prop · H403170 · 2017-04-11 00:00:00 — Är individen helt eller delvis arbetslös gäller detta redan från dag två i sjukfallet.16 I praktiken är det upp till individen själv att avgöra om man kan arbeta eller inte i sjukfallet. Från och med dag 8 krävs emellertid ett sjukintyg för att få rätt till sjukpenning.17 För att få ersättning från sjukförsäkringen måste en ansökan till göras. I den ska bifogas ett läkarintyg som styrker sjukdom och den arbetsoförmåga som följer av den. Underlaget ligger sedan till grund för handläggarens bedömning av om rätten till sjukpenning är uppfylld eller inte. Behöver individen vara sjukskriven längre än den pågående sjukskrivningen krävs ett nytt sjukintyg. En ansökan om sjukpenning kan göras såväl under som efter sjukskrivningsperioden. Om handläggaren gör bedömningen att arbetsförmågan inte är nedsatt i den omfattning som anges, blir individen nekad sjukpenning. Det innebär att individen helt eller delvis blir utan sjukpenning. Om ansökan avser ett nytt ärende om sjukpenning får individen ett beslut om avslag. Om ärendet i stället gäller en fortsättning på ett pågående ärenden får individen ett beslut om indrag. Vid ett nekande av sjukpenning har individen möjlighet att ansöka om omprövning av rätten till sjukpenning. Om individen blir nekad sjukpenning också i omprövningsärendet har denne möjlighet att överklaga beslutet till förvaltningsrätten, kammarrätten och . Figur 1 redovisar antalet nekade ansökningar respektive antalet omprövningar 2009–2012 (vänster skala), samt deras andelar av samtliga påbörjade sjukskrivningar (höger skala). De nekade ansökningarna, varav majoriteten var avslag, uppgick till 20 000–25 000 , vilket motsvarar 4–av alla påbörjade sjukskrivningar. Antalet omprövningar uppgick till ungefär 5 000 , vilket innebär att var fjärde eller femte nekande av sjukpenning ledde till omprövning. 1427 kap. 2 § socialförsäkringsbalken (2010:110), SFB. 1527 kap. 10 § SFB 1628 kap. 6 § SFB 1727 kap. 25 § SFB 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 1 Nekanden av sjukpenning respektive omprövningar 2009–2012 Antal avslag/indrag Andel avslag/indrag Källa: Egna bearbetningar av data från . Begäran om omprövning ska vara inkommen till från den dag individen tagit del av det beslut man inte är nöjd med. I omprövningen görs en ny fullständig prövning av ärendet. genomfördes omprövningarna på särskilda omprövningsenheter på fyra orter i landet: i , , och i . I undantagsfall kunde omprövningarna genomföras av specialister på lokala försäkringscentra på andra orter. Fördelningen av ärenden mellan omprövningsorterna gjordes baserat på vilken dag individen var född.18 Om individen var född dag 1–15 gjordes omprövningen i . Om individen var född dag 16–31 gjordes omprövningen i stället i (2009–2010), (2010–2012) eller i (2011–2012). I figur 2 sammanfattas sjukskrivnings- och omprövningsprocessen. I det urval som används, och som presenteras närmare i nästa kapitel, gick det (median: 84) mellan tidpunkten för nekande och till dess att ett beslut i omprövningen tagits. En viktig implikation för analysen är således att besluten till stor del avser retroaktiva sjukskrivningsepisoder - episoder som i många fall var avslutade när beslutet fattades, men som också kunde vara pågående. I analysen används tidpunkten för beslutet i omprövningen som starttidpunkt för mätperioden. 18 Internt dokument från med beslutsdatum . R I K S R E V I S I O N E N Ä R S J U K S K R I V N I N G B R A F Ö R H Ä L S A N ? Figur 2 Schema över sjukskrivnings- och omprövningsprocessen 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4 Beskrivning av studiepopulationen I kapitlet beskrivs individerna i urvalet utifrån det som går att utläsa ur befintliga register. Data över perioder som sjukskriven eller som mottagare av sjuk- och aktivitetsersättning (SA), samt episoder som inskriven vid Arbetsförmedlingen, är hämtade från registerdatabas. Detsamma gäller uppgifter om ålder, utbildningsnivå inkomster etc. Den hälsorelaterade informationen om vård- och läkemedelskonsumtion har hämtats från . Rapportens analysunderlag består av ett totalurval av omprövningsärenden , där frågan har gällt om sjukpenning ska betalas ut eller inte.19 Endast ett ärende per individ har valts ut. Har individen flera ärenden har det första använts. I det slutgiltiga urvalet, som uppgår till 17 232 individer och ärenden, har vi exkluderat individer födda dag 1, 10 och 15 . Detta har vi gjort därför att utrikes födda är överrepresenterade bland dem som är födda dessa datum, vilket riskerar att leda till skevhet i resultaten.20 I tabell 1 framgår hur ärendena fördelades mellan olika omprövningsorter . Av de 7 752 ärenden som enligt direktiven skulle ha prövats i , prövades 7 074 () där och resterande andel på övriga orter. Av de 9 480 ärenden som skulle ha prövats i antingen , eller , prövades nästan alla, 9 444, där. En viss överflyttning av ärenden mellan omprövningskontoren har alltså skett. Detta kan ha berott på tillfälligt hög belastning på någon av orterna eller på misstag i fördelningen av ärendena. Som ett resultat av denna överflyttning kommer i rapporten fortsättningsvis göras en uppdelning mellan individer födda tidigt (1–15) och sent (16–31) , snarare än mellan individer som får sitt ärende omprövat på olika orter. 19En avgränsning har alltså gjorts från omprövningsärenden som har att göra med sjukpenningens storlek. 20Analyser som inte redovisas i rapporten visar att inkluderande av födda dessa datum endast leder till försumbara skillnader jämfört med huvudresultaten. R I K S R E V I S I O N E N Ä R S J U K S K R I V N I N G B R A F Ö R H Ä L S A N ? Tabell 1 Omprövningsärenden fördelade på omprövningsort och födelsedatum (andel i procent inom parentes) Född 1–15 Född 16–31 7 074 (91,2) 36 (0,4) 678 (8,8) 9 444 (99,6) 7 752 (100,0) 9 480 (100,0) Källa: Egna bearbetningar av data från . En jämförelse mellan individer som ansökt om omprövning och samtliga som påbörjat en sjukskrivning visar på överlag stora likheter, men även vissa olikheter (tabell 2). Likheter finns beträffande utbildningsnivå och i viss mån ålder. Olikheterna består i en överrepresentation av kvinnor, utrikesfödda, arbetslösa och sjukskrivna med en muskuloskeletal diagnos bland dem som ansökte om omprövning. En annan tydlig skillnad syns vad gäller förekomsten av tidigare sjukskrivning. De som ansökte om omprövning hade i genomsnitt ungefär dubbelt så många tidigare dagar som sjukskriven , . De hade i genomsnitt också varit inskrivna något längre vid Arbetsförmedlingen. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2 Beskrivning (medelvärden) av individer som påbörjade en sjukskrivning respektive ansökte om omprövning 2009–2012, standardavvikelse inom parentes 44,6 (12,4) 47,2 (11,3) Förgymnasial utbild./ uppgift saknas Historik (dagar), 271 (487) 593 (689) 414 (669) 578 (770) Anm: Födda dag 1,10 och 15 har exkluderats från urvalet. Källa: Egna bearbetningar av data från . R I K S R E V I S I O N E N Ä R S J U K S K R I V N I N G B R A F Ö R H Ä L S A N ? I tabell 3 på nästa sida har omprövningsärendena delats in efter huruvida omprövningen gällde ett avslag eller ett indrag. Avslagen utgjorde ungefär 2/3 av alla omprövningar. Dessutom har en uppdelning gjorts mellan dem som är födda dag 1– 15 , respektive dag 16–31. En jämförelse mellan avslags- och indragsärenden visar att andelen män är högre bland dem som fått sjukpenning indragen. Omvänt är de som har fått avslag i genomsnitt något yngre, högre utbildade och i högre grad födda i . Av tabellen framgår att individer med olika egenskaper och erfarenheter är jämnt fördelade med avseende på när de är födda. Det finns inga statistiskt säkerställda skillnader mellan dem som är födda dag 1–15 jämfört med dem som är födda dag 16–31. Emellertid återfinns en betydande skillnad mellan grupperna beträffande hur stor andel som fick rätt i omprövningen, och alltså beviljades sjukpenning. Denna andel är för avslagsrespektive indragsärenden för dem som är födda dag 16–31 , och för dem som är födda dag 1–15 . Med andra ord finns en systematisk skillnad i bedömningarna mellan omprövningsorterna: Man är betydligt striktare i sin bedömning i än vad man är i , och . Skillnaden är något större i avslagsän i indragsärenden. Att omprövningsenheterna gör olika bedömningar i likartade ärenden ska ses mot bakgrund av att lagstiftaren lämnar över ett stort bedömningsutrymme till och rättstillämpningen. Detta öppnar upp för olikheter. I denna rapport görs ingen bedömning av huruvida enskilda beslut var rätt eller fel ur ett rättsligt perspektiv. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 3 Beskrivning av individerna som ansökte om omprövning 2009–2012 A V S LA G I N DR A G 1–15* 1–15* -0,35 -0,20 46,1 (11,5) 46,1 (11,4) 49,6 (10,8) 50,1 (10,4) -1,63 Barn (u 18, ja/nej) -0,84 -1,28 -1,18 -0,09 573 (695) 590 (707) -1,38 610 (681) 624 (715) -0,76 601 (789) 620 (807) -1,30 496 (722) 502 (752) -0,26 Tid i pågående sjuk- 404 (420) 411 (416) -0,55 Status i början på sjukfallet -0,15 -0,63 -0,75 Beslut i ompröv. (% Ja) -15,15 -6,38 Anm: Födda dag 1,10 och 15 har exkluderats från urvalet. Ett t-värde större än absolutvärdet 1,96 innebär en statistiskt säkerställd skillnad risk att så inte är fallet. Källa: Egna bearbetningar av data från . a Räknat till tidpunkten för indraget. R I K S R E V I S I O N E N Ä R S J U K S K R I V N I N G B R A F Ö R H Ä L S A N ? 4.2 Vilka fick rätt i omprövningen? I tabell 4 på nästa sida redovisas i vilken utsträckning olika grupper av individer fick rätt i omprövningen. I framställningen har avslags- och indragsärenden slagits ihop. Över lag återfinns endast mindre skillnader mellan grupperna, exempelvis hade män och kvinnor nästan exakt samma sannolikhet att få rätt i omprövningen (kolumn 1). Högt utbildade hade dock en något högre sannolikhet att få rätt än lågt utbildade, och svenskfödda en något högre sannolikhet än utrikes födda. De som var födda tidigt , och som prövades i , hade genomgående en lägre sannolikhet att få rätt i omprövningen jämfört med dem som var födda sent , och som prövades utanför . Emellertid varierar likvärdigheten i bedömningen för olika grupper. Exempelvis var bedömningen mer likvärdig för män än för kvinnor, och för svenskfödda jämfört med utrikesfödda, och för dem med en muskuloskeletal diagnos jämfört med dem med en psykiatrisk. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 4 Andel (i procent) som får rätt i omprövningen 1–15* Anm: Födda dag 1,10 och 15 har exkluderats från urvalet. Ett t-värde större än absolutvärdet 1,96 innebär en statistiskt säkerställd skillnad risk att så inte är fallet. Källa: Egna bearbetningar av data från . R I K S R E V I S I O N E N Ä R S J U K S K R I V N I N G B R A F Ö R H Ä L S A N ? Kapitlet inleds med en beskrivning av mottagande av sjukpenning före och efter beslutet i omprövningen för individer födda tidigt och sent . Därefter, i avsnitt 5.2, beskrivs det analytiska tillvägagångssätt som används för att mäta effekterna av att bli nekad sjukpenning jämfört med att bli beviljad. I avsnitt 5.3–5.5 presenteras resultaten för, i turordning, i) användning av sjukförsäkringen, ii) arbetsinkomster och inskrivning vid Arbetsförmedlingen och iii) hälsa, mätt som antal besök och dagar inom öppenrespektive slutenvården, samt läkemedelskonsumtion. I avsnitt 5.6 presenteras resultat från kompletterande analyser i syfte att fördjupa förståelsen för huvudresultaten, och i 5.7 redovisas resultaten för olika delpopulationer. Avslutningsvis, i avsnitt 5.8, diskuteras hur en striktare tolkning av reglerna i sjukförsäkringen skulle påverka de offentliga finanserna. 5.1 Effekter av födelsedatum I figur 3 och 4 redovisas antalet sjukskrivningsdagar före och efter beslutet i omprövningen för individer födda dag 1–15 respektive dag 16–31, . Den första gruppen fick i huvudsak sina ärenden prövade i medan övriga fick sina ärenden prövade på andra orter. Då dagen för när man är född torde vara slumpmässig med avseende på behovet av att använda sjukförsäkringen, motsvarar skillnaden mellan grupperna effekten av att vara född tidigt eller sent , och indirekt omprövningsort. Eftersom bedömningen över lag var mer restriktiv i kan gruppen födda sent förväntas ha fler rapporterade sjukskrivningsdagar i anslutning till beslutet. Eftersom beslutet om sjukpenning gäller sjukfrånvaroperioder bakåt i tiden kan skillnader mellan grupperna förväntas uppstå redan innan tidpunkten för beslutet. Viktigt att notera är emellertid att dessa skillnader avser retroaktiva utbetalningar av sjukpenning. De ska alltså inte tolkas som att faktiska skillnader i sjukfrånvaro förelegat eftersom individen kan ha varit sjukfrånvarande utan att sjukpenning utbetalats i tidsperioden mellan nekandet och beslutet i omprövningen. I figur 3 redovisas antalet sjukskrivningsdagar före och efter ett avslagsbeslut. Före beslutet finns en tydlig skillnad såtillvida att de som är födda tidigt rapporterar färre sjukskrivningsdagar än de som är födda sent. Denna skillnad är statistiskt säkerställd, vilket framgår av figur A1 i bilaga A, och avser alltså retroaktiva utbetalningar av sjukpenning. Efter beslutet syns över lag små skillnader mellan grupperna. Ett undantag är kvartal 6 och 7 efter beslutet, då de som är födda tidigt rapporter färre sjukskrivningsdagar. Dessa skillnader är statistiskt säkerställda (figur A1, bilaga A). Med andra ord förefaller de flesta omprövningar av avslag avse sjukskrivningar som, oavsett beslut, hade hunnit avslutas innan beslutet fattades. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 3 Antal sjukskrivningsdagar per kvartal före och efter beslutet i omprövningen, avslag Födda 1-15 () Födda 16-31 (Övriga) Källa: Egna bearbetningar av data från . För indragsärenden, som avser redan sjukskrivna, framträder ett annat mönster (figur 4). För dem är antalet sjukskrivningsdagar innan beslutet ungefär detsamma oavsett när individen är född. Undantaget är kvartalet innan beslutet (kvartal 0), där de som är födda tidigt , vars ärenden prövades i , rapporterar färre dagar som sjukskriven. Efter beslutet kvarstår en statistiskt säkerställd skillnad till och med kvartal 9 efter beslutet (figur A2, bilaga A). Till skillnad från besluten i avslagsärenden förefaller besluten i indragsärenden således få en mer framåtverkande effekt. Effekten kan bestå av två mekanismer, individer som beviljas sjukpenning kan antingen, som en konsekvens av beslutet, vara sjukskrivna längre i en pågående period, och/eller bli mer benägna att ansöka om sjukpenning . Detta analyseras närmare i avsnitt 5.6. R I K S R E V I S I O N E N Ä R S J U K S K R I V N I N G B R A F Ö R H Ä L S A N ? Figur 4 Antal sjukskrivningsdagar per kvartal före och efter beslutet i omprövningen, indrag Födda 1-15 () Födda 16-31 (Övriga) Källa: Egna bearbetningar av data från . För att studera effekterna av att nekas sjukpenning utnyttjas för det första att det finns systematiska skillnader i sannolikheten att nekas sjukpenning beroende på när individen är född. Dessa skillnader beror i sin tur på att omprövningsenheten i är mer restriktiv i sina bedömningar än övriga omprövningsenheter. För det andra utnyttjas det faktum att ärendena för dem som är födda tidigt och sent är helt jämförbara. I praktiken finns därmed tre typer av ärenden. •Kategori 1: Ärenden som, oavsett när individen är född, kommer att leda till ett nekande. •Kategori 2: Ärenden som, oavsett när individen är född, kommer att leda till ett beviljande. •Kategori 3: Ärenden som kommer att bedömas olika beroende på när individen är född. Till denna kategori räknas ärenden som leder till ett nekande om individen är född tidigt , och därmed prövas i , men inte annars. Det går inte att veta vilken kategori ett enskilt ärende tillhör eftersom det bara prövas och på en ort. Emellertid går det att beräkna storleken på den tredje kategorin. Eftersom de som är födda tidigt och sent , och som prövas i och utanför , är helt jämförbara borde en lika stor andel i respektive grupp beviljas respektive nekas sjukpenning i omprövningen. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tabell 3 är så emellertid inte fallet. För avslagsärenden är skillnaden och för indragsärenden . Det är dessa mellanskillnader som utgör den tredje kategorin av ärenden, de vars beslut alltså påverkats av födelsedatum och därmed av omprövningsort. Och det är för denna gränspopulation av ärenden som effekterna av sjukskrivning mäts i denna rapport. För att illustrera hur effekterna av att nekas sjukpenning beräknas kan som exempel tas beräkningen av effekten av att vara inskriven vid Arbetsförmedlingen efter beslutet i omprövningen. Om p(1-15) och p(16-31) anger sannolikheten att efter omprövningen vara inskriven vid Arbetsförmedlingen för gruppen födda tidigt respektive sent , kan effekten av att ha blivit nekad sjukpenning beräknas som: (1 −15) − (16 − 31),( 3) där ( 3) utgör gränspopulationens andel av urvalet. Om andelen inskrivna vid Arbetsförmedlingen för respektive grupp är , och gränspopulationens andel , är effekten av att bli nekad sjukpenning således -([0,20 - 0,22]/0,05).21 Man viktar alltså upp skillnaden mellan de jämförbara grupperna med gränspopulationens storlek. 5.3 Effekter på framtida sjukskrivning och mottagande av SA I tabell 5 redovisas effekterna av att bli nekad sjukpenning som sjukskriven respektive sannolikheten att motta sjuk- och aktivitetsersättning (SA), efter beslutet i omprövningen. De två första kolumnerna avser effekterna i avslagsärenden medan kolumn 3-4 avser effekterna i indragsärenden. I analyserna kontrolleras för en rad bakomliggande faktorer, exempelvis individens utbildningsnivå, födelseland, sysselsättning med mera. Detta är inte nödvändigt med den analytiska ansats som tillämpas, emellertid kan det bidra till att effektskattningarna blir mer precisa. I tabell A1 redovisas resultaten utan kontroll för bakomliggande faktorer. I jämförelse med resultaten i tabell 5 är avvikelserna som väntat mycket små. 21För att den beräknade effekten ska vara valid måste två antaganden vara uppfyllda. För det första får betydelsen av födelsedatum (tidigt/sent ) på utfallet endast ”verka” genom beslutet i omprövningen (”exclusion restriction” i utvärderingslitteraturen). Eftersom födelsedatumet är att betrakta som slumpmässigt och den enda kontakten mellan omprövningshandläggare och individ sker i samband med delgivning av beslutet, är detta antagande med all sannolikhet uppfyllt. Det andra antagandet som måste vara uppfyllt är att samtliga födda tidigt (dag 1–15) måste löpa en högre risk att bli nekad sjukpenning i omprövningen än dem som är födda sent (”monotonicitetsantagandet”). Detta låter sig omöjligen undersökas eftersom varje individ endast prövas på en ort. R I K S R E V I S I O N E N Ä R S J U K S K R I V N I N G B R A F Ö R H Ä L S A N ? Som konstaterades utifrån figur 3 tyder ingenting på att nekande av sjukpenning efter ett avslag skulle ge några tydliga effekter på användningen av sjukförsäkringen från beslutet i omprövningen och framåt. Resultaten i tabellen bekräftar denna bild, inga statistiskt säkerställda effekter kan konstateras vare sig det gäller sjukskrivning eller mottagande av SA. För indragen framträder en annan bild. Resultaten visar att de som nekades sjukpenning rapporterade färre sjukskrivningsdagar upp till efter beslutet. Effekten uppgår per kvartal i genomsnitt , och något mindre under det andra året.22, 23 De stora effekterna ska ses mot bakgrund av att en stor andel av indragen avser individer som varit sjukskrivna , i genomsnitt drygt 13 månader (median: 9 månader), och att den kvarvarande tiden som sjukskriven (i händelse av ett positivt besked i omprövningen) sannolikt hade blivit lång.24 Inga statistiskt säkerställda effekter återfinns under det tredje året efter beslutet, vilket sannolikt beror på att det för den studerade populationen fanns en bortre tidsgräns vid (ungefär ).25 Individer som nådde denna tidsgräns var tvungna att göra ett uppehåll på minst innan en ny period med sjukpenning (eller motsvarande) kunde påbörjas.26 Inga effekter kan heller konstateras beträffande sannolikheten att motta SA, åtminstone inte . Därefter, år 3, syns en tydligt minskad sannolikhet att motta SA. Effekten uppgår till och är statistiskt säkerställd. Ett tydligt mönster framträder således såtillvida att individer som först beviljades sjukpenning i högre utsträckning övergick till SA. Eftersom inga effekter på sjukfrånvaro kunde konstateras för ärenden som avser avslag, kommer resterande analys enbart att avse indragsärenden. 22En jämförelse med dem som beviljades sjukpenning ger att effekten innebär en minskning av antalet sjukskrivningsdagar . 23I beräkningarna avses bruttodagar som sjukskriven, vilket innebär att eventuella skillnader i sjukskrivningarnas omfattning (hel- eller deltid) inte beaktas i analysen. Om i stället nettodagar används i analysen minskar effekterna på efterföljande sjukfrånvaro med 10–vid olika uppföljningstider. Exempelvis motsvarar 200 färre bruttodagar som sjukskriven 175 färre nettodagar. 24I beräkningen har datumet för indraget jämförts med starttidpunkter för den senaste startade sjukskrivningen. 25Undantag gjordes för sjukskrivna med en allvarlig sjukdom, som uppbar sjukpenning på normalnivå (27 kap. 23 § socialförsäkringsbalken). 2627 kap. 21 § socialförsäkringsbalken. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 5 Effekter av att nekas sjukpenning på antalet sjukskrivningsdagar och sannolikheten att motta SA, standardfel inom parentes Sjukskriven (dagar) SA (ja/nej) Sjukskriven (dagar) SA (ja/nej) Kv.1/År 1 (6,0) (0,06) -52,6***(16,3) (0,09) Kv.2/År 1 -1,9 (5,9) (0,06) -51,1***(17,8) (0,10) Kv.3/År 1 (6,0) -0,03 (0,06) -54,0***(18,7) -0,04 (0,11) Kv.4/År 1 -3,2 (6,0) -0,05 (0,06) -45,3**(18,7) -0,02 (0,12) -27,9 (22,3) -0,01 (0,07) -174,6***(67,8) -0,13 (0,15) -24,4 (20,5) -0,07 (0,07) -62,5 (61,9) -0,38**(0,1) Anm: Resultat från instrumentvariabelskattningar av effekten av att nekas sjukpenning på antalet sjukskrivningsdagar respektive på sannolikheten att motta sjuk- och aktivitetsersättning (SA) eller inte. Som instrument används när individ är född (tidigt/sent). I skattningarna kontrolleras för kön, gift (ja/nej), barn under 18 (ja/nej), utrikes född (ja/nej), pensionsgrundande inkomst föregående år, utbildningsnivå (3 nivåer) och län (21 nivåer). I skattningarna för indrag kontrolleras därutöver för arbetsmarknadsstatus vid sjukskrivningsstart (4 nivåer), diagnos (5 nivåer) och sjukskrivningens omfattning (2 nivåer). */**/*** indikerar statistisk signifikans på 10/5/1 procents nivå. Antal observationer, avslag: 12 115, indrag: 5 117. 5.4 Effekter på sysselsättning Beslutet om rätten till sjukpenning kan få betydelse för individens sysselsättning både . Långvarig sjukfrånvaro ökar exempelvis risken att bli av med anställningen och minskar möjligheterna att hitta en ny. Dessvärre finns ingen tillgänglig registerinformation över exakt när en individ arbetar och inte. På årsbasis finns emellertid information om löneinkomst.27 Det finns också information om när en individ är inskriven vid Arbetsförmedlingen. Tillsammans torde dessa mått kunna ge en uppfattning om huruvida nekandet av sjukpenning haft några effekter på arbetsutbudet.28