prop · H403185 · 2017-05-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:185 En tidsbegränsad vapenamnesti 2018 Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att en ny tidsbegränsad vapenamnesti genomförs . Syftet med förslaget är att minska antalet illegala vapen i samhället. Förslaget innebär bl.a. att den som innehar skjutvapen eller ammunition utan att ha rätt till det inte ska dömas till ansvar för innehavet om han eller hon frivilligt lämnar in vapnet eller ammunitionen till februari–. Skjutvapen och ammunition som har lämnats in till ska som huvudregel tillfalla staten och därefter förstöras. Regeringen föreslår att bestämmelserna tas in i en särskild lag som ska träda i kraft och upphöra att gälla vid utgången av . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ansvarsfrihet vid vissa vapenbrott....................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Regler för innehav av skjutvapen...................................................... Krav på tillstånd för att få inneha skjutvapen ..................... Ansvarsfrihet för vapenbrott ............................................................. 5.1En särskild regel som begränsar möjligheten att väcka åtal för olaga innehav i vissa fall.............................. En ny vapenamnesti .......................................................................... En ny vapenamnesti ...........minskar antalet illegala vapen Vapenamnestin ............................ska gälla Den närmare ..........................utformningen av amnestin Förutsättningarna för att få amnesti enligt Hur ska inlämnad egendom hanteras? Amnestiperioden .......................................och lagens giltighetstid När och .............................hur länge ska amnestin pågå? När ska ......................................lagen upphöra att gälla? Förteckning .................................över remissinstanserna Utdrag ur protokoll vid ...........regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ansvarsfrihet vid vissa vapenbrott. 2Förslag till lag om ansvarsfrihet vid vissa vapenbrott Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som innehar ett skjutvapen eller ammunition utan att ha rätt till det ska inte dömas till ansvar för detta enligt 9 kap. 1 §, 1a § eller 2 § första stycket d vapenlagen (1996:67), om han eller hon frivilligt lämnar in eller låter någon annan lämna in vapnet eller ammunitionen till februari–. Det som sägs om skjutvapen i denna lag gäller även sådana föremål som anges i 1 kap. 3 § vapenlagen. 2 § Den som lämnar in eller den som låter någon annan lämna in skjutvapen eller ammunition enligt 1 § har rätt att vara anonym. 3 § Skjutvapen och ammunition som har lämnats in enligt 1 § tillfaller staten. Detta gäller dock inte om egendomen har lämnats in utan ägarens samtycke och ägaren gör anspråk på egendomen. Om egendomens ägare är känd, ska ett sådant anspråk göras inom en månad från det att ägaren fick del av en underrättelse från om att egendomen lämnats in till myndigheten. I annat fall ska anspråket göras från det att egendomen lämnades in. 4 § Skjutvapen och ammunition som har tillfallit staten enligt 3 § ska förstöras, om egendomen inte behövs för musealt eller militärt ändamål eller för verksamhet. 5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om hanteringen av skjutvapen och ammunition som har lämnats in enligt denna lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen upphör att gälla vid utgången av . 3 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Tidsbegränsad vapenamnesti 2018 upprättats. Promemorian innehåller ett förslag till en tidsbegränsad lag om ansvarsfrihet vid vissa vapenbrott. Förslaget innebär att den som innehar skjutvapen eller ammunition utan att ha rätt till det inte ska dömas till ansvar för innehavet om han eller hon frivilligt lämnar in eller låter någon annan lämna in vapnet eller ammunitionen till februari t.o.m. . Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Ju2016/07692/L4). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som är likalydande med propositionens lagförslag. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. 4 Regler för innehav av skjutvapen 4.1 Krav på tillstånd för att få inneha skjutvapen Enligt 2 kap. vapenlagen (1996:67) krävs det tillstånd av för att få inneha skjutvapen eller ammunition. Tillstånd krävs också för att få inneha sådana föremål som i vapenlagen jämställs med skjutvapen, t.ex. tårgasanordningar och vissa vapendelar. Tillstånd krävs vidare för att driva handel med skjutvapen och för att yrkesmässigt ta emot skjutvapen för reparation eller översyn. sistnämnda typerna av tillstånd innefattar även rätt att inneha de vapen som vapenhandlar- eller reparationstillståndet omfattar. Undantag från krav på tillstånd gäller för den som har fyllt , om vapnet har en begränsad effekt i förhållande till andra jämförliga skjutvapen (effektbegränsade vapen) och vapnet är antingen ett kolsyre-, luft- eller fjädervapen eller ett vapen med ett annat liknande utskjutningsmedel som är avsett för målskjutning, eller om det är ett I 3 kap. vapenlagen finns bestämmelser om under vilka förutsättningar den som har tillstånd att inneha ett vapen får låna ut det till någon annan. Utgångspunkten är att det krävs tillstånd av för att få Undantag gäller dock bl.a. för lån av ett vapen vid enstaka tillfällen under de förutsättningar som anges i 3 kap. 1 § a andra stycket och vid utlåning från ett auktoriserat bevakningsföretag till företagets väktare i samband med ett bevakningsuppdrag som kräver beväpning, 2016/17:185 förutsatt att väktaren har tillstånd att låna vapen för det ändamålet (3 kap. 7 §). Bestämmelserna riktar sig till utlånaren men innebär också att den som genom lån innehar ett vapen som lånats ut i strid med bestämmelserna inte har rätt att inneha vapnet. Att inneha skjutvapen eller ammunition utan att ha rätt till det är straffbart. Den som uppsåtligen innehar ett skjutvapen utan att ha rätt till det eller överlåter eller lånar ut ett skjutvapen till någon som inte har rätt att inneha vapnet döms för vapenbrott till fängelse i högst (9 kap. 1 § första stycket vapenlagen). Om brottet är grovt döms för grovt vapenbrott till fängelse i lägst ett och högst och är det synnerligen grovt döms för synnerligen grovt vapenbrott till fängelse i lägst tre och högst (9 kap. 1 a §). Om brottet är ringa, eller om gärningen har begåtts av oaktsamhet, döms till böter eller fängelse (9 kap. 1 § andra stycket). Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet innehar ammunition utan att vara berättigad till det döms, om gärningen inte är ringa, till böter eller fängelse (9 kap. 2 § d). 5 Ansvarsfrihet för vapenbrott Vid varje given tidpunkt finns det vapen i som innehas av personer som inte har rätt att inneha dem. rör det sig om vapen som innehavaren har skaffat sig trots att denne är fullt medveten om att det är olagligt. kan det dock handla om vapen som en person upptäcker att han eller hon innehar utan att ha varit medveten om det. Så kan t.ex. vara fallet när en person hittar ett vapen i sin bostad sedan en anhörig har flyttat eller avlidit. Bland dessa personer finns det sannolikt ett flertal som skulle vilja göra sig av med vapnet men som inte vågar lämna in det till av rädsla för att dömas för vapenbrott. ligger det i samhällets intresse att få kontroll över sådana vapen, särskilt som dessa vapen sannolikt i större utsträckning än lagligt innehavda vapen förvaras på ett sätt som inte är betryggande från säkerhetssynpunkt. 5.1En särskild regel som begränsar möjligheten att väcka åtal för olaga innehav i vissa fall I syfte att få personer som innehar vapen olagligt att lämna in dem till polisen finns en permanent särskild åtalsregel i 9 kap. 7 § vapenlagen. Enligt den får åtal mot någon som frivilligt lämnar in skjutvapen eller ammunition till väckas endast om det är motiverat från allmän synpunkt. Som exempel på när det kan vara motiverat att väcka åtal nämns i förarbetena den situationen att en person beslutar sig för att lämna in ett skjutvapen till polisen först i och med att Prop. 2016/17:185 han eller hon riskerar att upptäckas och inlämnandet därför inte är frivilligt i egentlig mening. Ett annat exempel som ges på när åtal kan vara befogat är när det olagliga vapeninnehavet är av allvarligare slag, t.ex. när det avser ett vapen utan lagligt användningsområde (prop. 1999/2000:27 s. 100). Ytterligare ett sätt att minska antalet vapen som innehas olagligt, som har använts såväl i som i andra länder, är att införa vapenamnesti. Ordet amnesti kommer från grekiskans ”amnestia” som betyder glömska. I denna proposition används begreppet ”vapenamnesti” i betydelsen ”ansvarsfrihet för brott mot vapenlagen som består i olovligt innehav av ett tillståndspliktigt vapen eller tillståndspliktig ammunition” (se prop. 2006/07:20 s. 6 och prop. 2012/13:38 s. 6). Det har genomförts tre vapenamnestier i . genomfördes juli–, den andra under perioden mars–och den senaste mars–. De tidsbegränsade lagarna innebar alla att den som innehade ett skjutvapen eller ammunition utan att vara berättigad till det inte skulle dömas till ansvar för det olagliga innehavet enligt vapenlagen, om han eller hon frivilligt lämnade eller lät lämna in vapnet eller ammunitionen till en polismyndighet under amnestins giltighetstid. inte lämna uppgift om sin identitet. Inlämnad egendom vars ägare inte var känd tillföll staten. Detsamma gällde sådan egendom vars ägare var känd men där ägaren avstått från att göra anspråk på egendomen efter att ha beretts tillfälle till det. Av lagarna följde vidare att egendom som hade tillfallit staten skulle förstöras, om den inte behövdes för musealt, militärt eller annat liknande ändamål. I de senaste lagarna var uttrycket ”annat liknande ändamål” ersatt med ” Vid den första amnestin lämnades det in drygt 17 000 skjutvapen och vid den andra nästan 14 000 skjutvapen. Därtill kom det in omkring 15 ton ammunition under respektive amnesti. Av dåvarande (Ju2014/79557/L4) som innehåller en redovisning och utvärdering av amnestin 2013 framgår bl.a. lämnades över 15 000 illegala skjutvapen in till polismyndigheterna, varav fyra automatkarbiner, fyra kulsprutegevär och ett trettiotal kulsprutepistoler samt över ammunition. för förfarandet uppgick till per vapen, en kostnad som fann förhållandevis låg med tanke på att antalet vapen 2016/17:185 som hade kunnat komma att missbrukas eller användas vid brott framgångsrikt hade reducerats. Av utvärderingen framgår vidare att i stort sett alla polismyndigheter ansåg att lagstiftningen och föreskrifterna var tydliga och bra. I gäller en permanent vapenamnesti. Amnestin omfattar skjutvapen, vapendelar, patroner, särskilt farliga projektiler samt sprängämnen. Den innebär bl.a. att ägaren till ett inlämnat skjutvapen har möjlighet att söka tillstånd att inneha vapnet, att försätta det i varaktigt obrukbart skick eller att överlåta det till någon som har tillstånd att inneha ett sådant vapen alternativt överlåta det till staten utan ersättning. I det sistnämnda fallet säljer polisen vapnet för ägarens räkning på offentlig auktion. I genomfördes ett antal s.k. frit lejde-aktioner . Vid aktionerna gavs det möjlighet att efterregistrera vapnen. Vapenlagens krav för att få tillstånd sänktes dock inte, vilket innebar att det var få som beviljades tillstånd. I genomfördes en årslång vapenamnesti t.o.m. . genomfördes en ny vapenamnesti, dock lång. Möjlighet att ansöka om efterregistrering av oregistrerade vapen fanns, men praxis skärptes så att ägaren endast i undantagsfall fick behålla vapnet och då i deaktiverat skick. gavs en oberoende kommission, den s.k. 22 julikommisjonen, i uppdrag att granska och dra lärdom av attacken mot regeringskvarteren och massakern på Utøya . I sin rapport förordar kommissionen att systemet med vapenamnestier används även framöver (NOU 2012:14). En ny vapenamnesti genomförs mars t.o.m. . 7 En ny vapenamnesti 7.1En ny vapenamnesti minskar antalet illegala vapen Regeringens förslag: En ny vapenamnesti ska genomföras. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inte några invändningar mot att en ny vapenamnesti genomförs. Skälen för regeringens förslag Antalet illegala vapen har ökat Tillgång till skjutvapen utgör ofta en förutsättning för att grova brott ska komma till stånd. Inom kriminella kretsar används vapen vid utförandet av andra allvarliga brott, vilket ökar risken för att en våldssituation ska få svåra följder (prop. 2015/16:113 s. 50). Det finns tecken på att personer som tillhör kriminella gäng har tillgång till skjutvapen i större utsträckning än tidigare (prop. 2013/14:226 s. 34). Även benägenheten att använda vapen, liksom andelen dödligt våld med skjutvapen, förefaller ha ökat. Enligt Brottsförebyggande rådets analys Skjutningar och 2014 – omfattning, spridning och skador, kortanalys 7/2015, var antalet bekräftade eller sannolika skjutningar fler 2014 än 2006 och antalet skottskadade personer fler 2014 än 2006 (prop. 2015/16:113 s. 50). Skjutningarna handlar ofta om uppgörelser mellan olika kriminella grupperingar och inte sällan äger dessa rum på allmän plats med fara för allmänheten. Ett exempel är den tragiska skjutningen på i , då flera oskyldiga skadades i samband med en kriminell uppgörelse som ledde till att två personer sköts till döds. beslagtogs över 1 300 illegala vapen i . Dessa omständigheter tyder på att det fortsätter att finnas en ansenlig mängd illegala vapen i omlopp i landet och att det med all sannolikhet även har tillkommit ett inte obetydligt antal illegala vapen sedan vapenamnestin 2013. Att minska mängden vapen som innehas utan tillstånd är angeläget av flera skäl. Ett skäl är att innehavarens lämplighet att inneha vapen inte har kontrollerats. Därigenom ökar risken för att vapnen kommer till brottslig användning eller att allvarliga olyckor sker på grund av oförsiktig eller felaktig hantering. Ett annat skäl är att sådana vapen sannolikt i större utsträckning än lagligt innehavda vapen förvaras på ett sätt som inte är betryggande från säkerhetssynpunkt. Detta kan leda till att vapnen stjäls och i ett senare led används vid brott. En stor del av de skjutvapen som kommer till brottslig användning utgörs av vapen som innehas olagligt. gäller en särskild åtalsregel som syftar till att uppmuntra personer som innehar vapen eller ammunition utan att ha rätt till det att självmant lämna in dem till (se avsnitt 5.1). Skillnaden mellan genomförande av en vapenamnesti och att tillämpa åtalsregeln är att det i det första fallet enbart görs en bedömning av frivilligheten bakom inlämnandet, medan det i det andra fallet även görs en bedömning av om det är motiverat från allmän synpunkt att väcka åtal eller inte. De goda resultat som de vapenamnestier som har genomförts efter införandet av den särskilda åtalsregeln har haft, ger dock anledning att anta att bestämmelsen inte har fått fullt genomslag. Det finns därför anledning att överväga att vidta ytterligare åtgärder som kan leda till en minskning av antalet illegala vapen i omlopp, t.ex. en ny vapenamnesti. Hur många vapen som skulle kunna komma att lämnas in under en ny vapenamnesti går inte att spekulera om. 2016/17:185 framhöll regeringen att det är naturligt att den första tillfälliga vapenamnesti som genomförs i ett land har större effekt än därpå följande amnestier (prop. 2006/07:20 s. 10). Det kan dock konstateras att amnesti hade ett nästan lika gott utfall som amnesti. Detsamma gäller vid en jämförelse mellan 2007 och 2013 års amnestier (se avsnitt 6.1). Eftersom de tidigare vapenamnestierna alla innebar en betydande minskning av antalet okontrollerade vapeninnehav får det antas att de även har haft en viss brottsförebyggande effekt. Detta talar för att en ny vapenamnesti kan få ett positivt resultat, inte bara genom att antalet illegala vapen i samhället reduceras, utan även genom att riskerna för brott som begås med användning av vapen minskar. Det finns alltså skäl att genomföra en ny vapenamnesti. Regeringens förslag: Den nya vapenamnestin ska gälla . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker eller har inte något att invända mot regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: Inför genomförandet av såväl som vapenamnesti ansåg regeringen att övervägande skäl talade mot en vapenamnesti som är obegränsad i tiden, bl.a. på grund av risken för att inlämnandet av skjutvapen skulle fördröjas och eftersom det skulle kunna uppstå bevissvårigheter. Regeringen ansåg också att en permanent amnesti skulle innebära en viss ständig dubbelreglering i förhållande till den särskilda åtalsregel som gäller vid frivilligt inlämnade av skjutvapen (prop. 2006/07:20 s. 11 och prop. 2012/13:38 s. 12 f.). Vapenamnestin bör även vara tidsbegränsad och bör i likhet med tidigare amnestier pågå . bedöms potentiella inlämnare ha tillräckligt med tid att utnyttja amnestin som kostnaderna för de säkerhetsarrangemang som måste vidtas och upprätthållas vid inlämningsställena kan hållas på en rimlig nivå. Därutöver bör det beaktas att erfarenheterna från de tidigare vapenamnestierna har visat att de flesta vapnen lämnas in . Den närmare utformningen av amnestin 7.3.1Förutsättningarna för att få amnesti enligt lagen Regeringens förslag: Den som innehar ett skjutvapen eller ammunition utan att ha rätt till det ska inte dömas till ansvar för detta, om han eller hon frivilligt lämnar in eller låter någon annan lämna in vapnet eller ammunitionen till . Inlämnaren ska ha rätt att vara anonym. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Ett språkligt förtydligande har dock gjorts. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inte något att invända mot det i sak. understryker att det för verkets del är viktigt att 1 § är utformad som den är, så att det är tydligt att det endast är olagligt innehav av sådana föremål som omfattas av lagen som är straffritt, och inte en eventuell föregående olaga införsel av föremålen. anser att innebörden av begreppet frivilligt inlämnande inte är helt klar och att de exempel som nämns i författningskommentaren är för allmänt beskrivna. Samfundet understryker att det för den som överväger att lämna in vapen eller ammunition måste stå helt klart att inlämnandet är straffritt och att användandet av begreppet frivilligt i lagen inte medger det. Samfundet anför vidare att det av lagtexten uttryckligen bör framgå att det inte får göras några efterforskningar om det olovliga innehavet. anser att det bör förtydligas i lagtexten att ansvarsfriheten även omfattar den som lämnar in egendom på uppdrag av någon annan. anser när det gäller rätten att vara anonym att lagtexten kan tolkas som att den inte omfattar den som lämnar in föremål på uppdrag av någon annan. anför, mot bakgrund av den ökade användningen av handgranater vid kriminella uppgörelser, att det inom ramen för den fortsatta beredningen av förslaget kan finnas behov av att överväga att låta amnestin omfatta även sådana varor, under förutsättning att inlämnandet kan göras på ett säkert sätt. Skälen för regeringens förslag: När det gäller förutsättningarna för när ansvarsfrihet för olaga innehav av skjutvapen och ammunition ska gälla finns det goda skäl att som utgångspunkt använda lagen (2013:25) om ansvarsfrihet vid vissa vapenbrott, en lag som i sin tur tog sin utgångspunkt i lagen (2007:11) om ansvarsfrihet vid vissa vapenbrott. För detta talar bl.a. det goda utfallet av respektive amnesti samt den omständigheten att dåvarande vid utvärderingen av lag inte påtalade några problem vid tillämpningen av den lagen. I likhet med vad som gällde vid de tidigare vapenamnestierna bör ansvarsfrihet därför gälla när den som innehar ett skjutvapen eller ammunition utan att ha rätt till det lämnar in eller låter någon annan lämna in egendomen till . Om den som olagligt innehar vapen eller ammunition inte själv lämnar in egendomen utan ger någon annan i uppdrag att göra det gäller ansvarsfriheten för båda. gör inte skillnad på om den som lämnar in vapnet eller ammunitionen gör 2016/17:185 det för sin egen eller för någon annans räkning. En uppdragstagare som saknar rätt att inneha det föremål han eller hon lämnar in omfattas därför av ansvarsfriheten enligt 1 § i dess föreslagna lydelse och det finns därmed inget behov av att förtydliga lagtexten i detta avseende. Amnestin bör omfatta alla skjutvapen och all ammunition som det enligt vapenlagen krävs tillstånd för att få inneha. anser att det kan finnas behov av att överväga att låta amnestin omfatta även handgranater. Det saknas dock beredningsunderlag för en sådan utvidgning i detta lagstiftningsärende. Regeringen avser att återkomma i frågan. Även rätten att vara anonym bör gälla vid den nya amnestin, eftersom det kan antas öka benägenheten att lämna in vapen. I rätten till anonymitet ligger att inte får vidta någon undersökning eller några åtgärder i fråga om innehavet gentemot inlämnaren av vapnet eller ammunitionen. Det kan visserligen inte helt bortses från att möjligheten att vara anonym kan skapa svårigheter vid utredningen av brott där vapnet har använts. Svårigheterna bör dock inte överdrivas och det finns inte heller några uppgifter om att rätten att vara anonym skapade några problem i samband med de tidigare vapenamnestierna. Det är dessutom inte särskilt sannolikt att ett skjutvapen som har använts vid ett allvarligt brott lämnas in av någon som var delaktig i brottet. Av dessa skäl är det svårt att motivera en skyldighet att identifiera sig, varför rätt till anonymitet bör gälla även under den nya vapenamnestin. Rätten att vara anonym gäller såväl den som lämnar in som den som låter någon annan lämna in vapnet eller ammunitionen. Efter påpekande från har lagtexten förtydligats i detta avseende. anser att innebörden av begreppet frivilligt inlämnande inte är helt klar och att begreppet därför behöver förtydligas i lagtexten. Problemet kommer dock sannolikt att vara begränsat. Ytterst blir det naturligtvis en bevisfråga om inlämnandet ska anses ha skett frivilligt eller inte, omständigheterna i det enskilda fallet måste alltid vägas in. I sammanhanget bör tilläggas att det inte finns några uppgifter om att frivillighetskriteriet föranledde tillämpningsproblem vid de tidigare amnestierna (se prop. 2012/13:138 s. 14). Det saknas därför anledning att befara sådana problem i någon nämnvärd utsträckning vid en ny amnesti. Det kan för övrigt konstateras att också den särskilda åtalsregeln i 9 kap. 7 § vapenlagen innehåller ett krav på frivilligt inlämnande. Den närmare innebörden av begreppet frivilligt inlämnande utvecklas i författningskommentaren. Det bör understrykas att ansvarsfriheten bara föreslås gälla för det olagliga innehav som innehavaren av vapnet eller ammunitionen har gjort sig skyldig till. kommer alltså att kunna utföra sedvanliga kriminaltekniska undersökningar av inlämnade föremål i syfte att utreda andra brott som kan ha samband med föremålen. Det kan gälla brott begångna av såväl innehavaren som av andra personer. Ansvarsfrihet bör vidare endast inträda om vapnet eller ammunitionen lämnas in till . Detta överensstämmer med vad som gällde vid de tidigare amnestierna. Egendomen bör kunna lämnas in på alla polisstationer i landet. Om det visar sig att det finns polisstationer som har svårt att förvara vapnen , bör detta Prop. 2016/17:185 problem kunna lösas inom . 7.3.2Hur ska inlämnad egendom hanteras?