prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Samiskt inflytande och delaktighet Regeringen har fortsatt arbetet med att säkerställa det samiska folkets åtnjutande av sina rättigheter. En central del av detta arbete har varit att stärka samiskt inflytande och del- aktighet. En överenskommelse om Nordisk samekonvention träffades mellan företrädare för de svenska, norska och finländska regeringarna och representanter för de tre nordiska sametingen. hölls fyra förhandlingsmöten och hölls ett avslutande möte. Den Nordiska samekonven- tionen är det första regionala urfolks- instrumentet i sitt slag. Konventionen anger vissa minimirättigheter som staterna kan vidare- utveckla och ger verktyg för en förbättrad dialog mellan stat, myndigheter och det samiska folket. Vidare skapar konventionen goda förutsätt- ningar för ett förstärkt samiskt inflytande och delaktighet. Regeringen avvaktar sametingens ställningstagande till Nordisk same- konvention. har en promemoria med förslag till en konsultationsordning tagits fram. Förslaget innebär en skyldighet för regeringen, statlig förvaltningsmyndighet, ett landsting eller en kommun att konsultera i frågor som kan få särskild betydelse för samerna. Om det finns skäl för det ska också andra samiska organisationer eller samebyar konsulteras. Konsultationsordningen föreslås gälla utöver annan samrådsskyldighet enligt gällande lag- stiftning. Vid framtagandet av förslag till konsultationsordning har kontinuerliga samråd hållits med bl.a. , som är en viktig aktör i processen. Promemorian bereds för när- varande inom . En annan väg till inflytande är möjlighet att yttra sig i samband med remisser. har besvarat 286 remisser. De flesta remisserna handlar om undersökningstillstånd, vägar, vindkrafts- etableringar och kommunernas planarbete. har det skett en ökning av antal remitteringar till och därmed antalet remisser som besvarat. Ökningen har resulterat i att fler frågor belysts ur ett samiskt perspektiv. bedriver även ett aktivt arbete med samisk traditionell kunskap, Árbediehtu. har och ansvarigt stats- råd fortsatt att föra en fördjupad dialog om viktiga samepolitiska frågor. Genom dialog- mötena ökar möjlighet till in- flytande och delaktighet om den framtida same- politiken. Vidare har regeringen tillsammans med företrädare för deltagit vid FN:s permanenta forum för urfolksfrågor i , vid statspartsmötet i FN:s klimatkon- vention, COP 22 i och statsparts- mötet i om biologisk mång- fald, COP 13 i . har arbetet fortsatt med etablering av kunskapsplattformen (LCIP) som är ett erkännande av vikten av att bygga på den kunskap som finns hos urfolk. Plattformen syftar även till att möjliggöra kom- munikation om hur man påverkas av klimat- förändringen samt till stärkt dialog mellan urfolk och konventionens parter. Vidare har stått värd för minister- och sametingspresidentmötet mellan , och . I den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (Ku2016/02629/DISK) uppmärksammas rasismen mot samer i . Vidare har tillsammans med Diskriminerings- ombudsmannen (DO) arbetat vidare för att hämta in synpunkter, förankra och sprida kunskap om den strukturella rasismens och diskrimineringens verkan i . Åtgärden har resulterat i att bl.a. stärka kunskapen om strukturell rasism och diskriminering. har också arbetat vidare med uppdraget om jämställdhetsintegrering. var det val till . I sametingsvalet väljer det samiska folket sina företrädare. tilldelades för att genomföra valet. har bl.a. genomfört aktiviteter för att få fler samer att rösta i valet, förmedlat och utbetalat valstöd till samiska partier och via arbetat inför och i samband med valet. Utvecklingen av det samiska språkets användning och ställning Enligt 2 kap. 1 § sametingslagen (1992:1433) ska fastställa mål för och leda det samiska språkarbetet. mål är att bidra till utvecklingen av de samiska språkens användning och ställning i samhället, framför allt i de traditionellt samiska områdena. plenum har antagit språkpolitiska handlingsprogram med tio mål för att uppnå visionen om att alla samer ska kunna tala, läsa och skriva samiska och att det samiska språket är ett levande och välmående språk som värdesätts i samhället. Av om det samiska språket i framgår bl.a. att det samiska språket synliggjorts mer i nya domäner. Både det samiska språket och kulturen har synliggjorts mer än inom populärkulturen, bl.a. inom tv- och filmproduktioner. För att bidra till utvecklingen av det samiska språkets användning och ställning i samhället har bl.a. tillsammans med sametingen i och fortsatt samarbetat i interreg-projektet . Det är ett kunskaps- och expertorgan som arbetar med att samordna språkvårds- och utvecklings- arbete över nationsgränserna, eftersom de samiska språken talas över nationsgränserna. har även bistått allmänheten med frågor om samiska ortnamn. Vidare har handlagt bidrag för vissa studier i samiska och för s.k. korttids- studier. Intresset för att söka medel har, jämfört med , ökat med . är det fler kvinnor än män som söker och erhåller stöd. var av bidragsmottagarna kvinnor. I samband med minister- och sametings- presidentmötet mellan , och ansvariga statsråd för samiska frågor och sametingspresidenter, delades det nordisk- samiska språkpriset Gollegiella ut. Det tilldelades arbetet med ett radioprogram på sydsamiska och för utvecklandet av språkinlärningsmetoder och verktyg för nybörjare och modersmålstalare i det samiska språket. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 språkcentrum har fortsatt med metodutveckling för revitalisering av det samiska språket. Språkcentrum har bl.a. ordnat särskilda mentorsprogram på ume- och lulesamiska i syfte att framför allt stärka ungas språkrevitalisering. Språkcentrum har också genom en språkkampanj, med hjälp av 19 samiska ungdomar som fungerat som språk- ambassadörer, synliggjort det samiska språket i sociala medier. 13 av språkambassadörerna var flickor och sex var pojkar. Vidare har Språkcentrum tillsammans med Samernas utbildningscentrum i och Samisk högskola i ordnat en intensiv nybörjarkurs i lulesamiska, SAAL 1. Samtliga sju deltagare var kvinnor. Ett starkt och mångfaldigt samiskt kulturliv ska bidra till utvecklingen av ett starkt och mångfaldigt konst- och kulturliv. har antagit ett nytt kulturpolitiskt handlingsprogram. Handlings- programmet ligger till grund för arbete inom området kultur och anger de delmål som ska utgöra ramar och inriktning på vad som ska prioriteras i bidragsgivning. Bidraget fördelas med medel från anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, anslagspost 5 Bidrag till samisk kultur under utgiftsområde 17. fördelade Same- tinget totalt till samiska kulturprojekt och verksamhetsbidrag till samiska organisationer. Att endast beviljade 31 av 151 inkomna ansökningar beror på att inga verksamhetsbidrag beviljades . Verksamhetsbidragen beviljades i stället 2017 och uppgick till 45. Det kan jämföras med 2015 då 151 ansökningar inkom och 77 beviljades. Den sammanlagda summan av ansökta bidrags- medel har ökat jämfört med och 2015. Flest antal projektansökningar med de högsta ansökta summorna –2016 rör litteratur, media/film, musik/jojk och övriga projekt (festivaler, seminarium m.m.). tilldelades från anslaget. Teatern har producerat fyra föreställningar, vilket är samma antal som 2015. Publikantalet har uppgått till 2 341 personer. Två produktioner har varit helt samiskspråkiga. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 producerat en föreställning som är en teatral sannings- och som tar upp relationerna mellan , , , och samerna samt relationerna samer emellan. För verksamheten vid Samernas bibliotek har tilldelats . fanns vid Samernas bibliotek 18 690 utlånbara objekt. egna inköp av böcker ligger på ungefär samma nivå som . Antalet utlån ökade 2016 med knappt 400 exemplar och uppgick till 1 427. Att säkerställa det samiska folkets åtnjutande av sina rättigheter är ett långsiktigt arbete. Att stärka samiskt inflytande och delaktighet för alla och det samiska språket och kulturen kräver insatser inom flera olika politikområden. Regeringens bedömning är att betydande steg har tagits . Den överenskommelse som har träffats om Nordisk samekonvention och det pågående arbetet med att etablera en konsultationsordning är viktiga steg i arbetet för att nå det övergripande samepolitiska målet och utvecklingen av det gränsöverskridande sam- arbetet om urfolksrättigheter. Regeringen konstaterar dock att mycket arbete återstår inom flera politikområden. Deltagandet i interna- såsom delegationerna vid parts- möten inom ramen för om klimat (UNFCCC) respektive biologisk mångfald (CBD) har varit viktigt för att säkra möjligheter att påverka frågor som rör det samiska folket. Regeringens bedömning är att deltagandet i internationella forum fortsatt kommer att vara viktigt och en förutsättning för att uppnå målet. Regeringens bedömning är att arbetet för att alla de som representerar det samiska folket ska ges ökat inflytande och delaktighet, i frågor och processer som rör samiska förhållanden, är avgörande. De skillnader som finns mellan kvinnor och män kräver fortsatt arbete. Same- tinget fyller en viktig funktion genom att bevaka att samiska behov och rennäringens intressen beaktas i samhälls- planeringen. roll påverkas då efterfrågan från olika aktörer som önskar nyttja och ändra användningen av marken inklusive naturresurserna i Sápmi ökar. Vidare bedömer regeringen att bl.a. Same- tingets och DO:s arbete bidragit till att synliggöra den strukturella rasism och diskriminering som det samiska folket genom historien utsatts för. Det i sin tur stärker medvetenheten och betydelsen av samiskt inflytande och delaktighet, men också det samiska folkets möjlighet att använda sitt språk och synliggöra sin kultur. Samisk kultur har varit utsatt för yttre påfrestningar som begränsat möjligheten att uttrycka och skapa en levande samisk kultur. Regeringens bedömning är att det är viktigt att skapa förut- sättningar för en stabil infrastruktur för samiska kulturinstitutioner. Det särskilda stödet till samisk kultur möjliggör för det samiska folket att själva kunna förmedla sin historia, sitt språk och sin identitet samt att synliggöra kulturarvet kopplat till detta. Att synliggöra den samiska kulturen i det offentliga rummet bidrar till att förstärka synligheten i offentligheten och kan öka inflytandet för och motverka diskriminering av det samiska folket. För att uppnå målet om en levande samisk kultur är språket avgörande. Arbetet med att främja och revitalisera det samiska språket och vända språkbytesprocessen är därför centralt. Riktade insatser särskilt till barn och ungdomar och att fler män involveras i språkrevitaliseringen är prioriterat. Den samiska traditionella kunskapen utgör basen för samisk identitet och kultur och är en viktig del i arbetet med hållbar utveckling och Agenda 2030. Regeringens bedömning är att fortsatt arbete behövs med samisk traditionell kunskap i enlighet med konventionen för biologisk mångfald för att uppnå det övergripande målet inom samepolitiken. har avgivit en revisionsberättelse för med reservation avseende sin årsredovisning . har lämnat uttalanden med reservation/avvikande mening avseende ledningens efterlevnad av de föreskrifter som är tillämpliga för användning av anslag och inkomster. Anslagsmedel har inte använts i enlighet med av beslutade ändamål och i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter, enligt . beslutade att justera felaktiga utbetalningar till ledamöterna i styrelsen och Samefonden som reservationen avser. I budgetpropositionen aviserade regeringen att återkomma med ytterligare åtgärder med anledningen av iakttagelserna . gav regeringen styrningsverket i uppdrag att bl.a. analysera arbete med intern styrning och kontroll samt användningen av statliga medel (Ku2016/02297/DISK). lämnade av (ESV 2017:6). Rapporten har remiss- behandlats och bereds inom . Sápmi sträcker sig över , , och . Den särskilda ställning som det samiska folket har som urfolk ska respekteras. Detta kräver att efterlevnaden av det samiska folkets rättigheter säkerställs. Regeringen värnar ett samiskt samhällsliv med framtidstro. För att regeringen ska kunna bidra till ett samhälle som håller ihop är det nödvändigt att det samiska folket, som genom historien och än blivit utsatta för övergrepp, kränkningar och rasism, får reellt inflytande och ökad delaktighet. Detta gäller inte minst i frågor om användning av mark och naturresurser som är av central betydelse för det samiska folket. är ett nav för det samiska folkets möjlighet till inflytande och delaktighet. Som samiskt folkvalt parlament och myndighet behandlar och beslutar om frågor som rör det samiska folket. För att möjliggöra det fortsatta arbetet med en höjd ambitionsnivå, främja det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla sitt kultur- och samfundsliv och stärka samernas rätt till självbestämmande tar regeringen krafttag. Regeringen föreslår att anslaget till bör öka med och . De samiska språkens fortlevnad och bevaran- det och utvecklingen av den samiska tradi- kunskapen som utgör basen för samisk identitet och kultur ska värnas. Ett ökat anslag till möjliggör också det fortsätta arbetet med att införa en konsultations- ordning. Arbetet med att införa en konsulta- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 tionsordning är centralt för att långsiktigt säkerställa samiskt inflytande och delaktighet. En konsultationsordning är ett viktigt steg i att stärka samernas möjlighet till inflytande och delaktighet i frågor som rör samiska förhållanden. Därutöver föreslår regeringen att särskilda medel tillförs för att möjliggöra utvecklingen för samiska kulturinstitutioner och det särskilda stödet till samisk kultur (utg.omr. 17 avsnitt 4 och 11). Regeringen föreslår även att ska tillföras för utvecklingen av de samiska näringarna (utg.omr. 23 avsnitt 2.6.5). Regeringen avvaktar sametingens ställnings- tagande till Nordisk samekonvention (NSK). Vid ett godkännande kommer regeringen att återkomma med en konsekvensanalys utifrån överenskommelsen om en NSK. Vidare avser regeringen vidta åtgärder med anledning av . Regeringen avser att åter- komma i denna fråga. Regeringen kommer också fortsatt att lyfta det samiska folkets utsatthet, men också de möjligheter som finns i t.ex. den traditionella kunskapen inom ramen för arbetet för de globala målen och Agenda 2030 för hållbar utveckling. Tabell 5.2 Anslagsutveckling 3:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 58 824 tkr prisnivå. 3Motsvarar 58 823 tkr prisnivå. Anslaget får användas för och Nationellt samiskt informationscentrums för- valtningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Samefonden. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. För att ska kunna medverka i samhällsutvecklingen och svara upp mot de uppdrag och uppgifter som åligger myndigheten och för att möjliggöra införandet av en med 11 000 000 utgiftsområde 17 upptagna anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete minskas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 6.1 Anslagsutveckling 4:1 m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 618 216 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 602 046 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). ska vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får ansökningsavgifter för viseringar m.m., som redovisas på inkomsttitel, beräknas 2018 till (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgifter för näringslivsfrämjande tjänster vilka går utöver en utlandsmyndighets grundläggande uppdrag beräknas 2018 till . Med näringslivsfrämjande tjänster avses tjänster för främjande av svensk export samt för främjande av investeringar och turism i . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 I följande tabell redovisas viss resultat- information för . Tabell 6.4 Viss resultatinformation för Antal tjänstgörande (inkl. politikeravtal) andel kvinnor/män andel kvinnor/män1 Andel kvinnor/män av anställda på chefsavtalet Sjukfrånvaro andel av arbetstid bland kvinnor/män 2,3/1,3 2,7/1,3 2,8/1,4 3,1/1,5 3,1/1,7 Resdagar i (med övernattning)1 Resdagar utomlands (med övernattning)1 Arbetsdagar i EU:s rådsarbetsgrupper Arbetsdagar i kommissionens kommittéer och Arbetsdagar i internationella organisationer utanför EU andel kvinnor/män 1 Uppgifterna är hämtade från respektive årsbok för . , kommittéerna och utlands- myndigheterna hade i genomsnitt tillsammans 4 590 tjänstgörande (exklusive lokalt anställda vid utlandsmyndigheterna). An- delen kvinnor och män är ungefär densamma . Av de tjänstgörande var anställda på politikeravtalet. Andelen män anställda på politikeravtalet har fortsatt att minska i för- hållande till andelen kvinnor. Andelen kvinnor respektive män på chefsavtalet är lika stor. Sjuk- frånvaron har ökat men är fortsatt låg i för- hållande till staten totalt. Ytterligare redovisning av arbete återfinns i 2016 och på . Utrikesrepresentationen bestod per av 107 utlandsmyndigheter, varav 92 ambassader, 8 konsulat samt 7 representa- tioner och delegationer. En ambassad i är under etablering. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. Vidare har drygt 340 honorärkonsulat. t.o.m. har regeringen beslutat att öppna 25 ambassader, 5 karriär- konsulat och en delegation. har regeringen beslutat att stänga 21 ambassader och 7 karriärkonsulat. Kreditgarantier för utlandsstationerad personal I enlighet med information som lämnades i proposition 1984/85:100 (bet. 1984/85:UU8, rskr. 1984/85:168) beslutade regeringen att inrätta en ordning med statliga kreditgarantier i syfte att underlätta för utlands- stationerad personal inom utrikesförvaltningen att få tillgång till banklån för det fall behov av detta skulle uppstå i samband med omstatione- ring. Genom ett regeringsbeslut anpassades villkoren till lagen (1996:1059) om statsbudgeten (UD2000/1146/P-AV). Den utlandsstationerade personalens behov av kreditgarantier har varit begränsat. Några nya garantier kommer fram- över inte att lämnas. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 6.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:1 m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Förändringar i omvärlden har lett till ökade säkerhetskostnader för och utrikesrepresentationen. Anslaget tillförs därför . Med anledning av omfattande fastighets- projekt i de lokaler som hyr i , uppstår betydande engångskostnader. Mot bakgrund av detta tillförs anslaget . Mot bakgrund av att elektroniskt kungörande av lagar och förordningar införs ökar anslaget med . Finansiering sker från anslaget 6:4 (se även avsnitt 8.1). För att förstärka handläggningen av biståndsfrågor inom tillförs anslaget . Finansie- ring sker genom att anslaget 1:1 Bistånds- verksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd minskas med motsvarande belopp. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 I vårändringsbudgeten (prop. 2016/17:99 s. 43) tillfördes anslaget medel för en översyn av bygg- och konstruktions- regler för att underlätta bostadsbyggandet. Översynen kommer pågå och anslaget tillförs därför även . Finansiering sker genom att anslaget 1:4 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskas med motsvarande belopp. I syfte att förstärka det bostadspolitiska arbetet inom tillförs anslaget . Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Bostadspolitisk utveckling under utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskas med . Med anledning av ökade ärendemängder i utrikesrepresentationen tillförs anslaget . beräknas anslaget öka med . ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100 s. 217) aviserades en flytt av från till Kammarkollegiet. För detta ändamål förs från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning uppförda anslaget 1:2 Kammar- kollegiet . Sammantaget innebär ovan redovisade förslag till anslagsförändringar att anslaget 4:1 m.m. ökar med 2018. Medlen avser bl.a. personella förstärk- ningar. Regeringen föreslår att 7 anvisas under anslaget 4:1 m.m. . 7 739 170 000 P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Området Länsstyrelserna avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna. Området omfattar anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Anslaget finansierar en del av länsstyrel- sernas verksamhetskostnader. Resterande del av kostnaderna finansieras huvudsakligen med bidrag. De största bidragsgivarna 2016 var , Havs- och vattenmyndig- heten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom område Länsstyrelserna Anslaget föreslås ökas 2018 jämfört med till följd av tillskott av medel avseende läns- styrelsernas arbete med djurskydd, sevesotillsyn, miljötillsyn, gränsöverskridande transporter och förebyggande arbete för att skydda dricksvatten. Regeringens mål för området Länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen, som hänsyn tas till regionala för- hållanden och förutsättningar. Målet omfattar samtliga län, oavsett ansvars- och uppgifts- fördelning mellan stat och kommun. Länsstyrelserna har uppgifter inom ramen för flera nationella mål, som är fördelade på ett stort antal utgiftsområden. Flera av dessa mål är riksdagsbundna. Målen redovisas under respektive utgiftsområde. Detta innebär att beslut och insatser inom olika utgiftsområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. Utöver den resultatredovisning som lämnas i detta avsnitt hänvisas till den redo- görelse som lämnas under respektive utgifts- område i denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 De 21 länsstyrelserna verkar utifrån uppgiften att vara statens regionala företrädare. Läns- styrelserna ska utifrån ett statligt helhets- perspektiv arbeta sektorsövergripande och inom myndigheternas ansvarsområden samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. För många av de offentliga åtaganden som kommuner eller andra aktörer ansvarar för att utföra har länsstyrelserna även uppgifter som rör samordning, tillsyn, uppföljning och utvärde- ring. 7.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringen har sedan budgetpropositionen redovisat indikatorer för vissa av läns- styrelsernas verksamheter.