prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Tillgången på relevant utbildning är en förut- sättning för en hållbar tillväxt och för enskilda individers utveckling. För att fler behöriga sö- kande ska kunna beredas plats för att genomgå högskoleutbildning föreslår regeringen en utök- ning av resurserna till högskoleutbildning i hela landet. Regeringen föreslår att drygt 260 mil- joner kronor avsätts och beräknar samma summa , vilket motsvarar drygt 3 200 utbildningsplatser. Bristen på ingenjörer begränsar framtida tillväxt och attraktivitet. Det finns ett stort be- hov av ingenjörer, t.ex. med miljö- och klimat- kompetens. Regeringen föreslår därför att avsätts 2018 för att bygga ut ingenjörsutbildningar. Fullt utbyggd mot- svarar satsningen , exklusive studiemedel, vilket motsvarar ca 1 600 utbild- ningsplatser. För att möjliggöra hållbar utveckling inklusive hållbar tillväxt över hela landet och för att säker- ställa att samhällsbygget inte hålls tillbaka krävs ökad tillgång på utbildningar inom bl.a. sam- hällsplanering, lantmäteriområdet och byggtek- nik. Därför föreslår regeringen en satsning på ut- bildningsplatser särskilt inriktade mot samhälls- bygge. föreslås ca avsättas för utbyggnaden. Fullt utbyggd be- räknas satsningen uppgå till ca 112 miljoner kro- nor, vilket motsvarar ca 1 150 utbildningsplatser. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Alla ska erbjudas behovsanpassad och effektiv vård av god kvalitet som är jämlik, jämställd och tillgänglig. Tillgången till välutbildad personal, däribland läkare, är väsentlig för utvecklingen mot detta mål. Därför bör läkarutbildningarna byggas ut. Regeringen föreslår att ca avsätts för ändamålet 2018, vilket mot- svarar ca 40 helårsstudenter. Fullt utbyggd beräknas satsningen omfatta , vilket motsvarar ca 440 utbildningsplatser, exklu- sive studiemedel. Eftersom det råder brist på utbildad personal inom vissa yrkeskategorier inom hälso- och sjukvården, pågår en utbyggnad av utbildningarna till sjuksköterska, barnmorska och specialistsjuksköterska. Regeringen har även gett en särskild utredare i uppdrag att se över specialistsjuksköterskeutbildningen i syfte att den framtida utbildningen ska möta hälso- och sjukvårdens förändrade behov, samt att se över frågor som rör vissa andra relaterade utbild- ningar (dir. 2017:86). För att i högre grad kunna möta kompetensbe- hovet inom totalförsvaret bör Försvarshögsko- lans civila utbildningar byggas ut. Regeringen föreslår att avsätts och beräknar att satsningen uppgår till totalt . Fullt utbyggd motsvarar satsningen ca 200 utbildnings- platser. Behovet av teologiskt utbildade med inriktning mot den ortodoxa kyrkan har ökat , vilket har påtalats av utbild- ningsutskott. Därför föreslås resurserna till Teo- logiska högskolan i öka med 2018. Fullt utbyggd be- räknas satsningen uppgå till , vilket motsvarar ca 100 utbild- ningsplatser. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.2 Föreslagen utbyggnad av samhällsviktiga utbildningar Tabell 9.3 Föreslagen utbyggnad av samhällsviktiga Tabell 9.4 Föreslagen utbyggnad – fullt utbyggd Sommarkurser är en viktig komponent i lärosä- tenas utbildningsutbud. Ett större utbud av rele- vanta sommarkurser ger studenter möjlighet att bedriva effektivare studier, t.ex. inom ramen för den kompletterande pedagogiska utbildningen för att bli ämneslärare. Regeringen avser att läm- na ett särskilt uppdrag i frågan och föreslår en satsning om 2018 för att ut- öka antalet relevanta sommarkurser vid elva läro- säten. Därefter beräknas till- föras för ändamålet och då kan också fler lärosä- ten bli aktuella för uppdraget. Ökade medel till tolkutbildning Det råder brist på tolkar i offentlig sektor vilket i längden kan leda till bl.a. bristande rättssäkerhet eller patientsäkerhet. föreslås därför tillföras för tolk- och tolklärarutbildning. beräknas och och framåt beräknas tillföras . Ökade medel till svenska som andraspråk Med ett ökat antal nyanlända har efterfrågan på svenska som andraspråk ökat. För att utöka kapaciteten för Nationellt center för svenska som andraspråk, så att centret kan åta sig fler uppdrag från skolhuvudmän och från , föreslås centret förstärkas med 5 mil- joner kronor 2018. Motsvarande belopp beräk- nas tillföras . Se även avsnitt 10.2.65. 9.9Forskning för att möta samhällets utmaningar och världen står inför flera stora sam- hällsutmaningar som måste mötas och hanteras för att vi ska kunna utveckla ett modernt väl- färdssamhälle. Regeringens ambition är att stärka den fria forskningen som forsknings- politiken kopplas till relevanta samhällsutma- ningar. Regeringen presenterade pro- positionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft där bedömningar av forskningspolitikens inrikt- ningar beskrevs för perioden –2020 med successiva anslagsökningar fram på totalt , se tabell 9.5. I enlig- het med propositionen föreslår regeringen i denna proposition att de statliga anslagen för forskning ökas med 2018. När det gäller satsningar till Verket för inno- vationssystem () och , se utgifts- område 24 avsnitt 3.7 Politikens inriktning. Sats- ningar till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), se utgiftsområde 20 avsnitt 4 Miljöforskning och avsnitt 4.5 Politikens inriktning. Satsningar till för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), se utgiftsområde 9 avsnitt 8.5 Politikens inriktning. Forskning och innovation på energi- området beskrivs under utgiftsområde 21 avsnitt 2.6.4. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.5 Föreslagna och beräknade anslagsökningar för de statliga anslagen för forskning Starkare vetenskaplig grund i *Myndigheter under andra utgiftsområden. 1Se vidare utg. omr. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv avsnitt 4.7 Budgetförslag, anslag 2:6 om och utvärdering av arbetsmiljö. 9.9.1Starka och ansvarsfulla lärosäten Det är viktigt att universitets och högskolors an- slag för forskning och utbildning på forskarnivå 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ökar för att ge dem bättre möjligheter att ta an- svar för utvecklingen av den svenska forsk- ningen. Regeringen beräknade därför i budget- propositionen att universitets och hög- skolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå ska öka med sammanlagt 1 300 mil- joner kronor 2018–2020. I den forskningspolitiska propositionen 2016 angav regeringen principer för fördelning av de ökade anslagen. Alla statliga universitet och hög- skolor samt och Stiftelsen får anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som omfattar per helårsstudent. Genom höjningen skapas goda förutsättningar för att bedriva forskning vid alla lärosäten och därmed stärka forskningsanknytningen i samt- liga utbildningar på grundnivå och avancerad nivå. Vidare aviserade regeringen i den forsknings- politiska propositionen 2016 att merparten av nya anslag till forskning och utbildning på fors- karnivå ska fördelas utifrån dels de nuvarande två kvalitetsindikatorerna, citeringar och publice- ringar (s.k. bibliometri) respektive externa medel, dels samverkan med det omgivande samhället. Styr- och resursutredningen har bl.a. i upp- drag att föreslå på vilket sätt anslag för utbild- ning och forskning bör tilldelas så att lärosätena får förutsättningar att bedriva långsiktig verk- samhet, kan nå målen för utbildning och forsk- ning samt uppnå högsta möjliga kvalitet. Utred- ningen ska också bedöma om användningsområ- dena för direkta forskningsanslag respek- tive externa forskningsmedel är ändamålsenliga, och föreslå hur samverkan med det omgivande samhället kan premieras ekonomiskt. I avvaktan på utredningens förslag avser rege- ringen att använda bedömningar av samverkan med det omgivande samhället som grund för tilldelning av en del av de ökade resurserna. fick 2013 i uppdrag av regeringen att fördela medel till univer- sitet och högskolor utifrån kvalitet och presta- tion i samverkan med det omgivande samhället. Resurstilldelning utifrån samverkan kommer därför att 2018 göras utifrån den bedömning som har gjort av lärosätenas strategier för samverkan. Fördelningen gäller endast de lärosäten som ingår i den kvalitetsbaserade re- surstilldelningen. I den forskningspolitiska propositionen 2016 angav regeringen att den avsåg att ge ett uppdrag att utvärdera lärosätenas samverkan. I avvaktan på ett nytt resurs- tilldelningssystem skulle utfallet av uppdraget kunna ha utgjort ett förnyat underlag för fördelning av en del av de ökade resurserna. I di- rektiven till styr- och resursutredningen ingår som tidigare nämnts bl.a. att utredaren ska före- slå hur samverkan ska premieras ekonomiskt. Vi- dare föreslår regeringen den fördelning av anslag som framgår av nedanstående tabeller, inklusive fördelning utifrån samverkan. Regeringen anser därmed att det inte är ändamålsenligt att ge ett sådant uppdrag. budgetproposition gjordes ingen omfördelning av befintliga anslag för forskning och utbildning på forskarnivå baserad på cite- ringar och publiceringar (s.k. bibliometri) och externa medel. Mot bakgrund av de principer som regeringen har infört för att stärka forsk- ningsanknytningen i samtliga utbildningar och ge goda förutsättningar för att bedriva forskning vid alla lärosäten, kommer det inte att ske en omfördelning av befintliga anslag 2018. Regeringen gjorde också bedömningen att det är angeläget att forskningen stärks och utvecklas även vid statliga högskolor som inte omfattas av fördelningsmodellen som infördes och att de därmed bör tillföras ökade resurser. Dessa är Försvarshögskolan samt de konstnärliga hög- skolorna, exklusive konstnärliga högskola som tilldelades utökade forsknings- resurser forskningspolitiska proposition Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). Regeringen gjorde i budgetpropositionen även bedömningen att bör bli ett universitet och att högskolans resurser till forskning och utbildning på forskarnivå därför bör öka med 2018. Regering- en har därefter föreskrivit att ska benämnas universitet . Fördelningen av ökade anslag till forskning och utbildning på forskarnivå enligt de principer som beskrivits ovan framgår av tabell 9.6. Se vi- dare under avsnitt 10.2 och respektive lärosätes anslag för forskning och utbildning på forskar- nivå. För att skapa goda planeringsförutsätt- ningar anger tabell 9.7 preliminär fördelning av de ökade anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå 2019 respektive 2020. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå 2020 inkluderar förstärkning av de strategiska forskningsområdena inom satsningen på it och mobil kommunikation i enlighet med vad som presenterades i den forskningspolitiska propositionen 2016. Se vidare under avsnitt 10.2.14 och 10.2.18. I den forskningspolitiska propositionen 2016 angav regeringen att det även för de mindre, en- skilda utbildningsanordnarna är väsentligt att ut- bildningen är forskningsanknuten. Regeringen angav därför att ambitionen var att de skulle till- delas resurser för forskning och utbildning på forskarnivå motsvarande per hel- årsstudent. Ett fåtal enskilda utbildningsanord- nare når redan denna nivå och berörs därför inte av denna fördelning. Fördelningen av bidrag till forskning och utbildning på forskarnivå framgår under anslag 2.63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.6 Ökning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå 2018 Fördelning av ökade resurser till anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå 2018 enligt de principer som angavs i den forskningspolitiska propositionen 2016 (belopp i tkr). Observera att beloppen i tabellen är avrundande till närmaste tusental varpå summering av angivna belopp kan ge avvikande resultat. Ersättning för att nå upp till 12 tkr/HST 1 och Gymnastik- och deltog inte i bedömning och har därför tilldelats lägsta betyg för att inte hamna utanför resurstilldelningen. Tabell 9.7 Planeringsförutsättningar – preliminär fördelning av ökade anslag till forskning och utbildning på forskarnivå Preliminär fördelning av ökade resurser till anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå (belopp i tkr). Fördelningsgrunderna är kvalitetsindikatorerna bibliometri och externa medel samt samverkan. Observera att utfallet kan komma att ändras beroende på kvalitetsindikatorernas utveckling, då dessa uppdateras . (SFO:IT och mobil Tekniska högskolan (SFO:IT och mobil Notera att ovan angivna belopp, exklusive förstärkningen av de strategiska forsknings- områdena, inte är angivna i härledningstabellerna och i anslagstexterna. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.9.2Strategiska satsningar för att möta samhällsutmaningar behöver göra strategiska satsningar på forskningsområden för att möta de utmaningar som samhället står inför. Prioriterade globala samhällsutmaningar är klimat och miljö (se utgiftsområde 20), hälsa och livsvetenskap samt en ökad digitalisering. Nationellt står även inför flera stora utmaningar som att skapa ett säkert, inkluderande och hållbart samhälle, att förbättra kunskapsresultaten i den svenska sko- lan och övriga utbildningssystem samt att ut- veckla välfärd och hållbart arbetsliv utifrån den demografiska utvecklingen (se utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg). har en väl utvecklad välfärd, men med utmaningar som en åldrande befolkning och ökande antibiotikaresistens behövs insatser för att möta hälsoutmaningen. har unika samlingar av biologiskt material i olika biobanker som tillsammans med välutvecklade persondataregister utgör en stor potential för forskning och innovation. Rege- ringen föreslår därför en satsning på en nationell forskningsinfrastruktur för insamlande och be- varande av biologiskt material från människor i biobanker. Regeringen föreslår vidare en sats- ning på tvärvetenskaplig och tvärsektoriell re- gisterbaserad forskning, som kan bidra till att den registerbaserade forskningsinfrastrukturen utvecklas och utnyttjas effektivt. Vidare föreslår regeringen en satsning på klinisk forskning innehållande dels en förstärk- ning av klinisk behandlingsforskning med fokus på forskning som svarar mot prioriterade kun- skapsbehov, dels medel för att utveckla tema- tiska forsknings- och innovationssamarbeten mellan hälso- och sjukvården, högskolesektorn och näringslivet. Med anledning av det globala hälsohot som antibiotikaresistenta bakterier utgör föreslår regeringen en satsning på ett tioårigt nationellt forskningsprogram inom området antibiotika- resistens. Programmet bör utgå från ett brett, tvärvetenskapligt och tvärsektoriellt perspektiv och omfatta både grund- och verksamhetsnära forskning. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För ändamålet biobanker och register föreslår regeringen att forsknings- anslag anvisas en anslagsökning på 2018. beräknar regeringen att anslaget bör öka med och 2020 med ytterligare . Där- med beräknas den totala satsningen uppgå till för ändamålet biobanker och register. För ändamålet klinisk forskning föreslår regeringen att forsknings- anslag anvisas en anslagsökning på 2018. beräknar regeringen en anslagsökning på och ytterligare . satsades och därmed beräknas den totala satsningen uppgå till för ändamålet klinisk forskning. För ändamålet antibiotikaresistens föreslår regeringen att forsknings- anslag anvisas en anslagsökning på 2018. beräknas ytterligare en ökning på . Därmed beräknas den totala satsningen uppgå till för ändamålet antibiotikaresistens. Se avsnitt 10.3.1 Regeringens överväganden. Världen befinner sig i en digitaliseringsutveck- ling. Denna utveckling påverkar såväl människor som samhällen och skapar möjligheter som den för med sig utmaningar. För att ska vara en fortsatt stark forsk- ningsnation bedömer regeringen att det behövs en satsning kring digital infrastruktur för att öka kapaciteten att lagra, analysera och överföra data. Detta kommer att främja både högkvalitativ forskning och bättre utnyttjande av forsknings- infrastrukturer. För att främja datadriven forskning inom hu- maniora och samhällsvetenskap finns ett behov av att digitalisera material vid kulturarvsinsti- tutionernas arkiv, samlingar och bibliotek. Här finns en stor outnyttjad forskningspotential. Genom digitalisering kan materialet tillgänglig- göras på nya sätt för forskning och metod- utveckling inom samhällsvetenskap, humaniora och även andra forskningsområden. För att möta digitaliseringsutmaningen före- slår regeringen att forsknings- anslag anvisas en anslagsökning på 20 miljoner beräknas ytterligare en ökning på . Därmed beräknas den totala satsningen uppgå till för att möta digitaliseringsutmaningen. Se avsnitt 10.3.1 Regeringens överväganden. Fler människor än sökte asyl i . Detta innebär stora ut- maningar, men också möjligheter. Den nu- varande situationen understryker på så sätt be- hovet av forskning om migrationens och inte- grationens långsiktiga och kortsiktiga orsaker och konsekvenser, inklusive segregation. För att möta denna utmaning föreslår rege- ringen att forskningsanslag anvisas en anslagsökning på 2018. beräknar regeringen ytterligare en ökning med . satsades och därmed beräk- nas den totala satsningen uppgå till för ändamålet. Se avsnitt 10.3.1 Rege- ringens överväganden. Jämställdhet och jämlika villkor Jämställdhet och jämlikhet är lika viktigt inom forskning och högskola som inom andra delar av samhället. Regeringen har därför aviserat i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50 avsnitt 7.4.3) att samordna myndighetsinstruktionerna gällande jämställdhet för de största myndigheter som finansierar forskning och innovation, med fokus på jäm- ställd fördelning av forskningsmedel. För att den forskning och innovation som bedrivs ska hålla hög kvalitet och kunna möta de stora samhällsutmaningarna, behöver även jäm- ställdhets-, köns-, genus-, och jämlikhetspers- pektiv integreras i forskningens och innova- tionens innehåll. kommer därför att få i uppdrag att i samråd med Forte, Formas och utreda vilka metoder forskningsfinan- siärerna bör använda för att främja att ett köns- och genusperspektiv inkluderas i den forskning de finansierar, när så är relevant. Jämlikhet är en del av lösningen på de utman- ingar som samhället står inför, på såväl nationell som global nivå. En viktig uppgift för den svenska forskningen bör därför vara att möta de stora samhällsutmaningarna med forskning för jämlika villkor. För att möta denna samhällsutmaning föreslår regeringen att forsknings- anslag anvisas en anslagsökning på 2018. beräknar regeringen ytterligare en ökning på . Därmed beräknas den totala satsningen uppgå till för detta ändamål. Se avsnitt 10.3.1 Regeringens överväganden. Förstärkning av humaniora och samhällsvetenskap För att möta samhällsutmaningar och stärka konkurrenskraft behövs kunskap inom alla ämnesområden. Humanistisk och samhälls- vetenskaplig forskning och kunskap bidrar till en ökad förståelse för samhället och dess utmanin- gar. Den bidrar också med viktig kunskap inom andra ämnesområden och till tvärvetenskaplig forskning. Humanistisk och samhällsveten- skaplig forskning har historiskt ofta prioriterats lågt bl.a. då dess betydelse för kommersialisering och utveckling av nya varor och tjänster har underskattats. Dessa vetenskapliga områden har inte i samma utsträckning som andra kunnat attrahera externa forskningsmedel. För att stärka humanistisk och samhälls- vetenskaplig forskning föreslår regeringen att forskningsanslag anvisas en anslagsökning på 2018. beräknar regeringen ytterligare en ökning på . Därmed beräknas den totala satsningen uppgå till för detta ändamål. Se avsnitt 10.3.1 Regeringens överväganden. Ökad kvalitet i skolan Forskarskolor för bättre skola För att stärka den vetenskapliga grunden i lärar- och förskollärarutbildningarna har regeringen gett i uppdrag att utlysa medel för forskarskolor för anställda vid universitet och högskolor. Syftet är att främja fler forskar- utbildade lärare vid ovan nämnda utbildningar och därmed en förstärkning av utbildningarnas kvalitet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen föreslår med anledning av detta att forskningsanslag anvisas en anslagsökning på 2018. Rege- ringen beräknar att anslaget bör öka med ytter- ligare 2020, så att satsningen 2020 tillsammans med tidigare satsningar totalt omfattar för detta ändamål. Ökad samverkan och stärkt vetenskaplig grund i lärar- och förskollärarutbildningar och i skolväsendet Utbildningen inom skolväsendet ska enligt skol- lagen (2010:800) vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Hållbar och omfattande samordning mellan utbildning, fortbildning och forskning är därför avgörande för lärar- och förskolläraryrkenas utveckling. Regeringen gav fyra lärosäten i uppdrag att inleda en försöksverksamhet med syftet att pröva och ut- veckla modeller för samverkan om praktiknära forskning mellan skolhuvudmän och lärosäten med tillstånd att utfärda en lärar- eller förskol- lärarexamen. Modellerna ska kunna stärka ut- vecklingen av skolväsendet och undervisningen, öka kvaliteten på den praktiknära forskningen. Regeringen föreslår därför att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor anvisas en anslagsökning om 2018 för uppdraget. beräknas ytterliga- re en höjning med . Tillsam- mans med tidigare satsningar beräknas den totala satsningen omfatta för detta ändamål. Rymdverksamhet är av strategisk betydelse för samhället. Rymdforskning ger oss ny och unik kunskap om livsbetingelserna på jorden och i universum. Forskning baserad på satellitdata om tillståndet på jorden, i haven och i atmosfären är helt avgörande för att förstå och hantera den globala klimat- och miljöutmaningen. De senaste årens försämrade omvärldssitua- tion har aktualiserat behovet av att även hantera de utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska aspekterna inom rymdverksamheten. Dessa aspekter bör därför i ökad utsträckning beaktas av samtliga aktörer. Likaledes måste den säker- hetspolitiska utvecklingen i i stort och i närområde i synnerhet, tas i beaktande vid samarbeten inom rymdområdet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen föreslår därför att Rymdstyrelsens forskningsanslag anvisas en anslagsökning på 2018. beräknar regeringen ytterligare en ökning på . Därmed beräknas den totala satsningen uppgå till för ändamålet rymdforskning och rymdverksamhet. Se avsnitt 10.3.4 Regeringens överväganden. 9.9.4Starka gränsöverskridande forsknings- och innovationsmiljöer Ökat nyttjande av forskningsinfrastrukturer För att stärka tillväxt och möta globala samhälls- utmaningar är det viktigt att forskningsinfra- struktur nyttjas av många olika aktörer i olika konstellationer och attraherar nya aktörer i systemet. Den forskningsinfrastruktur som byggs upp i ska nyttjas på ett tillväxt- främjande och effektivt sätt som gynnar alla par- ter som samverkar. Befintlig forskningsinfrastruktur, t.ex. Natio- nellt centrum för livsvetenskaplig forskning (Science for Life Laboratory), röntgenljuskällan och den europeiska spallationskällan (ESS) bör därför i högre grad tillgängliggöras för forskare från näringsliv, offentlig sektor och andra länder för att uppnå en ökad utväxling på befintliga forskningsinfrastrukturer. För att öka nyttjandet av forskningsinfra- strukturer föreslår regeringen att Vetenskaps- rådets forskningsanslag anvisas en anslagsökning på 2018. beräknar regeringen ytterligare en ökning på . Totalt beräknas satsningen uppgå till för att öka nyttjandet av forskningsinfrastrukturer. Se avsnitt 10.3.1 Regeringens överväganden. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 10.1Anslag för barn-, ungdoms- och tar ut Tabell 10.1 Anslagsutveckling 1:1 avgifter som ersättning av den enskilde läraren eller förskolläraren för att utfärda legitimationer. Avgifterna ska ge full kostnadstäckning. De lärare och förskollärare som har avlagt behörighetsgivande examen före och har arbetat minst ett läsår eller motsvarande undantas dock från avgiftsskyldigheten. Intäkterna redovisas mot inkomsttitel. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 078 199 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 072 225 tkr prisnivå.