prop · H403142 · 2017-03-28 00:00:00 — Detta kan i sin tur skapa förutsättningar att även ställa likvärdiga miljökrav för alla elproducerande verksamheter som möjliggör för att leva upp till och uppfylla flera av miljömål. i och i län anser dock att det är olyckligt att skattesänkningen inte presenteras med övriga i energiöverenskommelsen aviserade åtgärder, eftersom detta medför att konsekvenserna för arbete inte kan bedömas i ett sammanhang. Även i anser att skattesänkningen bör sättas i samband med övriga aviserade styrmedelsåtgärder som syftar till en miljöanpassning av vattenkraften och i anser att de övriga åtgärder som nämns i överenskommelsen för att miljöanpassa vattenkraften bör vara på plats innan skattesänkningen genomförs. tillstyrker förslaget under förutsättning att energiöverenskommelsens övriga delar hålls. tillstyrker förslaget men efterfrågar närmare motivering till varför skattesänkningarna för vattenkraft är stegvisa, då en stegvis sänkning innebär onödigt ökade administrationskostnader för såväl företagen som för statens skatteadministration. Kammarkollegiet har inga invändningar i sig mot att fastighetsskatten sänks. Kollegiet anser dock att förslaget bör justeras så att skattesänkningen endast riktar sig mot de anläggningar som omfattas av tillstånd med moderna miljökrav. Om sänkningen av fastighetsskatten genomförs utan krav på att en anläggning omfattas av moderna miljökrav är risken stor att skattesänkningen inte ger incitament till att nödvändiga miljöåtgärder kommer på plats och att i slutändan inte lever upp till miljöskäl. Kammarkollegiet efterfrågar även en analys av de EU-aspekter som behöver beaktas med anledning av förslagen. (Sportfiskarna) anser att det är bekymmersamt att fastighetskatten sänks mer eller mindre omgående, utan krav på motprestation. Sportfiskarna menar att den föreslagna skattesänkningen för vattenkraften måste villkoras genom tydliga krav på vattenkraftbranschen. Enligt Sportfiskarna bör verksamheter som inte kan leva upp till moderna miljölagar inte gynnas av skattesänkningar och endast de kraftverk som har prövats enligt borde beröras av skattesänkningarna. Även Älvräddarna anser att förslaget bör justeras så att skattesänkningen endast riktar sig mot de anläggningar som omfattas av tillstånd med moderna miljökrav. De anläggningar som saknar tillstånd att bedriva verksamhet bör inte heller få komma i åtnjutande av skattesänkningen. , som har avstått från att lämna in 2016/17:142 yttrande, påpekar att remisstiden i förhållande till kommunens behov av beredning av ärenden varit väl kort. Skälen för regeringens förslag: Vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, som enskild produktionskraft, men också som regler- och balanskraft. Vattenkraften är avgörande för ett hållbart och konkurrenskraftigt energisystem med trygga leveranser av energi och för miljökvalitetsmålet begränsad klimatpåverkan. produktion av vattenkraft är också en avgörande del i arbetet för att uppnå en ökad andel el från förnybara energikällor såsom vind- och solkraft, detta till följd av vattenkraftens reglerförmåga. I enlighet med energiöverenskommelsen bör fastighetsskatten för vattenkraftverk sänkas till samma nivå som för övriga elproduktions- enheter, utom vindkraftverk, dvs. Skattesatsen ska enligt överenskommelsen sänkas stegvis under en fyraårsperiod med start . Detta bör ske i fyra steg genom sänkningar av fastighetsskattesatsen –2020. motivering till varför skattesänkningarna för vattenkraften är stegvisa, som efterfrågar, är följaktligen att det följer av energiöverenskommelsen att sänkningarna ska ske stegvis under 2017–2020. skattesatsen sänkas från till av taxeringsvärdet. Ändringen föreslås träda i kraft , men gälla retroaktivt så att den tillämpas för hela . 2018 föreslås skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet, fr.o.m. föreslås skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet och fr.o.m. den sänkas till av taxeringsvärdet. första gången på fastighetsskatt för , 2018, 2019 När samtliga steg är genomförda bedöms den sänkta fastighetsskatten för vattenkraftverk innebära en offentligfinansiell Kammarkollegiet och Älvräddarna anser att förslaget bör justeras så att skattesänkningen endast riktar sig mot de anläggningar som omfattas av tillstånd med moderna miljökrav. Älvräddarna anser även att de anläggningar som saknar tillstånd att bedriva verksamhet inte bör få komma i åtnjutande av skattesänkningen. Enligt Sportfiskarna bör endast de kraftverk som har prövats enligt beröras av förslaget. Regeringen gör dock samma bedömning som den som gjordes i promemorian, nämligen att förslaget bör omfatta alla vattenkraftverk. endast sänka fastighetsskatten för vissa vattenkraftverk är därför inte Som Ei noterar kommer vissa vindkraftverk fortfarande ha en lägre skattesats efter att fastighetsskatten för vattenkraftverk har sänks. Ei är detta inte teknikneutralt och utgör ett indirekt stöd, vilket kan leda En översyn av fastighetsskatten för vindkraftverk ryms sammanhanget kan dock nämnas ställningstagande den Statsstöd i form av lägre fastighetsskatt för vindkraftverk (dnr 131 143176-15/111), i vilket gjort bedömningen att den vindkraftverk (0,av endast ska gälla för de företag som inte överskrider takbeloppet enligt kommissionens förordning om stöd av mindre betydelse (). Enligt Utredningen om fastighetstaxeringen av elproduktionsenheters betänkande Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion (SOU 2016:31) uppskattar att ca två tredjedelar av vindkraftverken träffas av den högre skattesatsen. Därmed är skattesatsen för en majoritet av vindkraftverken i praktiken att anse som . Sammanfattningsvis anser regeringen att förslaget är förenligt med det EU-rättsliga regelverket. anser att regeringen bör villkora skattesänkningen med krav på att de stora energibolagen bildar en fond inom ett visst datum som solidariskt ska finansiera de miljöåtgärder som följer av de aviserade förändringarna i . Föreningen bedömer att en fond är helt nödvändig för att förslaget ska bli accepterat av den småskaliga vattenkraftindustrin och . Sportfiskarna och Älvräddarna menar att den föreslagna skattesänkningen för vattenkraften måste villkoras genom tydliga krav på vattenkraftbranschen, bl.a. vad avser den fondlösning som omnämns i energiöverenskommelsen. i och i län betonar vikten av att den aviserade fonden etableras för finansiering av miljöpassningsåtgärder. I denna proposition behandlas de förslag i energiöverenskommelsen som rör beskattning. Övriga förslag i överenskommelsen faller utanför ramen för detta lagstiftningsärende. , som har avstått från att lämna in yttrande, påpekar att remisstiden i förhållande till kommunens behov av beredning av ärenden varit väl kort. Remisstiden för promemorian uppgick och varade –. Det framgår av energiöverenskommelsen när starttidpunkten för de ändringar som föreslås i propositionen inträder. För att kunna genomföra dessa ändringar på det lämpligaste sättet och i enlighet med energiöverenskommelsen bedömde regeringen att promemorian med förslagen till lagändringar skulle remitteras när det skedde. Enligt regeringens uppfattning har remissinstanserna fått tillräcklig tid på sig att yttra sig över förslagen i promemorian. Det kan också noteras att, trots att remisstiden varit kort, har 24 remissinstanser inkommit med yttrande över promemorians förslag. Havs- och vattenmyndigheten, i , i , i län och i har synpunkter på konsekvensanalysen. Dessa behandlas i avsnitt 9.5. har begärt att en skattesats om av taxeringsvärdet för vattenkraftverk ska tillämpas för företag som förbrukar hela eller huvudsaklig del av produktionen i egen verksamhet. Med hänsyn till att regeringen föreslår att skattesatsen ska sänkas till av taxeringsvärdet fr.o.m. och att sänkningen ska gälla samtliga vattenkraftverk saknas det skäl att föreslå en lagändring med den inriktning som har begärt. Någon åtgärd vidtas därför inte med anledning av begäran. 2016/17:142 Lagförslag Förslaget föranleder ändringar i 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. 6Avskaffad skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Regeringens förslag: Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas stegvis med start . I det första steget sänks skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer till per megawatt och kalendermånad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Det avdrag som medges när reaktorer är ur drift som överstiger 90 kalenderdygn justeras för att avspegla den ändrade skattesatsen. Skatten slopas i ett andra steg då lagen om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer upphävs. De bestämmelser i skatteförfarandelagen som hänvisar till den upphävda lagen om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ändras. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot det remitterade förslaget. bedömer att förslaget är i linje med en positiv utveckling av elmarknadens funktion. Energiföretagen välkomnar förslaget och anser att det är bra ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och för vårt elsystem som behöver planerbar kraftproduktion i takt med en ökad utbyggnad av väderberoende elproduktion. tillstyrker förslaget förutsatt att kärnkraftsbolagen framöver fullt ut står för sina kostnader för avfall och risker. efterfrågar en närmare motivering till varför sänkningarna av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer är stegvisa. Skälen för regeringens förslag: I energiöverenskommelsen konstateras att svensk kärnkraft står inför stora investeringsbehov för att möta kommande säkerhetskrav. har beslutat att dessa krav behöver vara uppfyllda 2020. I annat fall får reaktorerna inte drivas vidare. Det har redan fattats beslut om att fyra reaktorer ska avvecklas till 2020. Kärnkraften ska bära sina egna kostnader och principen om att kärnkraft inte ska subventioneras består. Principerna från regeringens proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik kvarstår. Det innebär bl.a. följande: Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. Kärnkraftsparentesen är förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. I enlighet med energiöverenskommelsen ska skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas med start . Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer föreslås därför avvecklas i två steg. I ett första steg, , föreslås skattesatsen sänkas från till per megawatt och kalendermånad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Den närmare motiveringen till varför skattesänkningarna för kärnkraft är stegvisa som efterfrågar är följaktligen att det följer av energiöverenskommelsen att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ska avvecklas med start . Det avdrag som medges när reaktorer är ur drift som överstiger 90 kalenderdygn föreslås vidare sänkas från till per megawatt och överskjutande kalenderdygn för att avspegla den förändrade skattesatsen. I ett andra avslutande steg föreslås att lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer upphävs fr.o.m. . När skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer har fasats ut bedöms det på årsbasis innebära en offentligfinansiell nettokostnad om . tillstyrker förslaget om sänkt skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer under förutsättning att kärnkraftsbolagen framöver fullt ut står för sina kostnader för avfall och risker. I denna proposition behandlas de förslag i energiöverenskommelsen som rör beskattning. Övriga delar av energiöverenskommelsen, som för kärnkraften bl.a. rör en utökning av ansvaret vid radiologiska olyckor, faller utanför ramen för detta lagstiftningsärende. Ändringarna i lagen om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer föreslås träda i kraft . Lagen om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer föreslås upphöra att gälla vid utgången av 2017. Mot bakgrund av att lagen om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer upphävs görs följdändringar i skatteförfarandelagen (2011:1244) och i lagen (2016:1077) om ändring i skatteförfarandelagen. Dessutom görs en rent författningsteknisk ändring i lagen (2017:000) om ändring i skatteförfarandelagen. Den paragraf som omfattas av ändringen träder i kraft (se punkten 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till den lagen), dvs. efter det att lagen om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer har upphävts. Hänvisningen i paragrafen till den lagen är därmed inaktuell. Förslaget föranleder dels ändringar i 2 och 5 §§ lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, dels införande av en ny lag om upphävande av lagen om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. skatteförfarandelagen (2011:1244), i 7 kap. 1 § lagen (2016:1077) ändring i skatteförfarandelagen och i 7 kap. 1 § lagen (2017:000) ändring i skatteförfarandelagen. Höjd energiskatt på el för hushåll och Regeringens förslag: Energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänstesektor höjs i två steg. I det första steget höjs normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft med . sker och innebär att skatten höjs med per Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Till följd av en uppdaterad prognos för prisutvecklingen föreslår dock regeringen en något lägre energiskattesats i det andra steget. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har ingenting att invända mot att finansieringen av sänkt fastighetsskatt för vattenkraftverk och utfasningen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer sker genom höjd energiskatt på elektrisk kraft. remissinstanser, däribland och i , har invändningar mot den förmögenhetsöverföring som de föreslagna höjningarna innebär. Skogen, Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS), Innovations- och kemiindustrierna (IKEM) och motsätter sig förslaget om att i lagtexten i förväg prognostisera vad skattesatsen fr.o.m. 2019 ska vara. Energiföretagen ställer sig tveksamma till att i lagtexten inkludera en prognostiserad indexomräkning . Näringsliv avstyrker förslaget om höjd energiskatt på elektrisk kraft och anser i stället att principen om sunda offentliga finanser främst bör upprätthållas genom en stramare utgiftspolitik, samt ifrågasätter om den prognos som används för att beräkna energiskattesatsen överensstämmer med den prisutveckling som kan förväntas. anser att det bör övervägas om finansieringen av skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft kan göras på annat sätt. Skälen för regeringens förslag Finanseringen av den slopade skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och av sänkningen av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk ska enligt energiöverenskommelsen ske genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft som elintensiv industri ska undantas. Regeringens bedömning är att finansieringen av skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft bör ske genom en höjning av normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänstesektor. gäller en enda skattesats för förbrukning av elektrisk kraft. Lägre skattenivåer än den s.k. normalskattenivån uppnås för viss förbrukning genom ansökan om återbetalning eller genom avdrag i punktskattedeklaration. Den förbrukning som omfattas av denna möjlighet är el som förbrukas i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet, i datorhall, i yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet, i yrkesmässig vattenbruksverksamhet samt som . Avdrag och återbetalning medges i dessa fall med skillnaden mellan normalskattenivån och , vilket innebär att en höjning av normalskattenivån inte träffar dessa typer av förbrukning. Finansiering av skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft Skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft föreslås ske –2020. Sänkningarna av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk –2020 bedöms, som framgår av avsnitt 5, sammantaget innebära en nettokostnad på , medan utfasningen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer –2018, som framgår av avsnitt 6, bedöms medföra en offentligfinansiell nettokostnad om . Det totala finansieringsbehovet bedöms därmed på årsbasis uppgå till ca . För att finansiera skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft bedöms normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft sammantaget behöva höjas med , vilket beräknas ge ökade nettointäkter om ca (se även Tabell 9.4). innebär utfasningen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer –2018 att en större del av finansieringsbehovet uppstår , varför en större del av höjningen av energiskattesatsen också behöver ske . För att finansiera de stegvisa skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft i enlighet med energiöverenskommelsen föreslås att en höjning av normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft sker i två steg. Att energiskattesatsen föreslås höjas i två steg, när skattesänkningarna sker , motiveras främst av att det är önskvärt att begränsa antalet regeländringar. Genom ett första steg föreslås skattesatsen för andra halvan av 2017 höjas med . Denna höjning till föreslås komma till uttryck genom en ändring av lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Eftersom helårseffekten av denna skattehöjning uppstår 2018, finansierar energiskattehöjningen 2017 såväl de två stegen i avvecklingen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer –2018 som de två första sänkningarna av skattesatsen för vattenkraftverk –2018. Höjningen av energiskattesatsen 2017 bedöms på årsbasis innebära ökade nettoskatteintäkter om . avstyrker höjningarna av energiskatten på elektrisk kraft med motiveringen att någon motsvarande sänkning av energiskatten inte genomfördes vid tidigare höjningar av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer eller av fastighetsskatten på vattenkraftverk. sammanhanget kan noteras att dessa skattehöjningar för vatten- och kärnkraft t.ex. har använts för att finansiera den slopade revisionsplikten för mindre företag eller för att finansiera andra angelägna reformer. Även om det i princip också är möjligt att upprätthålla balans i de offentliga finanserna genom att i stället minska de offentliga utgifterna följer det uttryckligen av energiöverenskommelsen att skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft ska finansieras genom en höjd energiskatt på elektrisk kraft. Med anledning av synpunkt om att det bör övervägas om finansieringen kan ske på annat sätt kan konstateras att det av energiöverenskommelsen följer att finansieringen ska ske på detta sätt. Några remissinstanser, däribland och i , har invändningar mot den förmögenhetsöverföring som de föreslagna höjningarna innebär. Dessa synpunkter behandlas under avsnitt 9.2 och 9.6 nedan. De föreslagna ändringarna innebär ingen höjning av energiskatten för den elektriska kraft som förbrukas i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet, i datorhall, i yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet, i yrkesmässig vattenbruksverksamhet samt som . Skattesatsen på elektrisk kraft för fastställs, enligt 11 kap. 3 § LSE, av regeringen i förordning efter omräkning enligt prisutveckling (indexering). Förordningen ska utfärdas av regeringen senast . Indexomräkningen tillämpas på skattesatsen som anges i 11 kap. 3 § LSE. Indexomräkningen av skattesatsen sker utifrån den faktiska förändringen i konsumentprisindex (KPI) –som alltså tillämpas på den skattesats om som lagregleras genom det ovan nämnda första steget. Genom ett andra steg föreslås en lagreglerad höjning av skattesatsen motsvarande summan av en indexomräknad skattesats enligt prognos för prisutvecklingen fram och , vilket innebär en skattesats om för . Höjningen av energiskattesatsen med 2019 bedöms leda till ökade nettointäkter om och finansierar de två återstående stegen av sänkningarna av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk –2020. SKGS, IKEM, och Energiföretagen invänder mot att skattesatsen för omräknas baserat på prognosticerad prisutveckling. SKGS anser att det därigenom introduceras ett spekulativt element och förordar, tillsammans med Energiföretagen , att principen för att definiera skattesatsen bör vara densamma som , dvs. att indexomräkningen fastställs av regeringen i förordning. föreslår att skattesatsen i lagtexten i stället anges till . Inledningsvis bör det noteras att indexomräkningen av skattesatsen handlar om att följa gällande regelverk, där det framgår att skattesatsen ska omräknas med förändringen i KPI, och, eftersom en av de föreslagna höjningarna gäller fr.o.m. , bör en indexomräknad skattesats anges i lagtexten . Syftet med indexomräkningen är att realvärdessäkra skatteuttaget och att upprätthålla punktskattens styrande effekt. Att inte indexomräkna skattesatsen skulle därmed riskera leda till att såväl skatteintäkterna, i reala termer, som energiskattens styrande effekt minskar. Det finns inte, så som SKGS anger, något spekulativt inslag i att skattesatsen bestäms på förhand. Skattesatsen kommer, allt annat lika, att bli den som anges i föreslagen lagtext. Energiföretagen anser att den prognosbaserade indexomräkningen av skattesatsen medför en ökad otydlighet om vad som utgör indexomräkning och vilken del som är en permanent skattehöjning. Regeringen delar inte den uppfattningen utan anser att det bl.a. av denna proposition tydligt framgår att finansieringen av föreslagna skattesänkningar sker genom att normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft höjs med fr.o.m. och med ytterligare fr.o.m. . Att energiskattesatsen därutöver omräknas i enlighet med den förväntade prisutvecklingen är inte att anse som en del av finansieringen av skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft. Indexomräkningen leder inte, som anför, till att förslagen överfinansieras. Om skattesatsen inte omräknas så att hänsyn tas till förändringen i KPI skulle förslaget vara att betrakta som underfinansierat. Den årliga indexomräkningen innebär i praktiken att skattesatsen i reala termer ligger på samma nivå som året innan. Att vissa punktskattesatser omräknas med förändringen i KPI är också en del av den prognosticerade utvecklingen av skatteintäkterna. Därmed skapar indexomräkningen inte i sig något egentligt budget- eller reformutrymme. Att i lagtexten i stället ange en energiskattesats på (32,5+1,), så som föreslår, skulle innebära att hänsyn inte tas till prisutvecklingen , vilket med förväntad ekonomisk utveckling skulle medföra att såväl skatteintäkterna som skattesatsens styrande effekt i reala termer urholkas. Indexomräkning med förväntad KPI-utveckling är även en tidigare använd modell när skattesatser på förhand fastställs för framtida kalenderår. Exempelvis gjordes detta för de skatteförändringar som genomfördes för perioden –2015 genom förslag i propositionen Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen (prop. 2009/10:41). Regeringen anser därför sammantaget att den skattesats som föreslås för , utöver det andra steget av höjningen av energiskatten på elektrisk kraft med som bedöms nödvändig för att finansiera de återstående skattesänkningarna för vattenkraften i enlighet med energiöverenskommelsen, även ska omräknas med utgångspunkt i prognosticerad prisutveckling. Att skattesatsen beräknas baserat på förväntad prisutveckling innebär att skattesatsen kan avvika från vad den skulle ha blivit med oförändrade regler. Skattesatsen kan bli såväl högre som lägre, den faktiska skillnaden förväntas dock bli liten eftersom inflationen fortsatt 2016/17:142 förväntas vara låg . Osäkerheten i prognosen minskar även ju närmare prognostidpunkten ligger utfallstidpunkten. Ett sätt att minimera skillnaden är därför att använda senast tillgängliga prognos för KPI (juni–juni).