prop · H403216 · 2017-07-05 00:00:00 — av de bidragsskyldiga föräldrarna beräknas få ett högre betalningsbelopp med den föreslagna höjningen av underhållsstödet. Detta gäller främst de bidragsskyldiga som har ekonomisk förmåga att återbetala ett fullt underhållsstöd. Den procentuella förändringen i ekonomisk standard för olika inkomstklasser (decil 1–10) framgår av figur 6.2. Det är hushållen med de lägsta inkomsterna som får störst påverkan av de aktuella förslagen. Diagrammet visar att inkomstdecil 1 ökar sin disponibla inkomst . -0,1 Det är cirka 102 000 föräldrar som får en bättre ekonomisk situation som en konsekvens av förslagen, varav drygt 60 000 är kvinnor (tabell 6.2). Bland de 44 700 föräldrar som får en försämrad ekonomisk situation är 33 000 män och 11 700 kvinnor. Tabell 6.3 visar att de som får det ekonomiskt bättre i genomsnitt beräknas få mer i disponibel inkomst . Motsvarande siffra för dem som får en sämre ekonomi är . Brytpunkten för vid vilken betalningsgrundande årsinkomst den bidrags- skyldiga föräldern tvingas betala ett högre belopp jämfört med nuvarande 2016/17:216 regler är om den bidragsskyldiga har ett barn som är eller äldre, och vid två barn varav minst ett barn är . Detta innebär att de flesta bidragsskyldiga som har inkomster under brytpunkten kommer få en ekonomisk förbättring med de föreslagna reglerna. För de bidragsskyldiga som har inkomster över brytpunkten innebär det i stället en försämring då de får ett högre betalningsbelopp på grund av det höjda underhållsstödsbeloppet. Försämringen innebär att betalningsbeloppet maximalt kan bli mer och barn. Förbättringar i form av lägre betalningsbelopp kan maximalt bli för de bidragsskyldiga som har ett barn och som har inkomster i närheten av det föreslagna grundavdraget på . I tabell 6.4 redovisas vilka effekter de framlagda förslagen kommer att få för de bidragsskyldiga föräldrarna. av de bidragsskyldiga föräldrarna beräknas få ett högre betalningsbelopp. Detta gäller främst de bidragsskyldiga som har ekonomisk förmåga att återbetala ett fullt underhållsstöd, dvs. beräknas få ett lägre betalningsbelopp med den föreslagna höjningen av underhållsstödets belopp och höjningen av grundavdraget. De bidragsskyldiga som har inkomster kommer även fortsättningsvis att ha ett fastställt betalningsbelopp på noll kronor. Bidragsskyldiga som har en årsinkomst kommer med den föreslagna höjningen av grundavdraget att få en klar förbättring eftersom det fastställda betalningsbeloppet även då blir noll kronor. Eftersom dessa har relativt låga inkomster kommer den föreslagna höjningen att leda till en förbättrad fördelningsmässig träffsäkerhet. av de bidragsskyldiga föräldrarna har inkomster . fanns det cirka 124 300 bidragsskyldiga föräldrar som var betalningsskyldiga för underhållsstöd som lämnats för deras barn. Utöver dessa fanns det även 41 000 bidragsskyldiga som enbart har skulder att betala av, dvs. det lämnas inte längre något underhållsstöd för den De bidragsskyldiga männen och kvinnorna fördelar sig förhållandevis Prop. 2016/17:216 jämnt över inkomstklasserna. föräldrarna finns i vardera inkomstdecil. av de bidragsskyldiga har en disponibel inkomst , dvs. befinner sig i inkomstdecil 2–10. Av tabell 6.5 framgår brytpunkten för vid vilka årsinkomster som den bidragsskyldiga föräldern har förmåga att återbetala hela det lämnade underhållsstödet. Med de föreslagna reglerna kommer antalet bidragsskyldiga föräldrar som har förmåga att återbetala hela det lämnade underhållsstödet att minska. Detta gäller oavsett hur många barn den bidragsskyldiga är underhållsskyldig för. För att visa på fördelningseffekter av de föreslagna lagändringarna har gjort beräkningar på hushållsnivå. Beräkningarna visar storleken på den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet och beräkningarna är baserade på prognoser . En jämförelse mellan den disponibla inkomsten för de olika hushållstyperna bidragsskyldiga respektive boföräldrar, jämfört med samtliga hushåll eller samtliga barnfamiljer i riket, visar att boföräldrarna har lägst disponibel inkomst. Över den senaste tioårsperioden har antalet underhållsstöd minskat från 286 000 barn till 220 000 barn . lämnas fullt underhållsstöd på för nästan 199 000 barn. har åldersfördelningen bland barn som det lämnas fullt underhållsstöd för varit förhållandevis . Gruppen 0–5-åringar har motsvarat ungefär 16–av alla barn som det lämnas underhållsstöd för –2016. Gruppen 6–14-åringar har ökat andelsmässigt från , medan åldersgruppen 15–20-åringar har minskat andelsmässigt från . Underhållsstöd kan lämnas som fullt underhållsstöd, utfyllnadsbidrag eller underhållsstöd vid växelvist boende, varav förstnämnda är det mest vanliga. Nedanstående figur visar fördelningen av de olika typerna för underhållsstöd. Fullt underhållsstöd Växelvis boende Den föreslagna åldersdifferentieringen av underhållsstödet kommer alla barn inom underhållsstödssystemet som har fyllt till del. Barn har olika behov i olika åldrar och normalkostnaden för äldre barn är högre än för barn . Genom förslaget kommer dessa barn således att få sina behov tillgodosedda i högre utsträckning. Barn kan naturligtvis ha olika behov av andra skäl än ålder men det finns inom ramen för underhållsstödssystemet inte möjlighet att individanpassa beloppet på det sätt som ska göras när ett civilrättsligt underhållsbidrag fastställs. En åldersdifferentiering kan även ha en positiv inverkan på föräldrar som har kommit överens om ett underhållsbidrag på så sätt att de ser över underhållsbidragets storlek i takt med att barnet blir äldre och kostar mer. Förslaget om höjt grundavdrag innebär att många bidragsskyldiga föräldrar får en bättre ekonomisk situation, vilket också skulle kunna innebära en förbättring för barnet. Det gäller framför allt bidragsskyldiga föräldrar med låga inkomster. De familjeekonomiska stöden är allt mer inriktade på att tydliggöra jämställdheten mellan föräldrarna och deras gemensamma ansvar för barnet. Det är därför viktigt att detta framhålls även när föräldrarna inte lever tillsammans. Föräldrarna har då fortfarande ett gemensamt försörjningsansvar för barnet och ska se till att barnets behov tillgodoses på bästa sätt. Föräldrarna måste efter en separation fortsätta att samarbeta i frågor som gäller barnet, och i detta ingår frågor som rör underhållsskyldighet för barn. 2016/17:216 Förslaget om ett åldersdifferentierat underhållsstöd bedöms få positiva effekter på den ekonomiska jämställdheten då kvinnor till övervägande del är mottagare av underhållsstöd. Av de boföräldrar som mottog underhållsstöd var kvinnor. Cirka tre av fyra boföräldrar är ensamstående. En höjning av underhållsstödet innebär därmed en förstärkning av kvinnors ekonomiska situation vilket påverkar den ekonomiska jämställdheten positivt. För de bidragsskyldiga föräldrarna innebär höjningen av underhållsstödet för barn som är eller äldre att av de bidragsskyldiga får en ekonomisk försämring på per barn och månad. Av de bidragsskyldiga föräldrarna är likaledes män. 6.1.2Höjd inkomstgräns för reducerat underhållsstöd Förslaget innebär att barnet ges ökade incitament för att arbeta och möjlighet att få en högre inkomst utan att underhållsstödet reduceras. Detta kan medföra ökade möjligheter till självbestämmande för barnet och förbättra förutsättningarna för att barnet tidigt ges en ekonomisk skolning. Det är en relativt liten andel barn och ungdomar som bedöms beröras av förslaget. Andelen barn och ungdomar som arbetar och tjänar mer än och dessutom har underhållsstöd är inte särskilt stor. För dem som berörs har förslaget en mycket positiv effekt. Förslaget innebär att barnet kommer att få tjäna mer innan underhållsstödet reduceras. Det betyder att färre underhållsstöd kan komma att reduceras och det med lägre summor än . För den bidragsskyldiga föräldern kan detta innebära att han eller hon behöver betala ett högre belopp till för lämnat underhållsstöd än . För boföräldern innebär det att barnet får ha en högre inkomst innan underhållsstödet minskas. Det innebär att hushållet får mer pengar att röra sig med, även om pengarna primärt tillhör barnet. I de fall då barnet haft en inkomst som övergår minskas underhållsstödet med hälften av den överskridande summan. I förarbetena (prop. 1995/96:208 s. 41) anges att det får anses vara rimligt att barns inkomster över en viss nivå bör påverka storleken på underhållsstödet. Det kan antas att barnet i dessa fall är i övre tonåren och i viss utsträckning själv betalar för vissa av de utgifter som föräldrarna typiskt sett har för barnet, utan att föräldrarnas ansvar för barnets försörjning formellt har minskat. I dessa fall får boföräldern ta emot ett lägre underhållsstöd som barnet har haft en inkomst som i sammanhanget inte är obetydlig. Det kan innebära att boföräldern som tar emot underhållsstödet och barnet behöver komma överens om vad barnet själv ska betala för och vad boföräldern bör stå för. 6.2.1Åldersdifferentierat underhållsstöd och höjt grundavdrag för bidragsskyldiga föräldrar En avgörande faktor för att kunna göra beräkningar av de ekonomiska konsekvenserna för staten av ett åldersdifferentierat underhållsstöd är i vilken omfattning de bidragsskyldiga föräldrarna har förmåga att återbetala det lämnade underhållsstödet. fanns det ca 124 300 bidragsskyldiga föräldrar i underhållsstödssystemet. av dessa är män och av dem bor utomlands. lämnades underhållsstöd för cirka 220 300 barn som betalades ut till cirka 137 700 boföräldrar. av boföräldrarna är kvinnor. Av det belopp som de bidragsskyldiga föräldrarna är betalningsskyldiga för återbetalas (avser 2016). De debiterade beloppen motsvarar i sin tur av den totala kostnaden för lämnade underhållsstöd. De bidragsskyldiga föräldrarnas debiteringsgrad såväl som betalningsgrad ökar i takt med barnens ålder. Det är i sig helt naturligt eftersom en majoritet av de bidragsskyldiga föräldrarna, i likhet med de flesta andra, har en positiv löneutveckling. Detta avspeglar sig i såväl beräkning av vad den bidragsskyldiga föräldern bör kunna betala, som i vilken utsträckning de faktiskt gör det. En bidragande anledning är att bidragsskyldiga föräldrar är färre än antalet barn, dvs. varje bidragsskyldig är betalningsskyldig för i snitt 1,67 barn. Ett åldersdifferentierat underhållsstöd innebär att underhållsstödsbeloppet varierar med barnets ålder och följer utvecklingen av den ökade kostnaden för barnets behov. För att beräkna vilka kostnader en åldersdifferentiering innebär har förutsättningar använts. En klar majoritet av underhållsstöden lämnas som fullt underhållsstöd, dessa motsvarar av samtliga ärenden. En åldersdifferentiering av underhållsstödets belopp och en höjning av grundavdraget ökar statens kostnader för underhållsstödsanslaget. Förslagen innebär en ökning av anslaget för underhållsstöd med dvs. 2018, och –2022. Därefter blir den årliga kostnaden (Budgetpropositionen utgiftsområde 12 s. 32 och 47). Förslagen innebär också en mindre ökning av förvaltningsanslag. har i sitt remissvar justerat den beräknade handläggningskostnaden med anledning av förslagen till , vilket får anses rymmas inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. Kostnaden för it-investeringar och informationsinsatser uppgår till . Mot bakgrund av uppgifter har gjort en ny beräkning av de ekonomiska konsekvenserna av förslagen. Förslagen innebär således att förvaltningsanslag kommer att öka med och –2022. Förvaltningskostnaderna fördelar sig på följande kostnadsposter: Trots att underhållsstödet höjs med för barn som har fyllt har beräkningar visat att mindre kommer att betalas in från bidragsskyldiga föräldrar med anledning av att grundavdraget höjs . Andelen bidragsskyldiga som kommer att få betala ett högre respektive lägre betalningsbelopp med de föreslagna reglerna redovisas i avsnitt 6.1.1. Kostnadsökningen med anledning av ett höjt underhållsstöd respektive ett höjt grundavdrag påverkar varandra. Om kostnaden för de båda förslagen beräknas separat, står höjningen av grundavdraget för av kostnadsökningen för underhållsstödet (exklusive förvaltningskostnaderna). 6.2.2Höjd inkomstgräns för reducerat underhållsstöd Försäkringskostnaderna för underhållsstödet beräknas med förslaget höjas ytterst marginellt eftersom något fler barn kommer att få fullt underhållsstöd jämfört med . Förslaget rör dock sannolikt endast ett litet antal barn. Detta i kombination med regeringens ansträngningar för att i högre utsträckning få föräldrar att själva lösa underhållsfrågan mellan sig i form av underhållsbidrag torde innebära att ökningen av försäkringskostnaderna endast blir marginell. De administrativa effekterna bedöms bli små, särskilt om förslaget genomförs i samband med årsomräkningen av de bidragsskyldiga föräldrarnas inkomster (i början av ). När underhållsstödsbeloppet höjs för barn som är eller äldre får berörda boföräldrar en ökad inkomst. Höjningen av underhållsstödsbeloppet innebär därmed minskade kostnader för kommunerna i den mån hushållen får försörjningsstöd. Det höjda grundavdraget innebär att bidragsskyldiga föräldrars möjligheter att betala det fastställda betalningsbeloppet blir större än vad som är fallet. Det gäller framför allt föräldrar med låga inkomster. Förslagen innebär sammantaget en mindre risk för skuldsättning för bidragsskyldiga föräldrar inom underhållsstödssystemet. De föräldrar som trots det höjda grundavdraget får ett högre betalningsbelopp torde ha sådana inkomster som gör att de inte är aktuella för försörjningsstöd. De förslag som lämnas i denna proposition får även konsekvenser för kommunens avgiftsuttag vid placeringar av barn utanför det egna hemmet. Föräldrar har en skyldighet att bidra till en kommuns kostnader för ett barns vård i ett annat hem än det egna. Ett sådant avgiftsuttag bestäms efter samma grunder som gäller för att bestämma betalningsskyldighet för underhållsstöd. Förslagen innebär att kommunen kan ta ut högre avgifter när förälderns betalningsbelopp höjs vid placering av äldre barn. Men avgiftsuttaget kan också bli lägre om det belopp som föräldern ska betala sänks med anledning av förslaget om höjt grundavdrag. I dessa fall spelar barnets ålder inte någon roll. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inga syn- punkter på ikraftträdandet. anser emellertid att lagen behöver träda i kraft för att kunna tillämpas på underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser . Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft , vilket bedöms vara . Ett så tidigt ikraftträdande som föreslås av är enligt regeringens bedömning inte genomförbart. Såväl underhållsstödet som det belopp som en bidragsskyldig förälder ska betala till betalas i förskott. De nya bestämmelserna om åldersdifferentierat underhållsstöd (se avsnitt 5.1), om höjt grundavdrag för den bidragsskyldiga föräldern vid beräkning av betalningsskyldigheten (se avsnitt 5.2), om höjt inkomstbelopp till förmån för barnet vid beräkning av underhållsstödet (se avsnitt 5.3) och om omprövning av betalningsbeloppet (se avsnitt 5.1) bör mot denna bakgrund tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd respektive betalningsskyldighet som avser . 2016/17:216 därmed besluta om underhållsstöd och betalningsbelopp som avser februari med tillämpning av de nya bestämmelserna. Den omständigheten att de nya bestämmelserna ska tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser innebär att kan verkställa ändringarna i samband med den årliga omprövning som görs när det finns ett nytt beslut om slutlig skatt (jfr 18 kap. 34 och 35 §§ samt 19 kap. 34 § SFB). Ändringar av underhållsstöd och betalningsbelopp gäller i dessa fall året då beslutet om slutlig skatt meddelades. har påpekat att myndigheten kommer att behöva vidta vissa åtgärder för att kunna fatta beslut om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser februari månad . Regeringen kan konstatera att ett riksdagsbeslut om ikraftträdande av en lag inte hindrar en myndighet från att före lagens ikraftträdande vidta vissa förberedande åtgärder som behövs för att lagen ska kunna tillämpas i sin helhet från och med ikraftträdandet. Någon särskild övergångsbestämmelse om detta behövs därför inte. Som huvudregel ska en författning kungöras minst före ikraftträdandet. Regeringen avser att försäkra sig om att de föreslagna lagändringarna kan beslutas av i så god tid före ikraftträdandet att ges möjlighet att vidta nödvändiga förberedande åtgärder. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Paragrafen fastställer beloppet för fullt underhållsstöd. Om inte annat följer av 21–31 §§, lämnas fullt underhållsstöd. Ändringen av bestämmelsen innebär att underhållsstödet differentieras utifrån barnets ålder. I bestämmelsen införs en högre nivå på underhållsstödet till barn som har fyllt . Till och med månaden då barnet fyller lämnas i likhet med i fullt underhållsstöd. Från och med månaden efter den då barnet har fyllt lämnas i fullt underhållsstöd, dvs. en ökning med . Vidare ändras paragrafen i redaktionellt hänseende. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Av paragrafen framgår att en boförälder (se definition i 17 kap. 3 §) kan inskränka sin ansökan om underhållsstöd till att avse s.k. utfyllnadsbidrag (jfr 21 § om utfyllnadsbidrag utan ansökan). En sådan begäran kan vara aktuell när föräldrarna är överens om hur det ekonomiska ansvaret ska fördelas mellan dem och inte finner anledning att blanda in Prop. 2016/17:216 (jfr prop. 1995/96:208 s. 86). Bestämmelsen ändras som en följd av att det numera finns två nivåer på underhållsstödet i 20 §. Paragrafens tidigare hänvisning till beloppet ersätts med en hänvisning till ”det belopp som ska lämnas enligt 20 § första stycket”, dvs. antingen eller beroende på barnets ålder. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I paragrafen regleras underhållsstödets storlek vid växelvist boende (se definition i 17 kap. 4 §). Av 16 § framgår att underhållsstöd vid växelvist boende betalas ut med en del till den ena föräldern och en del till den andra föräldern. Första stycket ändras som en följd av att det numera finns två nivåer på underhållsstödet i 20 §. Paragrafens tidigare hänvisning till beloppet ersätts med en hänvisning till ”det belopp som ska lämnas enligt 20 § första stycket”, dvs. antingen eller beroende på barnets ålder. Andra stycket är oförändrat. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Av paragrafen framgår att ett barns inkomst under vissa förhållanden ska minska underhållsstödet till barnet. En inkomst upp till ett visst belopp påverkar inte beräkningen av underhållsstödet. Om inkomsten överstiger beloppet, ska underhållsstödet minskas med hälften av den överskjutande delen. Ändringen av paragrafen innebär att det inkomstbelopp som inte påverkar underhållsstödets storlek höjs från till . Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Av paragrafen framgår att den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet beräknas på förälderns inkomstunderlag till den del underlaget överstiger ett visst belopp. Om inkomstunderlaget understiger beloppet, är föräldern alltså inte betalningsskyldig. Ändringen av paragrafen innebär att det inkomstunderlag som tillgodoräknas den bidragsskyldiga föräldern höjs från till . Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Paragrafen avser omprövning av betalningsbeloppet enligt 16 §. prövningen enligt bestämmelsen avser inte betalningsskyldigheten i sig, 2016/17:216 varför omprövningsbeslutet inte behöver delges enligt 18 kap. 41 § (se prop. 1998/99:78 s. 17 f.). Första stycket anger i vilka fall betalningsbeloppet ska omprövas. Genom ett tillägg till stycket framgår att betalningsbeloppet även ska omprövas när ett högre underhållsstöd lämnas till ett barn med anledning av att barnet har fyllt (se 18 kap. 20 §). Andra stycket anger från och med vilken månad en ändring av betalningsbeloppet ska gälla vid en omprövning. Stycket kompletteras med anledning av den nya situation som regleras i första stycket. Om betalningsbeloppet höjs på grund av att barnet har fått ett förhöjt underhållsstöd enligt 18 kap. 20 §, ska det nya beloppet gälla från och med månaden efter den då barnet fyllde . Höjningen av underhållsstödet och höjningen av betalningsbeloppet gäller därmed från och med samma månad. Det bör nämnas att såväl underhållsstödet som betalningsbeloppet ska betalas i förskott (se 18 kap. 32 § och 19 kap. Omprövningsbestämmelsen i 34 § kompletteras av 26 § som före- skriver att betalningsbeloppet aldrig får överstiga det underhållsstöd som lämnas till barnet. Nämnda bestämmelse innebär således en skyldighet för att sänka ett tidigare bestämt betalningsbelopp om det krävs för att undvika en sådan situation. Att en höjning av underhållsstödet på grund av minskade inkomster hos barnet (jfr 18 kap. 30 och 35 §§) kan föranleda en höjning av betalningsbeloppet följer av 19 kap. 2 och 3 §§. Utöver de beskrivna ändringarna ändras paragrafens båda stycken i redaktionellt hänseende. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Enligt första punkten ska lagen träda i kraft . Av andra punkten framgår att de nya bestämmelserna tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser . Regleringen innebär att kan besluta om och betala ut underhållsstöd samt besluta om betalningsskyldighet för februari med tillämpning av de nya bestämmelserna. Såväl underhållsstödet som betalningsbeloppet ska betalas i förskott (se 18 kap. 32 § och 19 kap. 2 §). Den första gången de nya bestämmelserna i 18 kap. 30 § och 19 kap. 10 § ska tillämpas grundas på inkomster med beslut om slutlig skatt 2017. Övervägandena finns i avsnitt 7. Sammanfattning av promemorian Åldersdifferentierat underhållsstöd och höjt grundavdrag för bidragsskyldiga föräldrar (Ds 2017:2) Barns behov varierar i olika åldrar. Det finns därför skäl att differentiera storleken på underhållsstödets belopp uppdelat på två åldersgrupper (0–respektive ), för att bättre svara mot de kostnader som finns för att tillgodose barns varierande behov. I promemorian föreslås att underhållsstödet ska höjas med för barn som är eller äldre. Underhållsstöd ska därmed lämnas med till och med månaden då barnet fyller och med från och med månaden efter det att barnet har fyllt . Beräkningen av underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag och av underhållsstöd vid växelvist boende ska utgå från samma belopp. Höjningen av underhållsstödet till ett barn som har fyllt omfattas inte av socialförsäkringsbalkens krav på ansökan om ökning av en förmån. Det behövs således inte någon ansökan från den som önskar ett högre underhållsstöd med anledning av att barnet fyllt . Den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp ska omprövas när ett högre underhållsstöd lämnas till barnet med anledning av att barnet har fyllt . En ändring av betalningsbeloppet vid en sådan omprövning ska gälla från och med månaden efter den då barnet fyllde . Att underhållsstöd lämnas med ett högre belopp innebär att den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp blir högre i samma omfattning – i den utsträckning som han eller hon har betalningsförmåga att betala ett högre betalningsbelopp. Underhållsstödet har dessutom höjts med och barn vilket också har inneburit att de månatliga betalningsbeloppen har höjts med lika mycket. Flera studier har visat att de bidragsskyldiga föräldrarna inom underhållsstödssystemet är en förhållandevis skuldtyngd grupp. Mot den bakgrunden finns det anledning att förstärka de bidragsskyldiga föräldrarnas situation. I promemorian föreslås att grundavdraget vid beräkningen av en bidragsskyldig förälders betalningsskyldighet, dvs. det belopp som han eller hon får förbehålla sig för egna levnadskostnader, ska höjas . Vidare lämnas i promemorian ett förslag om hur barns inkomster ska påverka underhållsstödsbeloppets storlek.