prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — påtalar dock att detta återigen aktualiserar frågan om att det måste bli enklare för en skattskyldig att kontrollera om en kund är skattskyldig, exempelvis genom en e-tjänst hos . upplevs att det är svårt att få fram denna information från , både vad gäller eventuell skattskyldighet och från vilket datum skattskyldigheten har registrerats. anser att de föreslagna förändringarna av återbetalnings- och avdrags- bestämmelserna för energiskatt på el är till fördel för alla aktörer. Skälen för regeringens förslag kan den som beräknas förbruka el i mycket stor omfattning, dvs. el per kalenderår, godkännas som frivilligt skatt- skyldiga för energiskatt på el om den över- vägande delen av förbrukningen sker i datorhall eller i tillverkningsprocessen i industriell Det kan emellertid finnas skäl att förenkla bestämmelsen samt utvidga möjligheten till godkännande som frivilligt skattskyldig till att även omfatta fler förbrukningsändamål. Frivillig skattskyldighet för ändamål som omfattas av försäkranssystemet I avsnitt 6.20.3 föreslås att möjligheten att köpa el utan energiskatt mot lämnande av försäkran tas bort och att den som förbrukar el för vissa ändamål i stället ges rätt till återbetalning. Det gäller om förbrukaren inte är skattskyldig. Om förbrukaren är skattskyldig för energiskatt på el så uppnås nedsättningen genom avdrag i energiskattedeklarationen enligt 11 kap. 9 § LSE. I syfte att underlätta hanteringen och minska likviditetspåverkan för de som inte är skatt- skyldiga kan det vara motiverat att utvidga den befintliga ordningen med frivillig skattskyldighet till att även omfatta förbrukning för de ändamål som avses i 11 kap. 9 § första stycket 1, 2, 3 och 5 LSE. En utvidgning av ordningen innebär att hanteringen av olika ned- sättningsberättigande förbrukningsändamål sker på ett mer likartat sätt och att reglerna blir mer lättöverskådliga. En utvidgning till fjärde punkten bedöms inte nödvändig eftersom skattskyldighet för nätinnehavare gäller som nedsätt- ningen under den aktuella punkten endast avser el som förbrukas av nätföretag. Regeringen föreslår därför att som frivilligt skattskyldig får godkännas även den som i mycket stor omfattning förbrukar el även om den övervägande delen av förbrukningen sker –i tåg eller annat spårbundet transportmedel eller för motordrift eller uppvärmning i samband med sådan förbrukning, –i huvudsak för kemisk reduktion eller i elektrolytiska processer, –vid sådan framställning av produkter som avses i 6 a kap. 1 § 6, eller –i metallurgiska processer eller vid tillverk- ning av mineraliska produkter under förut- sättning att det ingående materialet genom uppvärmning i ugnar har förändrats kemiskt eller dess inre fysikaliska struktur har förändrats, i den utsträckning för- brukningen inte omfattas av föregående punkter. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Den som godkänts som frivilligt skattskyldig ska För att godkännas som frivilligt skattskyldig krävs inte enbart en elförbrukning i mycket stor omfattning utan även att den övervägande delen av elförbrukningen, dvs. mer än hälften, måste anser regeringen, till skillnad från Energi- ske för vissa ändamål. Det innebär att den som beräknas ha en total elförbrukning om 20 giga- saknas skäl för att ska upprätta en wattimmar även måste ha en förbrukning om särskild e-tjänst där skattskyldiga kan kontrollera om en kund är skattskyldig. ändamålen för att kunna godkännas som frivilligt Vad som anses som mycket stor omfattning regleras endast skulle ta hänsyn till den beräknade sammanlagda förbrukningen för de utpekade I budgetpropositionen (prop. ändamålen blir det inte längre nödvändigt att ta 2015/16:1, volym 1 avsnitt 6.13.4) gjorde hänsyn till storleken på såväl förbrukningen för regeringen bedömningen att möjligheterna till de utpekade ändamålen som den totala frivillig skattskyldighet bör begränsas genom att En sådan ändring skulle ett krav på förbrukning i mycket stor omfattning därmed utgöra en regelförenkling. Detta krav har införts genom 11 kap. § Regeringen anser, till skillnad från bl.a. LSE och innebär att som frivilligt skattskyldig , Skogsindustrierna och Gjuteri- får godkännas den som beräknas förbruka el i föreningen att ordningen med frivillig skatt- mycket stor omfattning, om den övervägande skyldighet endast bör vara förbehållen företag delen av elförbrukningen sker i tillverknings- som har en mycket stor elförbrukning för processen i industriell verksamhet eller i en ändamål som kan berättiga till skattenedsättning. För att dagens krav på att företagets årliga Enligt den bedömning som Utredningen om sammanlagda förbrukning för vissa ändamål sektorsneutral och konkurrenskraftig energi- måste uppgå till mer än hälften av 20 giga- skatt på el gjorde i betänkandet Energiskatt på el wattimmar ska överföras till en ny ordning med – En översyn av det nuvarande systemet (SOU endast en gräns kopplad till den årliga 2015:87), vilken regeringen även delade i budget- förbrukningen för de utpekade ändamålen så bör propositionen bör det, för god- gränsen som lägst sättas till en beräknad årlig kännande som frivilligt skattskyldig, uppställda kravet på beräknad förbrukning i mycket stor sådan gräns på skulle överens- omfattning anses uppfyllt om sökanden stämma med vad som utredningen och regeringen tidigare bedömt vara den lägsta förbrukning för nedsättningsberättigande ända- mål som ska kunna grunda ett godkännande som manifesterats i 15 § FSE enligt vilken kravet på En sådan förändring skulle förbrukning i mycket stor omfattning, ska anses inte innebära att möjligheten att bli godkänd uppfyllt om den sökande kan beräknas förbruka som frivilligt skattskyldig inskränks för någon. el per kalenderår. Däremot skulle möjligheten att godkännas som Att ersätta formuleringen ”elektrisk kraft i frivilligt skattskyldig utvidgas för företag som mycket stor omfattning” som används i har en sammanlagd årlig förbrukning om mer än för de aktuella ändamålen men elektrisk kraft per kalenderår” skulle göra att där den totala elförbrukningen antingen bestämmelsen blir tydligare och att det inte överskrider eller är mer därigenom blir enklare för tillämparen att förstå än dubbelt så stor som förbrukningen för de vad som krävs för godkännande som frivilligt Det är viktigt att i möjligaste mån omfatta företag som exempelvis har en årlig total göra bestämmelserna mer lättillgängliga och det saknas sådana trängande skäl för fortsatt uppdelning av regleringen på flera författnings- nivåer vilka kan anses överväga nyttan av att Ett alternativ till den ovan nämnda lösningen sammanföra regleringen i bestämmelsen i LSE. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 förbrukning för de utpekade ändamålen till exv. på en högre nivå än . En sådan förändring skulle visserligen innebära en begränsning av antalet företag som omfattas av ordningen med frivillig skattskyldighet men den skulle innebära en försämring för företag som under nuvarande regler kan ansöka om godkännande som frivilligt skattskyldig. I sammanhanget bör även noteras förslaget i avsnitt 6.20.4 om möjlighet till åter- betalning av energiskatt på el för företag, exempelvis gjuterier, som förbrukar el i större omfattning. Vilket innebär en minskad likviditetseffekt för företag som inte uppfyller kraven för godkännande som frivilligt skattskyldig. Regeringen föreslår därför att det direkt i lagen regleras att som frivilligt skattskyldig får godkännas den som beräknas förbruka el per kalenderår för de i bestämmelsen uppräknade nedsättnings- berättigande ändamålen. Lagrådet anger i sitt yttrande att det är svårt att få en överblick över de lagförslag i lagråds- remissen Vissa punktskattefrågor inför budget- propositionen som rör ändringar avseende energiskatt i LSE samt anknytande förfaranderegler i skatteförfarandelagen (2011:1244). Regeringen noterar att Lagrådets yttrande emellertid inte innehåller några invänd- ningar i sak mot de aktuella förslagen i sig. Lag- rådets synpunkt om överskådligheten av lagråds- remissens förslag behandlas i avsnitt 6.20.3. Med undantag för förslaget till ändring av 11 kap. 6 § LSE föreslås ändringarna träda i kraft . För att ett godkännande som frivilligt skattskyldig ska kunna meddelas innan årsskiftet utan att godkännandet får effekt innan förändringarna som har koppling till försäkrans- systemet träder i kraft föreslås emellertid att 11 kap. 6 § ska träda i kraft . Ett godkännande som frivilligt skatt- skyldig för de nya ändamålen gäller från det datum som anges i beslutet dock tidigast fr.o.m. . Eftersom det är nödvändigt att säkerställa att det går mellan utfärdandet av lagändringarna och deras ikraft- trädande är det inte möjligt att tillmötesgå önskemål om ikraftträdandet av 11 kap. 6 § ska tidigareläggas till . Förslagen föranleder ändring av 11 kap. 6 § i lagen (1994:1776) om skatt på energi, se avsnitt 3.9. 6.20.6 Skattenedsättning för datorhallar Regeringens förslag: Den lägre skattenivån om som gäller för förbrukning i datorhallar utvidgas genom att kravet på att anläggningens sammanlagda installerade effekt för annan utrustning än kyl- och fläktanläggningar sänks till av den tidigare nivån, dvs. den sammanlagda installerade effekten i anläggningen behöver endast uppgå till . Återbetal- ningen av energiskatt på el som förbrukas i datorhall regleras i en ny separat paragraf i stället för gemensamt med förbrukning i tillverknings- processen i industriell verksamhet. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot det remitterade förslaget. som tillstyrker de åtgärder som föreslås i promemorians femte kapitel välkomnar denna typ av regeländringar. tillstyrker promemorians delar om förändringar av energiskatten på el. tillstyrker förslaget om att skattenedsättningen för förbrukning i dator- hallar utvidgas till mindre anläggningar genom en sänkning till installerad effekt. Energiföretagen stödjer att den lägre skattenivån på utvidgas även till mindre datorhallar och att effektgränsen sänks från 0,5 till samt anför att detta ger förutsättningar för ytterligare etableringar av datorhallar i och att dessa verksamheter sprids mer över landet. Energigas anger i sitt remissvar att de ställer sig bakom Energiföretagens remissvar. Node ser positivt på att gränsen för elskatt för datacenteraktörer sänks från till . Node har bl.a. anfört att de ser risk för att en gränsdragning strikt kopplad till strömför- brukningen per anläggning skulle kunna snedvrida den naturliga marknadsutvecklingen. Detta jämfört med att t.ex. införa en effektgräns per organisationsnummer eller att slopa effekt- gränsen till förmån för andra kvalifikations- gränser såsom exempelvis via SNI-nummer. Node Poles bedömning är att sådana justeringar ytterligare skulle öka tydligheten samt underlätta för kontroll av att rätt verksamhet bedrivs och att rätt krav ställs. och välkomnar förslaget om att även mindre datacenter- anläggningar ska kunna ta del av den lägre skattenivån på . efterfrågar dock ytterligare förtydligande av vad som avses med ”en anlägg- ning vars sammanlagda installerade effekt uppgår till”. Skälen för regeringens förslag: Datacenter- branschen är en bransch i stark tillväxt, både i och internationellt. I den nuvarande energiskatteordningen har skattenedsättningarna baserats på att företagen i de branscher som ansetts skyddsvärda är utsatta för internationell konkurrens. De bedöms därmed inte kunna föra vidare nationellt bestämda kostnadsökningar till sina kunder. Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el konstaterade i betänkandet Energiskatt på el (SOU 2015:87) att för företag som har datacenter som sin huvudsakliga verksamhet finns internationell konkurrens både i själva etableringsfasen och i den löpande verksamheten. Vid etableringar av in-house-anläggningar, som t.ex. Facebook, Google och , är det länder och regioner som konkurrerar om att få etableringen. Företagen i fråga konkurrerar i det läget alltså inte med andra företag utan det är länder som i någon utsträckning konkurrerar om att locka till sig företagens etableringar. Vid etablering av nya anläggningar jämför företagen de totala kostnaderna för etablering och drift i olika länder. En begränsning av nedsättningen till anlägg- ningar vars sammanlagda installerade effekt uppgår till samspelar med utredningens bedömning att ett datacenter som används för internt bruk normalt har en storlek mellan 50 och 200 kilowatt installerad effekt medan datacenter som vänder sig till externa P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 kunder ofta en installerad effekt om . Det kan emellertid antas att, i likhet med vad som gäller för stora datacenter, så kan vissa datacenter som inte omfattas av den lägre skattenivån vara utsatta för internationell konkurrens. Det av Fortlax, m.fl. framförda önskemålet om ett slopande av effektgränsen för att i stället begränsa nedsättningen till att endast avse anläggningar där en näringsidkare bedriver vissa verksamheter för kunders räkning, skulle riskera att exkludera vissa större datacenter på grund av att de endast stödjer den egna verksam- heten. En sådan ändring är problematisk eftersom den riskerar att exkluderar vissa aktörer inom den primära målgruppen för ned- sättningen. Regeringen anser, till skillnad från Node , att en effektgräns beräknad per aktör eller enbart baserad på SNI-nummer varken skulle öka tydligheten eller underlätta för kontroll jämfört med den nuvarande ordningen. För att även inkludera mindre anläggningar i nedsättningen kan dock en alternativ lösning vara att sänka effektgränsen för vad som definieras som datorhall. Effektgränsen begränsar emellertid kostnaderna för stödåtgärden och hjälper även till att underlätta bedömningen av vilka företag som har rätt till nedsättningen. Det senare genom att gränsen kan användas för att sålla bort mindre datacenter för internt bruk innan en bedömning av företagets huvudsakliga verksam- het blir nödvändig. En sänkning av gränsen för anläggningens sammanlagda installerade effekt , dvs. till , torde dock medföra att de datacenterföretag som är utsatta för inter- nationell konkurrens kommer att omfattas av nedsättningen. En sänkt gräns medför även att den som av exempelvis säkerhetsskäl delat upp sin verksamhet på två anläggningar om vardera kan få nedsättning för för- brukningen i båda anläggningarna. En sänkning av effektgränsen är vidare i linje med det önskemål som framförts av och i och med att utvidgningen av nedsättningen till fler datacenter även främjar tillväxt i redan etablerade datacenter. Regeringen föreslår därför att den lägre skattenivån om som gäller för viss förbrukning av företag inom datacenterbranschen utvidgas genom att kravet P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 på att anläggningens sammanlagda installerade effekt för annan utrustning än kyl- och fläktanläggningar sänks till en femtedel av den tidigare nivån så att den installerade effekten i anläggningen därefter endast behöver uppgå till . För den som är skattskyldig och förbrukar el i en datorhall uppnås nedsättningen genom avdrag i den skattskyldiges energiskattedeklaration medan nedsättningen uppnås efter återbetalning för övriga som förbrukar el i en datorhall. Återbetalningen av energiskatt för el som förbrukas i datorhall regleras i 1 kap. 14 § tillsammans med återbetalningen för förbruk- ning i tillverkningsprocessen i industriell verk- samhet. I syfte att göra återbetalningsbestäm- melserna mer likartade flyttas återbetalning för förbrukning i en datorhall till en ny paragraf, 11 kap. 15 §. För att hänvisningarna till nedsättningarna i 1 kap. 11 a § LSE ska vara korrekta även efter en sådan uppdelning föreslås ändring av 1 kap. 11 a § LSE lagen (2017:410) om ändring i lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. För att även beslut om återbetalning enligt den nya paragrafen, 15 §, i lagen (1994:1776) om skatt på energi ska vara att anse som beslut om punktskatt föreslås en ändring i 53 kap. 5 § lagen (2016:1077) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Den utvidgade nedsättningen bedöms uppfylla de materiella villkoren i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. En följd av ändringen är att regeringen behöver lämna viss sammanfattande information om stödet till kommissionen. När det gäller E.ON Sverige AB:s önskemål om förtydligande av vad som avses med anläggning kan konstateras att skattenedsättningen för el som förbrukas i datorhallar är en befintlig ordning samt att den föreslagna ändringen inte inverkar på hur bestämmelsen ska tolkas i dessa delar varför frågorna får anses överlämnade till rättsväsendet för avgörande. Det kan dock noteras att innebörden av anläggning behandlas i för- fattningskommentaren i Budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, volym 1 avsnitt 6.31). Lagrådet anger i sitt yttrande att det är svårt att få en överblick över de lagförslag i lagråds- remissen Vissa punktskattefrågor inför budget- propositionen som rör ändringar avseende energiskatt i lagen (1994:1776) om skatt på energi samt anknytande förfaranderegler i skatteförfarandelagen (2011:1244). Regeringen noterar att Lagrådets yttrande emellertid inte innehåller några invändningar i sak mot de aktuella förslagen i sig. behandlas i avsnitt 6.20.3. föreslås träda i kraft den Förslaget föranleder dels införandet av en ny paragraf, 11 kap. 15 § i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dels ändring av 1 kap. 14 § och 11 kap. 14 § i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dels ändring av 53 kap. 5 § lagen (2016:1077) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), dels ändring av 1 kap. 11 a § i lagen (2017:410) om ändring i lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Se avsnitt 3.9, 3.25 och 3.31. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som är nödvändig i det aktuella lagstiftningsärendet och avseende de aspekter som ska belysas enligt 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regel- givning. Det sker mot bakgrund av tillgängliga uppgifter och i den omfattning som är möjlig. anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Att möjligheten att köpa el utan energiskatt mot lämnande av försäkran föreslås tas bort bedöms inte påverka de totala intäkterna från energi- skatten på el respektive år. Däremot påverkas uppbörden eftersom skattebefrielsen inte längre erhålls direkt utan i stället genom återbetalning. Uppbördsförändringen ger upphov till en positiv offentligfinansiell ränteeffekt, genom att statens upplåningsbehov, allt annat lika, minskar. Den elanvändning som omfattas av försäkranssystemet är okänd, totalt bedöms knappt omfattas av avdragsmöjligheterna enligt 11 kap. 9 § första P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 stycket 1–5 LSE, exklusive program för energi- för förvaltningen av nätet i syfte att upprätthålla effektivisering där de sista deltagande företagen Det finns åtta anläggningar i som har miljötillstånd för metallurgiska att det är ett begränsat antal verksamheter som processer och elektrolytiska processer (omfattas av Miljöprövningskoderna 27.70 och 27.80). av den el som är befriad från energi- finns ca 170 elnätsföretag i . skatt på el omfattas av försäkranssystemet Detta innebär att det finns minst 263 företag beräknas ränteeffekten till ca som omfattas av 11 kap. 9 § första stycket 1– Då förslaget förväntas leda till ökade Då många av dessa företag är skatt- möjligheter att kontrollera att rätt skattenivå tas skyldiga eller frivilligt skattskyldiga påverkas de ut kan förslaget minska risken för skatteundan- inte av återbetalningsbeloppen. dragande, vilket kan ha en positiv offentlig- företag, samtliga tågföretag med tåglägen i finansiell effekt, men omfattningen av detta är långtidsplaneringen och hälften av företagen svår att bedöma och sannolikt begränsad. med metallurgiska eller elektrolytiska processer Den föreslagna gemensamma gränsen för när antas vara skattskyldiga eller frivilligt skatt- Detta innebär att ca 52 skattskyldiga kommer beröras av den föreslagna återbetal- kalenderår för ett nedsättningsberättigat ända- mål innebär en sänkt nivå för den el som bl.a. gränserna för verksamheter som omfattas förbrukas i tillverkningsprocessen i industriell av 11 kap. 9 § 1, 2, 3 och 5 bedöms stärka verksamhet eller i datorhall. inte påverka intäkterna från energiskatten på el, däremot kommer fler företag med verksamhet inom dessa områden omfattas av kvartalsvis Förslaget om att utvidga möjligheterna att återbetalning, vilket innebär att uppbörden av godkännas som frivilligt skattskyldig till fler Det bedöms ge upphov till en förbrukningsändamål bedöms inte påverka de negativ offentligfinansiell ränteeffekt, genom att årliga intäkterna från energiskatten på el. statens upplåningsbehov, allt annat lika, ökar. Däremot kommer fler företag med verksamhet Totalt bedöms en årlig elanvändning om ca inom dessa förbrukningsområden att kunna bli påverkas av förslaget. frivilligt skattskyldiga och därmed erhålla sina effekten beräknas då till ca -0, I stället för att begära De föreslagna förenklingarna rörande återbetalning kan då avdrag göras direkt i melserna innebär ingen förändring i sak och därmed påverka uppbörden av energiskatten på bedöms inte påverka de offentligfinansiella el och ge upphov till en negativ offentlig- finansiell ränteeffekt, genom att statens upp- Förslaget om att en återbetalningsgräns införs låningsbehov, allt annat lika, ökar. för verksamheter som omfattas av 11 kap. 9 § handlar det om de förbrukningsändamål som första stycket 1, 2, 3 och 5 LSE innebär att dessa omfattas av förslaget om att försäkranssystemet förbrukare erhåller återbetalning av skatt på el tas bort, men med en annan fördelning. som förbrukats under kalenderåret för den del av större elförbrukare, med en årlig förbrukning på för de berörda ända- målen, som påverkas av den föreslagna regel- Hur många verksamheter som omfattas av Totalt bedöms den årliga el- 11 kap. 9 § första stycket 1–5 LSE är inte känt, användning som omfattas av den föreslagna varför ett antal antaganden måste göras. utvidgningen till ca och en var det 37 företag som förbrukade betydande andel av den elanvändningen bedöms el för drivmotorström tåg eller annat spårbundet omfattas av regeländringen. den el som är befriad från energiskatt på el 2016 48 stycken verksamheter som yrkade berörs av den föreslagna utvidgningen kan avdrag för el som förbrukats eller överförts för -4,2 miljoner förbrukning vid sådan överföring av el på det elektriska nätet som utförs av den som ansvarar P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Att bedöma de offentligfinansiella effekterna av en sänkt effektgräns för datacenter från 0,5 till är svårt då det saknas offentlig statistik på hur många datacenter som har en installerad eleffekt mellan 0,1 och . För att uppskatta de minskade skatteintäkterna av en sänkt effektgräns behöver därför ett antal antaganden göras. I betänkandet Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) uppskattar utredningen att ett hundratal företag har en installerad eleffekt över . Utredningen bedömer vidare att en effektgräns på 0,3 i stället för skulle minska de offentligfinansiella intäkterna med 82 miljoner vilket innebär att de bedömer att det finns upp till 70 datacenter med en effekt mellan 0,3 och under . I en rapport om potentialen för datacenter i uppskattar i rapporten the Data Center Opportunity – How can Become a Global Front-runner in Digital Infrastructure (2016) att det finns ca 3 000 datacenter med en effekt under . Rapporten innehåller ingen information om hur dessa 3 000 datacenter fördelar sig över effektgränser. flertalet av dessa under . 305 företag registrerade under Företag för datordrifttjänster.