse En annan ofta framförd åsikt bland lärare och rektorer i flera intervjugrupper är också att elevernas förutsättningar skiljer sig åt mellan skolor. I en av skolorna har huvuddelen av eleverna och lärarna samiska som förstaspråk, och i intervjuerna uttrycks att det i denna skola inte råder någon tvekan om att eleverna når målen i samiska. I samma skola uttrycker såväl lärare som elever att undervisningen i de flesta ämnen ofta sker på samiska, vilket skiljer ut skolan från de andra sameskolorna, 49Skolverket (2003). av Sameskolan, och Skolinspektionen (2013). Riktad tillsyn huvudrapport. 50Intervjuer med rektorer och lärare vid de fem sameskolorna, –29, –07 och –16. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N där flera intervjuade elever och lärare menar att samiskan främst förekommer på lektionerna i samiska och mer undantagsvis i andra ämnen. I några av förskolorna har man valt att dela in i grupper utifrån om eleverna har samiska som förstaspråk eller inte, för att på så sätt kunna möta samtliga elevers behov. I en av sameskolorna har lärarna önskemål om att göra detsamma med grundskoleeleverna, men detta har inte gjorts på grund av att organisatoriska förutsättningar saknas. bild är att skolorna ofta är styrda av de omständigheter som för tillfället råder: Vilka lärarresurser i samiska finns det här läsåret eller den här terminen? Hur många olika varieteter finns i klassen? Ytterligare en aspekt som komplicerarar bilden av huruvida eleverna får tillräckliga kunskaper i samiska, är att lärare i flera intervjugrupper uppger att bedömningen av elevernas kunskaper är en stor utmaning.51 Sameskolstyrelsen initierade ett skolövergripande arbete med kursplanen i samiska , något som de lärare som deltagit upplever var positivt. Lärare i några intervjugrupper uttrycker dock att de inte varit engagerade i arbetet och endast deltagit sporadiskt. Det finns också en uppfattning bland lärare att det traditionellt inom myndigheten startats en rad ”projekt” kring samiskan (och andra ämnen) som inte slutförts och som därmed inte fått de genomslag som önskats. Sameskolstyrelsen skriver i sin årsredovisning att ”/…/ eleverna kan inte bedömas likvärdigt då det inte finns ett bedömningsstöd i samiska /…/”. För att bedöma om eleverna getts tillräckliga kunskaper i samisk kultur har utgått från de kunskapskrav som finns i kursplanen för samiska och kommentarmaterial till kursplanen i samiska. Att få kunskap om urfolket samernas kultur, språk, religion och historia innebär att eleverna ska utveckla kunskaper om, och en förståelse för, det nutida samiska samhället i ett historiskt perspektiv. I kunskapskraven för E i samiska som förstaspråk (och andraspråk) står att eleven visar grundläggande kunskaper om samisk kultur genom att ge enkla beskrivningar av betydelsefulla traditioner, kulturella uttryck och språkområden knutna till Sápmi. 51 Intervjuer med lärare vid de fem sameskolorna, –29, –07 och . R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Konsensus kring god måluppfyllelse Som framgår av föregående avsnitt får i princip samtliga elever ett minst godkänt betyg (E) i samiska, som flertalet intervjuer indikerar bristande måluppfyllelse i att tala samiska. När det gäller elevernas kunskaper i samisk kultur råder däremot större samstämmighet mellan intervjuer och betygsättning. Såväl lärare som föräldrar i flera intervjugrupper beskriver att sameskolan lyckas väl med att ge eleverna kunskaper om samisk historia och kultur. I intervjuerna beskrivs att uppdraget är större än att endast förmedla ”kunskaper” om det samiska. En vanlig beskrivning är att sameskolorna ska erbjuda en trygg och identitetsskapande miljö, där de samiska barnen är i majoritet och där samiska erfarenheter utgör normen.52 Flera betonar även betydelsen av att barnen inte behöver stå till svars gentemot majoritetssamhällets föreställningar och eventuella fördomar. Intervjuer visar att de flesta rektorer och lärare upplever att de lyckas väl både med arbetet att förmedla kunskaper om kultur och i arbetet att ge eleverna en trygg identitet. får av såväl lärare som elever och föräldrar i flera intervjugrupper flera exempel på hur de olika skolorna arbetar för att nå målen.53 Lärare i samtliga intervjugrupper beskriver att den samiska kontexten genomsyrar samtliga ämnen, och inte bara ämnet samiska. 3.4 Förutsättningar för sameskolans verksamhet Förutsättningar för god undervisning Bedömningsgrunderna tar sin utgångpunkt i några av de delar som på organisationsnivå utgör förutsättningar för att en skola ska kunna bedriva en framgångsrik undervisning. Det innebär att det ska finnas utbildade lärare, att lärarna har tillgång till kompetensutveckling, att det finns en fungerande samverkan mellan lärare och att det bedrivs ett systematiskt kvalitetsarbete för att goda förutsättningar för undervisningen ska råda. anser att Sameskolstyrelsen systematiskt och kontinuerligt ska planera, följa upp och utveckla utbildningen.54 Syftet med kvalitetsarbetet är att det ska leda till förbättringar och att målen för utbildningen i högre grad nås. Sameskolstyrelsen behöver bedriva ett strukturerat och uthålligt arbete, med fokus på 52Intervjuer med lärare och föräldrar vid de fem sameskolorna, –29, –07 och . 53Intervjuer med rektorer, lärare, elever och föräldrar vid de fem sameskolorna, 2016-11-28-29, –07 och –16. 54Skollag (2010:800). 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Både huvudman och enskilda skolor behöver dokumentera sitt kvalitetsarbete. Sameskolans kvalitetsarbete är delvis dokumenterat Sameskolstyrelsens dokumenterade kvalitetsarbete utgörs främst av den årsredovisning som myndigheten lämnar till regeringen, och därför är dokumentet en central del i analys. I årsredovisningen redovisar myndigheten kunskapsresultat, analyser och planering av det framtida arbetet. Av intervjuerna med skolchefen framgår att de olika skolorna rapporterar in kunskapsresultat i myndighetens läroplattform, men att det utöver det inte finns något dokumenterat kvalitetsarbete på skolenhetsnivå.55 En iakttagelse är att redovisningen av måluppfyllelsen har förändrats markant under de granskade åren.56 Gemensamt för de flesta år är att fokus har varit på resultaten i årskurs 6. Till exempel finns det inte några redovisningar av hur väl eleverna i årskurs 3 når kunskapskraven i svenska, matematik, NO eller SO i de tre senaste årsredovisningarna. Likaså saknas till stor del dokumenterade analyser och förbättringsåtgärder som kan kopplas till undervisningen i årskurserna 1 till 3. När det gäller det för myndigheten centrala ämnet samiska återfinns 2016 inte någon fördelning av betygen för elever i årskurs 6, varken för samiska som förstaspråk eller samiska som andraspråk, vilket redovisades i årsredovisningarna för såväl 2014 som 2015. Noterbart är att flera av de utmaningar kring ämnet samiska som beskrivs av lärare och rektorer i intervjuerna med inte tas upp i redovisningen.57 Myndigheten gör i sina årsredovisningar flertalet observationer som är relevanta och viktiga för att skolorna ska kunna utvecklas. Flera av dessa observationer analyseras dock inte särskilt grundligt och analyserna är ibland motstridiga. Exempelvis observerar myndigheten i de tre senaste årsredovisningarna att några av skolorna sätter högre betyg än andra. analys uppger myndigheten att det högre resultatet beror på att undervisningen är bättre i vissa skolor, och att det behövs mer spridning av ”best practice”, det vill säga att de skolor som har goda resultat bör dela med sig av erfarenheter och arbetssätt till andra skolor. Åren efter frågar sig myndigheten i stället om skillnaderna mellan skolor beror på att lärarna inte sätter likvärdiga betyg, och åtgärderna som föreslås är mer samverkan kring bedömning mellan lärarna. Ett annat exempel är att Sameskolstyrelsen i några årsredovisningar observerar att lärarna verkar sätta högre betyg på vårterminen än höstterminen. frågar sig myndigheten om skillnader mellan terminerna är rimliga eller om skillnaderna beror på att lärarna bedömer eleverna på olika sätt beroende på vilken termin det 55Intervju vid Sameskolstyrelsen, skolchef . 56Riksrevisionen har granskat de fem senaste årsredovisningarna, . 57Intervjuer med rektorer och lärare vid de fem sameskolorna, –29, –07 och –16. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T I årsredovisningen konstaterar myndigheten i stället, utan något synbart underlag för påståendet, att skillnaderna beror på att eleverna får mycket stöd på vårterminen och därför också får högre betyg. Låg takt i förbättringsarbetet Flera av de utvecklingsåtgärder som tas upp i Sameskolstyrelsens årsredovisning har förekommit i tidigare årsredovisningar, och bygger på brister eller utvecklingsåtgärder som påpekats i tidigare tillsynsrapporter, från såväl 2003 som 2013.58 Till exempel skriver Sameskolstyrelsen att de behöver ”möjliggöra för lärarna att träffas regelbundet och ha samtal kring bedömning, styrdokument, elevuppgifter /…/, för att öka en mer likvärdig och rättvis bedömning”. Myndighetens mål att ”/…/ tydliggöra det samiska och skapa en profil för att tydliggöra varför vi är en sameskola /…/”, lyfts även det i de båda tillsynerna. En annan utvecklingsåtgärd är att ”Elevhälsan behöver utvecklas och att samtliga kompetenser finns att tillgå på varje skola”. Elevernas bristande tillgång till elevhälsa var något som identifierades i tillsynen 2013, men är således fortfarande ett krav som myndigheten har svårt att leva upp till. Noterbart är att Sameskolstyrelsen redovisning skriver att bristerna gällande elevhälsan varit känd för myndigheten innan Skolinspektionen påpekade det i sin tillsyn. Sameskolstyrelsen skriver också att om det inte hade varit för statsbidraget i förstärkt elevhälsa skulle eleverna inte kunna erbjudas någon elevhälsa alls. Sameskolstyrelsen, främst skolchef och kansli, har intensifierat arbetet och vidtagit åtgärder för att utveckla sameskolans systematiska kvalitetsarbete. Ett långsiktigt och uthålligt kvalitetsarbete förutsätter dock att nämnden fullgör sitt huvudmannaansvar, inte minst i syfte att minska riskerna med det personberoende som alltid finns närvarande i små verksamheter. utgår från att Sameskolstyrelsen som huvudman har ansvar för att personal i förskolorna och skolorna ska ges möjlighet till kompetensutveckling.59 anser att kompetensutvecklingsinsatserna bör utgå från de prioriterade utvecklingsområden som identifierats i kvalitetsarbetet. Det ankommer på huvudmannen att skapa strukturer för samverkan mellan huvudmannens skolor men också för samverkan med andra skolor. 58Skolverket (2003). av Sameskolan, och Skolinspektionen (2013). Riktad tillsyn huvudrapport. 59Skollag (2010:800). 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Låg andel legitimerade lärare Sameskolstyrelsen har en dubbel utmaning när det gäller att rekrytera lärare. Bristen på behöriga och legitimerade förskollärare och lärare drabbar Sameskolstyrelsen på samma sätt som det övriga skolväsendet, men lärarna som arbetar i sameskolan bör också vara samiskspråkiga, vilket gäller både lärare som undervisar i samiska och i övriga ämnen. I myndighetens årsredovisning uppger Sameskolstyrelsen att den saknar legitimerade lärare i flera ämnen i alla sameskolor, till exempel i ämnen som hem- och konsumentkunskap, bild samt i olika varieteter i samiska. Av 44 anställda i förskoleklass och grundskola är 23 legitimerade lärare. Det framgår dock inte om dessa lärare endast undervisar i ämnen som de är behöriga i. Av de 44 anställda är 15 personer helt obehöriga. I förskolan är drygt en tredjedel av den undervisande personalen legitimerade förskollärare. Huvudmannens åtgärder för kompetensutveckling En av de åtgärder som Sameskolstyrelsen har genomfört är att låta flera i den undervisande personalen på förskolan läsa en förskollärarutbildning vid den samiska högskolan i i . På skolnivå beskriver vissa rektorer att de genomför de kompetensutvecklingsinsatser som de anser att deras verksamhet har behov av. Granskningen visar att det förekommer att undervisning, i ämnen som inte är samiska, bedrivs på svenska på grund av att lärarens kunskaper i samiska inte räcker till. I flera intervjugrupper uttrycker lärare att så mycket av undervisningen som möjligt behöver vara på samiska för att ge eleverna förutsättningar att utvecklas i språket.60 Det är något som huvudmannen själv har uppmärksammat och har därför kartlagt organisationens behov av kompetensutveckling i samiska.61 Som en del i att uppmuntra utveckling av samiskan har Sameskolstyrelsen även infört samiska som en del av lönekriterierna. Lärare i några av intervjugrupperna menar att det finns en efterfrågan på kompetensutveckling i samiska, en bedömning som delas av några av rektorerna.62 En rektor menar att det har varit kompetensutvecklingsinsatser på gång, men att dessa har fått ställas in på grund av resursbrist.63 Enligt myndighetens ledning är kompetensutveckling det första som dras in vid besparingsbehov.64 60Intervjuer med lärare vid de fem sameskolorna –29, –07 och . 61Årsredovisning för Sameskolstyrelsen 2016. 62Intervjuer med rektorer och lärare vid de fem sameskolorna, –29, –07 och –16. 63Intervju vid Sameskolstyrelsen, rektor vid sameskola . 64Intervju vid Sameskolstyrelsen, myndighetsledning . R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T I flera intervjuer beskriver lärare och rektorer vid de olika sameskolorna att samverkan mellan de olika sameskolorna är ytterst begränsad.65 Samverkan med kommunala skolor sker endast på enskilda lärares egna initiativ. Samverkan mellan lärare på olika sameskolor, men också samverkan med lärare på andra skolor, var något som Skolinspektionen i sin tillsyn uttryckte var en förutsättning för att verksamheten ska kunna bedrivas i enlighet med de nationella målen.66 Skolinspektionen menade att sameskolornas litenhet, kombinerat med sameskolans komplexa uppdrag, ökade behovet av lärarsamverkan om frågor kring exempelvis didaktik, läromedel och bedömning. 65Intervjuer med rektorer och lärare vid de fem sameskolorna, –29, –07 och –16. 66Skolinspektionen (2013). Riktad tillsyn huvudrapport. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4 Sameskolstyrelsens övriga uppgifter Kapitel 4 behandlar om Sameskolstyrelsen genomför sina uppgifter och om myndigheten bedriver en verksamhet som ger förutsättningar för en god måluppfyllelse. Kapitlet inleds med tre avsnitt om Sameskolstyrelsens arbete med de uppgifter som riktar sig mot samiska elever som inte går i en sameskola och avslutas med ett avsnitt om Sameskolstyrelsens arbete med läromedelsproduktion. granskar om Sameskolstyrelsen genomför sina uppgifter, genom att ställa dessa i relation till mål på området. Mål beskrivs i varje enskilt avsnitt. granskar också om Sameskolstyrelsen skapar goda interna förutsättningar för att myndigheten ska kunna genomföra sina uppdrag. anser att goda förutsättningar föreligger om det finns en tydlig planering, styrning, uppföljning och utveckling för uppgiften i fråga. I en sådan bör det, inom respektive verksamhetsområde, vara tydligt hur uppgift, mål, finansiering och verksamhet samt resultat hänger samman. 4.1 Uppsökande verksamhet bland samer Det finns inte några uttryckta krav, varken på innehåll eller omfattning, när det gäller arbetet med uppsökande verksamhet bland samer. utgår därför från Sameskolstyrelsens egna mål för verksamheten. Myndigheten har inte arbetat med uppgiften Av intervjuerna vid Sameskolstyrelsen framgår att myndigheten saknar mål för arbetet med den uppsökande verksamheten bland samer, och inte heller i övrigt har redovisat något systematiskt arbete kring uppgiften.67 I 2011, 2012, 2015 och redovisningar saknas information om hur myndigheten har arbetat med uppgiften. skriver myndigheten att den inte har bedrivit någon uppsökande verksamhet. Sameskolstyrelsen skriver också att den behöver ett förtydligande kring vad som menas med uppgiften. I intervju med Sameskolstyrelsens skolchef bekräftas bilden av att myndigheten inte har arbetat med någon uppsökande verksamhet.68 Vidare anges att regeringen inte har efterfrågat någon information om hur arbetet gått. Tjänstemän på menar dock att myndigheten inte har återkommit med någon information om uppgiften trots upprepade efterfrågningar, och 67Intervjuer vid Sameskolstyrelsen, skolchef, och . 68Intervjuer vid Sameskolstyrelsen, skolchef, och . R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T att Sameskolstyrelsen inte har arbetat med uppdraget.69 Sameskolstyrelsens ledning menar att myndigheten har tolkat uppgiften som att det är kommunerna som ska kontakta Sameskolstyrelsen, varefter Sameskolstyrelsen kan bistå kommunerna.70 4.2Information om sameskolan och samiska undervisningsinslag Det finns inte några uttryckta krav, varken på innehåll eller omfattning, när det gäller arbetet med uppsökande verksamhet bland samer. utgår därför från Sameskolstyrelsens egna mål för verksamheten.