prop · H403211 · 2017-06-27 00:00:00 — är det viktigt att projekt för målgruppen personer med funktionsnedsättning och inte minst äldre bland dessa ökar i antal och beviljade medel. Regeringen anser sammantaget att medel har fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Arvsfondsdelegationen fördelade , varav utgjorde projektstöd. Mätt i kronor motsvarar ökningen jämfört med året innan och är den högsta summan i Allmänna arvsfondens historia. Antalet inkomna ansökningar har däremot fortsatt att minskat . I genomsnitt har av ansökningarna beviljats stöd, vilket är en högre andel än . Regeringen anser att det är positivt att fördelningen av medel fortsätter att öka även om antalet inkomna ansökningar har minskat något detta år. 2016/17:211 Volymen beslutade medel för barnprojekt uppgick till , vilket är mer än föregående år och motsvarar en ökning på . Det är den högsta nivån i fondens historia vilket även gäller verksamhetens betydelse för ungdomar. Finansieringen har utvecklats från ca 2004 till . Ökningen jämfört med föregående år var eller . Finansieringen ur Arvsfonden till projekt som fokuserar på målgruppen personer med funktionsnedsättning uppgick till . Även om projektstödet till den målgruppen minskade med , eller , jämfört med är det den tredje högsta nivån . Ökningen av beslutade projektmedel till den målgruppen jämfört innan beror till stor del på satsningen Egen kraft!. Om projekt som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning räknas in under rubriken personer med funktionsnedsättning uppgår den totala volymen beslutade projektmedel till den målgruppen till , eller av det totala belopp som betalades ut i projektmedel . Som tidigare nämnts ser regeringen med tillfredställelse på att volymen fördelade medel fortsätter att öka och att medel till projekt som rör barn har ökat från föregående år. Det är alltjämt angeläget att säkerställa att medel fördelas till fondens samtliga tre målgrupper. Det är således viktigt att följa utvecklingen av tilldelade medel för projekt rörande personer med funktionsnedsättning. Antalet idrottsorganisationer som beviljats medel är likt föregående år den kategori organisationer som fått flest bifall. Majoriteten av projekten är lokalstöd. Idrottsföreningarna som fått stöd avser främst att utöka sina verksamheter med flera aktiviteter och att nå nya målgrupper, bland annat personer med funktionsnedsättning, unga som inte är föreningsaktiva och nyanlända. Funktionshinderorganisationerna, som 2014 bröt de senaste årens nedåtgående trend, fortsatte att öka också . Den tredje största kategorin är kulturföreningar som i sina projekt ofta vänder sig till personer med funktionsnedsättning och till nyanlända. Fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden finansierar även byggnationer av lokaler och anläggningar Denna finansiering har ökat stadigt , då den årliga nivån var . beviljades i lokalstöd till 69 lokalstödsprojekt, från norr till söder. Det är fler projekt än . Investeringsmässigt är det en ökning med jämfört med året innan och den högsta nivån . gick av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Regeringen anser att det är av stor vikt att följa upp och utvärdera projekt som har beviljats medel för att kunna säkerställa att syftet med fonden uppnås. Det är tillfredsställande att projekten fortsätter att göra nytta även efter att finansieringen från fonden upphört. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen ha Skr. 2016/17:211 en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. Arvsfondsdelegationen lämnade en sådan strategi till regeringen . Utvärderingarna som Arvsfondsdelegationen initierat visar att de erfarenheter och kunskaper som det civila samhällets organisationer genererar tas tillvara både i organisationer, offentlig sektor och i forskningsvärlden. Inte minst utvecklar de genomförda projekten metoder och verksamheter som kommer Allmänna arvsfondens tre målgrupper till godo. Studierna visar på projektens möjligheter att skapa mötesplatser och ge nya positiva förebilder för människor som lever i utanförskap. Utvärderingarna ger många exempel på hur det civila samhällets organisationer kan stärka människors livsvillkor, för att på så sätt försöka åstadkomma en förändring. Endast ett av de 104 projekt som slutredovisades lyckades inte genomföra den verksamhet de beviljats medel för. Hela 58 projekt () av projekten lever vidare efter det att finansieringen ur arvsfonden upphört. har Arvsfondsdelegationen anlitat forskare som genomfört totalt 48 utvärderingar. har Arvsfondsdelegationens kanslifunktion bedömt och kategoriserat 1350 stycken avslutade arvsfondsprojekt. Resultaten är entydiga. Hälften av projektens verksamheter och metoder lever vidare i någon form efter projektens slut. Det betyder att arvsfondens medel inte bara kommer de barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning till del som deltar i projekten. Fondens medel leder dessutom till att nya arbetsmetoder och verksamheter, nya hjälpmedel, förbättrade former för delaktighet med mera sprids vidare och till betydande andel blir reguljär verksamhet finansierad av offentliga eller andra medel. Projekten blir på det sättet en investering i samhället, med en nytta för arvsfondens målgrupper långt efter det att finansieringen ur fonden upphört (se bilaga 3). startade de sista nya projekten inom treåriga satsningen Egen Kraft! och de första projekten inom den treåriga s.k. Nyanländasatsningen. fokuserar på målgruppen personer med funktionsnedsättning, oavsett ålder. Nyanländasatsningen fokuserar på en av största samhällsutmaningar – etablering av nyanlända barn och ungdomar. De båda satsningarna har ökat antalet projekt för respektive målgrupp och starkt bidragit till att såväl antalet projekt som volymen utdelade medel ökat . Volymmässigt utgör de båda satsningarna tillsammans av projekten som beviljades medel . Projekten ur ett jämställdhetsperspektiv Att synliggöra Allmänna arvsfondens verksamhet och dess projekt ur ett jämställdhetshetsperspektiv är viktigt, inte minst mot bakgrund av de jämställdhetspolitiska målen. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Arbetet med frågor om jämställdhet avser att synliggöra om och på vilket sätt projekten utmanar den rådande maktstrukturen i ett intersektionellt perspektiv. Arbetet med jämställdhet sker på tre nivåer, i 2016/17:211 kanslifunktionens inre arbete, i den aktiva handläggningen och i uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd till bedriver tre verksamheter som riktar sig enbart till män och 22 projekt riktar sig enbart till kvinnor. I de projekt som slutredovisats har av projektledarna varit kvinnor. I sex av projekten hade man delat ledarskap, en man och en kvinna och i två projekt var projektledaren en person som inte identifierar sig som kvinna eller man. När det gäller lokalstödsprojekten gäller det omvända där majoriteten av projektledare är män. Det finns ingen större skillnad när det gäller vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare för. Här skiljer sig arvsfondsprojekten från studier som visar att kvinnor oftare än män är engagerade inom omsorg, solidaritet och kultur. Regeringen ser positivt på de kommunikationsinsatser som har genomförts och att en ny kommunikationsstrategi tagits fram. Det är angeläget att det finns goda förutsättningar att arbeta med kommunikativa insatser för att bibehålla och öka legitimiteten och det höga förtroendet för arvsfonden hos allmänheten, fondens olika målgrupper, offentliga aktörer och det civila samhället. Att öka kännedomen om arvsfonden är centralt för att dels nå ut till fler som har intresse av att söka stöd, dels stödja utbyte och lärande mellan olika projekt som har beviljats stöd ur fonden. Därför bör den kunskap och kompetens som finns inom verksamheten om projekten och goda exempel tillvaratas och spridas i högre utsträckning. Det kan t.ex. handla om ökat deltagande på konferenser eller i andra relevanta sammanhang som fokuserar på målgruppernas behov och situationer. Arbetet med den nya kommunikationsstrategin ledde till att de egna kommunikationsmålen som var satta för året överträffades. Webbplatsen har fått ett tydligare och mer renodlat syfte att vara till för dem som vill veta mer om verksamheten och funderar på att skicka in en projektansökan. Webbplatsen har även utvecklats i syfte att bli mer coachande och stödjande. För att nå ut via medierna med information om Arvsfonden etablerades konceptet Projektbarometern. Då Arvsfonden har som mål att vara till för hela och att det ska starta ett nytt projekt i varje län är ambitionen att visa hur fördelningen av projektstöd ser ut länsvis. Denna satsning resulterade i 111 publiceringar till ett annonsvärde av . Projektbarometern kommer hädanefter att ges ut . Allmänna arvsfondens utveckling framöver Regeringen anser att kommunikation och information om Allmänna arvsfonden är avgörande för kunskap om fondens verksamhet, för möjligheten att ansöka om medel för olika projekt samt för kunskaps- och erfarenhetsspridning. Vidare är det väsentligt att medel kommer alla målgrupper till del. kommer det att göras en översyn av regelverket som avser Allmänna arvsfonden samt en myndighetsanalys Resultatet från dessa redovisningar kommer Skr. 2016/17:211 att ligga till grund för hur Allmänna arvsfonden bör utvecklas framöver. 8 Inriktning och prioriterade områden Regeringen ska enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ange den kommande inriktningen av fondens stödgivning. Det gör regeringen genom att i sin årliga skrivelse till ange inriktningen av barnrättspolitiken, ungdomspolitiken och funktionshinderspolitiken. Regeringen anger även sådana områden som är angelägna att utveckla och som därför bör prioriteras vid Arvsfondsdelegationens medelsfördelning. Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Målet utgår från de grundläggande principerna i FN:s konvention om barnets rättigheter () som omfattar varje flicka och pojke upp till . ska vara ett av de bästa länderna i världen att växa upp i och för att uppnå målet krävs insatser inom flera politikom- råden förutom barnrättspolitiken. Att ta till vara och stärka barnets rättigheter och intressen med utgångspunkt i förut- sätter att regeringens barnrättspolitik är sektorsövergripande och för- verkligas inom alla områden och verksamheter där barn är berörda. Regeringens avsikt är att göra till lag för att stärka barnets rättigheter (S 2013:08). konventionen som lag ska få avsedd effekt och för att förbättra tillämp- ningen av lagstiftningen finns det behov av kunskapshöjande insatser om vad konventionen innebär på alla nivåer i samhället. behöver ökad kunskap om sina rättigheter för att kunna få dem tillgodo- De områden och åtgärder som är särskilt angelägna för regeringen är ett strategiskt och systematiskt arbete inom EU och på övrig inter- nationell nivå samt på nationell, regional och lokal nivå för att tillför- säkra barn deras rättigheter, skydda barn mot människohandel, exploa- tering och sexuella övergrepp, skydda barn mot våld och förebygga ekonomisk utsatthet bland barn. godkände en strategi för att stärka barnets rättigheter i i enlighet med regeringens förslag i propositionen Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232). Strategin utgår från de mänskliga rättigheter som varje barn ska till- försäkras enligt internationella överenskommelser, särskilt de åtaganden som följer av . Principerna i strategin uttrycker grund- läggande förutsättningar och tillvägagångssätt för att stärka barnets Avsikten är att strategin ska vara en utgångspunkt och ledning för offentliga aktörer på statlig och nivå när dessa i sina verksamheter ska säkerställa de rättigheter barn har. 2016/17:211 således till riksdag, regering, statliga myndigheter, landsting och kommuner. De åtgärder som genomförs utifrån strategin kommer därför att variera beroende på aktör och verksamhet. Regeringens insatser inom barnrättspolitiken utgår från strategin och redovisas till . Strategin kommer också att ses över och följas upp med jämna mellanrum för att säkerställa att den är ett effektivt och användbart verktyg för att stärka barnets rättigheter i . Målet för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Därmed tydliggörs att ungdomspolitiken är ett av flera verksamhetsområden som ska bidra till måluppfyllelsen för ungdomspolitiken. Arbetet inom ungdomspolitiken ska syfta till att offentlig verksamhet som rör unga har ett ungdomsperspektiv, bedrivs utifrån kunskap om ungas levnadsvillkor och samordnas mellan olika sektorer. För att uppnå det övergripande ungdomspolitiska målet prioriterar regeringen insatser för ungas etablering i arbets- och samhällslivet, främst arbete, utbildning och bostad. Därutöver prioriteras ungas makt och delaktighet samt ungas fritid, organisering och välmående. Då etablering i arbets- och samhällslivet spänner över flera politikområden kan ungdomspolitiken spela en särskild roll genom sin sektorsövergripande karaktär med utgångspunkt i ungdomars livsvillkor. Regeringen har exempelvis beslutat om Vägar framåt – en strategi för unga som varken arbetar eller studerar (U2015/05478/UF) och utsett en samordnare som ska främja förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting och organisationer på nationell, regional och lokal nivå kring insatser för unga som varken arbetar eller studerar. fick utredaren också i uppdrag (dir. 2016:82) att främja kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan kommuner när det gäller aktivitetsansvaret för ungdomar. Utredaren ska dessutom stärka dialogen mellan kommuner och staten i genomförandet av aktivitetsansvaret och lämna förslag till fortsatta åtgärder från staten för att stödja kommunerna i deras arbete med aktivitetsansvaret. Funktionshinderspolitiken ska syfta till att främja förutsättningar för fullt åtnjutande av mänskliga rättigheter för flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning och ska ses som en del i arbetet med att förverkliga FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Arbetet med jämlikhet i levnadsvillkor och samhällets gemensamma ansvarstagande är fortsatt angelägna frågor. Regeringens prioriteringar inom verksamheten till förmån för personer Skr. 2016/17:211 med funktionsnedsättning tar sin utgångspunkt i de nationella målen för funktionshinderspolitiken som har beslutat om 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Dessa mål är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. Funktionshinderspolitiken omfattar de sektorsövergripande insatser som syftar till att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor för flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning samt insatser för att förebygga och bekämpa diskriminering av personer med funktionsnedsättning. De nationella målen och inriktningen på arbetet bör utgöra en utgångspunkt i arbetet för Arvsfondens målgrupp personer med funktionsnedsättning. För att förtydliga målen och effektivisera arbetet med att genomföra funktionshinderspolitiken har ett antal inriktningsmål fastställts inom nio prioriterade politikområden, däribland arbetsmarknad, utbildning, transport och ökad fysisk tillgänglighet (skr. 2009/10:166). Målen är en del i strategin för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011– 2016. En viktig faktor för att kunna nå målen för insatserna är att regeringen har en kontinuerlig dialog med det civila samhället. Strategin för funktionshinderspolitiken avslutades och regeringen beslutade om propositionen Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188). Regeringen har identifierat tolv områden som bör prioriteras vid Arvsfondsdelegationens medelsfördelning. De prioriterade områdena har många beröringspunkter och ett projekt kan innehålla delar som rör flera områden. Samtliga prioriteringar gäller för fondens tre målgrupper om inget annat anges eftersom de tre målgrupperna har mycket gemensamt och eftersom ett projekt kan röra fler än en av målgrupperna. Regeringen vill i sammanhanget understryka att målgruppen personer med funktionsnedsättning även omfattar vuxna och äldre personer. Utöver nedan angivna områden bör medel liksom tidigare kunna ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utvecklingsprojekt inom helt nya områden. Inom ramen för regeringens arbete med Agenda 2030 har två av de prioriterade områdena särskilt uppmärksammats, nämligen att stärka barnets rättigheter och ökad jämställdhet och jämlikhet. Världens stater har genom FN:s Agenda 2030 enats om 17 globala mål för hållbar utveckling. Såväl barn och ungdomar som personer med funktionsnedsättning berörs av de flesta av målen. I det svenska genomförandet betonas nära samverkan mellan främst kommuner, myndigheter, näringsliv, civilsamhälle och forskarvärlden. 17 om att bygga partnerskap är agendans genomförandemål och syftar till att bygga nya och utveckla befintliga samarbeten för att uppnå målen. Hållbar utveckling syftar på en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. Mot den bakgrunden är det naturligt att unga ofta går i spetsen för hållbar utveckling. Det är viktigt att barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning uppmuntras och ges möjlighet att bidra till hållbar utveckling. Projekt som genom nya och utvecklade former bidrar till att uppfylla målen i Agenda för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning bör stödjas. Projekt som bl.a. syftar till att uppfylla agendans mål 5 om att uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt samt mål 16.2 om att eliminera övergrepp, utnyttjande, människohandel och alla former av våld eller tortyr mot barn, ska särskilt uppmuntras. Projekt som syftar till att stärka barnets rättigheter För att stärka barnets rättigheter är det angeläget med stöd till projekt som syftar till att och dess intentioner blir kända och tillämpade på alla nivåer i samhället som berör barn direkt eller indirekt inom exempelvis förskola och skola, socialtjänst, hälso- och sjukvård, samhällsplanering, idrott, fritid, kulturliv och rättsväsende. Det är särskilt angeläget att ge prioritet åt projekt som syftar till att stärka rättighetsperspektivet i barns och ungas vardag. Mål 16 i Agenda handlar om att främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, se till att alla har tillgång till rättvisa samt bygga upp effektiva och ansvarsskyldiga och inkluderande institutioner på alla nivåer. I detta sammahang bör särskilt mål 16.2 beaktas. Målet omfattar att eliminera övergrepp, utnyttjande, människohandel och alla former av våld eller tortyr mot barn. Projekt som syftar till att öka delaktighet och stärka demokratin Möjligheten till delaktighet i samhället och inflytande över den egna vardagen är central för fondens målgrupper. Projekt som syftar till att utveckla nya former för engagemang och att engagera personer som inte annars deltar i föreningslivet bör ges särskild prioritet. Även projekt som verkar för att förebygga att ungdomar utvecklar ett antidemokratiskt beteende eller ansluter sig till antidemokratiska grupperingar bör uppmärksammas särskilt. Det är också angeläget att uppmärksamma projekt som syftar till att stärka målgruppernas representation i demokratiska beslutsprocesser och möjligheter att påverka förhållanden i såväl den personliga sfären som i samhället i stort. Att utveckla, sprida och använda metoder att tillvarata de små barnens åsikter och de åsikter barn med funktionsnedsättning har, är särskilt viktigt. Projekt som syftar till att förebygga våld, mobbning och trakasserier Arbetet med att förebygga alla former av våld, mobbning och trakasserier bör prioriteras i arvsfondens medelstilldelning, framför allt vad gäller projekt som syftar till att utveckla nya metoder på området. Här innefattas även stöd till brottsoffer inom fondens målgrupper. syftar till att motverka mäns våld mot flickor och unga kvinnor och mot Skr. 2016/17:211 flickor och kvinnor med funktionsnedsättning bör särskilt uppmärk- Det gäller även projekt som syftar till att motverka våld i samkönade relationer eller som vänder sig till barn som bevittnar våld i hemmet. Projekt som syftar till att främja ett stärkt föräldraskap För att främja barns och ungas hälsa behöver nya metoder för föräldrautbildning och föräldrastöd utvecklas och prövas. Stöd och hjälp i föräldraskapet kan öka andelen barn som har goda relationer med föräldrarna och som därigenom har ökade möjligheter till god hälsa och ett gott liv. Det är särskilt angeläget att uppmärksamma projekt som syftar till att utveckla former för ett universellt förebyggande föräldrastöd, det vill säga att alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp. Vidare är det angeläget att uppmärksamma att föräldrars behov av stöd kan skifta under olika perioder av barnets uppväxt, samt att unga föräldrar kan vara i behov av särskilt stöd. Det behövs därutöver ett fortsatt utvecklingsarbete för att stärka och stödja barn till föräldrar som har missbruksproblematik eller har en psykisk sjukdom samt barn till föräldrar som har en psykisk eller fysisk funktionsnedsättning. Projekt som syftar till att främja psykisk och fysisk hälsa Projekt som främjar målgruppernas fysiska, psykiska och sociala välbefinnande bör ges fortsatt prioritet. Även om hälsan i huvudsak utvecklas positivt i finns problem, bland annat vad gäller psykisk ohälsa, övervikt och fetma samt alkoholkonsumtion. har flera studier också pekat på att psykisk ohälsa i hög grad förekommer bland homo- och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner (hbtpersoner). Det är därför angeläget att pröva modeller där ideella organisationer, själva eller tillsammans med offentliga samhällsorgan, kan utveckla verksamhet för att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos fondens målgrupper. Levnadsvanor och mönster som grundläggs i tidig ålder följer ofta med och påverkar resten av livet, varför det är särskilt angeläget att främja goda levnadsvanor tidigt i livet. Projekt som syftar till ökad delaktighet i kulturlivet Att verka för ett rikt och nyskapande kulturliv som är tillgängligt för alla människor samt att bevara och tillgängliggöra kulturarvet är viktiga uppgifter för hela samhället. Alla som bor i vårt land ska oberoende av ålder eller eventuell funktionsnedsättning ha möjlighet att delta i kulturlivet och uppleva en bredd av kulturella uttrycksformer liksom att få utveckla sin egen förmåga att uttrycka sig. Det är därför angeläget att stödja projekt som utvecklar barns och ungdomars möjlighet till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och till eget skapande. Det gäller också för personer med funktionsnedsättning. Även projekt som syftar till att utveckla långsiktig samverkan mellan kulturinstitutioner och ideellt föreningsliv bör uppmärksammas. Det är också angeläget med stöd till barns och ungas språkutveckling. 2016/17:211 Projekt som syftar till att främja etableringen på arbetsmarknaden