prop · H403140 · 2017-06-20 00:00:00 — bolagets tillgångar och skulder till ett så kallat ERICkon sortium för europeisk forskningsinfrastruktur och likvidera bolaget vid tillfälle som regeringen finner lämpligt. Kommis sionen upprättade European Spallation Source den Kommissionens beslut vann laga kraft den Tillgångar och skulder överfördes från bolaget till ERICkonsortiet per . Vid årsstäm man i beslutades att bolaget skulle likvideras. förvaltas av en utsedd likvidator med uppgift att genomföra avvecklingen. Likvidationen av bolaget förväntas avslutas . 88 Statligt ägande i modern tid 102Riktlinjer för extern rapportering i bolag med statligt ägande 104Riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattnings havare i bolag med statligt ägande V E R K S A M H E T S B E R ÄT T E L S E F Ö R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E 2 0 16 V E R K S A M H E T S B E R ÄT T E L S E F Ö R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E 2 0 16 S TAT L I G T Ä G A N D E I M O D E R N T I D Statligt ägande i modern tid Förvaltningen av bolagen med statligt ägande har huvudsakligen varit samlad inom . Skälen till varför bolag har bildats eller fått ett statligt ägande har förändrats över tiden. Sammanställningen nedan syftar till att kort sammanfatta de viktigare bolagshändelserna i det statliga ägandet. 1969 Industridepartementet bildas dit förvaltningen av flertalet av bolagen med statligt ägande förs. 1970 Statsföretag bildas för att samordna de stora aktiebolagen inom gruv-, stål-, skogs- och petrokemibranscherna med flera. 1974 bildas genom att Postbanken och Kreditbank går ihop. 1977 Svenska Varv bildas i samband med att staten övertar Salén-Invests aktier i . I koncernen ingår också , , Varf, , Uddevallavarvet och Öresundsvarvet. En omfattande omstrukturering påbörjas. 1978 , ledande ståltillverkare, bildas i en rekonstruktion av tre största handelsstålverk. Staten och Statsföretag äger och av . 1979 införlivas i Svenska Varv. 1980 och Statsföretag svarar tillsammans för av landets industriinvesteringar. 1981 Staten överlåter sin hälftenandel i ASEA-ATOM till ASEA. bildas där staten är delägare genom Förenade Fabriksverken (FFV). 1982 Svenska Varv rekonstrueras. Nedläggningen av storvarven fortsätter. 1984 köper av satellit- och TV-tillverkaren , vilken övertagits av staten . 1985 Statsföretag byter namn till . omstruktureras genom försäljning och köp av företag. 1986 Det statligt helägda () och , , går ihop och bildar , , med statliga finska som delägare. Första delprivatiseringen av sker genom att andel köps in och en tredjedel av aktierna i säljs till ett fåtal institutioner. 1987 börsnoteras i samband med en nyemission. Staten övertar Gruvor från . 1988 delas, får ansvar för bannätet och affärsverket () för tågtrafiken. 1989 , och Volvos livsmedelsbolag går samman och bildar den nya med och staten som största ägare med vardera av rösterna. 1990 köper Nordbanken. 1991 beslutar att helt eller delvis privatisera 35 företag och att avveckla Förvaltningsaktiebolaget . , tidigare Svenska Varv, byter skepnad till försvars- koncern när det slås samman med Telub och FFV, ombildat till aktiebolag, samt köper . blir och därmed avskiljs stomkraftnätet och utlandsförbindelser i ett nytt affärsverk – . Statens ägarandel i bjuds ut i ett publikt erbjudande i form av köprätter i kombination med en stats- obligation. blir helt konkurrensutsatt. SAS förvärvar av Linjeflyg och bildar ett helt integrerat inrikes- går i konkurs och förvärvas av staten. bildas för att ta hand om de problemkrediter som uppstått i Nordbanken till följd av finanskrisen. 1993 upphör och myndigheter kan agera fritt på fastighetsmarknaden. övertar statens kom- mersiella fastigheter. och staten kommer överens om att verka för en uppdelning av i två delar. Staten blir huvudägare i , inriktat på läkemedel, och blir huvudägare i som verkar inom branscherna för livsmedel, tobak med mera. Regeringen säljer av statens aktier i försvarskoncernen men behåller röst- majoriteten och aktien noteras på . och slås samman till , som lägger bud på . skjuter till för att rädda Nordbanken. 1994 A-Banan projekt bildas för att bygga , och är det första infrastrukturella projektet i som sam- finansieras av staten och näringslivet. Posten blir aktiebolag. Staten säljer sitt resterande innehav i , OKP samt delar av och . 1995 V&S Vin & Sprits monopol upphör. och det amerikanska läkemedelsbolaget går ihop. 1996 Staten skjuter till till AmuGruppen (senare ) för att rädda företaget från konkurs. V E R K S A M H E T S B E R ÄT T E L S E F Ö R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E 2 0 16 S TAT L I G T Ä G A N D E I M O D E R N T I D 1997 SBL Vaccin säljs till i . Svenska Penning- lotteriet och går ihop och byter namn till . och offentliggör sin avsikt att gå samman och bildar MeritaNordbanken. 1998 ägande bildas på Näringsdepartemen- tet och ges förvaltningsansvar för en stor del av bolagen med statligt ägande. 1999 Resterande aktieinnehav i & UpJohn säljs. bildas genom överföring av skogstillgångar från AssiDomän. Staten säljer sina aktier i (bolagiserat 1995 från i samband med att besiktningsmonopolet avskaffades) och Värdepapperscentralen (VPC). 2000 Återstående aktieinnehav i () säljs till försvarskoncernen . blir ett av största energibolag genom förvärven av de tyska energibolagen för . går samman med UniDanmark och norska och blir en nordisk bank. Statens ägarandel i banken minskar till . delas upp i sex olika bolag. Det nya får ansvar för persontrafiken. De andra bolagen är EuroMaint, , Jernhusen, TraffiCare och Unigrid. Flygkoncernen SAS, vil- ket tidigare ägts via tre olika nationella moderbolag, får ett gemen- samt nybildat moderbolag, , i vilket tidigare aktieägare får nyemitterade aktier. Staten äger därefter av . 2002 och finska Sonera går samman till TeliaSonera och skapar den ledande teleoperatören i . Statens äger där- efter av TeliaSonera. 2003 Statens aktier i överlåts till det likaså helstatligt ägda . Staten förvärvar ABB:s innehav V E R K S A M H E T S B E R ÄT T E L S E F Ö R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E 2 0 16 om i () och blir efter förvär- vet ensam ägare till SEK. 2005 Staten skjuter till till . ”Svensk kod för bolagsstyrning” (Koden), som syftar till att bidra till en förbättrad styrning av svenska aktiebolag, börjar tillämpas av Stockholmsbörsen och utgör även en del av statens ägarpolitik. bildas med uppgift att investera i tillväxtbolag. utvidgar uppdrag till att även omfatta inlåning från allmänheten. 2006 Staten avyttrar sin sista aktie i , vilket var en rest då huvudmannaskapet för hanteringen av farligt avfall överförts på en privat aktör. 2007 Staten minskar sitt innehav i TeliaSonera och säljer aktier för . Staten äger därefter i TeliaSonera. beslutar att ge regeringen mandat att sälja vissa av bolagen med statligt ägande. 2008 Staten säljer sitt innehav i OMX till Borse , i Vin&Sprit till franska och i till . Försäljningarna ger intäkter motsvarande 81 miljar- der kronor. SEK och tillförs nytt kapital, i samband med detta överlåts aktierna i till SEK. Fouriertransform bildas i syfte att investera i forsknings- och utvecklingsverksam- het inom fordonsklustret. Staten tar, genom , över ägandet i och . Övertagandet sker på grundval av stödlagen för att värna stabiliteten i den finansiella sektorn. 2009 Svevia och bildas ur tidigare verk- samheter inom och . Staten deltar i nyemis- sioner i och . Samgåendet mellan slutförs och bildar ett nytt bolag, PostNord. Apoteksmonopolet avvecklas och bolagen avskiljs från . S TAT L I G T Ä G A N D E I M O D E R N T I D 2010 Försäljningen av 465 apotek slutförs som ett led i omreg- leringen av apoteksmarknaden. Dessutom överförs 150 apotek till Apoteksgruppen. bildas av verksamhet. Det nybildade bolaget tar över flygplatsverksamheten för tio nationellt strategiska flyg- platser från . Staten deltar i nyemission i SAS. bildas i syfte att planera och bygga den europeiska spallationskällan i och ett centrum för databearbetning i . bildas i syfte att bedriva finansieringsverksamhet och främja innovation och företagande i norra inland. 2011 Förvaltningen av bolagen med statligt ägande flyttas över från till . Staten säljer 255 miljoner aktier i för och minskar sitt ägande från till . Aktierna i i delas ut från till staten. Bolaget äger produktiv skogsmark som ska användas som ersättningsmark för skyddsvärd skog. Metria som säljer analyser, tjänster och produkter baserade på geografisk information bildas ur Lantmäteriet. (bildat av resurs och AMS Arbetslivstjänster) säljs för . 2012 SAS brottas med stora lönsamhetsproblem och för att säkra bolagets likviditet går staten, tillsammans med övriga stora ägare och ett antal banker, med i en kreditfacilitet om . slutför delförsäljning av stationsnätet genom att dela bolaget i två delar. Minoritets- ägarna tar över det stationsnät som varit till försäljning medan majoritetsägaren, staten, behåller resterande del av och blir 100-procentig ägare till bolaget. 2013 och slås samman i syfte att skapa en gemensam organisation för finansiering i tidiga faser av bolagsbildningar. Förvaltningen av Parts (senare ), reservdelstillverkaren vilken tagit i pant för ett lån till biltillverkaren , flyttas till Finans- departementet. Staten avvecklar hela sitt återstående ägande i (13,) genom att under året sälja aktier för . Staten säljer till teknikkonsultföretaget för . 2014 SAS säger upp lånelöftet genom kreditfaciliteten till bland andra staten efter att ha förbättrat bolagets lönsamhet och stärkt den finansiella ställningen via en emission av preferensaktier på kapitalmarknaden. avbolagiseras då ansvar och verksamhet överförs till den nya e-Hälsomyndigheten som bildas . Ersätt- ningsmark i och försätts i likvidation. beslutades vid extra bolagsstämma i Bostadsgaranti om försäljning av dotterbolaget get Bostadsgaranti. Försäljningen utgör en del av avvecklingen av Bostadsgaranti som helhet. Regeringen fick bemyn- digande att avyttra tillgångar och skulder i ESS till ett konsor- tium för europeisk forskningsinfrastruktur och att likvidera bolaget. 2015 Förvaltningen av bolagen med statligt ägande flyttas från till och ges förvaltningsansvar för ytterligare åtta bolag och två stiftelser. Likvidationen av Ersättningsmark avslutas. 2016 Staten minskar sitt innehav i SAS i ett auktionsförfarande tillsammans med . Efter försäljningen äger staten 56,7 miljoner stamaktier i , motsvarande av antalet stamaktier och av antalet röster i SAS. Statens intäkter från försäljningen uppgår till 213,9 mil- joner kronor. Regeringen presenterar ett förslag på en ny risk- kapitalstruktur som ska investera i investeringsteam, så kallade venture capital-fonder, tillsammans med privat kapital. Propo- sitionen behandlas av och närings- och innovations- ministern bemyndigas att etablera det nya riskkapitalbolaget som får namnet Saminvest. Likvidationen av Miljöstyrnings- rådet avslutas. 2017 tillförs aktierna i de två statliga riskkapital- bolagen till statens nya riskkapitalbolag . V E R K S A M H E T S B E R ÄT T E L S E F Ö R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E 2 0 16 R E D O V I S N I N G S P R I N C I P E R Bolag som ingår i den konsoliderade redovisningen är de aktie- bolag där statens aktieinnehav förvaltas av samt organisationen . Den konsoliderade redovisningen är en sammanställning av finan- siell information som upprättats av de berörda bolagen. I den konsoliderade redovisningen ingår inte aktiebolag som förval- tas av andra myndigheter än eller av statliga stiftelser. Bolag där staten har en ägarandel som understiger eller är under avveckling, ingår inte heller i den kon- soliderade redovisningen. Dotterbolag utgörs av bolag där staten har en kapitalandel motsvarande eller mer. Intresse- bolag, det vill säga där staten har en kapitalandel understigande har, i det fall staten äger eller mer, med- räknats efter ägarandel vad gäller resultat. Den konsoliderade redovisningen bygger som framgått på finansiell information som upprättats och inrapporterats av respektive bolag. Denna konsoliderade redovisning är inte att jämställa med en koncernredovisning. Anledningen till detta är att bolagen med statligt ägande inte utgör en koncern och där- för upprättas inte heller en koncernredovisning enligt det for- mella regelverket. Sammanställningen syftar därför till att på bästa möjliga sätt ge en samlad och tydlig bild av förvaltningen av bolagen med statligt ägande i finansiella termer. För att möjliggöra detta utan att tillämpa konsolideringsmetoder enligt gällande regelverk lämnas nedan en beskrivning av grunderna för sammanställningen. Inrapporteringen till från bolag med stat- ligt ägande baseras på den gängse presentationsform som gäller inom näringslivet. Resultaträkning, balansräkning och kassa- flödesanalys har dock komprimerats. I rapporteringen för den konsoliderade redovisningen har vissa justeringar gjorts och för dessa ansvarar (se nedan). Bolagsbeskrivningarna som presenterar respektive bolag baseras huvudsakligen på bolagens egna uppgifter. Till följd av olika beräkningsmetoder kan de nyckeltal som redovi- sats i den konsoliderade redovisningen skilja sig från de nyckel- tal bolagen själva redovisat (se definitioner nedan). För den konsoliderade redovisningen gäller följande. •De bolag som ingår i sammanställningen är av olika karak- tär, storlek och tillämpar till viss del olika regelverk vid upp- rättandet av sina finansiella rapporter. Rapporteringen till är en komprimerad uppställningsform med inslag av både IFRS och svenska redovisningsprinciper, där bolagen redovisat i enlighet med de principer som till- lämpas i respektive bolag. En del bolag, bland annat de finan- siella bolagen som redovisar enligt lagen (1995:1559) om års- redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, anpassar sin inrapportering till rapporteringsformat för att konsolideringen ska bli praktiskt genomförbar. En del bolag har övergått till att tillämpa BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K3). •Av regeringens riktlinjer för extern rapportering för bolag med statligt ägande framgår att bolagens finansiella rapporter ska upprättas med utgångspunkt i de krav som ställs på noterade bolag. ska noterade bolag inom EU upprätta sin koncernredovisning i enlighet med IFRS, sådana som de har antagits av EU. •Intressebolag har redovisats enligt kapitalandelsmetoden. Innebörden är att resultatet efter skatt i intressebolaget motsvarande statens ägarandel har tagits in i den konsoliderade resultaträkningen på en rad i rörelseresultatet. På motsvarande sätt har ägarens andel i intressebolagets eget kapital tillförts den konsoliderade balansräkningen. •Dotterbolag i vilka det finns en minoritet har justerats i resultaträkning och balansräkning. Justeringen innebär att minoritetens andel i dotterbolagets resultat redovisas som en avdragspost i anslutning till resultat från andelar i intressebolag. Minoritetens andel i dotterbolagets kapital redovisas som en separat post i det egna kapitalet i koncernbalansräkningen. •Transaktioner mellan bolag som ingår i sammanställningen har inte eliminerats. Detta överensstämmer inte med sed- vanliga konsolideringsmetoder för koncerninterna mellan- havanden. Skälet till detta är, som inledningsvis beskrevs, att bolagen tillsammans inte utgör en koncern. Av denna anledning finns inte heller det underlag som erfordras för att möjliggöra sådana elimineringar tillgängligt hos de rappor- terande bolagen. •Vissa nyckeltal har inte beräknats för de finansiella bolagen. Skälet till detta är framför allt att det kapital som de finan- siella bolagen binder i rörelsen är av en annan karaktär jämfört med det stora flertalet övriga bolag. För information om redovisningsprinciper i respektive bolag hänvisas till respektive bolags årsredovisning. V E R K S A M H E T S B E R ÄT T E L S E F Ö R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E 2 0 16 P R O P O S I T I O N S F Ö R T E C K N I N G 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123) (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252) 2010/11:1 utgiftsområde 24, bet 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139, 140) (prop. 2013/14:1 utgiftsområde 24, bet. 2013/14:NU1, rskr. 2013/14:103) 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11, rskr. 1993/94:80) (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:FiU17, rskr. 2008/09:47) (prop. 2009/10:148, bet. 2009/10:NU25, rskr. 2009/10:361) (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282) (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:104) APL, , Apoteksgruppen 1970:74, bet. 1970:2LU, rskr. 1984/85:170, bet. 1984/85:SoU29, rskr. 1984/85:357) (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302) (prop. 1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58) (prop. 2001/02:63, bet. 2001/02:SoU10, rskr. 2001/02:194) (prop. 2004/05:70, bet. 2004/05:SoU13, rskr. 2004/05:217) (prop. 2005/06:70, bet. 2005/06:SoU15, rskr. 2005/06:198) (prop. 2006/07:78, bet. 2006/07:SoU12, 2006/07:153) (prop. 2007/08:87, bet. 2007/08:SoU 17, 2007/08:182) (prop. 2007/08:142, bet. 2007/08:SoU20, 2007/08:255) (prop. 2008/09:145, bet. 2008/09: SoU21, rskr.2008/09:226) (prop. 2008/09:190, bet. 2008/09: SoU25, rskr.2008/09:288) (prop. 2009/10:96, bet. 2009/10: SoU10, rskr.2009/10:222) (prop. 2009/10:138, bet. 2009/10: SoU23, rskr. 2009/10:288) (prop. 2012/13:128, bet. 2012/13:SoU26, rskr. 2012/13:279) 1993/94:39, bet. 1993/94:TU6, rskr. 1993/94:74) (prop. 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436) (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81) (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:TU1, rskr. 2006/07:35) (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138) 1963:91, SU 1963:83, bet. 3LU 1963:22, rskr. 1963:198) (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92) (prop. 1993/94:167, bet. 1993/94:TU35, rskr. 1993/94:433) (prop. 1994/95:69, bet. 1994/95:TU8, rskr. 1994/95:137) 1996/97:1 utgiftsområde 22, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8, rskr. 2009/10:161) 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2009/10:162) 1983/84:41, bet. 1983/84:BoU8, rskr. 1983/84:64) (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:103) (prop. 2013/14:125, bet. 2013/14:CU25, rskr. 2013/14:212) 1992/93:100, bet. 1992/93:KrU20, rskr. 1992/93:315) (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) (prop. 2009/10:1 utgiftsområde 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126) 2012/13:190, bet. 2012/13:UbU7, rskr. 2012/13:54) (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90) (prop 1955:211) (prop 1992/93:176, bet 1992/93 TU36) 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/00:238) (prop. 2003/04:127 bet. 2003/04:NU15, rskr. 2003/04:286) 1977/78:119, bet. 1977/78:TU22, rskr. 1977/78:291) (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) (prop. 1992/93:51, bet. 1992/93:NU15, rskr. 1992/93:97) 1993/94:100, bet. 1993/94:NU16, rskr. 1993/94:224) (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255) (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:NU1, rskr. 2015/16:89) (prop 1978/79:123, bet 1978/79:NU59, rskr 1978/79:415) (prop 1992/93:82, bet 1992/93:NU19, rskr 1992/93:145) (prop 1994/95:100, bet 1994/95:NU18, rskr 1994/95:300) 2009/10:10, bet. 2009/10:TU5, rskr. 2009/10:59) 1999/00:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238) 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:175) (prop. 1993/94:126, bet. 1993/94:UbU10, rskr.1993/94:341) (prop. 1995/96:145, bet. 1995/96:Ubu8, rskr. 1995/96:224) (prop. 1996/97:55, bet. 1996/97:AU6, rskr. 1996/97:108) (Skr. 1996/97:95, bet. 1996/97:AU10, rskr. 1996/97:188) (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:103) 1883:18) (prop. 1882:14) (prop. 1907:107) (prop. 1927:241) (prop. 1977/78:96, bet. 1977/78:NU50, rskr. 1977/78:225) (prop. 1978/79:87, bet. 1978/79:NU30, rskr. 1978/79:240) (prop. 1979/80:79, bet. 1979/80:NU72, rskr. 1979/80:380) (prop. 1981/82:32, bet. 1981/82:TU7, rskr. 1981/82:116) 1981/82:56, bet. 1981/82:NU13, rskr. 1981/82:82) (prop. 1980/81:128, bet. 1980/81:NU48, rskr. 1980/81:301) (prop. 1982/83:120, bet. 1982/83:NU38, rskr. 1982/83:306) (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92) 2010/11:53, bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188) 1997/98:1, bet. 1997/98:NU1, rskr. 1997/98:131) (prop. 2005/06:105, bet. 2005/06:LU33, rskr. 2005/06:377) (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21) 1992/93:100, bet. 1992/93:KrU20, rskr. 1992/93:315) (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) (prop 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287) 1992/93:132, bet. 1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152) (prop. 1993/94:38, bet. 1993/94:TU9, rskr. 1993/94:119) (prop. 1995/96:218, bet. 1996/97:TU6, rskr. 1996/97:34) (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304) (prop. 1998/99:95, bet. 1998/99:TU11, rskr. 1998/99:237) (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253) (prop. 2009/10:216, bet. 2009/10:TU19, rskr. 2009/10:378) (bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190) 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) (prop. 2001/02:2 bet. 2001/02:NU:5, rskr. 2001/02:64) (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:NU1, rskr. 2006/07:62) (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:152) (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287) (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:NU1, rskr. 2016/17:103) 1977/78:30, bet. 1977/78:AU16, rskr 1977/78:74) 1978/79:25 bil 9, 1 & 2, bet. 1978/79:AU17, rskr. 1978/79:118) (prop. 1978/79:139, bet. 1978/79:AU29, rskr. 1978/79:293) 1982/83:149, bet. 1982/83:AU25, rskr. 1982/83:153) (prop. 1991/92:91, bet. 1991/91:AU16, rskr. 1991/92:249) (/16:110, bet. 2015/16:NU23, rskr 2915/16:295) V E R K S A M H E T S B E R ÄT T E L S E F Ö R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E 2 0 16 1996/97:126, bet. 1996/97:TU9, rskr. 1996/97:232) (prop. 2000/01:124, bet. 2000/01:TU17), rskr. 2000/01:253) (prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40, rskr. 2008/09:192) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10: FiU35, rskr. 2009/10:220) (prop. 2012/13:46, bet. 2012/13:NU10, rskr. 2012/13:102) 1993/94:76, bet. 1993/94:BoU06, rskr. 1993/94:115) (prop. 1993/94:228, bet. 1993/94:BoU20, rskr. 1993/94:374) (prop. 1994/95:219, bet. 1994/95:BoU20, rskr. 1994/95:417) (prop. 2001/02:1 Bilaga 6, utg.omr.2, bet. 2001/02:FiU2, rskr. 2001/02:129) 2005:06:1, bet. 2005/06:FiU2, rskr. 2005/06:126–128) (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217) (prop. 2008/09:104, bet. 2008/09:FiU39, rskr. 2008/09:217) (mot. 2010/11:N1, bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190) 1962:125, bet. 1962:SU110, bet. 1962:BaU22, rskr.1962:272 & 275) (prop. 1981/82:181, bet. 1981/82:NU52, rskr. 1981/82:427) 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302) (prop. 2002/03:142, 2002/03:NU14, rskr. 2002/03:244) (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:FiU1, rskr. 2008/09:47) (prop. 2008/09:86, bet. 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125) 2015/16:1, utgiftsområde 24, bet. 2015/16:NU1, rskr 2015/16:89) 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238) (skr. 2001/02:141, bet. 2001/02:TU14, rskr. 2001/02:281) 2002/03:86, bet. 2002/03:NU13, rskr. 2002/03:343) (prop. 2005/06:160, bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308) (prop. 2008/09:176, bet. 2008/09:TU18, rskr. 2008/09:293) 1972:129, bet. 1972:TU20, rskr. 1972:329) (prop.1990/91:87, bet. 1990/91:TU28, rskr. 1990/91:369) (prop.1992/93:132, bet. 1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152) (prop.1992/93:200, bet. 1992/93:TU30, rskr. 1992/93:943) (prop.1993/94:150, bet. 1993/94:TU38, rskr. 1993/94:432) 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123) (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252) 1972:48, bet. 1972:NU37, rskr. 1978/79:142, bet. 1978/79:NU36, rskr. 1978/79:292) (prop. 1985/86:127, bet. 1985/86:NU21, rskr. 1985/86:305) 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) (prop. 1997/98:150, bet.