prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — För såväl män som kvinnor gäller att den länsvisa avvikelsen var som högst 2006 och sjönk , det år sjukfrånvaron mätt i sjukpen- ningdagar var som lägst. Den relativa avvikelsen per län var då för män och för kvinnor. Åren därefter har den oförklarade sjukfrånvaron varit ganska , för kvinnor har emellertid en viss ökning skett, och så även för män . Sammantaget kan det konstateras att det finns oförklarade regionala skillnader. Sjukfrånvaron är högst för kvinnor anställda i kommuner och landsting Sjukfrånvaron skiljer sig åt mellan olika sektorer. Högst är sjukfrånvaron för anställda kvinnor i kommuner och landsting, medan den är lägst för män inom staten.5 Andelen sjukfrånvarande har ökat marginellt inom samtliga sektorer för såväl kvinnor som män jämfört med . Andelen sjukfrånvarande kvinnor var totalt sett och mot- svarande för män var . Det motsvarar en total ökning jämfört med , för kvinnor är ök- ningen och för män . Diagram 3.11 Andel sjukfrånvarande per sektor kvartal 4 2016 Källa: Kortperiodisk sysselsättningsstatistik, SCB Svensk sjukfrånvaro i nivå med EU-genomsnittet Enligt Arbetskrafts- undersökning () ligger den svenska sjuk- frånvaron i nivå med EU-genomsnittet. Den svenska sjukfrånvaron har dock varierat be- tydligt mer jämfört med EU-genom- snittet. I har de anställda kvinnorna högre sjukfrånvaro än vad anställda kvinnor inom EU i genomsnitt har, vilket delvis kan bero på att arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor i generellt sett är högre än bland kvinnor i andra EU-länder. är trenden att skillnaderna i sjukfrånvaron mellan och andra EU-länder ökat bland kvinnor. 4 Genomsnittet avser den procentuella skillnaden mellan observerad och 5 Observera att detta mått även inkluderar sjukfrånvaro under standardiserad sjukfrånvaro i absolut form. Snittet är ovägt per län. sjuklöneperioden, till skillnad från t.ex. sjukpenningtalet. Detta kan inte förklaras med ett högre arbets- kraftsdeltagande. I har män ungefär samma sjukfrånvaro som EU-genomsnittet för män. Diagram 3.12 Andel av anställda som varit från- varande under hela veckan på grund av sjukdom eller skada. 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 Källa: , SCB samt LFS, Psykisk ohälsa vanligaste sjukskrivningsorsaken har sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa, i form av bl.a. ångest och depressioner ökat och är den vanligaste sjukskrivningsorsaken för både kvinnor och män. Vid utgången av 2016 hade ca 88 000 på- gående sjukfall en psykiatrisk diagnos (64 000 kvinnor, 24 000 män). Av sjukskrivna kvinnor hade därmed en psykiatrisk diagnos och motsvarande för män var . Som framgår av diagram 3.12 har andelen av pågående sjukfall som är eller längre som har en psykiatrisk diagnos ökat till en nivå om vid utgången av 2016. Motsvarande nivå för män är . Andelsökningen för psykiatriska diagnoser har också varit högre för sjukfall som pågått eller längre än för sjukfall som pågått än . Det gäller för såväl kvinnor som män. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Diagram 3.13 Andel av pågående sjukfall med psykiatrisk diagnos Sjukfall >1 år, kvinnor Sjukfall under , kvinnor Sjukfall >1 år, män Sjukfall under , män Sjukskrivningar med psykiatriska diagnoser har tenderat att bli längre jämfört med övriga diagnoser. Detta har lett till att sammansätt- ningen vad gäller diagnoser i sjukskrivning för- ändrats mot att en allt högre andel sjukfall har en psykiatrisk diagnos. Lågt nybeviljande av sjukersättning nybeviljades totalt 8 900 personer sjukersättning, vilket innebär en mycket låg nivå (kvinnor och män). Det är 2 800 färre än 2015. Avslagsandelen avseende sjukersättningsärenden har också ökat från . En bidragande orsak till detta kan vara den rättsliga kvalitetsgranskning som genomförde 2015, vilken visade att utredningen var otillräcklig i nästan en fjärdedel av ärendena (Rättslig uppföljning 2015:4, Beslutsunderlag och beslut i sjukersättnings- ärenden). Både andelen ansökningsärenden när personer med långa sjukfall som ansöker om sjukersättning som ärenden där Försäkrings- kassan tar initiativ till utbyte har minskat tydligt. Den bortre tidsgränsen kan därmed sägas ha utgjort en kontrollstation för utbyte till sjukersättning. Handläggningen på Försäkrings- kassan har också koncentrerats till en avdelning vilket inneburit nya handläggningsrutiner och nya ansvarsområden. Detta kan också ha påverkat nybeviljandet. Det totala antalet personer med sjukersättning har fortsatt att minska . Det beror på att relativt många personer med sjukersättning har övergått till ålderspension. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 det ca 25 000 personer vars sjukersättning upp- hörde på grund av att de fyllde . Diagram 3.14 Antal nybeviljanden samt totalt antal sjuk- ersättningar 2003-2016 Totalt antal i dec Antal SE kvinnor (hö axel) Antal SE män (hö axel) Ökningen av antalet nybeviljade aktivitetsersättningar har brutits För aktivitetsersättningen har ett högt nybe- viljande i kombination med relativt lågt utflöde medfört att antalet personer med denna ersätt- ning har ökat allt sedan förmånen infördes . hade 38 700 personer aktivi- tetsersättning varav 18 000 kvinnor och 20 700 män. Det motsvarar en ökning om totalt 700 personer jämfört med . Nybeviljandet var emellertid något lägre 2016 än föregående år, totalt nybeviljades 3 800 kvinnor och 4 400 män aktivitetsersättning, vilket innebär en total minskning om totalt ca 600 personer jämfört med . Även sett till antalet nybeviljade per 1 000 försäkrade innebar 2016 jämfört med en svag nedgång. Män hade 2016 en något högre sådan risk än kvinnor (6,4 jämfört med 5,7), se diagram 3.14. Av kvinnor och män som uppbar aktivitets- ersättning vid utgången av 2016 hade ersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga och för förlängd skolgång. av alla som har aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga har det på grund av psykisk ohälsa eller psykisk funktionsnedsätt- ning. Diagram 3.15 Antal med aktivitetsersättning 2003-2016 samt antal nybeviljade per 1 000 försäkrade Nybeviljade per 1 000 Antal kvinnor m A-ers Antal män m A-ers Nybev p 1000 kvinnor (hö axel) Nybev p 1000 män (hö axel) till nybeviljanden av aktivitetsersättning 2016 uppdelat på nedsatt arbetsförmåga respek- tive förlängd skolgång så är knappt hälften av det totala nybeviljandet på grund av förlängd skol- gång (kvinnor , män ).6 Aktivitetsersättningen upphör . En majoritet ()av de personer som haft aktivitetsersättning går vidare till sjukersätt- ning7. får sjukpenning i särskilda fall efter att aktivitetsersättningen upphört, och får en annan typ av försörjning t.ex. i form av sjukpenning grundad på tidigare in- komst.8 Beviljandet av arbetsskadelivränta minskar och skillnaderna mellan kvinnor och män består har andelen ansökningar om arbetsskadelivränta som beviljats ökat. Detta har gällt för de nya ärenden där frågan om skadlig inverkan i arbetet har prövats. har dock både andel och antal ansökningar som beviljats sjunkit. Den stora skillnaden i beviljandefrekvens mellan kvinnor och män består. av ansökningar från män beviljades. Motsvarande siffra för kvinnor är . överlämnades betänkandet Samlad kunskap – stärkt handläggning (SOU 6 : Svar på regeringsuppdrag Nybeviljande av sjukersättning och aktivitetsersättning (S2017/03378/SF) 7ISF 2017:5 Aktivitetsersättning till – vad händer sedan? 8Försäkringskassan: Svar på regeringsuppdrag Nybeviljande av sjukersättning och aktivitetsersättning (S2017/03378/SF) 2017:25) till socialförsäkringsministern. Syftet med förslagen är att åstadkomma en mer jäm- ställd och rättsäker försäkring vid arbetskada. Flera av de förslag som lämnas syftar till att kvinnor och män ska få en likvärdig prövning inom arbetskadeförsäkringen. Aktörer i sjukskrivningsprocessen och regeringens åtgärdsprogram har åtgärder i enlighet med rege- ringens åtgärdsprogram (S2015/06106/SF) vidtagits för bättre arbetsmiljö, ökad jämställd- het, höjd kvalitet i handlägg- ning och bättre möjligheter för individen att få rehabilitering och andra åtgärder på arbets- platserna. Åtgärder har också vidtagits i syfte att utveckla hälso- och sjukvårdens roll i sjukskriv- ningsprocessen, öka kunskapen om sjukfrån- varon samt att förbättra möjligheterna för unga med aktivitetsersättning att komma i arbete. I budgetpropositionen har regeringen utvecklat åtgärdsprogrammet ytterligare med insatser inom hälso- och sjukvården, insatser för bättre arbetsplatsnära rehabilitering samt insatser för unga med aktivitetsersättning. Åtgärder för friskare arbetsplatser Som en del i regeringens åtgärdsprogram har arbetsmarknadens parter utarbetat avsiktsför- klaringar, där de sektorsvis kommit överens om åtgärder för friskare arbetsplatser och minskad sjukfrånvaro (S2016/05357/SF). I anslutning till detta har regeringen beslutat att inrätta ett dialogforum i för rege- ringens samtal med arbetsmarknadens parter (S2017/01987/SF, delvis). Syftet med dialog- forumet är att, utifrån parternas avsiktsför- klaringar, löpande diskutera pågående, planerade och framtida åtgärder som bidrar till friskare arbetsplatser och en långsiktigt stabil sjukfrån- varo. Forumet kommer att bestå som åtgärdsprogrammet genomförs och för den tid som behövs för att följa upp regeringens mål för sjukfrånvaron. Regeringen har inom ramen för regeringens dialogforum med arbetsmark- nadens parter uttalat målet att sjukfrånvaron per sektor ska uppgå till motsvarande nivå. är central för måluppfyllelsen inom sjukförsäkringen är som handläggande myndighet en central aktör i sjukskrivnings- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Myndigheten ska bedöma rätten till ersättning från sjukförsäkringen och har också ansvar för samordning och tillsyn av rehabilite- ring av försäkrade. För en väl fungerande sjuk- skrivningsprocess krävs att samverkar och har ett väl fungerande samarbete med andra aktörer såsom hälso- och sjukvård, arbetsgivare och Arbetsförmedlingen. Som en del av regeringens åtgärdsprogram har regeringen, utöver att man gett en årlig resurs- förstärkning, gett i uppdrag att stärka sjukförsäkringshandläggningen för att åstadkomma en välfungerande sjukskrivnings- process. har prövningarna av rätten till ersättning stärkts, vilket har bidragit till sjukpenningtalets avtagande ökningstakt. Kvaliteten i utredningar och bedömningar har förbättrats, men det finns fortfarande behov av förbättringar inom både handläggningen och samordningen av rehabiliteringsinsatser för individen. Rättsliga granskningar och lokala uppföljningar vid visar att det finns brister i såväl utredningar som bedöm- ningar av arbetsförmågan, och att Försäkrings- kassan i vissa fall fattar beslut på otillräckligt beslutsunderlag. I redovis- ning av uppdraget att stärka sjukförsäkrings- handläggningen (S2015/07316/SF) framgår att fokus har varit att höja kvaliteten i prövningen av rätten till ersättning. När det gäller samordningen av rehabilite- ringsinsatser för individen konstateras att det genomförs alltför få och ibland ofullständiga aktiviteter dels tillsammans med den sjukskrivne, dels gentemot exempelvis arbetsgivare och vårdgivare. Det finns en risk att detta kan leda till att den sjukskrivne inte får det aktiva stöd och/eller de samordnande insatser som antas vara nödvändiga för att komma åter i ordinarie arbete. (Internrevisionsrapport ”Sjukförsäk- ringens kundflöde 3”, 2017). Vad avser hand- läggningstiden för sjukpenningärenden har den genomsnittliga handläggningstiden legat oförändrat . Inspektionen för socialförsärkingen (ISF) har granskat bedömningar vid dag 90 och dag 180 i rehabiliteringskedjan (Rapport 2017:9). Slutsatsen är att bedöm- ningarna efter inte håller tillräcklig kvalitet. Kvalitetsbristerna beror till stor del på att ärendena saknar ett grundläggande utredningsarbete. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 processen ska fungera tillfredsställande behöver göra ett kontinuerligt och grundläggande utredningsarbete i varje ärende, både för att kunna bedöma den sjukskrivnas rätt till sjukpenning och för att klarlägga möjligheter för återgång i arbete. ISF framhåller vikten av att handläggare är aktiva och genomför nödvändiga utredningsåtgärder men också fångar upp impulser från de olika aktörer- na i sjukskrivningsprocessen. Rapporten anger att det är detta som är sam- ordningsansvar, dvs. att i samråd med den försäkrade föra processen framåt med stöd av andra aktörer såsom arbetsgivaren, hälso- och sjukvården och Arbetsförmedlingen. Enligt rättsliga kvalitets- granskning är kvaliteten god i ärenden där an- sökan om sjukersättning avslås. Däremot finns det brister i utredningarna där ansökan beviljas.9 ISF har granskat ärenden med personer med aktivitetsersättning som fyller och ansöker om sjukersättning. Slutsatsen är att besluten är väl underbyggda. Personerna får rätt beslut.10 Däremot konstateras brister inom handlägg- ningen av aktivitetsersättning vad gäller rätts- tillämpningen i beslut. Det finns också brister i samordningen på grund av att planering i ärendena ofta saknas eller är bristfällig. Handläggningstiderna för sjukersättning har ökat kraftigt, och var jämfört under före- gående år. Vad gäller handläggningstiderna för aktivitetsersättning har även dessa ökat 2015 2016. Bedömning av arbetsförmåga görs i ökad utsträckning En grundläggande uppgift för är att bedöma den försäkrades arbetsförmåga och rätt till ersättning, det gäller såväl inled- ningsvis i ett sjukfall som under hela den tid en person är sjukskriven. För att sjukskrivnings- processen ska fungera väl krävs att myndigheten gör de lagstadgade prövningarna av arbetsför- mågan utifrån rehabiliteringskedjans krav och 9Rättslig kvalitetsuppföljning sjukersättning (2017) 10Aktivitetsersättning till – vad händer sedan? (ISF 2017:5) tidsgränser vid dag 90, 180 och 365 i sjukfallen. Det har tidigare konstaterats att de lagstadgade bedömningarna inte i tillräcklig omfattning har gjorts och att kvaliteten i bedömningarna ofta inte har varit tillräcklig för att sjukskrivnas möjligheter till återgång i arbete, rehabilitering och omställning ska kunna tas tillvara. började andelen bedömningar före tids- gränserna att öka. Ökningen gällde både 90- och 180-dagarsbedömningarna. Denna ökning har fortsatt . görs av bedömningarna vid 90-dagarsgränsen och av bedömningarna vid 180-dagars- gränsen . var motsvarande andelar . I uppdrag att stärka sjuk- försäkringshandläggningen (S2015/07316/SF) ingår att utarbeta kontrollstationer sjukskrivning. finns ett sådant moment i handläggningen, en särskild utredning, som ska göras sjukskriv- ning, och som ska användas för att bedöma rätten till ersättning och behovet av rehabilite- ring. Ökat antal avslag och indrag av ersättning minskning började antalet avslag inom sjukpenningen öka . Ökningen har fortsatt , då av alla an- sökningar avslogs jämfört . Ökningen beror dels på den antalsmässiga ökningen av ärenden, dels på förstärkt utred- nings- och bedömningsarbete. Även andelen indrag har ökat, från . Indragsandelen var 2015 för kvin- norna och för män. Motsvarande (jan–okt) var 3,4 för kvinnor och 3,8 för män. De regionala skillnaderna är också be- tydande. Som en följd av ökningen av avslag och in- dragningar har även antalet begäran om om- prövning ökat kraftigt. har haft svårigheter att möta de ökade volymerna, vilket inneburit att handläggningstiderna inom omprövningsverksamheten ökat kraftigt. För- säkringskassan har under första halvan av 2017 lyckats arbeta ner balanserna och handlägg- ningstiderna är i nivå med myndighetens interna målsättning. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Hög personalomsättning och intern sjukfrånvaro Analysen visar även att tiden med aktivitetsersättning inte i tillräcklig utsträckning En utmaning för sjukförsäk- ISF konstaterar att det inte ringshandläggning är den höga och ökande går att utesluta att en del av dem som beviljas sjukersättning hade kunnat ha bättre förutsätt- ningar för att återfå arbetsförmåga om rätt har fokus på frågan och aktiviteter och insatser satts in redan i ett har tagit fram en plan för tidigare skede (S2017/02086/SF). kompetensförsörjning och avser vidta åtgärder för att säkerställa en god kompetensförsörjning. av alla personer med aktivitetsersätt- T.ex. pågår ett arbete för att identifiera och ning vidare till arbete och gick vidare Även den interna sjukfrånvaron inom myndig- heten fortsatte att stiga , men i av- tagande takt jämfört med . fick 2013 i uppdrag att gemensamt initiera interna sjukfrånvaron är en av de strategiska projekt för att pröva arbetslivsinriktade rehabi- frågor som myndigheten fokuserar på. literingsinsatser i enlighet med arbetsmetoden ”Supported Employment”. arbete för ökad jämställdhet satserna var unga med aktivitetsersättning. soner med aktivitetsersättning som även hade arbete inom ramen för regeringens satsning för daglig verksamhet skulle särskilt prioriteras. jämställdhetsintegrering av myndigheter (JiM). En handlingsplan –2018 har tagits fram skulle vetenskapligt effektutvärdera hur in- med mål och aktiviteter för myndighetens jäm- Målen handlar om att Försäk- ringskassan ska motverka osakliga könsskillna- arbetsmarknadsetablering för unga som har der i handläggningen, bemötande och beslut, aktivitetsersättning på grund av nedsatt främja ett jämställt nyttjande av socialförsäk- arbetsförmåga (S2013/06630/SF). ringen samt bidra till att motverka mäns våld bl.a. resulterat i att (S2015/04591/SF). skillnader inom t.ex. sjukförsäkringen och genomförts som ett nationellt forskningsprojekt konstaterat att det finns skillnader, men myn- –2016 i samarbete mellan digheten behöver fördjupa dessa analyser för att myndigheterna och 25 kommuner. avgöra om skillnaderna är osakliga eller inte. jämfört det befintliga förstärkta samarbetet med ”Supported Employment” (SE) och Case integering är i linje med regeringens arbete för en mer jämställd sjukförsäkring. De som ingick i studien var unga med aktivi- noteras att det inom Agenda 2030 och de globala tetsersättning som bedömdes ha förutsättningar målen för hållbar utveckling finns ett mål om för insatserna och som själva ville delta. jämställdhet där myndigheters jämställdhets- SE uppnådde högst andel deltagare i arbete. integrering skulle kunna vara ett verktyg för Skillnaden i utfall bestod i att fler med SE fick Den positiva effekten av SE gäller huvudsakligen för män. Särskilda insatser för unga med aktivitetsersättning syns enligt rapporten inga skillnader i möjlig- Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har på heten att komma i arbete mellan de två insatser- regeringens uppdrag kartlagt både vilka aktivite- Inga systematiska könsskillnader framkom ter som de försäkrade deltar i med ur informationen om arbetet med deltagarna i aktivitetsersättning och hur de försörjer sig när Om något, så hade kvinnor fått mer de fyller och aktivitetsersättningen upphör. tid i alla insatser. Granskningen visar att en majoritet av de som haft aktivitetsersättning går vidare till sjukersätt- ning och att besluten om sjukersättning håller P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen för individens återgång i arbete Arbetsförmedlingen och har ett gemensamt uppdrag att ge stöd till personer som är sjukskrivna och unga med aktivitets- ersättning. Syftet är att utreda behovet av och genomföra insatser som bidrar till att den som är sjukskriven eller får aktivitetsersättning återfår arbetsförmågan och kan återgå i arbete. Uppdraget finansieras inom utgiftsområde 10 (se vidare avsnittet Budgetförslag). Insatserna ska ske för de personer som bedöms ha behov av aktiva rehabiliteringsinsat- ser. Samverkan kan även innebära medverkan från andra aktörer, som vårdgivare, kommuner och arbetsgivare. En del i samarbetet är att myndigheterna genomför gemensamma kartläggningar. har ca 10 700 personer omfattats av den gemensamma kartläggningen. Av dessa avsåg kvinnor och män. Av de gemensamma kartläggningarna genomfördes med personer som hade sjukpenning och med personer som hade aktivi- tetsersättning. Resterande initierades av Arbetsförmedlingen. Antalet personer som omfattas av gemensam kartläggning 2016 har närmare halverats jämfört med . Enligt myndigheterna hänger nedgången bl.a. samman med att den bortre tidsgränsen i sjuk- försäkringen har avskaffats fr.o.m. . hade den gemensamma kartlägg- ningen använts som en del av övergången från sjukförsäkringen till arbetsmarknadspolitiken. Det genomsnittliga antalet dagar innan en kart- läggning av individens rehabiliteringsbehov har genomförts har sjunkit 2015 2016. Myndigheterna bedömer dock att det fortfarande tar innan en kart- läggning har genomförts. lämnade 9 300 personer sam- arbetet antingen direkt efter den gemensamma kartläggningen eller efter en period med aktiva insatser. Sammantaget har ca hälften av dessa uppnått arbetsförmåga varav män utgjorde en något större andel. Bland unga med aktivitets- ersättning har uppnått arbetsförmåga. Bland de som fick en arbetslivsinriktad insats lämnade sjukförsäkringen. Detta kan jämföras med 2015 då motsvarande andel var . Enligt myndigheterna bör det finnas fler bland personer som har sjukpenning eller aktivitets- ersättning som har behov av samarbetet för att uppnå arbetsförmåga. (och Arbetsförmedlingen, Förstärkt stöd för personer som är sjukskrivna och för unga med aktivitets- ersättning, helårsredovisning ). Sam- tidigt framför de att det är en stor utmaning att skapa samsyn kring vilka som har behov av reha- biliteringsinsatser. nationella överens- kommelse fastslås att myndighetsgemensamma dialogmöten ska genomföras för att utveckla samarbetet och nå ökad samsyn kring det gemensamma uppdraget och dess mål. Myndig- heterna har också beslutat om en översyn med anledning av de ställtider som de uppmärksam- mat förekommer i samtliga moment av sam- arbetet. Vidare har utarbetat regionala handlingsplaner i syfte att säkerställa att personer ges möjlighet till rehabilitering när det behövs. Det är viktigt att övergången till arbetsför- medlingen från sjukförsäkringen fungerar väl för de personer som har nedsatt hälsa men av För- säkringskassan bedöms ha arbetsförmåga och därmed inte längre har rätt till ersättning från sjukförsärkingen. I regleringsbrevet har regeringen gett Arbetsförmedlingen och Försäk- ringskassan i uppdrag att skapa goda förutsätt- ningar för övergången från sjukförsäkringen till Arbetsförmedlingen. Samordnade rehabiliteringsinsatser genom samordningsförbund Genom samordningsförbund kan Försäkrings- kassan, Arbetsförmedlingen, kommuner och landsting bedriva finansiell samordning i syfte att ge individer som har behov av samordnade reha- biliteringsinsatser stöd så att dessa uppnår eller förbättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete. Det finns samordningsförbund i samtliga lands- ting. Vid utgången av 2016 fanns det 82 samord- ningsförbund som omfattar 247 av 290 kommuner. Samordningsförbunden finansierar både in- dividinriktade och strukturövergripande insatser. Drygt hälften av insatserna är strukturöver- gripande som i huvudsak vänder sig till myndig- hetspersonal och arbetsgivare för att utbilda kring olika målgruppers behov samt för att främja och utveckla samverkan. De individ- inriktade insatserna syftar till att stödja personer att återgå till eller komma in på arbetsmark- Deltagarna i insatserna har generellt sett låg utbildning och komplex problembild samt har uppburit offentlig försörjning före insats- start. Den vanligaste försörjningen för både kvinnor och män före insatsstart är försörjnings- stöd. Den näst vanligaste försörjningen för kvinnorna är sjuk- eller rehabiliteringspenning och för männen aktivitetsstöd. har totalt ca 27 700 personer del- tagit i de individinriktade insatserna. Av del- tagarna är kvinnor och män. Efter avslutad insats är det av kvinnorna och av männen som arbetar eller studerar, medan av kvinnorna och av männen är registre- rade som aktivt arbetssökande på Arbetsför- medlingen.