prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — En sammanhängande totalförsvarsplanering behöver säkerställas genom planeringsanvisningar till berörda myndigheter. , 2016 och 2017 fattade därför regeringen ett antal olika beslut som anger förutsättningar för en sam- manhängande totalförsvarsplanering. Försvarsmakten och Myndigheten för sam- hällsskydd och beredskap och beredskap (MSB) inkom på uppdrag av rege- ringen med ett förslag till grundsyn som omfat- tar en beskrivning av gällande förutsättningar och politisk inriktning, identifierade behov, en handlingsplan för vägen framåt samt en gemen- sam syn på hotbild som utgångspunkt för plane- ringen. redovisade myndighet- erna även den del av regeringens uppdrag som avsåg Försvarsmaktens behov av stöd inför och vid höjd beredskap och det civila försvarets möj- ligheter att lämna stöd. Redovisningen av brister och möjligheter ligger till grund för regeringens prioritering av åtgärder under avsnitten inrikt- ning av militärt respektive civilt försvar. Regeringen beslutade att ge Försvarsmakten och MSB i uppdrag att fortsätta främja och utveckla en sammanhängande total- försvarsplanering fram till och med . Genom beslutet höjdes även am- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 bitionen vad avser krigspla- cering inom totalförsvaret samt inom planering av förnödenhetsförsörjning, aktörsgemensam samverkan och alternativa ledningsplatser. Om- rådet totalförsvar förstärktes även i vårändrings- budgeten (prop. 2016/17:99) med varav avsåg det militära försvaret och det civila försvaret. har tillkännagett för regeringen att det bör genomföras en översyn av länsstyrelser- nas och de regionala stabernas funktioner och verksamhet, att de rättsliga förutsättningarna för Försvarsmaktens stöd till samhället ses över, en samlad översyn av civila och militära krigsplace- ringar samt att de regionala staberna omorgani- seras (bet. 2016/17:FöU6, punkt 6, rskr. 2016/17:176). Regeringen delar bedömning av vikten av en väl fungerande civil-militär samord- ning. Försvarsmaktens fyra regionala staber och länsstyrelserna har en viktig roll för detta. En översyn av de regionala stabernas ansvar pågår inom Försvarsmakten. Regeringen har också beslutat om krigsplacering av personal vid ut- valda myndigheter. Det är en förutsättning för den samordning av civila och militära krigsplace- ringar som kräver. Regeringen avser återkomma vad gäller tillkännagi- vande allt eftersom arbetet med att stärka för- mågan i totalförsvaret fortsätter. har Försvarshögskolan genom- fört totalförsvarskurser och utbildningar med deltagare från myndigheter, länsstyrelser, kom- muner och landsting. Detta har bidragit till att sprida kunskap och förståelse hos totalförsvarets olika aktörer. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet redo- visar att intresset för totalförsvarsplanering och registrering av personal för krigsorganisationen har ökat från civila myndigheter och organisa- tioner. har på uppdrag genomfört både informationsinsatser och dispo- nibilitetskontroller för en rad myndigheter un- der 2016. Regeringen konstaterar att det ligger väl i linje med önskad utveckling på området. Totalförsvar är den verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Under högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet som då ska bedrivas. Mot bakgrund av den för- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 ändrade omvärldssituationen behöver kunskapen och insikten om totalförsvar och höjd beredskap samt de krav detta ställer på olika aktörer stärkas i hela samhället. Arbetet med en sammanhängande totalför- svarsplanering genererar åtgärder inom flertalet utgiftsområden. Regeringens nationella säkerhetsstrategi anger inriktningen och utgör ett ramverk för det ar- bete som krävs för att värna säkerhet, inom och mellan olika politikområden. Strategin syftar till att stärka vår förmåga att effektivt och samordnat möta omedelbara och långsiktiga hot och utmaningar. Regeringen har tillsammans med och kommit överens om ytterli- gare åtgärder och väsentliga resursförstärkningar för en ökad operativ förmåga i krigs- förbanden och förstärkt förmåga inom totalför- svaret. Regeringen föreslår en ökning med 2018 till totalförsvaret. Av detta föreslås det militära försvaret tillföras yt- terligare ca och det civila försvaret ca 2018. Sats- ningen på stärkt förmåga inom totalförsvaret innebär att förmågan att hantera andra risker och utmaningar inom samhället också ökar. fokuseras arbetet med totalför- svarsplaneringen särskilt på krigsplacering av personal samt planering av stöd till Försvars- makten, säkra kommunikationer och lednings- platser inom totalförsvaret. En avgörande del i en sammanhängande planering för totalförsvaret är att Försvarsmakten kan delge bevaknings- ansvariga myndigheter och andra aktörer inom totalförsvaret de planeringsförutsättningar för höjd beredskap de behöver för planering inom sina respektive områden. Regeringen understry- ker vikten av att alla aktörer utifrån sina uppgif- ter säkerställer rutiner för hantering av sekre- tessbelagd information. I enlighet med den grundsyn för totalförsvars- planering som Försvarsmakten och MSB tagit fram ser regeringen vikten av att för- beredande övningsverksamhet genomförs, med inriktning på totalförsvar i syfte att förbereda de deltagande aktörerna i en totalförsvarsövning 2020. har tillkännagett för regeringen att den bör se över bestämmelserna om skyddsob- jekt i syfte att förbättra skyddet för vissa militära skyddsändamål och om det finns behov åter- komma till med förslag till förbätt- ringar (bet. 2015/16:FöU6, punkt 2, rskr. 2015/16:165). har vidare tillkännagett för rege- ringen att den skyndsamt bör låta genomföra en bred och genomgripande utredning som syftar till att finna generella lösningar för de olika situ- ationer där totalförsvarets intressen behöver särskilt skydd. anser dessutom att regeringen skyndsamt bör återkomma till riks- dagen med en redovisning av hur regeringen avser att lösa frågan fram till dess att förslag om permanenta lösningar kan presenteras för (bet. 2016/17:FöU5, punkt 8, rskr. 2016/17:175). I linje med vad som aviserats i den nationella säkerhetsstrategin beslutade regeringen kommittédirektiv Förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet (dir. 2017:31). En parlamentarisk kommitté ska kartlägga det regelverk som syftar till att skydda totalförsvarsverksamhet mot yttre hot och be- döma om det finns behov av författningsåtgärder vad gäller ansvarsförhållandet mellan staten, kommunerna och enskilda. Kommittén ska också se över delar av skyddslagstiftningen samt bedöma om åtgärder behöver vidtas för ett ökat skydd för totalförsvaret vid överlåtelse och upp- låtelse av fast egendom eller viktigare infra- struktur, som exempelvis hamnar, flygplatser och energianläggningar. Kommittén ska lämna en delredovisning om de frågor som rör skyddslagstiftningen. Uppdraget ska i övriga delar slutredovisas . Regeringen beslutade (Fö2015/00916/MFI) att Försvarsmakten, MSB och övriga berörda civila myndigheter ska åter- uppta en sammanhängande planering för total- försvaret. Detta arbete utvecklas successivt och skapar en allt större medvetenhet i samhället om de krav som skyddet av ställer. Rege- ringen följer utvecklingen av totalförsvaret mycket noga. Med detta är den del av tillkännagivande (bet. 2016/17:FöU5, punkt 8, rskr. 2016/17:175) som avser hur regeringen avser att lösa frågan fram till dess att förslag om permanenta lösningar om särskilt skydd för totalförsvarets intressen kan presenteras för tillgodosett. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 3.1Mål för det militära försvaret har beslutat (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta ska ske genom att: –hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, –upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med inter- nationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta, och –med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. –förebygga och hantera konflikter och krig, –skydda handlingsfrihet vid politisk, militär eller annan påtryckning och om det krävs försvara mot incidenter och väpnat angrepp, och –skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Regeringen har angett (prop. 2014/15:109) att Försvarsmakten bör bidra till målen för vår sä- kerhet och målen för det militära försvaret ge- nom att enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer lösa följande uppgifter: –upprätthålla tillgänglighet i fred samt bered- skap för intagande av höjd beredskap för att kunna förebygga och hantera konflikter och krig, skydda handlingsfrihet inför politisk, militär eller annan påtryck- ning och, om det krävs, försvara mot incidenter och väpnat angrepp, Den säkerhetspolitiska situationen i närområde har försämrats . aggression mot och illegala annektering av utgör flagranta brott mot folkrätten och den största utmaningen mot den europeiska säkerhetsordningen sedan slut. militära förmåga och militärstrate- giska handlingsfrihet har ökat ytterligare och manifesterats i bl.a. ökad och mer komplex öv- ningsverksamhet. Den ryska förmågan täcker alla arenor; land, sjö, luft, information och cyber. Rysk militär aktivitet är fortsatt utmanande i närområde kombinerat med anti-västlig retorik. Den ryska retoriken om användning av kärnvapen är särskilt oroväckande. Påverkansoperationer bl.a. i form av desinfor- mation och propaganda, cyberattacker och terrorism är också en del av den försämrade –främja vår säkerhet genom deltagande i säkerhetspolitiska situationen som måste operationer på vårt eget territorium, i när- området och utanför närområdet, förhålla sig till. Massförstörelsevapen utgör ett hot mot inter- nationell säkerhet. Kemiska vapen har vid upp- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 repade tillfällen använts i den väpnade konflikten Sammanhållningen och solidariteten i EU har utmanats bl.a. av konflikterna i , hanteringen av den svåra flyktingsituationen, Regeringen bedömer att Försvarsmaktens sam- utvecklingen i , relationen till och sankt- lade operativa förmåga i stort sett har varit oför- ionerna mot samt den ökade vågen av ändrad 2016 i jämförelse med 2015. nationalistisk politisk retorik i flera medlems- maktens operativa förmåga utgörs av krigsför- utträde ur EU, Brexit, har bandens förmåga och myndighetens förmåga att medfört osäkerhet och otydlighet som även kan krigsförbanden i militära operationer, få konsekvenser på det säkerhetspolitiska områ- ytterst för att försvara mot ett väpnat Regeringen kan konstatera att den Regeringen bedömer att det finns brister i politiska enigheten om att principfast möta det Försvarsmaktens förmåga att hantera händelse- ryska agerandet, har bestått inom EU och över utvecklingen som kan uppstå vid ett försämrat omvärldsläge och då ytterst ett väpnat angrepp. har krigsförbandssättning, orga- 3.2.1Bedömningsgrunder och indikatorer nisering och vidmakthållande av tung kustrobot Regeringens redovisning utgår från följande bedömningsgrunder: –Försvarsmaktens operativa förmåga –Nationell beredskap och operationer –Materiel- och logistikförsörjning –Forskning och utveckling –Internationella insatser. De resultatindikatorer som används är följande: –Andelen bemannade befattningar inom stridskrafterna –Antal som genomfört repetitionsutbildning –Gångtimmar per fartygstyp –Flygtimmar per flygplans- och helikopter- typ har etableringen på tidigarelagts. Regeringen bedömer att dessa två åtgärder innebär en viss ökning av förmågan att möta ett väpnat angrepp. På grund av införandet av den nya, längre mi- litära grundutbildningen har antalet anställda soldater och sjömän minskat . Där- med gör regeringen bedömningen att krigsorga- nisationens tillgänglighet inte ökade 2016 jäm- fört med 2015. Försvarsmakten har 2016 liksom haft förmåga att genomföra nationella operat- ioner. Försvarsmakten har haft förmåga att upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet samt att värna suveräna rät- tigheter och nationella intressen. Vissa begräns- ningar har funnits, bl.a. avseende möjligheten att uthålligt lösa dessa uppgifter under långvariga påfrestningar. Försvarsmakten har 2016 ökat förmågan att ta emot militärt stöd jämfört med , även om brister kvarstår. Regeringen bedömer att Försvarsmakten har haft god förmåga och lämnat ett omfattande stöd till det övriga samhället samt till civila myn- digheter. Regeringen bedömer att Försvarsmakten har haft förmåga att genomföra internationella insat- ser på en efterfrågad nivå, samt haft förmåga att bedriva omvärldsbevakning för att upptäcka och identifiera hot i internationella insatsområden. Försvarsmakten ska enligt sin instruktion ha en aktuell operativ planering. Regeringen beslu- tade om anvisningar för För- svarsmaktens försvarsplanering. har bedrivit försvarsplanering i enlig- het med givna inriktningar. Försvarsmaktens operativa förmåga är bero- ende av stöd från övriga myndigheter och aktö- rer. Regeringen har i regleringsbrev gett , , respektive Totalförsvarets rekryteringsmyndighet i uppdrag att redovisa arbetsläget i planeringen för höjd beredskap, särskilt arbetet med krigsplacering av personal. Regeringen har även i regleringsbrev gett Försvarsmakten i uppdrag att, med stöd av , redovisa resul- tatet av myndigheternas arbete med att ta fram ett försvarsförsörjningskoncept. Regeringen bedömer att krigsförbanden i stort har utvecklats i enlighet med och regeringens beslut, men att det finns områden som behöver utvecklas. Regeringen följer ut- vecklingen i krigsförbanden genom Försvars- maktens värdering av förbandens krigsduglighet. Den sammanfattar förbandens förmåga att lösa sina uppgifter och beror främst på tillgången till materiel och övad personal. Regeringen konstaterar att några krigsförband har ökat sin krigsduglighet som en följd av den pågående reformen, t.ex. genom kvalificerad övningsverksamhet eller materiel- tillförsel. Några krigsförband har lägre krigsdug- lighet än planerat, bland annat till följd brist på materiel och personal. Avseende förmågan att kunna agera med två krigsdugliga bri- gader finns kvarstående brister i Försvarsmak- tens förmåga. Regeringen noterar att huvuddelen av alla för- band har genomfört beredskapsövning och att komplexiteten i övningarna har ökat för att öka krigsdugligheten i krigsförbanden. Viss övningsverksamhet har kunnat integreras i den nationella insatsverksamheten. Repetitionsutbildning med pliktpersonal har genomförts och kallades ca 1 500 personer in varav ca 1 000 genomförde utbild- ningen, varav ca 30 kvinnor och övriga män. kallades ca 500 in varav ca 300 ge- nomförde utbildningen. Dock innebär genomfö- randet av en stor mängd övningar med mindre delar av krigsförbanden att endast få krigsför- band inom armé och logistik har övat i sin helhet P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 och mot sina huvuduppgifter. Detta innebär i sin tur att den omfattande övningsverksamheten inte alltid lett till en ökning av krigsdugligheten hos aktuella krigsförband. Omfattande övningsverksamhet och ökad ambition har lett till högre verksam- hetskostnader främst avseende personal- och materielkostnader. utgjordes av de förband som beslutat för den försvarspolitiska inriktningsperioden (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). Regeringen bedömer att lednings- och under- rättelseförbanden sammantaget har löst sina uppgifter i enlighet med och rege- ringens beslut. Regeringen konstaterar dock att förmågan att leda och stödja två briga- der i enlighet med ställda krav ännu inte är upp- nådd även om den till del utvecklats i jämförelse med föregående år. I likhet begränsade brist på personal, t.ex. avseende officerare med lednings- systemkompetens, soldater med specialistkom- petens och materiel, ledningsförbandens upp- byggnadstakt och verksamhet, samt även för- bandens möjlighet att stödja övriga stridskrafter. Krigsdugligheten förbättrades kontinuerligt med införande av ledningssystem inom både led- nings- och underrättelseförbanden. Regeringen fortsätter att följa införandet av ledningssystem, med särskilt fokus på markstridskrafterna. Regeringen konstaterar att förmågan vid led- nings- och underrättelseförbanden har utvecklats främst genom tillförsel av ny led- ningssystemmateriel och en ökad övningsfre- kvens i förband. Nationella övningar såväl som internationella militära insatser har också bidra- git till utvecklingen. Delar av ledningsförbanden var fortsatt del- aktiga i Maliinsatsen Minusma, där de genom- förda insatserna utvecklat förbandens förmåga, men begränsat resurstilldelningen för utbildnings- och utvecklingsverksamhet avse- ende tillgänglighet av materiel. Ledningsförbanden har deltagit i ett flertal förmågeutvecklande övningar. Den återkom- mande övningen Combined Joint Exercise P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 (CJSE) 16 har genomförts, vilken utvecklat mobilisering och användning i händelse av höjd ledningsförbandens förmåga att stödja staber. beredskap och då ytterst i krig. Förbanden deltog även i Vintersol 16, Cold Logistikförbanden har intagit en ny krigsor- Response 16 och Våreld 16. Vidare har ett om- fattande stöd lämnats inför och under lednings- vid samtliga logistikresurser har krigsorganise- träningsövningen Geltic Bear 16 vilket bidragit till utvecklad förmåga till ledning och samverkan tig personal och inkallade tjänstgörande med civila myndigheter och media. gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) har banden deltog i arméns stabs- och sambandsöv- Logistikförband har bland annat ning (ASSÖ) 16, Flygvapenövning 16 samt deltagit i övningarna Våreld 16 och Brigstri 16. Brigstri 16, vilket bidragit till arméns utveckling Delar av logistikförbanden har genomfört inter- nationella militära insatser. förbanden till del repetitionsutbildning och del- att Försvarsmaktens begränsade tillgång till tid- tog i den nationella övningen Swenex 16, vis tjänstgörande civil avtalspersonal i form av och de multilaterala övningarna Baltops 16 och läkare och sjuksköterskor likt har inneburit svårigheter att försörja internationella Etableringen av Försvarsmaktens telekom- militära insatser med sjukvårdskompetens. Fortsatt uppbyggnad av teknisk underhålls- (FMTIS) fortsatte och planeras vara kapacitet har skett över hela landet. genomförd i sin helhet inom försvarsbeslutspe- har genomförts på materiel i bruk vilket bidragit till den tekniska personalens kompetensupp- Införandet av materiel inom ramen för För- Dock begränsades förbandens materi- svarsmaktens ledningssystem fortgår och inne- ella tillgänglighet av bland annat brist på reserv- bär, enligt myndigheten, en utvecklad förmåga delar och att operationer och insatser prioritera- inom lednings- och underrättelseförbanden. des vad avser materielunderhåll. finns förseningar i flera viktiga an- Krigsplaceringsläget avseende personal var likt skaffningar som riskerar att inverka negativt på övriga delar av Försvarsmakten i huvudsak gott. den operativa förmågan. sätta dialogen med ansvariga myndigheter för att personal har genomförts i begränsad omfattning. identifiera möjliga åtgärder. Det materiella läget har förbättrats något genom nya samlade stridsledningssystemet för mark- att Försvarsmakten tidigarelagt renovering av Trots en positiv utveckling vad befintliga fordon, anskaffat begagnade samt avser tillförsel av materiel och personal, kommer nyanskaffat enklare lastbilar. brister i ledningsförbandet kvarstå under den nuvarande och den kommande försvarspolitiska För att säkerställa det lokala behovet av stöd till Försvarsmakten har, med stöd av Försvarets den ordinarie verksamheten samt som stöd vid radioanstalt, analyserat och redovisat hur för- aktivering i fredstid och mobilisering vid beslut mågan till cyberförsvar, inklusive en förmåga att om höjd beredskap av övriga krigsförband genomföra aktiva operationer i cybermiljön, kan skapas geografiskt spridda depåförband. utvecklas och förstärkas. i att åtgärder vidtagits inom Försvarsmakten. som aktiveras eller mobiliseras. tillgängliga personal och materiel som inte är krigsplacerade vid andra krigsförband. sammantaget i huvudsak har löst sina uppgifter i har Försvarsmakten inrättat en enlighet med och regeringens beslut. depåorganisation där 19 depåer är organiserade. Logistikförbandens förmåga att lösa sina upp- gifter i händelse av höjd beredskap eller krig var Regeringen bedömer att arméförbanden sam- att logistikförbandens nuvarande dimensioner- mantaget i huvudsak har löst sina uppgifter i ing medförde begränsningar avseende förmågan enlighet med och regeringens beslut. prioritera åtgärder för att kunna agera med två brigader inom försvarsbeslutsperioden. Regeringen bedömer att förmågan att leda briga- der och att verka i brigadstruktur utvecklas men konstaterar att brister kvarstår. Regeringen kon- staterar vidare att en avgörande begränsning av arméförbandens förmåga härrör från förhållan- det att alltför få av krigsförbanden övas som kompletta förband mot sina huvuduppgifter. Arméförbanden har intagit en ny organisation . De mekanise- rade bataljonerna har omorganiserats och till- förts stridsvagnskompanier. En motoriserad skyttebataljon och två fristående brigad- spaningskompanier har tillförts. Utöver detta har en mekaniserad stridsgrupp på or- ganiserats. Produktionen av arméns krigsförband har genomförts enligt plan. Arméförbanden har vidare genomfört nationella och internationella militära insatser. har en permanent närvaro på etablerats genom rotation av element från olika arméförband. Produktionen av den 18. mekaniserade stridsgruppen på har påskyndats i syfte att ersätta den rotationsvisa närvaron. Arméförbanden har genomfört omfattande övningsverksamhet. Övningen Cold Response 16 har bidragit till att utveckla brigadförmågan i vintermiljö genom att öva 3. brigadstaben med understödjande förband. Vidare har arméför- banden genomfört regionala förbandsövningar, Vintersol 16 och Våreld 16, som i huvudsak bedrivits som kompaniövningar i bataljons ram med funktionsförband. Därtill har ledningsträ- ningsövningar i bataljons och brigads ram ge- nomförts. har arméns stabs- och sam- bandsövning genomförts med armétaktisk stab och båda brigadstaberna. kan konsta- teras att övningsverksamheten endast undan- tagsvis genomförts med kompletta krigsförband och mot förbandens huvuduppgifter. Detta innebär i sin tur att den omfattande övnings- verksamheten inte alltid lett till en ökning av krigsdugligheten hos aktuella krigsförband. Krigsplaceringsläget avseende personal är likt övriga delar av Försvarsmakten i huvudsak gott. Repetitionsutbildning av totalförsvarspliktig personal och tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) har genomförts i begränsad omfattning. Verksamheten har kunnat genomföras enligt plan trots att begränsningar kvarstår avseende materiel, t.ex. avseende fordon och ledningsma- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Det materiella läget har förbättrats något genom att Försvarsmakten tidigarelagt renove- ring av befintliga fordon, anskaffat begagnade samt nyanskaffat enklare lastbilar. Andra viktiga leveranser har varit teleskoptruckar, gruppfordon, taktisk underrättelsemateriel och övningsammunition till granatgevär. Försvarsmakten har lagt särskilt fokus på att följa upp tillförseln av personlig utrustning såsom uniformer, kängor etc. och konstaterar i detta sammanhang att läget förbättrats och att leveranser nu sker successivt. Regeringen bedömer att hemvärnsförbanden sammantaget har löst sina uppgifter och att verksamheten har genomförts enligt Försvars- maktens plan. bestod hemvärnsför- banden av 21 687 personer vilket kan jämföras med 21 487 .