prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I tabell 1.5 och diagram 1.6 redovisas uppgif- ter avseende andelen elever invandrade som har gymnasiebehörighet efter att ha avslutat årskurs nio. Andelen är betydligt lägre bland de som invandrar från länder utanför EU/EFTA än bland andra. För elever födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts var andelen med gymnasiebehörig- het (flickor och pojkar ), vilket är en ökning jämfört med . Även för de övriga grupperna av utri- kes födda har det skett en ökning jämfört med . För inrikes födda elever är andelen med gymnasiebehörighet (flickor och pojkar ). För elever som invandrat eller tidi- gare från länder utanför EU/EFTA var andelen med gymnasiebehörighet för flickor och 2016. Tabell 1.5 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland inrikes födda och utrikes födda som har folkbokförts EU/EFTA (exkl. Anm.: avses behörighet till minst ett nationellt program. avses med behörighet att en person är behörig till minst ett nationellt program. Då behörighetskraven skärpts är uppgifterna och framåt inte helt jämförbara Källa: SCB, särskild beställning från Registerdata för integration. Diagram 1.6 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 efter kön bland inrikes födda och födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts Födda utanför EU/EFTA pojkar Födda utanför EU/EFTA flickor Källa: SCB, särskild beställning från Registerdata för integration. Många elever som har invandrat till i nära anslutning till gymnasiestarten har svårt att slut- föra sina studier i gymnasieskolan. I tabell 1.6 redovisas studieresultat för nybör- jare i gymnasieskolan . Resultaten visas för elever med svensk bakgrund (elever som är födda i med minst en förälder född i ) och elever med utländsk bak- grund (elever som är födda utomlands eller elever som är födda i vars båda föräldrar är födda utomlands). Resultaten visas även för nyinvandrade elever, liksom för det totala antalet elever när nyinvandrade har exkluderats. Med nyinvandrade elever avses, i enlighet definition, elever som kommit till tidig- ast före sin start i gymnasieskolan. Statisti- ken utgår från elever som är folkbokförda, asylsökande elever ingår inte. Tabell 1.6 visar att av de nyinvandrade elever som påbörjade gymnasieskolan är det som har en gymnasie- examen och som har ett studiebevis6. Motsvarande siffror för elever med svensk bakgrund är respektive . Som framgår av tabellen är andelen med gymnasieexamen genomgående högre för kvinnor än för män. Nyinvandrade elever med gymnasieexamen kan antingen ha påbörjat gymnasieskolan på ett 6 Studiebevis utfärdas för elever som inte uppfyller kraven för gymnasieexamen. Studiebevisen som redovisas i tabell 1.6 gäller elever som slutfört ett fullständigt program (2 500 poäng) och blivit betygsatta (A–F) i sammanlagt 2 500 kurspoäng eller fler. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE Bilaga 1 introduktionsprogram och sedan fullföljt ett nationellt program, alternativt ha varit behöriga redan från . Tabell 1.6 Genomströmning 1 inom gymnasieskolan Av tabell 1.7 framgår hur stor andel av de som avslutat gymnasieskolan som också har behörig- het till högskola. Man kan se samma mönster som för gymnasiebehörighet; kvinnor har bättre studieresultat än män. Andelen med högskole- behörighet har minskat något för kvinnor födda utanför EU/EFTA. Tabell 1.7 Andel elever med behörighet till högskola efter avslutat gymnasium bland inrikes födda och födda utanför EU/EFTA EU/EFTA män Anm.: Gymnasiereformen 2011 (Gy 2011) har bland annat medfört att andelen behöriga till högskolan minskade kraftigt för personer som läst yrkesprogram och . Källa: SCB registerdata för integration. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE Bilaga 1 Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Antalet elever i sfi fortsätter att öka och uppgick till drygt 150 000 elever. Även antalet nybörjare (personer som fått sin första kursstart ) ökar och uppgick till drygt 58 000 personer. Varje elev studerar i genomsnitt 1,3 kurser , vilket innebär att antalet kursdeltagare uppgår till drygt 199 000. Det vanligaste födelselandet bland eleverna var . Det näst största födelselandet var följt av , , och . Diagram 1.7 Elever, nybörjare och kursdeltagare i sfi I tabell 1.8 redovisas studieresultat för elever som började sfi 2013 och 2014. Resul- taten visar att drygt sex av tio har avslutat någon kurs med minst godkänt resultat . Det är en större andel kvinnor () än män () som får godkänt på någon kurs. Andelen som avbröt studierna var högre bland män än bland kvinnor. Det är drygt en av tio som antas fortsätta utbildningen. Se närmare beskrivning av sfi under utgiftsområde 16, avsnitt 5.3.2. Tabell 1.8 Studieresultat för elever som påbörjat sin utbildning respektive 2014, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs Samtliga elever (antal) Andel (%) som slutfört någon kurs med godkänt Andel (%) avbrott/ Andel (%) som fortsätter Utrikes föddas allmänna hälsotillstånd I undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC, Statistics on income and living conditions) 2014–2015 och 2016 studeras bland annat det allmänna hälsotillståndet. I tabell 1.9 nedan redovisas hur stor andel som uppger att de har ett bra hälsotillstånd för inrikes och utrikes födda män och kvinnor. Bland utrikes födda kvinnor uppger att de har ett bra hälsotillstånd. Detta kan jämföras med inri- kes födda män där uppger att de har ett bra hälsotillstånd. Tabell 1.9 Andel med bra hälsotillstånd för personer Källa: SCB, /SILC. Psykisk hälsa mäts med frågan om förekomsten av sömnbesvär eller besvär med ängslan, oro och ångest. Att ha sömnbesvär eller besvär med ängslan, oro och ångest är vanligast bland utrikes födda kvinnor där uppger att de har sömn- besvär och uppger att de känner ängslan, oro och ångest. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE Bilaga 1 Tabell 1.10 Andel med sömnbesvär respektive besvär med ängslan, oro och ångest 2016, personer Ängslan, oro och ångest Källa: SCB, /SILC. Arbetsmarknad och 14 arbetsliv 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Arbetsmarknad och arbetsliv.................................................................................... Mål för utgiftsområdet............................................................................... Mål för området.......................................................................................... Resultatredovisning och andra bedömningsgrunder................ Analys och slutsatser .................................................................. 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader ...................... 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ........ 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och 1:4 Lönebidrag och m.m............................................... 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i ....................... 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 .... 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ....................... 1:9 Bidrag till administrationen av grundbeloppet ................... 3.6.10 1:10 Bidrag till Stiftelsen ................. 3.6.11 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning ........................................ 3.6.12 1:12 Nystartsjobb och stöd för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1:13 Lån till körkort.................................................................... Mål för arbetslivspolitiken ......................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Resultat – arbetsmiljö.................................................................. Resultat – arbetsrätt .................................................................... Resultat – lönebildning ............................................................... Analys och slutsatser .................................................................................. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och Härledning av ramnivån 2018–2020. Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Arbetsmarknad och arbetsliv..................................................................... Skatteutgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ..... Utgiftsutveckling inom området Arbetsmarknad.................................... Genomsnittligt antal kvarstående i konjunkturberoende program, nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar.... Andelen i arbete eller reguljär utbildning efter avslutat Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför Antalet personer med funktionsnedsatta till arbete utan stöd, med stöd, nystartsjobb och reguljär utbildning ............................................... Övriga insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför Beräknade utgifter inom området Arbetsmarknad .................................. Utgifter per anslag inom området Arbetsmarknad.................................. Anslagsutveckling 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader...... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Arbetsförmedlingens Anslagsutveckling 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ............................................... Anslagsutveckling 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1 ............................................................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ........................................ Beräknat antal kvarstående i program och utgifter för Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ........................................ Anslagsutveckling 1:4 Lönebidrag och m.m. ............................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Lönebidrag och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Beräknat antal kvarstående i program och utgifter för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ( och lönebidrag m.m.) ................................................................................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Lönebidrag och Anslagsutveckling 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i ....... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Rådet för Europeiska Anslagsutveckling 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2014–2020.................................................................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 .................................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020.............................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering.............................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering.............................. Anslagsutveckling 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen........ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:8 Inspektionen för Anslagsutveckling 1:9 Bidrag till administrationen av grundbeloppet.... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:9 Bidrag till administrationen av grundbeloppet........................................................... Anslagsutveckling 1:10 Bidrag till Stiftelsen Anslagsutveckling 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning......................... Utgifter och inkomster för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning respektive 2017 ..................... Företagskonkurser och företagsrekonstruktioner – Antal personer med lönegarantiersättning m.m. 2014–/juni Antalet personer med lönegarantiersättning uppdelat på företagskonkurs och företagsrekonstruktion 2016 och –juni Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:11 Bidrag till Anslagsutveckling 1:12 Nystartsjobb och stöd för Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:12 Nystartsjobb och stöd Anslagsutveckling 1:13 Lån till körkort.................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:13 Lån till körkort............ Utgiftsutveckling inom området Arbetsliv............................................... Antal förrättningar och inspektioner ........................................................ Målstatistik för Arbetsdomstolen ............................................................. Genomströmningstider för mål vid Arbetsdomstolen............................. Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där har förordnat medlare................................................. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt .................................... Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden ........................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 2:1 .............. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för anslaget 2:1 Anslagsutveckling 2:2 Arbetsdomstolen .................................................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:2 Arbetsdomstolen .......... Anslagsutveckling 2:3 Internationella arbetsorganisationen ()....... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:3 Internationella arbetsorganisationen () ...................................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:4 ........ Anslagsutveckling 2:5 Arbetslivspolitik ................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:5 Arbetslivspolitik ........... Anslagsutveckling 2:6 om och utvärdering av Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:6 om och utvärdering av arbetsmiljö............................................................ 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetslöshet, 15–................................................................................ Antal dödsolyckor i arbetet ....................................................................... Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro .............................................. Antal anmälda arbetssjukdomar................................................................. Andel sysselsatta med arbetsorsakade besvär till följd av fysisk belastning respektive stress eller andra psykiska orsaker......................... Genomsnittlig vanligen och faktiskt arbetad tid (15–).................... Deltidsarbete (15–)............................................................................. Tidsbegränsad anställning (15–) ........................................................ Nominell och real löneutveckling i procent.............................................. Utvecklingen av arbetskraftskostnader i näringslivet ............ Löneskillnader mellan kvinnor och män sektorsvis efter 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt tabell 1.1, 2.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () om och utvärdering av arbetsmiljö 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar områdena Arbets- marknad och Arbetsliv. Området Arbetsmark- nad består i huvudsak av matchning av arbets- sökande och lediga jobb, arbetsmarknadspoli- tiska program, arbetslöshetsförsäkringen, löne- garantiersättningen, Europeiska socialfonden samt myndigheterna Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i , Inspekt- ionen för arbetslöshetsförsäkringen och Insti- tutet för arbetsmarknads- och utbildningspoli- tisk utvärdering. Området Arbetsliv omfattar arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning samt myndigheterna , Arbetsdom- stolen, , och Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Utgifterna blev lägre än anvisade medel vilket förklaras av lägre utbetalningar för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, arbetsmarknadspolitiska program och insatser, medel för Europeiska socialfonden m.m. och lönebidrag samt för bidrag till lönega- rantiersättning. beräknas kostnaderna bli ca lägre än budget. förklaras till största delen av lägre utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Även utgifterna för bidrag till arbetslöshets- ersättning och lönestöd samt lönebidrag och bidrag till lönegarantiersättning förväntas bli lägre. föreslår regeringen att totalt anvisas inom utgiftsområdet. Den lägre nivån jämfört med beror på främst färre subventionerade anställningar och lägre arbetslöshetsantagande –2020. beräknas utgifterna uppgå till ca , till och till . Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Totalt för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikel- ser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteut- gifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skatte- betalare är lägre än vad som är förenligt med inom skatteslaget. Många av skatteut- gifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. kon- junktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknads- politik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteut- gifter 2017 (skr. 2016/17:98). Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för utbildningsresor vid Förmån av resa vid Förmån av utbildning vid Generell nedsättning av egenavgifter Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning Växa-stöd för den först anställda – - = Utgiften har inte kunnat kvantifieras. De mål som beslutat om inom utgifts- området är följande: -Insatserna ska bidra till en väl funge- -Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och (För beslut om målen se prop. 2011/12:1 utgiftsområde 14 avsnitten 3.3 och 4.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88.) 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Resultatredovisningar lämnas under respektive avsnitt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Området Arbetsmarknad består i huvudsak av matchning mellan arbetssökande och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska program, arbets- löshetsförsäkringen, lönegarantiersättningen, Europeiska socialfonden samt myndigheterna Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska soci- alfonden i (Svenska ), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och utvärdering (IFAU). ingår även insatser inom etable- ringsuppdraget för vissa nyanlända invandrare under arbetsmarknadspolitiska program. Dessa utgifter beräknades tidigare under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares 2016/17:100, 2016/17:KU26, 2016/17:305). Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Arbetsmarknad 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1:4 Lönebidrag och m.m. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 1:9 Bidrag till administration av grundbeloppet 1:10 Bidrag till Stiftelsen 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktions-anställningar 1:13 Lån till körkort 3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Inkluderar anslaget 1:4 Ersättning till insatser för vissa nyanlända invandrare inom utg.omr. 4Exklusive inbetalning om 490 tkr på äldreanslaget 2015 1:12 Europeiska socialfonden m.m. för som upphört . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgifterna 2016 var högre än 2015. Ökningen förklaras främst av att stöd för nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställ- ningar belastar budgetens utgifts- sida istället för inkomstsida. Jämfört med ursprunglig budget i budgetpro- positionen beräknas utgifterna minska med 2017, 2018, 2019 och 2020. Detta förklaras främst av färre subventionerade anställningar än beräknat och lägre arbetslöshetsantagande 2018– 2020. Reformer och finansiering i denna proposition beräknas öka utgifterna med 2018, 2019 och med 2020 jämfört med ekonomiska vårproposition (se avsnitt 3.5, tab. 3.7). I enlighet med beslut om 2017 års ekonomiska vårproposition beräknas utgifter som avser etableringsuppdraget under anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknads- politiska program och insatser. finansieras dessa från anslaget 1:4 Ersättning till insatser för vissa nyanlända invandrare under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Detta innebär att utgifts- området ökas med 2018, 2019 och 2020. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna sammantaget minska med 2017, 2018 och 2019, 2020. Detta förkla- ras främst av ett lägre arbetslöshetsantagande 2018–2020. Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insat- serna ska bidra till en väl fungerande arbets- marknad. Därmed kan arbetsmarknadspolitiken bidra till regeringens mål för den ekonomiska politiken om att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i EU 2020. Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till en för- bättrad matchning mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft. nadspolitiken ska också främja mångfald och jämställdhet samt motverka diskriminering i arbetslivet och en könsuppdelning på arbets- marknaden. 3.4.1Resultatredovisning och andra bedömningsgrunder En rad olika faktorer påverkar utvecklingen på arbetsmarknaden.