prop · H403171 · 2017-04-11 00:00:00 — Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår, till skillnad från regeringen, att det ska införas en övergångsbestämmelse om att tillkännagivanden som gjorts på den fysiska anslagstavlan ska finnas kvar på denna under en Remissinstanserna Ett fåtal instanser yttrar sig över frågan om ikraftträdande och övergångsbestämmelser. kommuner samt SKL är positiva till utredningens förslag om kommun anför bl. a att förslaget innebär en mycket kort startsträcka efter beslut fram till införande, vilket kommer att ställa särskilda krav på kommunernas organisationer att anpassa sig efter den nya lagstiftningen. Skälen för regeringens förslag Vid bedömningen av när en ny kommunallag ska träda i kraft bör beaktas att den reglerar styrningen av kommuner och landsting och därför har en stor påverkan på många stora organisationer. Hänsyn måste därför tas till att kommuner och landsting behöver för att förbereda sig inför Det behövs bl.a. tid för utbildning om den nya regleringen och förberedande administrativa åtgärder. landsting kommer vidare att behöva se över sina rutiner och styrande dokument. Regeringen instämmer i utredningens bedömning att de flesta regelförändringarna inte behöver invänta en ny mandatperiod eftersom bestämmelserna om förtroendevalda och regler kopplade till val i huvudsak inte ändras. Det är även bättre att lagen träder i kraft under en pågående mandatperiod så att kommuners och landstings arbete i övrigt kan fortgå när förändringarna sker. Vidare bedömer regeringen att budgetåret bör vara obrutet. Det är därför lämpligt att ikraftträdandet sker . Till skillnad från vad kommun anför anser regeringen att den föreslagna tidsperioden fram till ikraftträdande innebär att kommuner och landsting får tillräckligt med tid för förberedelser och administrativa åtgärder. Vissa bestämmelser ska tillämpas först vid en ny mandatperiod Bestämmelsen om att en revisor i kommunen eller inte är valbar som ledamot eller ersättare i fullmäktige och inte heller genom kan utses till ersättare eller ledamot i fullmäktige bör träda i kraft först vid en ny mandatperiod, efter ordinarie val till fullmäktige. Även bestämmelsen om att ersättarna i styrelsen ska vara minst fem, bör träda i kraft i samband med ordinarie val till fullmäktige. Skälet till att dessa bestämmelser ska tillämpas först efter att ordinarie val har hållits är att regeringen bedömer att det saknas anledning att ändra villkoren för fullmäktiges och styrelsens arbete under pågående mandatperiod. Utgångspunkten är att berörda verksamheter ska fortgå utan faktiska förändringar till följd av lagens ikraftträdande. Beslut som fattats och åtgärder som vidtagits enligt nu gällande lag ska därför gälla även enligt den nya lagen. Regeringen instämmer mot den bakgrunden i utredningens bedömning att några särskilda övergångsbestämmelser inte är nödvändiga i dessa situationer. Det finns dock ett behov av övergångsbestämmelser i vissa situationer, särskilt när den nya lagen innebär en saklig skillnad mot vad som gällt. Möjligheten för fullmäktige att besluta att en nämnd ska vara underställd en annan nämnd ska tas bort. För att undvika behov av organisatoriska förändringar under pågående mandatperiod bör kommuner och landsting som har underställda nämnder eller som redan har beslutat om detta dock kunna fortsätta ha underställda nämnder tills val har hållits. Fullmäktiges möjlighet att begränsa lokal eller underställd nämnds rätt att väcka ärenden i fullmäktige ska även tas bort. Redan fattade beslut om att begränsa dessa nämnders rätt att väcka ärenden bör dock även gälla tills det att val hållits. I dessa situationer finns därför behov av övergångsbestämmelser. Enligt regeringens förslag utvidgas medlemskretsen till att även omfatta sådan unionsmedborgare som är bosatt i kommunen eller , men enligt folkbokföringslagen (1991:481) inte ska folkbokföras där. Dessa medlemmar kommer bl.a. ges rätten att överklaga beslut som tillkännages enligt den nya lagen. För denna situation och för andra situationer som rör överklaganden av beslut som har tillkännagetts före ikraftträdandet finns det ett behov av Prop. 2016/17:171 övergångsbestämmelser. Tillkännagivanden som är anslagna på den fysiska anslagstavlan har redan tillkännagetts där. Till skillnad från utredningen bedömer regeringen att befintliga anslag på den fysiska anslagstavlan vid ikraftträdandet ska flyttas över till den webbaserade anslagstavlan, där de ska finnas tills överklagandetiden har gått ut. Detta eftersom den webbaserade anslagstavlan faktiskt ersätter den fysiska anslagstavlan och för att undvika problematiken kring att ha dubbla anslagstavlor (se avsnitt 10). Inga övergångsbestämmelser bedöms därför vara nödvändiga i denna situation. 15.2Förslag till övriga lagändringar Regeringens förslag: Ändringarna i lagen om kommunala folkomröstningar, lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser, och övriga följdändringar i andra författningar ska träda i kraft . I de författningar som innehåller hänvisningar till bestämmelserna om överklagande genom laglighetsprövning ska en övergångsbestämmelse tas in som föreskriver att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för överklagande av beslut som har tillkännagetts före ikraftträdandet. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Inga remissinstanser yttrar sig specifikt över förslaget till ikraftträdande och övergångsbestämmelser till följdändringar i övriga lagar. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna ändringarna i lagen om kommunala folkomröstningar, lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser, och övriga ändringar i andra författningar utgör följdändringar och måste därför träda i kraft som den nya kommunallagen träder i kraft, dvs. För de författningar som innehåller hänvisningar till bestämmelserna om överklagande genom laglighetsprövning ska en övergångsbestämmelse tas in som anger att äldre bestämmelser gäller för överklagande av beslut som tillkännagetts före ikraftträdandet. I lagen om allmänna förvaltningsdomstolar (1971:289) ska en övergångsbestämmelse tas in som föreskriver att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för mål om laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900). Några ytterligare övergångsbestämmelser bedöms inte behövas. 2016/17:171 16 16.1Konsekvenser för kommuner och landsting 16.1.1En ny kommunallag och den kommunala självstyrelsen Kommunallagen reglerar kommunernas och landstingens angelägenheter och grundläggande befogenheter. I lagen finns bestämmelser om bl.a. kommuners och landstings organisation och beslutsfattande. Lagen utgör genom dessa regler grunden för förverkligandet av den kommunala självstyrelsen enligt regeringsformen. I detta avseende utgör kommunallagen, enligt regeringens mening, inte någon inskränkning i den kommunala självstyrelsen utan får snarare anses utgöra en nödvändig grund för utövandet av självstyrelsen. Regeringen bedömer mot den bakgrunden att de delar av förslaget till ny lag som inte innebär någon förändring mot nuvarande reglering inte innebär någon inskränkning av självstyrelsen enligt 14 kap. 3 §. Vissa av regeringens förslag innebär förändringar mot vad som har gällt när det gäller kommuners och landstings organisation, beslutsfattande och arbetssätt. Många av förslagen är frivilliga och innebär därför en ökad handlingsfrihet för kommuner och landsting. Vissa förslag är dock av tvingande natur. Såsom flera remissinstanser, däribland kommun, anför innebär införandet av en helt ny lag administrativa kostnader genom uppdatering av styrdokument m.m. för kommuner och landsting. Regeringen bedömer att dessa kostnader är av engångskaraktär. Mot bakgrund av att de grundläggande organisatoriska regleringarna i lagen dessutom inte ändras bör uppdateringarna också i många fall kunna inskränkas till rena hänvisningsändringar. De administrativa kostaderna bör därför bli marginella. Regeringen föreslår att fullmäktige ska få besluta att styrelsen ska kunna fatta beslut om särskilt angivna förhållanden som rör andra nämnders verksamhet. Kommuner och landsting är inte skyldiga att utnyttja denna möjlighet och därmed innebär förslaget inte heller någon inskränkning i det kommunala självstyret. Syftet med förslaget är att möjliggöra för en förbättrad styrning och samordning av den kommunala verksamheten. Detta kan leda till ökad effektivitet och lägre kostnader. Förslaget att bestämmelserna om underställd nämnd ska utmönstras innebär inga ekonomiska eller andra konsekvenser. Förslagen som syftar till att klargöra att en beställar–utförarorganisation är möjlig innebär inga ekonomiska eller andra konsekvenser för kommunerna och landstingen. Det är redan möjligt att ha en beställar– utförarorganisation. Förslagen om förändringar i förbundsordningarna för kommunal- Prop. 2016/17:171 förbund innebär inga ekonomiska eller andra konsekvenser för kommunerna, landstingen eller kommunalförbunden. Förslaget om att en förtroendevald som fullgör sitt förtroendeuppdrag på hel- eller deltid ska kunna beviljas förmåner som motsvarar vad som gäller för anställda innebär inga konsekvenser för det kommunala självstyret eftersom förslaget inte är tvingande. Förslaget kan medföra marginellt ökade kostnader för kommuner och landsting som väljer att införa nya förmåner i form av t.ex. möjlighet till föräldraledighet. Förslaget om att uppdragen för en förtroendevald som utsetts av fullmäktige och som är valbar ska upphöra vid nästa fullmäktigesammanträde kan leda till att unga politiker fullföljer sina politiska uppdrag i högre grad. Detta är viktigt eftersom en temporär flytt för en ung person riskerar att avbryta dennes politiska arbete. Förslaget ändrar tidpunkten för när förtroendeuppdrag upphör men innebär inte något ingrepp i den kommunala självstyrelsen enligt regeringens mening eftersom frågan även regleras i lag. Övriga förslag om de förtroendevalda Regeringens förslag om att antalet ersättare i en styrelse ska vara minst fem innebär ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Eftersom många kommuner och landsting har minst fem ersättare så är ingreppet i det kommunala självstyret i många kommuner och landsting dock att betrakta som litet. Ur ett demokratiperspektiv är det viktigt att det i lagen är angivet ett minimiantal även för ersättare i styrelsen. Det innebär att ingreppet i den kommunala självstyrelsen får anses nödvändigt. Det förslag som medför att fullmäktige i alla kommuner och landsting får möjlighet att välja kommunal- och landstingsråd m.fl. vid första sammanträdet efter det att val av fullmäktige har ägt rum i hela landet kan medföra möjlighet till ett effektivare maktskifte då de heltidsengagerade förtroendevalda kan påbörja sitt uppdrag tidigare än . Slopandet avsärregleringen för genom att bestämmelserna görs generellt tillämpliga och frivilliga för alla kommuner och landsting bedöms i övrigt inte medföra några kostnads- eller andra konsekvenser. Förslaget att införa en möjlighet att välja andra än förtroendevalda till nämndberedningar ger inte upphov till några kostnader eller andra konsekvenser enligt regeringens bedömning. Regeringens förslag innebär en reglering av att det ska finnas en direktör som är den högste beslutande tjänstemannen och chef över den som lyder under styrelsen. Vidare ska styrelsen anta en 2016/17:171 instruktion för denne. anser att förslaget innebär en detaljreglering som utgör ett ingrepp i det kommunala självstyret och att det även ger upphov till ökade administrativa kostnader. Regeringen bedömer att förslaget innebär större transparens i den kommunala verksamheten. Det blir tydligare både externt och internt hur uppgiftsfördelningen ser ut mellan styrelsen och direktören samt även mellan direktören och övrig förvaltning. Transparens är också ett viktigt verktyg mot korruption och annan brottslighet inom förvaltningen och genom att klarlägga olika ansvars- och uppgiftsförhållanden ökar transparensen inom kommun och landsting. Detta motiverar att ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen görs på detta område. Regeringens förslag utgör en övergripande reglering av att det ska finnas en direktör samt att styrelsen ska anta en instruktion för denne. I övrigt är det fortsatt upp till kommuner och landsting att utforma sin organisation och bestämma vad som ska ingå i instruktionen. Detta innebär att den för den kommunala självstyrelsen minst ingripande åtgärden har valts. Regeringen bedömer, till skillnad från , att förslagen beträffande direktören inte innebär några ökade kostnader för kommuner och landsting. En tänkbar konsekvens av förslagen är att omsättningen på direktörer i kommuner och landsting minskar som ett resultat av tydligare förutsättningar för uppdraget. En minskad omsättning på direktörer skulle innebära minskade kostnader för bl.a. rekrytering och introduktion av en ny direktör. Om uppdragen med anledning av detta blir mer attraktiva torde det också bli lättare att rekrytera personer med lämplig kompetens. Regeringens förslag om att nämnderna själva får bestämma i vilken utsträckning delegationsbeslut ska återrapporteras innebär inte något ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslaget ger kommuner och landsting en större frihet att själva bestämma över sin verksamhet. kommun ser behov av ökade administrativa resurser i och med att föreslagen ordning medför dubbelarbete. Regeringen instämmer i att för de nämnder som väljer att utnyttja möjligheten att besluta att delegationsbeslut inte behöver återrapporteras kan detta innebära en mycket marginell kostnadsökning. Inledningsvis kommer nämnderna att behöva ta ställning till hur de beslut som inte behöver anmälas till nämnderna och som får överklagas genom laglighetsprövning ska protokollföras. Hur detta ska ske kan tänkas variera beroende på vilka typer av beslut det är fråga om. Om en kommun eller en enskild nämnd bedömer att dessa kostnader är sådana att de talar emot att vissa beslut inte ska återrapporteras innehåller förslaget inte några krav på att så sker. Regeringen bedömer dock, i likhet med t.ex. och kommuner, att förslaget i stället bör innebära en administrativ förenkling som kan medföra lägre kostnader. Förslaget bedöms i övrigt inte få några ekonomiska konsekvenser. Möjligheten för nämnderna att delegera beslutanderätt till sina presidier innebär i sig inga ekonomiska eller andra konsekvenser. fall nämnderna väljer att utnyttja denna möjlighet kan det leda till en Prop. 2016/17:171 effektivare verksamhet och därmed kostnadsbesparingar. Regeringens förslag innebär att de kommunala anslagstavlorna ska finnas på kommunernas, landstingens och kommunalförbundens webbplatser. Som en komplettering till det och som en service till dem som inte har tillgång till internet ska en ökad serviceskyldighet införas som innebär att tillgång till innehållet på anslagstavlorna ska ges på något ställe i de Som en följd av dessa förslag slopas kravet på kungörelser i ortstidning av fullmäktiges sammanträden. föranleder regeringens förslag ett antal mindre förändringar. Regeringens förslag innebär att de kommunala anslagstavlorna ska finnas på kommunernas, landstingens och kommunalförbundens kommun anför att förslaget sammantaget kommer att innebära ett merarbete för kommunen, särskilt i uppbyggnadsfasen men att kommunen rimligen får tåla detta arbete. kommun delar i stort utredningens bedömning om vikten av digitaliserade rutiner i kommunen men upplever dock att utredningens förslag ”kostar” extra resurser för administration genom den lagstiftning som finns angående publicering av personuppgifter etc. anför att förslaget kommer att medföra väsentligt förbättrad tillgänglighet för allmänheten, men även minska kommunernas och landstingens pappershantering och i förlängningen även innebära en Med en webbaserad anslagstavla på internet kommer fler att på ett enkelt och avgiftsfritt sätt kunna följa det kommunala beslutsfattandet. Det medför att transparensen i den kommunala verksamheten ökar. offentliga servicen förbättras genom ökad tillgänglighet, särskilt för dem som har långt till kommunens eller och anslagstavlor eller har svårt att ta sig hemifrån. förbättringar både för demokratin och för rättssäkerheten. kommunerna och landstingen innebär förslagen att handläggningen av ärenden förenklas och att kunskapsöverföring underlättas. och landsting har egna webbplatser. Det finns också sedan införandet av kravet på kungörande av kommunala föreskrifter genom kommunernas och landstingens webbplatser redan ett implicit krav på detta i lagstiftningen. finns också en tvingande lagstiftning om kommunala Mot denna bakgrund anser regeringen att den föreslagna regleringen utgör en mycket begränsade inskränkning i det kommunala Regeringen bedömer att förslagets effekter tydligt överväger denna mycket begränsade inskränkning. Eftersom alla kommuner och landsting redan har webbplatser skapar regeringens förslag inte några kostnader för att skapa dessa. kravet om att anslagstavlan ska vara särskiljbar som kommun anför ge upphov till vissa kostnader, i alla fall initialt. på särskiljbarhet är teknikneutralt såtillvida att det avgörande är att anslagstavlan grafiskt är särskiljbar från den övriga webbplatsen. 2016/17:171 kostnader som skapandet av anslagstavlan innebär kommer därför skilja sig åt mellan varje enskild kommun och landsting. Regeringen bedömer dock att några påtagliga kostnader inte kommer att uppstå med anledning av förslaget. Såsom anför kommer förslaget att medföra väsentligt förbättrad tillgänglighet för allmänheten och även minska kommunernas och landstingens pappershantering, vilket i förlängningen även kan innebära en kostnadsbesparing. Som kommun anför får den initiala kostnaden därför accepteras. Regeringen delar inte kommuns bedömning att förslaget ger upphov till mer administration rörande publicering av personuppgifter m.m. I likhet med utredningen bedömer regeringen att förslaget inte heller för kommunalförbundens del kommer ge upphov till annat än initiala kostnader och vissa besparingar på . Den utökade serviceskyldigheten innebär att kommuner och landsting måste se till att allmänheten kan ta del av innehållet på den webbaserade anslagstavlan i deras lokaler. Denna skyldighet innebär ett nytt åliggande för kommuner och landsting och utgör därmed en inskränkning av självstyrelsen. Kommuner och landsting har dock skyldigheter enligt tryckfrihetsförordningen och förvaltningslagen (1986:223) som anknyter till den föreslagna serviceskyldigheten. Med anledning av detta kan det nya åliggandet inte likställas med en reglering av ett område som varit oreglerat för kommuner och landsting. Den föreslagna regleringen lämnar vidare ett stort utrymme för kommuner och landsting att själva utforma hur serviceskyldigheten ska fullgöras. Förslaget har därför utformats på ett sätt som innebär att ingreppet i självstyrelsen minimeras. Intresset av att medlemmar som inte har tillgång till anslagstavlan ändå kan tillgodogöra sig den information som finns där innebär att det är nödvändigt med det ingrepp i självstyrelsen som förslaget innebär. Fullgörandet av serviceskyldigheten kan medföra vissa kostnader. Storleken på kostnaderna är dock beroende av vilken nivå av service som kommunen eller väljer och vilka informationskanaler som de redan använder sig av. Kravet på en utökad serviceskyldighet innebär inte att det krävs en viss teknisk utrustning. Den kan fullgöras t.ex. genom att dataterminaler tillhandahålls, genom tillgång till utskrifter eller genom fysiska anslag. Med anledning av detta är det svårt att göra någon uppskattning av kostnaderna för fullgörandet av serviceskyldigheten. Mot bakgrund av den skyldighet att tillhandahålla offentliga handlingar som redan finns bedömer regeringen att förslaget endast medför marginella kostnader. En övergång till tillkännagivanden på en webbplats i stället för bl.a. krav på publiceringar i ortstidning kan innebära kostnadsbesparingar för kommuner och landsting. De annonser som de är skyldiga att publicera kan i stället ges via webbplatserna eller begränsas till upplysningar om att information om sammanträden etc. finns tillgänglig på kommunens eller webbplats. Utredningen har uppskattat Prop. 2016/17:171 annonskostnaderna för samtliga kommuner till och för samtliga landsting till . Att skyldigheten att lämna en kungörelse till ledamöterna ersätts med en skyldighet att kalla dem innebär en förenkling av sättet att informera ledamöterna om kommande sammanträden utan att rättssäkerheten minskar. Detta är ekonomiskt effektivare och bättre för det kommunala självstyret. Det gäller även det slopade kravet på att bevis om anslagsdagen ska tecknas på beslutsprotokollen eller utfärdas särskilt. Kravet på att kallelse till budgetsammanträde i kommunalförbund med förbundsdirektion ska ske i förväg är en mindre men motiverad inskränkning av det kommunala självstyret som inte torde medföra några kostnader. Att årsredovisningar och förslag till budget ska hållas tillgängliga för allmänheten elektroniskt kan tänkas stärka den lokala demokratin genom att det bidrar till ökad kunskap om den kommunala organisationen och därmed ett ökat förtroende för den. Mot denna bakgrund får förslaget anses nödvändigt trots att det innebär ett visserligen mycket litet ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Regeringen bedömer att förslaget inte ger upphov till några merkostnader. Upphävandet av lagen om vissa anslag på kommuns anslagstavla torde inte medföra några andra konsekvenser än en minskad regelmängd för den kommunala sektorn eftersom lagen inte tillämpas. Ändringarna i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting med bl.a. slopat krav på annonsering i ortstidning medför begränsade konsekvenser då den lagen ytterst sällan tillämpas. De ändringar som föreslås i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser medför inga materiella förändringar för samordningsförbunden. Förslagen om revisionen kan ses som ett mindre ingrepp i den kommunala självstyrelsen, särskilt förslagen om att revisionens budget ska upprättas av fullmäktigepresidiet och att de sakkunniga ska ha rätt att yttra sig på fullmäktiges sammanträden. Regeringen anser att förslagen utgör de för den kommunala självstyrelsen minst ingripande åtgärderna som kan vidtas för att uppnå syftet att stärka revisionens oberoende och kvalitet. Alternativa förslag på detta område skulle innebära ett betydligt större ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Regeringen anser därför att de föreslagna åtgärderna är nödvändiga för att stärka revisionens oberoende och kvalitet. Kravet på att förslag till revisionens budget ska upprättas av fullmäktigepresidiet bedöms inte i sig medföra några kostnader. Förslaget att de sakkunniga ska ha rätt att yttra sig på fullmäktiges sammanträden kan tänkas medföra en mycket begränsad kostnad. Förslagen bedöms i övrigt inte ha några kostnadskonsekvenser. 2016/17:171 16.1.8 Regeringens förslag innebär att den nuvarande ordningen för hur systemet med laglighetsprövning i allt väsentligt behålls. Detta innebär att regeringens förslag i denna del i huvudsak inte kan anses medföra några konsekvenser för självstyrelsen eller några kostnader. Regeringens förslag om att det på anslagstavlan ska finnas upplys- ningar om hur man överklagar beslut enligt kommunallagen syftar till att underlätta för enskilda att överklaga kommunala beslut. Förslaget kan inledningsvis medföra vissa administrativa kostnader för kommuner och landsting, även om många redan har information om detta på sina webbplatser. Förslaget i sig kan medföra en mindre ökning av antalet överklaganden, vilket i sin tur kan medföra vissa administrativa kostnader för kommuner och landsting. 16.1.9Verkställighet av kommunala beslut