prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Miljömålet bedöms bidra till Agenda 2030- mål 15 – Ekosystem och biologisk mångfald. Det finns positiva signaler för miljön, t.ex. är exploateringstrycket på vindkraft lågt, jämfört med . Fjälledernas upprustning har också varit mycket positiv liksom inrättandet av lavinprognoser. Det är två åtgärder som pågår och kommer fortsätta att ha en positiv effekt på fjällmiljön. Den pågående förflyttningen av trädgränsen behöver även fortsatt övervakas och orsaks- sammanhang behöver klargöras. En analys av negativa eller positiva effekter som förändringen innebär för fjällmiljön bör ligga till grund för framtida insatser. Det öppna landskapet i fjällen är delvis beroende av renbete. Förutsättningar för att bevara renbetet är därför viktiga för att fjällens naturvärden ska bestå. Regeringen ser positivt på Laponiatjuottjudus förvaltning av världsarvet Laponia med bl.a. fjällnationalparkerna Sarek, och Muddus. Regeringen förlängde giltigheten av Laponiaförordningen (2011:840) vilket innebär att Laponiatjuottjudus har ansvar att förvalta Laponia till och med . 3.5.16 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet innebär att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt som en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –hållbar samhällsplanering och bebyggelse- struktur –kollektivtrafik, gång och cykel –natur- och grönområden –kulturvärden i bebyggd miljö –hälsa och säkerhet –hushållning med energi och naturresurser och –hållbar avfallshantering. Hållbar samhällsplanering och bebyggelsestruktur Hållbar stadsutveckling och bostadsfrågor redovisas under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. uppdrag om kompetens inom plan- bygglagen (PBL), som startade , avslutades . har lämnat stöd till ett antal utvecklingsprojekt där kommuner samverkat om bl.a. ekosystemtjänster och kvalitativ arkitektur. Vidare har verket tagit fram webbutbildningar om bl.a. klimatanpassning, buller och avvägningar mellan olika intressen. har också tagit fram en vägledning för kommuner om översiktsplanering för minskad klimatpåverkan Vägledningen ger stöd så att översiktsplanen bidrar till att nå miljömålen God bebyggd miljö och Begränsad klimatpåverkan. I uppdraget ingår även att informera om vägledningen och en rad insatser är planerade . Havs- och vattenmyndigheten har inlett ett arbete med nationell havsplanering, länsstyrelserna i kustlänen har tagit fram faktaunderlag och kommunerna har initierat planeringsinsatser som rör kust- och havsområden. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Infrastruktur och kollektivtrafik, gång och cykel Bilen fortsätter att vara det dominerande färdsättet när det gäller persontransporter. Antalet personkilometer med bil ökade både 2014 och 2015, och nådde /2016 högre än (se diagram 3.24). Persontransporter på järnväg har ökat något i förhållande till 2014. Diagram 3.24 Persontransporter fördelade på olika färdsätt 2000-2015 Buss, tunnelbana, spårvagn Gång, cykel, moped Regeringens satsning på stadsmiljöavtal har haft två ansökningsomgångar 2016. Totalt har 24 kommuner fått stöd som uppgår till ca (anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur utg.omr. Stöd har exempelvis gått till upprustning och nybyggnad av centrumnära hållplatser, separata kollektivtrafikkörfält och regionala superbussar. Mer information om stadsmiljö- avtalen finns i utgiftsområde 22. Regeringen har beslutat om en nationell strategi för ökad och säker cykling. Strategin ger uttryck för regeringens ambitioner inom cykling med inriktning på att hjälpa berörda aktörer att ta sitt ansvar. Strategin ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet. Inom regeringsuppdraget om en plattform för hållbar stadsutveckling har och ordnat ett seminarium med fokus på samverkan mellan olika aktörer kring ekosystemtjänster i staden och tagit fram ett informationsmaterial. Flera kommuner har dessutom genomfört lokala naturvårds- satsningsprojekt () för att bevara, utveckla och tillgängliggöra tätortsnära natur- och friluftsområden, se avsnittet Ett rikt växt- och djurliv. Kulturvärden i bebyggd miljö har utvärderat kommunernas förutsättningar för att ta hänsyn till den byggda miljöns kulturvärden som ett allmänt intresse. Den genomförda enkät- undersökningen visar bl.a. att två av tre kommuner, av de ca 40 kommuner som besvarade enkäten, saknar de förutsättningar som de behöver. Bygglovsbefriade åtgärder, avsaknader av aktuella kulturmiljöprogram och otillräcklig tillgång till antikvarisk kompetens försvårar. Myndigheten framhåller behov av att kulturvärden formellt skyddas och finns beskrivna i översiktsplanen. I dagens snabbare processer och hårda byggtryck får den byggda miljöns kulturvärden ofta stå tillbaka. Detta trots att PBL lyfter fram kulturvärden som ett allmänt intresse. har Myndigheten för kulturanalys tagit fram statistik för kulturmiljöområdet. Denna visar att väsentlig statistik saknas och att befintliga datakällor behöver utvecklas. har kompletterat sina byggregler med ett allmänt råd om begreppen ”särskild värdefull” och ”förvanskning”. För att skapa jämställda offentlig miljöer har fördelat medel till utvecklingsprojekt inom området. Totalt har 24 projekt fått stöd. Stödet söktes av många och ansökningar för kom in. Exempel på åtgärder som fått stöd är byggande eller upprustning av parker, torg, lekytor och aktivitetsplatser som syftar till att öka trygghet och jämställdhet. har beviljat 115 ansökningar för i stöd till utemiljöer i bostads- områden med socioekonomiska utmaningar. har samverkat med och i dessa frågor. ska beräknade ljudnivåer för omgivningsbuller redovisas vid planläggning och bygglov. har tillsammans med kommuner och landsting tagit fram metoder som kan användas som underlag vid översiktliga bedömningar av vägtrafikbuller har tagits fram av samordnar på uppdrag av regeringen myndigheternas arbete med omgivningsbuller i samverkan med , , och länsstyrelserna. Målet är att effektivisera, stärka och tydligöra arbetet. har t.ex. tillsammans med de övriga myndigheterna publicerat rapporter om riktvärden och kunskapsunderlag om stomljud och vibrationer samt en översyn av nationella metoder för beräkning och mätning. har tagit fram en strategi för att bättre samordna och utveckla hantering av olika typer av material som kommer i kontakt med dricksvatten . Strategin har tagits fram i samråd med , Kemikalieinspektionen och Swedac. Regeringen har beslutat om särskilt statsbidrag för att rusta upp skollokaler, förbättra lär- och arbetsmiljö samt att minska miljöpåverkan inom utgiftsområde 16. Stöd har beviljats på närmare sammanlagt . Stöd har t.ex. beviljats för byte av ventilationsanläggning samt för byte av belysning och fönster. är det också möjligt att söka bidrag för upprustning av utemiljöer vid skolor och fritidshem. Beslut om bidrag har tagits för sammanlagt för åtgärder i utomhusmiljö för montering av lekutrustning, bullerplank och dränering av mark. Enligt EU:s strålskyddsdirektiv ska alla medlemsländer senast upprätta en nationell handlingsplan för att hantera riskerna med exponering för radon. Handlingsplanen ska bl.a. innehålla strategier för hantering av de långsiktiga riskerna till följd av radonexponering i bostäder, offentliga byggnader och på arbetsplatser. har börjat ta fram handlingsplanen i samarbete med berörda myndigheter. Material- och byggindustrin har gjort tydliga insatser i området fukt i byggnader för att utvärdera tekniska lösningar och lämna garantier för putsade fasader. Hushållning med energi och naturresurser Bygg- och fastighetssektorn orsakar betydande miljöpåverkan. Sammantaget står sektorn för av miljöpåverkan i inom de områden som följs upp av miljöindikatorer, som beräknas ur ett livscykel- perspektiv. Sektorn står för av allt P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 avfall och av allt farligt avfall. Dessutom bidrar sektorn till utsläpp i andra länder genom importerade varor. Utsläppen av växthusgaser från importvaror uppskattas till ca koldioxid- ekvivalenter. Sektorn importerar mer miljöfarliga kemiska produkter än vad som produceras i . De totala utsläppen av växthusgaser från bygg- och fastighetssektorn, inklusive utsläpp från uppvärmning och importerade varor, har legat stadigt mellan ca –2014. har utsläppen minskat något sedan toppnoteringen 2010 (som var ett kallt år) har tillskottet av bostäder ökat stadigt. En stor del av de årliga utsläppen kommer från byggverksamhet (nyproduktion/rivning) och övrig fastighetsförvaltning(renoveringar/ombyggnad). Dessa utsläpp svarar för av bygg- och fastighetssektorns totala utsläpp. Den temperaturkorrigerade energianvändningen för uppvärmning och varmvatten, samt övrig elanvändning per areaenhet för bostäder och lokaler har minskat Minskningen beror främst på att värmepumpar har installerats i småhus, men även på att energieffektiviseringsåtgärder genomförts och skärpta krav på energihushållning vid nybyggnation. Andelen använd energi från fossila bränslen direkt i värmepannor i byggnaden har minskat från till . och har uppdaterat och kompletterat underlag till nationell strategi för energieffektiviserande renovering. I den nya strategin presenteras en hinderanalys som visar att det framför allt är olika former av brister i aktörernas tillgång till information som utgör de främsta hindren för ökad renoveringstakt. har många styrmedel för energieffektivisering. Befintliga och föreslagna styrmedel stimulerar framför allt till en ökad energieffektivisering och högre kvalitet på planerade renoveringar. har presenterat förslag för ökad användning av solel, och heltäckande statistik för solel. har i en förstudie undersökt om det finns behov av att reglera byggnader ur ett livscykelperspektiv med ökad hänsyn till miljö- och klimataspekter. LCA utgör ett bra verktyg för att identifiera och kvantifiera miljöpåverkan, men användning av P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 LCA kräver särskild kompetens och mycket data. Europeiska kommissionen lade fram förslag till ett nytt lagstiftningspaket om cirkulär ekonomi. Handlingsplanen omfattar bl.a. åtgärder för ökad återvinning av värdefulla resurser, för lämplig avfallshantering i bygg- och rivningssektorn samt för att underlätta bedömningen av byggnaders miljöprestanda. Mängden hushållsavfall har enligt Avfall statistik minskat . Den totala mängden behandlat hushållsavfall uppgick till 4 (466,/person), vilket var en minskning med ca /person . Diagram 3.25 visar mängden hushållsavfall enligt olika behandlingsmetoder –2016. Materialåtervinningen minskade med och energiåtervinningen med medan biologisk återvinning ökade med . Insamlingen av matavfall till rötning har ökat kraftigt , med . Diagram 3.25 Mängden hushållsavfall i , fördelat på olika behandlingsmetoder . beslutade regeringen om ändringar i som syftar till att på ett tydligare och mer samlat sätt införa den s.k. avfallshierarkin i (prop. 2015/16:166). Avfallshierarkin regleras i EU:s ramdirektiv om avfall och anger den prioritetsordning för politik och lagstiftning som medlemsstaterna ska ha för förbyggande och behandling av avfall. Enligt hierarkin ska avfall i första hand förebyggas, och endast som sista alternativ deponeras eller på annat sätt bortskaffas utan att dess resurser tas omhand. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Inga ytterligare åtgärder har vidtagits för etappmålet för byggnads- och rivningsavfall eftersom regeringen bedömde att målet är uppnått. När det gäller etappmålet för ökad resurshushållning i livsmedelskedjan har data om matavfall inte uppdaterats . beräkning visade att den biologiska återvinningen av matavfall ökat, från biologisk återvinning 2014. Målet för återvinning är . Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Trots detta är det svårt att bedöma utvecklingen av miljökvalitetsmålet i sin helhet eftersom målet är komplext och de regionala skillnaderna är stora. behöver såväl regeringen som andra aktörer vidta ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålet. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på miljökvalitetsmålet. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bidrar främst till följande mål inom Agenda 2030: 6 ‒ Rent vatten och sanitet, 9 ‒ Hållbar industri, innovationer och infrastruktur, 11 ‒ Hållbara städer och samhällen och 12 ‒ Hållbar konsumtion och produktion. Tydliga internationella ställningstaganden som klimatavtalet från och New från lyfter miljöarbetet. För att uppnå miljömålet har regeringen inrättat flera stöd som kan bidra till omställningsarbetet för ett mer hållbart . Stöd för energieffektiviserande renovering, utvecklingsprojekt för jämställda offentliga miljöer, upprustning av utemiljöer vid skolor, förskolor och fritidshem samt upprustning av skollokaler och utemiljöer i bostadsområden med socioekonomiska utmaningar är några exempel. Möjligheten att söka stöd genom stadsmiljöavtalet kan, tillsammans med ny vägledning om översiktsplanering för minskad klimatpåverkan, hjälpa kommunerna att få en stadstrafik med mindre miljöpåverkan. Kompetenshöjande åtgärder, som webb- utbildningar i , bidrar till bättre planer och mer hållbart byggande. För att säkerställa kulturvärden i bebyggd miljö och för att kunna använda och utveckla dessa värden är det av stor vikt att i den fysiska planeringen finns antikvarisk kompetens, aktuella kulturmiljöprogram och strategier för tillvaratagande och utveckling av kultur- historiska värden. Samspelet mellan olika aktörer behöver fortsätta att utvecklas för att säkerställa att kulturmiljöfrågor kommer in tidigt i processerna. Det finns behov av att utveckla befintlig statistik om kulturmiljön. Flera initiativ har tagits för att lyfta vikten av att arbeta med ekosystemtjänster i samhällsplaneringen. Vägledning och informationsspridning är fortsatt viktig. De senaste årens ändringar för utomhusbuller i lagstiftningen har bl.a. inneburit en tydligare och mer förutsägbar tillämpning. Möjligheterna att förtäta i attraktiva, centralt belägna och kollektivtrafiknära lägen har ökat, liksom möjligheterna att bygga små lägenheter. Den temperaturkorrigerade energi- användningen för uppvärmning och varmvatten per areaenhet för bostäder och lokaler har minskat , vilket är positivt. många styrmedel för energieffektivisering ger goda förutsättningar för att energi- effektiviseringen kommer fortsätta. Miljöpåverkan från bygg- och fastighets- sektorn har minskat något. Det stora behovet av nya bostäder innebär dock en avsevärd utmaning för byggsektorn. Bygg- och fastighetssektorns totala utsläpp av växthusgaser har minskat något. Mängden hushållsavfall fortsätter att öka. Det finns också utrymme att sortera ut mer materialåtervinningsbart avfall från det som förbränns, så att det kan användas som en resurs i nytt material. Den senaste statistiken visar att mängden matavfall i minskar 2014 jämfört med . Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Etappmålet om ökad resurshushållning i byggsektorn med målår 2020 har redan uppnåtts vilket är positivt. Statistiken är dock bristfällig så bedömningen är osäker. Därför kommer etapp- målet att fortsätta att följas upp t.o.m. målåret. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Etappmålet om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan har däremot ännu inte uppnåtts och regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Trots att de insamlade matavfallsmängderna har ökat kommer återvinningsmålet på inte att nås till 2018 om utsorteringen av matavfall fortgår i samma takt som den har gjort . Uppdaterad data om matavfall har inte kunnat göras och därför har regeringen samma bedömning om målet som . kommer data om matavfallet att samlas in och en bedömning av hur etappmålet uppnås kommer att genomföras. 3.5.17 Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet är att den biologiska mångfalden ska bevaras och användas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska skyddas. Arter ska leva kvar i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation, –påverkan av klimatförändringar, –ekosystemtjänster och resiliens, –grön infrastruktur, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, –främmande arter och genotyper, –biologiskt kulturarv och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 –tätortsnära natur som är värdefull för friluftslivet, kulturmiljön och den biologiska mångfalden. Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation har genomfört en översyn av både art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Översynen visade att direktiven är ändamålsenliga men att genomförandet behöver förbättras (Fitness check of the EU Nature Legislation Birds and Habitats Directives, , ). Som ett resultat av översynen har EU- kommissionen presenterat en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (Meddelande från Kommissionen till , Rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt , COM(217) 198). Handlingsplanen består av fyra prioriteringar och femton konkreta åtgärder för att snabbt förbättra genomförandet av direktiven och för att uppnå EU2020-målen om att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald och ekosystemtjänster. fastställde ett nytt åtgärdsprogram för mosippa och fyra andra åtgärdsprogram uppdaterades. Sammanlagt finns nu 142 gällande åtgärdsprogram. Åtgärds- programmen bidrar till att omsätta kunskap i praktik, så att åtgärder har satts in på de ställen där de gjort störst nytta. Resultat om genetisk variation redovisas under etappmålet om kunskap om genetisk mångfald. hölls det 17:e partsmötet med konventionen om illegal handel med vilda djur och växter i , (Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and , CITES). Före partsmötet ägde ett högnivåmöte rum, på temat CITES och Agenda 2030. Ett av förslagen under mötet var att öppna för internationell handel med elfenben från afrikansk elefant från och . och övriga EU:s linje var att fortsatt arbete ska ske för att minska den illegala handeln med elfenben innan ett öppnande kan ske vilket också blev utgången av förhandlingarna. Arbete ska bl.a. utföras fram till nästa CITES partsmöte , inom ramen för de nationella åtgärdsplanerna för elfenben. En annan fråga rörde det omfattande trädsläktet Dahlbergia, som bl.a. används för tillverkning av möbler och musikinstrument. Släktet har på grund av överexploatering kraftigt minskat sin utbredning. Mötet beslutade att kontrollen av den internationella handeln ska öka. ägde Världskongressen för naturvård rum på , . Inför mötet hade den för IUCN (den ), där ingår, förberett prioriterade naturvårdsfrågor för behandling på kongressen. Kongressen hade över 10 000 deltagare från över 190 länder och under , som var en del av kongressen, beslutades om över 100 motioner. Den svenska nationella kommittén höll i ett sidoevenemang om hur engagemang i naturvårdsarbete kunde förstärkas exempelvis genom allmänhetens rapportering av förekomsten av arter i Artportalen i ArtDatabankens regi och genom involvering av lokala intressenter i förvaltningen av skyddade områden. hölls partsmöten för FN:s konvention för biologisk mångfald och dess protokoll Cartagenaprotokollet och Nagoyaprotokollet i , . Huvudtemat för mötet var sektorsintegrering av biologisk mångfald och vid mötet antogs en särskild ministerdeklaration om att integrera arbetet med biologisk mångfald inom jordbruk, skogsbruk, fiske och turism. På själva partsmötet fattades även ett beslut om åtgärder inom sektorsintegrering. Beslut togs också om att genomföra åtgärder inom ett antal teman som skyddade områden, restaurering av ekosystem, den biologiska mångfalden, biologisk mångfald och hälsa, invasiva främmande arter, syntetisk biologi och traditionell och lokal kunskap, kapacitetsuppbyggnad och finansiella resurser. ratificerade Nagoyaprotokollet under CBD (prop. 2015/16:161, bet. 2015/16:MJU21, rskr. 2015/16:307). Protokollet reglerar tillträde till genetiska resurser och nyttodelning när sådana resurser används. För glaciärer och palsmyrar i norra ses en negativ påverkan av klimatförändringarna. Olika åtgärder görs för att minska trycket från andra påfrestningar på arter och naturtyper som kan komma att drabbas av klimatförändringar. Dessa redovisas under miljökvalitetsmålen Storslagen fjällmiljö, Ingen övergödning samt Hav i balans samt Levande kust och skärgård. har tagit fram en vägledning för integrering av ekosystemtjänster i myndigheters verksamheter (Rapport 6733 2016). Vägledningen är en del av arbetet med ett regeringsuppdrag om ekosystemtjänster. Dessa resultat redovisas under etappmålet om Betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster. Vid pågick ett samverkansprojekt mellan , länsstyrelserna, , geologiska undersökning och . Syftet är att arbeta med övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark som ett första steg i ett sektorsövergripande samarbete för att gynna biologisk mångfald, landskapets gröna infrastruktur och ekosystemtjänster. Arbetet med grön infrastruktur koordineras centralt av och regionalt av länsstyrelserna. Målet är att till ta fram regionala handlingsplaner för grön infrastruktur. I arbetet ingår att identifiera landskapets biotoper, strukturer, element och naturområden som utgör förutsättningen för att bevara landskapets biologiska mångfald och främja ekosystemtjänster. Arbetet med att ta fram regionala handlingsplaner har kommit olika långt i länen. har utvecklat koordineringsarbetet och fått ett nytt uppdrag från regeringen att utveckla anvisningarna för arbetet. De flesta län har i olika grad inlett dialoger med kommuner, andra myndigheter samt viktiga landskapsaktörer vilket har lett till att kunskap och engagemang i grön infrastruktur och landskapsekologiska frågor har ökat. har anslagit medel för genomförande av uppdraget. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 fördelats till länen och har använts av för koordineringsarbetet. Flera län har påbörjat arbetet med att analysera olika biotoper och deras ekologiska sammanhang. Vissa län har tagit fram utvecklade planer för arbetet och har etablerat olika typer av styrgrupper och referensgrupper, t.ex. länsstyrelserna i , , och . I har man arbetat med att anpassa den strategin för skydd och förvaltning av miljöer i till arbetet med grön infrastruktur. har kommit långt i arbetet med att prioritera konkreta åtgärder kopplade till ekosystemtjänster, levande landskap och tätortsnära natur. i har påbörjat samordning av arbetet i havsplaneområdet Egentliga . i och har analyserat den ekologiska funktionaliteten i skogsskyddet och möjligheter till klimatanpassning. Genetiskt modifierade organismer, GMO, som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade