prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — –Anslaget 1:11 föreslås ökas med för att bl.a. stärka tillsynen inom bank området samt motverka penningtvätt och finansiering av terrorism. –Anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlems avgifter föreslås ökas med mer än vad som tidigare beräknats på grund av kompensation för valutakursförändringar, varav 8,4 miljoner minskas dock även med 2015/16:99, 2015/16:FiU21, 2015/16:310) investeringar (AIIB). 2018 och med arbete med sociala utfallskontrakt och med 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 att främja förnyelse och innovation i den offentliga sektorn. Vidare föreslås anslaget även ökas med 2018–2021 för att främja mer tillförlitlig och lättillgänglig information om produktionsvillkor i andra länder. tioner), som uppgår till , Anslaget föreslås ökas med 102,2 miljoner kronor 2018 för att finansiera en nyinrättad myndighet som kommer ha till uppgift att samordna och stödja den förvaltningsöver digitala infrastrukturen och satsningen på öppna data. Övriga nya förslag om anslagsförändringar finansieras genom omfördelning och inom utgiftsområdena som beskrivs nedan. Anslaget 1:2 Kammarkollegiet föreslås ökas med 2018 för uppgifter som rör ett utbyggt regelverk avseende ökad insyn i partiers finansiering. beräknas anslaget av samma anledning ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati under utgiftsområde 1 2018 minskas med och med . Anslaget 6:5 Stöd till politiska partier under samma utgifts område minskas 2018 med och med . Anslaget 1:2 Kammarkollegiet ökas även med för uppgifter som myndigheten utför åt Nämnden för Styrelserepresentationsfrågor och med för uppgifter som utförs åt . Finansiering sker genom att anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 respektive det för gällande anslaget 6:1 under utgifts område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp (prop. 2016/17:100, bet.2016/17:KU26, 2016/17:305). beräknas vidare ökas med 2019–2022 för arbetet med ändrade gränser mellan enskilt och allmänt vatten. byggande samt konsumentpolitik minskas med motsvarande belopp. Anslaget 1:9 föreslås minskas med och med . Bakgrunden är den verksamhetsflytt av valundersökningar från SCB till anslaget under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets forskning som beslutades efter förslag ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100, bet. 2016/17:KU26, rskr. 2016/17:305). Anslaget 1:17 före slås ökas med för uppgift att till handahålla nationell vägledning för kommuner och landsting om statsstödsfrågor. Finansiering sker genom att anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskas med motsvarande belopp. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.4 föreslagna och aviserade anslagsförändringar Ersättning för ändrad könstillhörighet Gränsdragningen enskilt och allmänt vatten (medel från Utbyggt regelverk avseende ökad insyn i partiers finansiering (medel från UO1) representationsfrågor (medel från UO1) Avskaffande av anslaget för alkoholsortimentsnämnden (medel från UO9) 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Revidering av makro-och volym antaganden Ekonomisk redovisning på skolenhetsnivå Verksamhetsflytt av valundersökningar (medel till UO16) -7,28 -1,82 -1,82 Krav på ökad tillsyn och reglering Kompensation för valutakursförändringar (medel bl.a. från 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Vägledningsfunktion för statsstödsfrågor (medel från UO18) Information om produktionsvillkor i andra länder Reviderad pris- och löneomräkning Totalt för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition Konsekvenser för sysselsättning, jämställdhet samt klimat och miljö föreslagna och aviserade förändringar av- seende förvaltningsanslagen under utgifts- området väntas ge vissa sysselsättningseffekter, som behandlas i avsnitt 3.7. Utgiftsområdets personalram uppgick till ca 4 155 årsarbets- krafter. –2016 har antalet årsarbets- krafter varit relativt stabilt, bortsett från den ökning med ca 395 årsarbetskrafter som följde av inrättandet av de nya myndigheterna Upphand- lingsmyndigheten och Statens servicecenter. Utvecklingen i utgiftsområdets stora avgifts- finansierade verksamhet bedöms ha större betydelse för sysselsättningen än budget- förslagen. Denna utveckling, som bestäms av efterfrågan m.m., är dock svårbedömd. Regeringens satsning på moderna beredskaps- jobb i staten (prop. 2016/17:1 utg. omr. 14 avsnitt 4.5) bedöms innebära en sysselsättnings- ökning i utgiftsområdets anslags- och avgifts finansierade verksamheter även 2018. Förslagens konsekvenser för jämställdhet samt klimatet och miljön bedöms vara begränsade. Endast en liten del av utgifts områdets verksamhet har enskilda medborgare som målgrupp. Området domineras av inom- statlig verksamhet och tillsyn av finansiella företag. Vissa insatser som redovisas under utgiftsområdet bedöms dock ha positiva effekter på klimat och miljö. Mål och insatser för en hållbar utveckling finns för finansmarknaden, offentlig upphandling, utvecklingen av offentlig förvaltning genom Agenda 2030-arbetet samt i miljöekonomiska arbete och för SCB:s utvecklade miljöstatistik. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 också på regeringens uppdrag i samarbete med ett stort antal myndigheter systematiskt gått igenom och redovisat nuläget i i förhållande till de 17 målen och de 169 delmålen i Agenda . SCB har redovisat resultatet i rapporten av Agenda 2030. Rapporten låg till grund för den rapport som regeringen överlämnade till FN:s politiska högnivåforum om hållbar utveckling. AIIB:s uppdrag är att främja hållbar ekonomisk utveckling, skapa välstånd och för bättra infrastrukturen i . Uppdraget bör ge effekter för sysselsättning, jämställdhet samt klimat och miljö. Storleken på dessa effekter är ännu svårbedömd, då banken inlett sin verksamhet och endast beslutat om några få projekt. Nedan redovisas de av beslutade målen för verksamheterna under utgiftsområdet (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10: 315, prop. 2015/16:1, utg.omr. 2, bet.2015/16:Fi U2, rskr. 2015/16:118). –Det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. –Det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. –Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. –En innovativ och samverkande stats förvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU- arbete. För övriga delområden under utgiftsområdet, finns inga av beslutade mål. De mål som är beslutade av regeringen, eller i före kommande fall , redovisas i respektive avsnitt. 3.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder I avsnitt 4.4 redovisas ett antal indikatorer kopplade till målen för finansmarknadsområdet. Indikatorer för att bedöma statsförvaltningens utveckling avseende effektivitet och förtroende redovisas i avsnitt 5.3.1. Resultatredovisningen finns i avsnitt 4–14 och i bilaga 2. 3.5Den årliga revisionens iakttagelser iakttagelser och redogörelser för vidtagna åtgärder finns i avsnitt 5.4 avseende Kammarkollegiet, avsnitt 9.4 avseende och i avsnitt 11.4 avseende . Politikens inriktning för utgiftsområdets riks dagsbundna mål redovisas i avsnitt 4.5, 5.5 och 6.4. Politikens inriktning för regeringens delmål redovisas i de avsnitt där målen finns. 3.7Bedömning av personalpolitiska konsekvenser Nedan redovisas bedömningar av framtida personalkonsekvenser av de förslag i denna proposition som hör till detta utgiftsområde (se avsnitt 4–14). Förslaget att tillföra medel till Kammar kollegiet för ett utbyggt regelverk avseende ökad insyn i partiers finansiering bedöms möjliggöra en mindre ökning av antalet anställda. Det samma gäller de tidsbegränsade medel som avsätts till myndigheten –2020 för arbetet med ersättning till personer som fått ändrad könstillhörighet fastställd i vissa fall. Förslaget att ge en myndighet i uppgift att samordna och stödja den förvaltningsöver gripande digitaliseringen bedöms möjliggöra en mindre ökning av antalet anställda i staten. Den nya myndigheten avses att inrättas 2018 och bl.a. inrymma uppgifter som utförs av . Nämnden kommer att avvecklas och upphöra som myndighet. Vid bemanningen av den nya myndigheten ska 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd beaktas. Förslaget om finansiering av nationell digital infrastruktur bidrar till en ökad kostnads effektivitet inom den offentliga sektorn och en minskad administrativ börda för företag. Denna effektivisering möjliggör förstärkningar mot mer värdeskapande aktiviteter inom exempelvis myndigheternas kärnverksamhet. Vilka framtida personalkonsekvenser detta leder till kan inte bedömas. Förslaget om att inrätta en nationell väg ledningsfunktion för kommuner och landsting om statsstödsfrågor vid Upphandlingsmyndig heten bedöms innebära en viss ökning av antalet anställda vid myndigheten. För en effektiv samordning och informations försörjning m.m. mellan det stora antalet involverade myndigheter och andra aktörer avseende insatser mot penningtvätt och finans iering av terrorism har regeringen beslutat att införa en ny samordningsfunktion, som ska placeras vid . Den funktion för samordning av tillsyn på området som finns hos Finans inspektionen avvecklas . I denna proposition föreslås att Finans inspektionen anvisas ökade resurser mot svarande . En ökning av resurser motiv eras av att myndigheten bl.a. behöver stärka tillsynen inom bankområdet och för att mot verka penningtvätt och finansiering av terrorism samt kunna genomföra nya regelverk. Reformen förväntas medföra att antalet anställda vid 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 myndigheten kommer att öka med 50– 60 personer. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området finansmarknad omfattar åtgärder för ett stabilt och hållbart finansiellt system som präglas av att starkt konsumentskydd och en effektiv statlig finansförvaltning. Avsnitt 4 innehåller bl.a. en redovisning av resultat och åtgärder för att uppnå målen för det finansiella systemet. Myndigheterna inom området är Finans inspektionen och . I syfte att stödja finansmarknadsforskningen och för att bekosta avgifter till finns särskilda anslag. För nämnda verksamheter redovisas budgetförslag. Även hör till detta utgiftsområde. Vidare lämnas förslag till vissa krediter och garantier. I avsnittet lämnas också förslag om avgiftsuttaget till resolutionsreserven. har beslutat om följande mål för finansmarknadsområdet (prop. 2015/16:1, utg. omr. 2, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118): –Det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hus hållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. –Det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. –Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. , som också är en del av den statliga finansförvaltningen, utvärderas under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 4.3Det finansiella systemets uppgifter Det finansiella systemet utgör en viktig del av det globala samhällets infrastruktur och är en förutsättning för att det moderna samhället ska kunna fungera och växa. Flera olika sorters aktörer är verksamma inom systemet, bl.a. banker, försäkringsföretag, fondbolag och börser. Det finansiella systemet tillhandahåller flera centrala funktioner, där de viktigaste är: –skapande av krediter (pengar), –omvandlande av sparande till finansiering, –förmedling av betalningar, och –hantering av risker. En mer utförlig beskrivning av det finansiella systemets uppgifter lämnades i budget propositionen . I detta avsnitt redovisas resultat genom att indikatorer kopplas till målen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statliga medel för att nå målen Ansvaret för att målen för finansmarknads området uppnås delas mellan regeringen, Finans inspektionen och . Även Riks banken, , Pensionsmyndig heten, AP-fonderna och har uppgifter inom området men omfattas i formell mening inte av de aktuella målen. Målet avseende en hållbar utveckling infördes och insatserna är därför under utveckling. Såväl regeringens initiativ som myndigheternas insatser avses komma att bidra till målet. Regeringen och myndigheterna disponerar flera olika medel för att nå målen för det finansiella systemet, bl.a. i form av reglering och tillsyn. Vissa medel syftar till att förhindra framtida finansiella kriser och stärka konsumentskyddet, medan andra har till uppgift att stärka krishanteringsförmågan om en kris ändå skulle uppstå. Det krävs ett nära samarbete myndig heterna emellan, eftersom ansvaret för att förebygga en finansiell kris och för att hantera en sådan delas mellan myndigheterna. Som stöd för samarbetet finns det Finansiella stabilitetsrådet. Medlen för att nå målet att statens finans förvaltning ska bedrivas effektivt utgörs främst av de regelverk, avtal och kontostrukturer som utgör statens betalningsmodell. På motsvarande sätt är regelverken för statens garanti- och utlåningsverksamhet medel för att uppnå effektivitet i denna verksamhet. Omvärldsfaktorer som påverkar måluppfyllelsen Finansiella problem i ett land kan snabbt spridas till andra länder. Detta beror både på att marknaderna är globala och på att banker kan vara utsatta för samma typ av risker oberoende av geografisk hemvist. När problem uppdagas i en enskild bank eller på en enskild marknad kan därför en förtroendekris utvecklas för hela banksystemet. På liknande sätt kan en positiv utveckling på de globala finansmarknaderna stärka förtroendet för de inhemska finansmark naderna. Stor betydelse för stabiliteten och förtroendet för det finansiella systemet har också den realekonomiska utvecklingen, globalt och inom landet. Följande resultatindikatorer och andra bedöm ningsgrunder används för att bedöma mål uppfyllelsen. För det finansiella systemet: –svenska bankers marknadsfinansiering, –storbankernas genomsnittliga likviditets täckningsgrad, –storbankernas kapitaltäckning, –genomsnittlig solvenskvot för liv försäkringsföretag, –hushållens skuldsättning och ränte kostnader efter skatt, –bankernas bruttomarginal på nya tre månaderslån, volymviktade belåningsgrader och andelen hushåll med högre belåning än , –volymviktade belåningsgrader för nya bolån, –amorteringsvilja efter belåningsgrad, –marknadsandelar utlåning, –storbankernas genomsnittliga avkastning på eget kapital, –finansiellt stressindex, –okonsoliderad statsskuld, –företagens finansieringsmöjligheter, –antal ärenden hos Konsumenternas Bank- och och , –kundnöjdhet inom olika delar av finans marknaden, –internetbetalningar och elektroniska betalningar, –finansiell folkbildning, –varningslista, och –vetenskaplig publicering. –andelen hållbara fonder i premiepensions systemet, –volymen samt andelen gröna obligationer, och –misstänkta transaktioner avseende penning tvätt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För statlig finansförvaltning: –styckkostnad per statlig betalning, –myndigheternas betyg för kvalitet och service, och –risken för stora förluster inom Riksgälds kontorets garanti- och utlåningsverk samhet. När konsumentskyddet är starkt följer finansiella aktörer gällande regler och konsumenterna ges korrekt och tydlig infor mation för att kunna göra välgrundade val. Vidare krävs att de villkor som erbjuds är skäliga, att de finansiella företagen är stabila och att de förvaltade tillgångarna är väl skyddade. En stor andel marknadsfinansiering En av sårbarheterna i det svenska banksystemet 4.4.1Resultat för det finansiella systemet är att en stor andel () av Styrningen och resultatutvärderingen i för hållande till målet för det finansiella systemet är komplex av flera skäl. Vissa åtgärder som syftar till att göra det finansiella systemet mer stabilt kan hämma dess funktionssätt. Vid val av åtgärder måste därför en avvägning göras utifrån vad som är samhällsekonomiskt motiverat. Målets komplexitet gör att det inte finns något enskilt mått som beskriver den samman tagna måluppfyllelsen. I stället används flera olika indikatorer i resultatredovisningen. En del av indikatorerna är direkt knutna till något av delmålen, medan andra kopplas till flera mål. Av detta skäl klassificeras inte indikatorerna i förhållande till de olika delmålen (finansiell stabilitet, förtroende, fungerande marknader och konsumentskydd). bankernas totala finansiering utgörs av marknadsfinansiering, varav en stor del är i utländsk valuta. I ett scenario där marknads aktörerna inte vill förnya bankernas lån eller köpa deras värdepapper kan bankerna få svårt att sköta sin dagliga verksamhet. Om bankerna ställer in betalningar kan stora problem uppstå för bankernas kunder och motparter samt för samhället i stort. Andelen marknadsfinansiering har varit sjun kande . Volymen marknads finansiering har dock successivt ökat, men har varit relativt (diagram 4.1). Av marknadsfinansieringen sker i utländsk valuta och i svenska kronor. Finansieringen i utländsk valuta utgörs till stor del av certifikat med kort löptid, medan finansieringen i svenska kronor till stor del utgörs av säkerställda obligationer för vilka säkerheten utgörs av panträtt i bostäder. Finansiell stabilitet, fungerande marknader, förtroende och konsumentskydd Definitioner av delmål för det finansiella systemet Med finansiell stabilitet menas att det finansiella systemet ska kunna upprätthålla sina grund läggande funktioner även under ogynnsamma omständigheter. Systemet ska ha god mot ståndskraft mot störningar som hotar de grund läggande funktionerna. Det finansiella systemet ska bygga på väl fungerande marknader. Detta är kopplat till ambitionen om sund konkurrens och mångfald i utbudet av finansiella tjänster. Fungerande marknader är också samhälls ekonomiskt effektiva. Målet anger också att ett högt och ömsesidigt förtroende mellan de företag och konsumenter som verkar på de finansiella marknaderna är en förutsättning för finansiell stabilitet. Diagram 4.1 Svenska bankers marknadsfinansiering Utländsk valuta (vänster axel) Svenska kronor (vänster axel) Andel marknadsfinansering (höger axel) De svenska bankernas höga andel marknads finansiering och låga andel inlåning från hus hållen, jämfört med banker i andra europeiska länder, beror på att svenska hushåll i större 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 utsträckning än andra europeiska hushåll sparar i aktier, fonder och kapitalförsäkringar. För att stärka bankernas förmåga att hantera likviditetskriser liknande de som uppkom under den globala finanskrisen –2009 har kraven på deras riskhantering skärpts och likviditets reserverna utökats. Ett viktigt led i detta arbete är och regler om kvantitativa likviditetstäckningskrav (Liquidity Coverage Ratio, LCR). I började kraven gälla 2013, medan de internationella riktlinjerna innebär att kraven ska fasas in –2019. I omfattas alla banker med en balansomslutning av LCR-kraven. LCR- kraven innebär att bankerna ska hålla en tillräcklig likviditetsbuffert som motsvarar minst 30 dagars nettokassautflöden under stressade förhållanden. Kraven gäller för samtliga valutor sammantaget. De svenska kraven är särkrav som är mer restriktiva än de EU-regler som ska fasas in. De svenska kraven innefattar även, förutom det sammantagna kravet, specifika krav avseende euro och dollar. Diagram 4.2 Storbankernas genomsnittliga likviditetstäckningsgrad I diagram 4.2 visas den genomsnittliga likviditetstäckningsgraden för de svenska storbankerna. Om likviditetstäckningsgraden överstiger 1,0 uppfyller banken , vilket är fallet –2016. Som framgår av diagrammet varierar likviditetsgraden . En orsak är att bankerna betalar utdelning till aktieägarna, en annan att bankerna har incita ment att hålla nere sin balansräkning inför årsskiften eftersom resolutionsavgiften baseras på respektive banks balansräkning . var den genomsnittliga likvi ditetstäckningsgraden för storbankerna drygt 1,4, vilket är motsvarande nivå som . En ytterligare sårbarhet i det finansiella systemet är att banker har en begränsad förmåga att absorbera förluster. Sedan den globala finans krisen –2009 har regelverket för att stärka bankernas motståndskraft mot kreditförluster skärpts i flera omgångar. Det kan bl.a. noteras att höjt riskviktsgolvet för bolån till . Det högre riskviktsgolvet innebär högre kapitaltäckningskrav. har därutöver, med stöd av lagen (2014:966) om kapitalbuffertar, infört ytterligare en buffert i form av en s.k. kontra cyklisk kapitalbuffert. Den kontracykliska kapitalbufferten utökas i perioder av hög kredit tillväxt och är fastställd till . I diagram 4.3 nedan redovisas hur den genom snittliga totala kärnprimärkapitalrelationen för storbankerna utvecklats . Som fram går har andelen ökat med några procentenheter för att uppgå till vid slut. De höjda kapitalkraven har sannolikt bidragit till den stigande kapitaltäckningsgraden. Som komplement till att mäta kapitaltäckning i riskvägda tillgångar används bruttosoliditet som mått. Bruttosoliditeten anger hur stort det egna kapitalet är i förhållande till bankens totala tillgångar och åtaganden utanför balans räkningen. I diagram 4.3 framgår att stor bankernas bruttosoliditet var vid slut. Noteras bör att definitonen för bruttosoliditet ändrades 2014, varför tidigare data inte är direkt jämförbar. Likt likviditets graden varierar även bruttosoliditeten beroende dels på att bankerna betalar utdelning till aktieägarna, dels på att bankerna har incitament att hålla nere sin balansräkning inför årsskiften. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 4.3 Storbankernas kapitaltäckning Diagram 4.4 Genomsnittlig solvenskvot för Kapitalrelation (vänster axel) Solvens I (vänster axel) Solvens II (höger axel) Bruttosoliditet, äldre defintion (höger axel) Bruttosoliditet, ny defintion (höger axel) Blandade (höger axel) Försäkringsföretagens förmåga att möta sina åtaganden bedöms utifrån deras solvenskvot. Solvenskvoten definieras som kapitalbas dividerat med erforderlig solvens- marginal. En kvot som överstiger 1 innebär att företaget kan fullgöra sina åtaganden. Om kvoten understiger 1 ska ingripa. I diagram 4.4 redovisas den genomsnittliga solvenskvoten för livförsäkringsbolag både utifrån det tidigare regelverket Solvens I (som kan tillämpas för tjänstepensions verksamhet via övergångsregler) och det nya regelverket Solvens II (vilket började gälla för svenska försäkringsföretag ). Övergångsregler avseende tjänstepensionsverk samheten innebär att olika försäkringsföretag rapporterar på olika sätt. Uppföljningen görs därför utifrån de båda regelverken och blandat för de försäkringsföretag som redovisar enligt båda regelverken. Av diagrammet framgår att den genomsnittliga solvenskvoten för samtliga dessa kategorier av livförsäkringsbolag har överstigit 1 . Det är bolagen under Solvens I som har uppvisat störst variation. Jämfört med slutet av 2015 har solvenskvoterna minskat för bolagen i grupperna Solvens II och Blandande, medan solvenskvoterna har ökat något för bolagen i gruppen Solvens I. Det beror huvud sakligen på att värderingen av aktiemarknaden är på en högre nivå 2016 jämfört med . De längre marknadsräntorna är på något lägre nivå i jämförelse med 2015, vilka påverkar liv försäkringsbolagen mest. Hög skuldsättning hos hushållen Hushållens höga skuldsättning är en risk som kan hota den realekonomiska utvecklingen och även den finansiella stabiliteten. Historiskt sett har finansiella kriser ofta föregåtts av en snabb tillväxt i krediter och fastighetspriser. Riskerna för den realekonomiska utvecklingen följer framför allt av att högt skuldsatta hushåll minskar sin konsumtion i en situation då bostadspriserna faller eller när räntorna stiger. Lägre bostadspriser kan göra hushållen försiktigare som högre räntor minskar utrymmet för konsumtion. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 4.5 Hushållens skuldsättning Skuld/disponibel inkomst