prop · H40377 · 2017-01-20 00:00:00 — Enligt en översiktsstudie av Paagman m.fl. (2015) är de vanligaste motiven till att inrätta servicecenter att minska kostnader, öka kvalitet och öka effektivisering. I den vetenskapliga litteraturen finns emellertid få exempel på att implementering av delade servicecenter leder till minskade eller ökade kostnader. Här krävs ingående analys där kostnader före och efter inrättandet mäts. Överlag är kunskapsläget svagt om realiserade kostnadsbesparingar i samband med att servicecenter inrättas. Granskningen omfattar SSC:s arbete med följande tjänsteområden: lönerelaterade tjänster och ekonomirelaterade tjänster. SSC utreder därutöver införandet av en myndighetsgemensam tjänst för e-arkivering. Granskningen berör inte det tjänsteområdet. 1.4 Metod och disposition 1.4.1 Dokumentstudier, intervjuer och enkät För att besvara revisionsfrågorna har granskningen omfattat dokumentstudier, intervjuer samt en enkät till anslutna och icke anslutna myndigheter. har kartlagt vad som beslutats om mål, inriktning och villkor för SSC:s verksamhet i offentliga utredningar, myndighetsrapporter, propositioner samt regleringsbrev och andra regeringsbeslut. För att bedöma SSC:s verksamhet och insatser har vi tagit del av årsredovisningar, rapporter och skrivelser från SSC. Vidare har chefer inom SSC intervjuats . har även inhämtat särskilda analyser från SSC om kostnader och intäkter i verksamheten. 4Förordning (2012:208) med instruktion för Statens servicecenter. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För att kunna bedöma om SSC har bidragit till att effektivisera den administrativa stödverksamheten i staten skulle kostnader och kvalitet före och efter inrättandet av SSC behöva analyseras. Det finns dock inga lättillgängliga uppgifter om kostnader m.m. före inrättandet av SSC. I stället har vi skickat en enkät till myndigheterna för att låta myndigheterna själva bedöma denna fråga. En enkät skickades till 235 myndigheter5 med frågor om synpunkter på kostnader, kvalitet i tjänster, arbets- och ansvarsfördelning samt samverkan. Syftet var dels att fördjupa vår bedömning av huruvida SSC når fastställda mål, dels att få en uppfattning om hur olika myndigheter ser på SSC:s verksamhet. Totalt 189 myndigheter besvarade enkäten vilket motsvarar en svarsfrekvens på . Enkätsvaren har fördjupats genom intervjuer med företrädare för ett mindre antal anslutna respektive icke anslutna myndigheter av olika storlek. Vi har även intervjuat företrädare för för att inhämta synpunkter på utredningarna och etableringen av SSC. Vi har även intervjuat ansvariga för frågor om statlig förvaltning inom liksom ansvarig minister när regeringen fattade beslut om att inrätta SSC. 1.4.2 Kapitelindelning i huvudsak efter revisionsfrågorna Rapportens disposition följer i huvudsak de revisionsfrågor vi använt för granskningen. Efter detta inledningskapitel följer att bakgrundskapitel som i korthet beskriver dels hur företeelsen servicecenter introducerades i statsförvaltningen, dels SSC:s villkor och verksamhet . I kapitel 3 redovisas de resultat SSC uppnått och myndigheters uppfattningar om verksamheten. I kapitel 4 redovisas de förklaringar funnit till den utveckling och de resultat som redovisats i föregående kapitel. 5Uppgifterna hämtade från SCB:s myndighetsregister med uppgifter om förvaltningsmyndigheter kompletterat med uppgifter från (2015). Vissa nämnder som är anknutna till har uteslutits liksom myndigheter som inte har något utfall på statsbudgeten och myndigheter med samma e-postadress som Kammarkollegiet. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S E R V I C E C E N T E R – H A R A D M I N I S T R A T I O N E N B L I V I T E F F E K T I V A R E ? 2 Bildandet av Statens servicecenter Servicecenter beskrivs i litteraturen som en organisatorisk enhet som tillhandahåller en tjänst till kunder inom organisationen för att uppnå stordrift och kvalitativa fördelar. Tjänsten som erbjuds via servicecentret ska sedan upphöra att produceras inom respektive organisatorisk enhet och i stället köpas in av servicecentret. Inom offentlig sektor kan ett gemensamt servicecenter enligt (2010) definieras som en organisatorisk enhet som bistår med tjänster till myndigheter under flera departement. Tjänsterna inkluderar personal- och organisationstjänster, it, lokalservice, kommunikation, budgetering, redovisning, revision och upphandling. 2.1 Många utredningar förberedde servicecentret Förutsättningarna för att effektivisera stödverksamheten inom statliga myndigheter utreddes innan Statens servicecenter (SSC) bildades. () har genomfört flera utredningar om servicecenter både på eget initiativ och på regeringens uppdrag. –2004 undersöktes myndigheternas administrativa kostnader, s.k. OH-kostnader. ESV (2005) ville med denna undersökning verka för att och övriga myndigheter skulle lägga större vikt vid frågor om administrativa kostnader. Ett antal myndigheter, bl.a. Försvarsmakten och f.d. , såg en stor potential i att inrätta egna servicecenter. När och omvandlades till s.k. enmyndigheter6 inrättade båda myndigheterna egna centraliserade administrativa verksamhetsstöd för löne- och ekonomiadministration. redovisade ESV (2007) beräkningar som visade att det fanns potential för besparingar på åtminstone 25–för servicecenterlösningar men att detta var starkt beroende av hur dessa lösningar utformades och implementerades. tillsattes E-delegationen med uppgift att utarbeta en strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning och för hur en koncentration av administrativa stödtjänster skulle kunna ske inom statsförvaltningen.7 E-delegationen (SOU 2009:86) bedömde att besparingspotentialen låg på ungefär samma nivå som den ESV tidigare hade redovisat. utsåg regeringen en särskild utredare som skulle förbereda bildandet av SSC. I uppdraget ingick att föreslå utformning, ta fram en lönsamhetskalkyl och presentera en genomförandeplan med föreslag till instruktion, regleringsbrev m.m.8 6Direktiv 2010:117, s. 2 och Statskontoret 2010. 8Direktiv 2010:117 och direktiv 2011:99.. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bedömde att en successiv anslutning av 25 större myndigheter (motsvarande av antalet statligt anställda) skulle vara tillräcklig för att SSC skulle uppnå ekonomisk balans inom och kunna återbetala en räntekontokredit inom ytterligare cirka fem år.9 2.2 Både sänkta kostnader och ökad kvalitet skulle uppnås SSC bildades med uppgiften att tillhandahålla främst transaktionsintensiva och repetitiva administrativa stödtjänster inom ekonomi- och personaladministration åt myndigheter under regeringen. En majoritet av remissinstanserna hade ställt sig positiv till att regeringen bildade ett myndighetsgemensamt servicecenter och tillstyrkte i huvudsak förslag. De invändningar som framfördes avsåg informationssäkerhet, sekretessbestämmelser, ansvaret för felaktiga betalningar samt processen för intern styrning och kontroll.10 2.2.1 Regeringen såg en stor effektiviseringspotential Regeringen redovisade i budgetpropositionen (utg.omr. 2, avsnitt 3.4) resultatet av arbete och sina motiv för att bilda SSC. Regeringen skrev att SSC kan uppnå stordriftsfördelar genom att konsolidera och standardisera statens administrativa verksamhet. Regeringen hänvisade till utredningens beräkning att staten skulle kunna spara om av de anställda i 133 myndigheter omfattades av de ekonomi- och löneadministrativa tjänsterna. Effektiviseringen bedömdes till och ännu högre om anskaffning och förvaltning av systemstöd kunde genomföras av SSC i stället för av varje enskild myndighet. Regeringen nämnde e-handelssystemet som ett aktuellt exempel där kostnader kunde minska till följd av att drift och underhåll inklusive leverantörsanslutning kunde ske centralt i stället för vid respektive myndighet. Regeringen bedömde i samma proposition att det mål som föreslagit var rimligt, dvs. att av staten mätt i antal anställda skulle vara anslutna till SSC vid utgången av 2015. På borde merparten av myndigheterna vara anslutna menade regeringen. Huvudprincipen var att det i första hand skulle vara frivilligt för myndigheterna att ansluta sig till SSC. Regeringen menade dock att om det skulle dröja med en bred anslutning av myndigheter på frivillig basis, som servicecentrets verksamhet och lönsamhetskalkylerna för de anslutna myndigheterna visade tydliga effektivitetsvinster, skulle den skärpa kraven på myndigheterna. En utgångspunkt skulle då att vara att myndigheter som inte ville ansluta sig skulle kunna visa att den aktuella verksamheten sköttes minst lika effektivt i egen regi eller på annat sätt. 9SOU 2011:38, tabell 9.2 och 9.3. 10Direktiv 2011:99, s. 3–5. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S E R V I C E C E N T E R – H A R A D M I N I S T R A T I O N E N B L I V I T E F F E K T I V A R E ? bedömningen att alla myndigheter inom ramen för sin reguljära verksamhetsplanering borde analysera och pröva en eventuell anslutning till SSC av hela eller delar av den administrativa stödverksamheten och ta fram en plan för när i tiden en anslutning skulle kunna ske. Regeringen lyfte i budgetpropositionen 2013 (utg.omr. 2, avsnitt 3.4) också fram de kvalitativa fördelar som kunde uppstå till följd av koncentrationen av administrativa uppgifter till SSC, bl.a. att •anslutna myndigheter får ett ökat fokus mot kärnverksamhet •administrativt stöd blir en kärnverksamhet i SSC, vilket i sin tur kan främja effektivitet och kvalitet samt rekryteringen av kvalificerade medarbetare •personberoendet vid de anslutna myndigheterna minskar •SSC skapar en plattform som underlättar framtida koncentration av förvaltningsgemensamma stödtjänster, t.ex. e-arkiv. Regeringen poängterade även att det kunde vara lämpligt att enskilt styra vissa myndigheter mot anslutning, exempelvis vid omstrukturering och nybildning eller vid kompetensförsörjningsproblem eller systembyte. Regeringen övergav 2015 möjligheterna till frivillig anslutning till bastjänsterna inom löneområdet och beslutade att 107 myndigheter ska ha anslutit sig till SSC:s lönerelaterade tjänster senast den 1 januari 2017.11 Huvuddelen av dessa är redan anslutna och de flesta nytillkommande har redan påbörjat anslutningen. Regeringens utgångspunkt i budgetpropositionen (utg.omr. 2, avsnitt 4.3.3) är att förordningen –2019 ska utvidgas till andra lämpliga myndigheter. 2.3 Servicecentertanken bygger på standardiserade tjänster 2.3.1 SSC bygger på befintliga verksamhetsstöd SSC bygger på de delar av ekonomi- och lönesektionen inom verksamhetsstöd som var lokaliserade till samt de delar av verksamhetsstöd som avser lön samt de ekonomi- och lönerelaterade funktionerna som var lokaliserade till . skötte via sitt verksamhetsstöd liknande tjänster åt och Lantmäteriet medan tillhandahöll stödtjänster åt Pensionsmyndigheten.12 Regeringen angav i budgetpropositionen (utg.omr. 2, avsnitt 3.3.2) att Kammarkollegiets dåvarande avdelning för administrativ service i inordnades i SSC . Verksamheten riktade sig främst till mindre myndigheter. Motivet till att inordna den verksamheten var att hålla nere statens samlade 11Förordning(2015:665) om statliga myndigheters användning av Statens servicecenters tjänster. 12Direktiv 2010:117, s. 2. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N it-kostnader och säkerställa att statens administrativa stödverksamhet utvecklas utifrån gemensamma mål. Verksamheten vid Kammarkollegiet bidrog även med expertis och strukturer inom det konsultativa området samt inom it och kundanslutning. 2.3.2 Standardiserade bastjänster dominerar SSC:s verksamhet utgörs av löne- och ekonomirelaterade tjänster. bedrevs e-handelstjänster som en separat tjänst men den tjänsten är inkluderad i de ekonomirelaterade tjänsterna. Inom varje tjänsteområde finns ett antal deltjänster som myndigheterna kan välja att ansluta sig till. Dessa är indelade i bas-, tilläggs- och specialtjänster enligt följande: •Bastjänsterna är standardiserade. •Tilläggstjänsterna är standardiserade och köps efter behov. •Specialtjänsterna avser tjänster av tillfällig karaktär. Bastjänsterna kan vara antingen löne- eller ekonomirelaterade där löneadministration, samt rese- och utläggsadministration ingår i de lönerelaterade tjänsterna. I de ekonomirelaterade bastjänsterna ingår bl.a. löpande bokföring, redovisning och färdigställande av bokslut samt leverantörsfakturahantering som erbjuds med eller utan förslagskontering och kontroller. I samtliga bastjänster ingår support från servicedesk. Tilläggstjänsterna är tjänster som bara vissa myndigheter behöver, t.ex. administration av anställningsbeslut. Specialtjänsterna är tjänster av mer tillfällig och unik karaktär, t.ex. utredningar och konsultativa tjänster. Dessa är inte möjliga att standardisera. Bastjänsterna står för av SSC:s intäkter medan tilläggs- och specialtjänsterna står för övriga intäkter.13 För de löneadministrativa tjänsterna har SSC avtal för tre systemstöd för lönetjänster: (som är det nyaste) samt Palasso och Pol.14 De ekonomirelaterade tjänsterna hanteras i ekonomisystemet Agresso och e-handelssystemet . 13E-post från SSC, . 14De flesta myndigheter använder systemstödet Palasso. Agresso används av många för tidredovisning. används för lönetjänster åt och . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S E R V I C E C E N T E R – H A R A D M I N I S T R A T I O N E N B L I V I T E F F E K T I V A R E ? 2.4Regeringen har höjt anslutningsmålet och skjutit upp självfinansieringen Regeringens verksamhetsmål 2012–2014 var att SSC skulle verka för att av staten (mätt i antalet anställda) var anslutna till myndighetens tjänster vid utgången av 2015. Det ekonomiska mål som gällde den var att SSC ekonomi skulle vara i balans 2019. SSC:s kostnader för etablering, löpande verksamhet och investeringar finansieras med avgifter från anslutna myndigheter. För att finansiera de första årens samlade underskott beviljade regeringen en räntekontokredit som inledningsvis uppgick till samt en låneram för finansiering av investeringar. 15 Det ekonomiska målet innebar att räntekontokrediten skulle vara återbetald 2019. 2.4.1 Verksamhetsmål och ekonomiska mål har reviderats Regeringen har höjt målet för anslutning och 2016, och vid utgången av 2017 ska den nå . formulerades ytterligare tre mål om att myndigheten också ska: •bidra till att öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen •med hög effektivitet och kvalitet ansluta de myndigheter som omfattas av förordningen (2015:665) om statliga myndigheters användning av SSC:s tjänster •verka för att ingå överenskommelser med minst sex myndigheter om anslutning till de ekonomiadministrativa tjänsterna. Regeringen har reviderat det ekonomiska målet ett antal gånger. Tidpunkten för ekonomisk balans sköts i regleringsbrevet . I regleringsbrevet sköts balanstidpunkten och kompletterades med ett mål att myndigheten ska nå ett balanserat resultat på årlig basis.16 Den framskjutna balanstidpunkten innebär att dvs. räntekontokrediten ska vara återbetald 2030 och återbetalningen ska kunna påbörjas om SSC då har intäkter som täcker de löpande kostnaderna, 2.4.2 SSC:s kostnader ska täckas av avgifter Avgiftsintäkterna ska täcka samtliga kostnader, inklusive tidigare kostnader för och underskott från Kammarkollegiets avdelning för administrativ service. Utredningens kostnader belastade SSC:s resultaträkning 2012 med cirka 31 miljoner kronor.17 Enligt budgetpropositionen (utg.omr. 15Regleringsbrev för Statens servicecenter, . 16Detsamma gäller för . 17Servicecenterutredningen (2012a), avsnitt 7. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N avsnitt 4.5.2) uppgick det underskott som hade uppstått inom Kammarkollegiets avdelning för administrativ service till . Avgiftsmodellen fastställdes av Servicecenterutredningen.18 Modellen byggde på olika typer av avgifter – dels fasta och rörliga avgifter per myndighet, dels rörliga avgifter per transaktion eller timme. Avgifterna varierade också beroende på typ av tjänst inom tjänsteområdena. Därtill var avgiftsnivån för myndigheter högre efter anslutning för att kompensera för kostnader i samband anslutning. SSC har sett över och förenklat avgiftsmodellen med utgångspunkt i att de totala avgiftsintäkterna ska vara oförändrade. Avgifterna för enskilda myndigheter kan dock komma att öka eller minska jämfört med tidigare.19 Investeringar i anläggningstillgångar finansieras via lån i Riksgälden. Låneramen var , höjdes den till för att 2015 sänkas till . ansökte SSC om höjd låneram för att finansiera dels kostnader till systemleverantörerna, dels egna kostnader när en myndighet ansluter sig. Dessa kostnader betalas av den anslutande myndigheten, men genom att kostnaderna utgör en immateriell tillgång hos SSC och skrivs av faktureras anslutna myndigheter . 18Direktiv 2011:99, s. 14. 19SSC beslutar om avgifternas storlek enligt 9 § förordning (2012:208) med instruktion för Statens servicecenter (intervjuer med SSC, och ). R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S E R V I C E C E N T E R – H A R A D M I N I S T R A T I O N E N B L I V I T E F F E K T I V A R E ? 3 Hur har det gått för Statens servicecenter? I detta kapitel presenteras utfallet av reformen med Statens servicecenter (SSC) och därmed besvaras revisionsfrågan om Statens servicecenter har bidragit till att effektivisera den administrativa stödverksamhet som övertagits från anslutna myndigheter. I avsnitt 3.1 presenteras SSC:s resultat gällande anslutning och ekonomi samt vilka produktivitetsförbättringar som har uppnåtts. Utgångspunkten är regeringens mål för SSC om anslutning och resultat. Fokus på ekonomi i detta avsnitt motiveras även av att forskningen visat att det finns få exempel på att servicecenter lett till minskade kostnader. I avsnitt 3.2 presenteras myndigheternas synpunkter på hur anslutning till SSC har påverkat effektiviteten i vid mening med utgångspunkt i SSC:s uppdrag att säkerställa en ändamålsenlig balans mellan kostnadseffektivitet, kvalitet och service. Redovisningen bygger på myndigheternas enkätsvar om av hur kostnader och kvalitet har utvecklats till följd av övergången till SSC. I redovisningen ingår även synpunkter från icke anslutna myndigheter. För en detaljerad beskrivning av hur enkätundersökningen har genomförts och hur inkomna svar har tolkats hänvisas läsaren till Bilaga 3.20 3.1SSC har uppnått anslutningsmålen men gått med underskott SSC uppnådde verksamhetsmålet , dvs. att myndigheter av de statligt anställda skulle vara anslutna . Anslutningen har dock gått långsamt, vilket lett till stora underskott och kraftiga besparingar i utvecklingen av SSC:s egna stödsystem. För att höja sin produktivitet går SSC mot en ökad standardisering av tjänsterna. 3.1.1 Anslutningsmålen har nåtts men det har gått långsamt Regeringen redovisade i budgetpropositionen (utg.omr. 2, avsnitt 3.3.2) att anslutningsgraden vid SSC:s verksamhetsstart uppgick till av de anställda i statsförvaltningen. Anslutningstakten och 2014 var långsammare än vad SSC planerade, framför allt för lönerelaterade tjänster. Därför justerade SSC successivt ned de planer man antog 2012. var anslutningsplanerna på samma nivå som räknat i antalet anslutna myndigheter.21 Som framgår av tabell 1 nedan uppnåddes de ursprungliga målen för anslutning , och av antalet anställda i statliga myndigheter är nu anslutna 21Statens servicecenter, årsredovisningar . 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Anslutningsgraden beräknas utifrån andelen anställda i staten som är ansluten till någon av SSC:s tjänster. Tabell 1 Anslutningsgrad till SSC:s tjänster (procent av antalet statligt anställda) Källa: SSC, årsredovisningar 2012–2015. a) Särredovisas inte i årsredovisningen. Antalet anslutna myndigheter har ökat med , från 100 till 149. Totalt 19 myndigheter har anslutit sig till de lönerelaterade tjänsterna och 39 myndigheter till de ekonomirelaterade tjänsterna, framför allt till e-handelstjäns- terna.22 Av de 149 anslutna är de flesta mindre myndigheter; har upp till 150 anställda, har 150–499 anställda, har 500–2 000 anställda och har fler än 2 000 anställda.23 av de anslutna myndigheterna var 2015 anslutna både till de ekonomi- och till de lönerelaterade tjänsterna.24 Det är främst mindre myndigheter som är anslutna till båda tjänsteområdena. Tabell 2 Antal anslutna myndigheter till SSC:s tjänster Källa: SSC, årsredovisningar 2012–2015. prioriterade SSC anslutning till de lönerelaterade tjänsterna, men hösten anslöt SSC inga nya myndigheter. I stället valde man att prioritera att 22Statens servicecenter, 2013a och 2016a. Observera att myndigheter som anslutit sig de åren kan ha varit anslutna till en annan tjänst redan, varför antalet anslutningar per tjänst inte kan summeras. 23Statens servicecenter, 2016a, s. 40. 24Statens servicecenter, 2016a, tabell D. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S E R V I C E C E N T E R – H A R A D M I N I S T R A T I O N E N B L I V I T E F F E K T I V A R E ? överföra redan anslutna myndigheter från ett äldre lönesystem till det nya lönesystemet , eftersom dessa byten måste vara avklarade för cirka 100 myndigheter vid utgången av 2018 när SSC:s avtal för det gamla lönesystemet löper ut.25 3.1.2 Stora underskott har försvårat verksamhetsutvecklingen Den inledningsvis långsamma anslutningen har medfört större underskott i verksamheten än vad som förväntades när SSC bildades vilket framgår av tabell 3. beräknade att SSC:s verksamhet skulle ge ett överskott . Tabell 3 SSC:s resultat 2012-2015 Utfall enlig SSC:s årsredovisningar Källa: , 2012a s 23 och SOU 2011:38, s 96 samt Statens servicecenter 2016a, s 7 och 2015a, s 6. befann sig SSC i ett ansträngt ekonomiskt läge på grund av lägre intäkter än vad räknat med. För att vända utvecklingen tog SSC fram en åtgärdsplan för besparingar och effektiviseringar.26 Åtgärdsplanen innebar stopp för många utvecklingsinsatser, effektivisering av arbetsprocesser, anställningsstopp och hård kostnadskontroll.27 För att nå anslutningsmålen och få ekonomin i balans ändrade SSC fokus mot att satsa på anslutning av stora myndigheter. Som en del av åtgärdsplanen tog myndigheten fram en marknadsstrategi samt en plan för hantering av kostnader. Fokuseringen mot anslutning innebar att SSC stoppade nästan alla projekt som gällde ärendehanteringssystem, it-säkerhet och liknande interna stödsystem samt önskemål från myndigheterna om investerings- och utvecklingsarbete.28 De årliga underskotten har minskat successivt och SSC prognostiserar att hamna på nollresultat . Det ackumulerade underskottet uppgick till . SSC har beräknat att återbetalningen av räntekontokrediten kan börja 2018 då krediten enligt prognosen utnyttjats med 192 miljoner kronor.29 25Statens servicecenter, 2016a., s. 19; Statens servicecenter, 2015a, s. 10. 26Statens servicecenter, 2013b, p 6. 27Statens servicecenter, 2013c. 29Statens servicecenter, 2016a. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.1.3 SSC har ökat produktiviteten i delar av verksamheten SSC har sedan inrättandet ökat produktiviteten i den direkta hanteringen av tjänsterna. Produktivitet avser producerad mängd delat med antal årsarbetskrafter. En- ligt en konsultrapport beställd av SSC (2014b) ökade produktiviteten med 5 årsarbetskrafter, motsvarande , i de löneadministrativa tjänster som myndigheten utförde åt , , och . Ett färskare exempel är den löneadministrativa verksamhet som överfördes från () till SSC 2014. Den löneadministrativa personal som flyttades över till SSC hanterade samma antal lönespecifikationer som tidigare och därtill även de som tillkommit för nyanställda vid och för anställda i en nyansluten mindre myndighet.