prop · H50314 · 2017-09-14 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:14 Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition föreslås att det i skollagen (2010:800) ska regleras att resultat på nationella prov särskilt ska beaktas vid betygssättning. Vidare görs bedömningen att det behövs vissa ändringar på förordningsnivå för att öka likvärdigheten och rättssäkerheten i det nationella stödet för kunskapsbedömning och betygssättning: syftet med nationella prov respektive nationella bedömningsstöd bör tydliggöras, elevlösningar på nationella prov bör bedömas av någon annan än den undervisande läraren och sådana elevlösningar bör vara avidentifierade. I syfte att effektivisera det nationella stödet för kunskapsbedömning och betygssättning bör vidare de nationella proven och de nationella bedömningsstöden digitaliseras. Som ett första steg bör uppsatser och andra uppgifter som prövar skriftlig framställning få genomföras på dator. Det föreslås även att några felskrivningar i skollagen ska korrigeras och att en hänvisning till kommunallagen (1991:900) i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor ska ändras med anledning av att den nya kommunallagen (2017:725) träder i kraft . Korrigeringarna i skollagen samt den ändrade hänvisningen i lagen om försöksverksamhet föreslås träda i kraft . Ändringarna i fråga om nationella prov och bedömningsstöd föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor............................. Ärendet och dess beredning ............................................................ Dagens system med nationella prov och bedömningsstöd brister i likvärdighet och rättssäkerhet ............................................ Nuvarande reglering av betygssättning, nationella prov och De nationella provens syfte och roll ................................. Det bör säkerställas att kunskapsbedömningen och betygssättningen är mer likvärdig, rättssäker och effektiv .............. 6.1Det nationella stödet för kunskapsbedömning och betygssättning bör bestå av nationella prov och 6.2Elevlösningar av de nationella proven bör bedömas av någon annan än den undervisande läraren och 6.3Resultat på nationella prov ska särskilt beaktas vid 6.4För att bli mer effektiva och lätthanterliga bör de nationella proven och de nationella Korrigering av vissa bestämmelser ................................................. Ekonomiska konsekvenser för staten ............................... Konsekvenser för kommunerna........................................ Ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän.......... Konsekvenser för elever ................................................... 9.5Konsekvenser för jämställdheten och de Konsekvenser i förhållande till ........................ Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)........ Sammanfattning av utredningens förslag (SOU Betänkandets lagförslag i relevanta delar ......................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i skollagen (2010:800), 2.lag om ändring i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att nuvarande 13 kap. 21 a § ska betecknas 13 kap. 21 b §, dels att 2 kap. 20 §, 3 kap. 5 a och 8 §§, 15 kap. 32 §, 20 kap. 21 § och 29 kap. 3, 12 och 28 a §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 10 kap. 20 a §, 12 kap. 20 a §, 13 kap. 21 a §, 15 kap. 25 a § och 20 kap. 37 a §, av följande lydelse. Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, eller individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta gäller bara om 1.det saknas sökande som har legitimation, 2.den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3. det finns särskilda skäl att 3. det finns skäl att anta att den anta att den sökande är lämplig att sökande är lämplig att bedriva Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare eller för- skollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Om det inom ramen för under- Om det inom ramen för under- visningen eller genom resultatet på visningen, genom användning ett nationellt prov, uppgifter från ett nationellt bedömningsstöd, 1Senaste lydelse 2014:458. 2Senaste lydelse 2014:456. lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, såvida inte annat följer av 8 §. sultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, såvida inte annat följer av 8 §. Om det inom ramen för under- Om det inom ramen för under- visningen eller genom resultatet på visningen, genom användning av ett nationellt prov, uppgifter från ett nationellt bedömningsstöd, re- lärare, övrig skolpersonal, en elev sultatet på ett nationellt prov eller eller en elevs vårdnadshavare eller uppgifter från lärare, övrig skol- på annat sätt framkommer att det personal, en elev eller en elevs kan befaras att en elev inte kom- vårdnadshavare eller på annat sätt mer att nå de kunskapskrav som framkommer att det kan befaras att minst ska uppnås, trots att stöd har en elev inte kommer att nå de getts i form av extra anpassningar kunskapskrav som minst ska upp- inom ramen för den ordinarie un- nås, trots att stöd har getts i form dervisningen, ska detta anmälas till av extra anpassningar inom ramen Detsamma gäller om det för den ordinarie undervisningen, finns särskilda skäl att anta att så- ska detta anmälas till rektorn. dana anpassningar inte skulle vara samma gäller om det finns sär- Rektorn ska se till att skilda skäl att anta att sådana an- elevens behov av särskilt stöd passningar inte skulle vara tillräck- Rektorn ska se till att elevens skilt stöd ska även utredas om behov av särskilt stöd skyndsamt eleven uppvisar andra svårigheter i Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsitua- Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. 3 Senaste lydelse 2015:246. Vid betygssättning enligt 19 och Prop. 2017/18:14 20 §§ i ett ämne som det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på det provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda skäl. Vid betygssättning enligt 19 och 20 §§ i ett ämne som det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på det provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda skäl. Vid betygssättning enligt 20 och 21 §§ i ett ämne som det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på det provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda skäl. Vid betygssättning i en kurs som det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på det provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda skäl. Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en gymnasieskola med offentlig huvudman som behöver inackordering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller dock inte 1. elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt 16 kap. 47 2. elever som 2. elever som har tagits emot enligt 17 kap. 19 § andra stycket, enligt 17 kap. 19 § tredje stycket, 4 Senaste lydelse 2011:876. 2017/18:14 3. elever på Rh-anpassad utbildning, eller 4. utlandssvenska elever som får studiehjälp i form av inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Skyldigheten gäller till och med första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken för varje hel kalendermånad som eleven bor inackorderad. Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor. En ansökan om att delta i utbildning på gymnasial nivå ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman ska hemkommunen skyndsamt sända ansökan vidare till den huvudmannen. Till ansökan ska fogas ett yttrande av vilket det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. Ett yttrande behövs inte om det är onödigt med hänsyn till en tidigare Ett åtagande att svara för kost- Ett åtagande att svara för kost- naderna ska alltid lämnas om den naderna ska alltid lämnas om den sökande har rätt till utbildning sökande har rätt till utbildning enligt 19, 19 a eller 19 b §. enligt 19 d §. Ett åtagande att svara åtagande att svara för kostnaderna för kostnaderna ska också alltid ska också alltid lämnas om den lämnas om den sökande med hän- sökande med hänsyn till sina per- syn till sina personliga förhållan- sonliga förhållanden har särskilda den har särskilda skäl att få delta i skäl att få delta i utbildning hos utbildning hos den andra huvud- den andra huvudmannen. Ett åtagande gäller även gande gäller även om den sökande om den sökande därefter byter därefter byter hemkommun. Vid betygssättning i en kurs som det ges ett nationellt prov i ska ele- vens resultat på det provet särskilt tat på delprov ska dock inte sär- skilt beaktas om det finns särskilda 5Senaste lydelse 2016:1184. 6Senaste lydelse 2013:298. De personer som avses i 2 § De personer som avses i 2 § Prop. andra stycket 1 och 2 har rätt till andra stycket 1 och 2 har rätt till har påbörjat utbildningen innan de har påbörjat utbildningen innan de De har inte rätt till De har inte rätt till bildning, särskild utbildning för De personer som avses i 2 § andra stycket 4 har endast rätt till utbildning i grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. De personer som avses i 2 § andra stycket 5 har endast rätt till utbildning i förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola och, om de påbörjar utbildningen innan de fyllt , gymnasieskola och gymnasiesärskola. Den som har fyllt har rätt att själv föra sin talan i mål och ären- den enligt denna lag. Denna rätt gäller också ansökan Denna rätt gäller också ansökan ning, särskild utbildning för vuxna ning eller särskild utbildning för eller utbildning i svenska för vuxna och överklagande av beslut i fråga om sådan utbildning även beslut i fråga om sådan utbildning om den sökande eller den klagande även om den sökande eller den inte har uppnått . klagande inte har uppnått 16 års Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda bedöm- för huvudmän att använda natio- ningsstöd i årskurs 1 i grundsko- nella bedömningsstöd i årskurs 1 i lan, grundsärskolan, specialskolan , grundsärskolan, spe- cialskolan och sameskolan. Denna lag träder i kraft i fråga om 2 kap. 20 §, 15 kap. 32 §, 20 kap. 21 och 29 kap. 3 och 12 §§ och i övrigt . 7 Senaste lydelse 2015:798. Trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725) om anknytning till kommunens eller område eller deras medlemmar får en kommun eller ett landsting genom sådan entreprenad som avses i 1 § utföra uppgifter åt en annan huvudman inom skolväsendet. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor ska ha följande lydelse. 3 § Trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) om anknytning till kommunens eller område eller deras medlemmar får en kommun eller ett landsting genom sådan entreprenad som avses i 1 § utföra uppgifter åt en annan huvudman inom skolväsendet. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning gav en utredare i uppdrag att biträda med att utarbeta förslag till hur de nationella proven i avslutande kurser i gymnasieskolan ytterligare kan bidra till en förbättrad uppföljning av elevers resultat och en ökad likvärdighet i betygssättningen (U2014/2598/). Uppdraget utvidgades till att även omfatta att utarbeta ett förslag som ökar inslagen av extern rättning av de nationella proven och att analysera förutsättningarna för att digitalisera de nationella proven (U2014/3934/). Uppdraget skulle redovisas . I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1), utgiftsområde 16, aviserades att uppdraget skulle utvidgas till att även gälla antal, omfattning, effekter, förläggning och syfte med de nationella proven. Då detta innebar att det sammantagna uppdraget blev omfattande bedömde regeringen att utredningsarbetet skulle bedrivas inom kommittéväsendet i stället för inom . Regeringen bemyndigade en särskild utredare att göra en översyn av de nationella proven för grund- och gymnasieskolan (dir. 2015:36). Utredningen, som antog namnet Utredningen om nationella prov (U 2015:02), överlämnade sitt betänkande Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning (SOU 2016:25). I betänkandet föreslås ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning i tre delar som består av nationella prov, nationella bedömningsstöd och nationell kunskapsutvärdering. I denna proposition behandlas inte utredningens förslag om nationell kunskapsutvärdering. I betänkandet föreslås även att ska ansvara för att utveckla digitaliserade nationella prov och nationella bedömningsstöd och också ta fram gemensamma ramverk för dessa stöd. Det föreslås även att det i utvecklingsarbetet ska ingå en försöksverksamhet med digitalisering och extern bedömning av nationella prov samt att det ska införas en särskild registerlag för hanteringen av personuppgifter i försöksverksamheten. Nödvändig personuppgiftsbehandling i samband med en försöksverksamhet kommer att kunna ske inom ramen för den av och rådet beslutade allmänna dataskyddsförordningen (EU 2016/679), som blir direkt tillämpligt i EU:s medlemsstater , samt den kompletterande nationella lagstiftning som kommer att baseras på förslag som lämnats av (SOU 2017:39) och Ut- bildningsdatautredningen (SOU 2017:49). Därför behandlas varken utredningens förslag om uppdrag till myndighet, försöksverksamhet eller registerlag i denna proposition. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2016/01581/GV). och har beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. Utkastet överensstämmer i huvudsak med utredningens förslag, men har annan språklig utformning. 2017/18:14 spektionen har inkommit med besked om att myndigheten inte har några synpunkter på förslagen i utkastet till lagrådsremiss. har inkommit med synpunkter som behandlas i avsnitt 6.2, 6.3 och 9. Vidare har vissa organisationer beretts tillfälle att yttra sig över avsnitten 2, 6.3 och 9 i utkastet till lagrådsremiss. Dessa är Kommuner och Landsting (SKL), , Idéburna skolors riksförbund, , och . Synpunkter har inkommit från samtliga utom Idéburna skolors riksförbund. Dessa synpunkter behandlas i avsnitt 6.3. Inkomna yttranden finns tillgängliga i (U2017/01581/GV). I propositionen behandlas även vissa tillkännagivanden från , se avsnitt 6.2 och 6.4. I propositionen behandlas slutligen även förslag till korrigeringar av vissa bestämmelser i skollagen (2010:800) och förslag om att hänvisningen till kommunallagen (1991:900) i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor ska ändras till den nya kommunallagen (2017:725), se avsnitt 2 och 7. och har beretts tillfälle att yttra sig över utkast till dessa avsnitt. Dessa myndigheter har inkommit med besked om att de inte har några synpunkter på förslagen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som är likalydande med förslaget till lag om ändring i skollagen i denna proposition i fråga om samtliga ändringar utom 2 kap. 20 §, 15 kap. 32 §, 20 kap. 21 § och 29 kap. 3 och 12 §§. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Förslaget till lag om ändring i skollagen är i fråga om ovan nämnda paragrafer författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande i dessa delar. Detsamma gäller förslaget till lag om ändring i lagen om försöksverksamhet med branschskolor. 4Dagens system med nationella prov och bedömningsstöd brister i likvärdighet och rättssäkerhet Det nuvarande systemet med nationella prov och bedömningsstöd stöder inte en likvärdig och rättssäker bedömning och betygssättning Det svenska skolsystemet är i hög grad decentraliserat och bygger på en stor tilltro till lärarkåren. Lärarna förväntas vara goda pedagoger som förmår att lägga upp sin undervisning utifrån gällande läro-, ämnes- och kursplaner. De förväntas anpassa undervisningen efter elevernas olika individuella behov och löpande följa upp elevernas lärande och kunskapsutveckling. Vid kunskapsbedömning och betygssättning av enskilda elever ska lärarna utnyttja ett brett underlag för att bedöma hur långt eleven har kommit i sitt lärande i förhållande till uppsatta kunskapskrav. 2017/18:14 Till stöd för lärarnas bedömning utvecklar och tillhandahåller Statens skolverk nationella prov och andra bedömningsstöd. Eftersom proven är obligatoriska att använda och försedda med centralt givna bedömningsanvisningar tjänar de också som verktyg för att stödja en likvärdig bedömning och betygssättning över hela landet. Proven och bedömningsstöden bidrar därmed till att stärka elevernas rättssäkerhet vid betygssättningen. Det finns dock ett antal brister som innebär att systemet med nationella prov och bedömningsstöd inte svarar upp mot de angivna syftena. Proven upplevs också ta mycket tid i anspråk, vilket får till följd att undervisningen tvingas stå tillbaka. Olika lärare gör olika bedömningar av en elevs prestationer… har i uppdrag att genomföra viss central rättning av elevlösningar av nationella prov i , gymnasieskolan och i vuxenutbildning på gymnasial nivå. Resultatet av Skolinspektionens granskning visar att lärare som rättar sina egna elevers provsvar tenderar att göra generösa bedömningar och sätta relativt sett höga provbetyg. Enligt Skolinspektionen är den genomsnittliga skillnaden mellan skolornas bedömningar och Skolinspektionens ombedömningar dock signifikant mindre i de fall elevernas provsvar bedömts av någon annan än elevernas ordinarie lärare. Skolinspektionen drar därför slutsatsen att lärare vid skolor där någon form av sambedömning förekommer är mer restriktiva i sin bedömning än skolor där den ordinarie läraren ensam bedömer sina elevers provsvar. Enligt Skolinspektionen är det rimligt att anta att dessa avvikelser även får genomslag på elevers ämnes- eller kursbetyg. Det finns alltså brister i likvärdigheten när det gäller lärarnas bedömningar av elevernas prestationer på de nationella proven. …och det finns systematiska skillnader mellan provresultat och slutbetyg har i uppdrag att redovisa skillnaderna mellan resultatet på nationella prov, uttryckt i provbetyg, och slutbetyg i ämnet eller kursen. Enligt finns det generellt en stor variation mellan skolenheterna när det gäller skillnader mellan provresultat och slutbetyg. Det finns skolenheter där eleverna i genomsnitt fått exakt samma ämnesbetyg som provbetyg likväl som det finns skolor där eleverna i genomsnitt fått högre eller lägre ämnesbetyg. Den stora variationen i avvikelser mellan skolenheter kan enligt indikera att skolorna tolkar kunskapskraven på olika sätt. Skolinspektionen anger i rapporten för alla? (2012) att den stora variationen i (framför allt negativ) avvikelse mellan ursprungsrättningen av elevlösningar på nationella prov och Skolinspektionens kontrollrättning vittnar om systematiska hinder för att uppnå en likvärdig bedömning. Detta innebär enligt regeringens mening – särskilt mot bakgrund av att de avvikelser som förekommer är systematiska – att det finns en risk för att grunden för betygssättningen varierar på ett sätt som inte är rättssäkert för eleverna. 2017/18:14 Provresultatens betydelse för betygssättningen är oklar Utredningen visar att lärare har olika syn på provens vikt för betygssättningen. En del lärare låter proven vara helt styrande för betygen medan andra lärare bara ser dem som ett bedömningsunderlag bland andra. Detta kan vara en bidragande orsak till de systematiska skillnader som finns mellan provresultat och betyg. Det talar för att provresultatets betydelse för betygssättningen av lärarna upplevs som oklar, vilket kan leda till bristande likvärdighet och, i förlängningen, även resultera i att elevernas rättssäkerhet vid betygssättningen blir bristfällig. Det kan ha allvarliga konsekvenser för sökande till gymnasieskolan och högre utbildning, där antagningen i första hand baseras på betygen från grundrespektive gymnasieskolan, om grunderna för betygssättningen varierar. Nuvarande reglering av betygssättning, nationella prov och bedömningsstöd Bestämmelser om betyg finns på flera författningsnivåer Bestämmelser om betyg för de olika skolformerna i skolväsendet finns dels i skollagen (2010:800), dels i de förordningar som reglerar de olika Skolförordningen (2011:185), gymnasieförordningen (2010:2039) och förordningen om vuxenutbildning (2011:1108) inne- håller bestämmelser som kompletterar skollagen när det gäller grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning och särskild utbildning Bestämmelser för skolområdet finns även i Statens skolverks författningssamling, SKOLFS. Allmänna bestämmelser om betyg finns i 3 kap. skollagen. lan, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymna- siesärskolan och vuxenutbildning ska betyg sättas i den ut- sträckning och form som följer av skollagen eller annan författning. Rektorn ska se till att betyg sätts i enlighet med skollagen och andra för- fattningar och eleverna ska informeras om de grunder som tillämpas vid betygssättningen (3 kap. 13–15 §§ skollagen). Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas i