prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — effekt som förslaget väntas få. bedömning kan åtgärden inte heller anses mer att det förhållandet att 3:12-reglerna kan bli komplicerad än att den kan hanteras genom tillämpliga kan minska intresset för skatte- upplysningar och information från . gynnade personaloptioner respektive förfela för- Till skillnad från vad SKL och Kammarrätten i anför, bedömer regeringen att de regler i 57 kap. samhällsekonomiska effekterna av förslaget är gränsbelopp för kvalificerade andelar som har tillräckligt stora för att motivera avsteg från en förvärvats genom utnyttjande av personal- Utredningen bedömer att det med Regeringen föreslår därför att förmån av hänsyn till 3:12-reglernas nuvarande utformning personaloption inte ska tas upp till beskattning är en förutsättning för att det ska bli fråga om en om vissa villkor är uppfyllda för såväl det företag slutlig skattelättnad och inte bara en uppskjuten från vilket personaloptionen förvärvas, som per- beskattning i inkomstslaget tjänst. sonaloptionen och optionsinnehavaren. har förståelse för denna givaren ska därmed inte heller betala arbetsgivar- Om optionsinnehavaren väljer att ut- översyn av 3:12-reglerna sitt betänkande Över- nyttja personaloptionen för förvärv av en andel i syn av skattereglerna för delägare i fåmans- företaget sker beskattning vid avyttring av ande- företag (SOU 2016:75). len enligt allmänna regler i inkomstslaget kapital. flera förändringar av reglerna om hur utdelning Förslaget innebär således, som har och kapitalvinst på kvalificerade andelar ska påpekat, att optionsinnehavaren får en skatte- fördelas mellan inkomstslagen tjänst och kapital kredit i jämförelse med ordinarie beskattning. vid beskattningen, bl.a. reglerna om beräkning av Storleken på denna beror på värdeutvecklingen Utredningen om översyn av på andelen från det att personaloptionen för- 3:12-reglernas betänkande och Utredningen om värvas fram till tidpunkten för utnyttjandet av skatteregler för incitamentsprograms förslag till särskilda regler i 57 kap. IL behandlas i en Lagrådet anser att frågan hur man vid beräk- lagrådsremiss som beslutades . ningen av kapitalvinst ska bestämma anskaff- ningsutgiften för andelar som har förvärvats genom utnyttjande av personaloptioner bör ESV framhåller, i likhet med Ekobrottsmyndig- heten, att de föreslagna särreglerna kommer öka P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 risken för skatteundandragande. 6.6.4 Vad som avses med personaloption medveten om att den här typen av riktade skatte- incitament riskerar att medföra incitament även Regeringens förslag: Med personaloption avses för de som inte är i behov av stimulanser att en rätt att förvärva värdepapper till För att undvika detta har förslaget därför förenats med vissa villkor när det gäller företaget från vilket personal- optionen förvärvas, personaloptionen KTH, Stiftelsen Industrifonden, , mare, SVCA, BIO, Ingenjörer, Remissinstanserna: Ingen remissinstans har SUP46 och SISP, har synpunkter på dessa yttrat sig särskilt i frågan. Dessa synpunkter behandlas i avsnitt Skälen för regeringens förslag: I 10 kap. IL 6.6.9–6.6.19. finns de grundläggande bestämmelserna för Några remissinstanser, bl.a. Pensionsmyndig- heten och Företagarna, pekar på vikten av upp- förvärv av en rätt att förvärva värde- följning av åtgärden. papper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt uppfattning och har för avsikt att följa upp och på förmånliga villkor regleras i 10 kap. 11 § andra utvärdera effekterna av den kommande lagstift- Bestämmelsen infördes (prop. 1997/98:133) och avser personaloptioner trots Kammarrätten i , Ingen- att termen personaloption inte används i lag- jörer, NNR, och För att förenkla utformningen av försla- har synpunkter på konsekvensanalysen. get om lättnader i beskattningen av personal- synpunkter behandlas i avsnitt 6.6.31. optioner i vissa fall anser regeringen att termen Flera remissinstanser, bl.a. Stiftelsen Industri- personaloption bör införas i inkomstskattelagen. fonden, , , , En personaloption är inte ett värdepapper, utan Handelskammare, BIO och termen personaloption avser en rätt att i fram- har lämnat förslag på andra tiden förvärva värdepapper till ett i förväg åtgärder på skatteområdet. bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor. dock utanför det aktuella lagstiftningsärendet. Med hänsyn till att termen personaloption Vidare har , , införs i inkomstskattelagen görs vissa följd- BIO och SISP framhållit att det är ändringar i socialavgiftslagen och skatteför- komplicerat för onoterade företag att ställa ut Dessutom görs en ren författ- personaloptioner och att denna brist bör rättas ningsteknisk ändring i lagen (2017:387) om Inte heller den frågan ryms dock inom ändring i skatteförfarandelagen. ramen för detta lagstiftningsärende. med uppgifter på individnivå, dvs. ningsmottagare, i arbetsgivardeklarationen stället för i en kontrolluppgift kommer att Förslaget föranleder en ändring i 11 kap. 1 § IL och att ett nytt kapitel, 11 a kap. IL, införs, se 2016/17:58, bet. 2016/17:SkU21, rskr. 2016/17:256, SFS 2017:387). Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1 § och 10 kap. 11 § IL, 2 kap. 1 § samt 11 kap. 5 §, 15 kap. 5 § och 34 kap. 6 § SFL, se avsnitt 3.13, 3.14 och 3.19. Dessutom görs en ren författ- (2017:387) om ändring i skatteförfarandelagen, se avsnitt 3.27. 6.6.5Vad som avses med företag Regeringens förslag: avses svenska aktiebolag eller motsvarande utländska bolag som har fast driftställe i och som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. SVCA och BIO ifrågasätter varför inte alla bolag inom EES ska omfattas av reglerna – oberoende av om fast driftställe i föreligger eller inte – och anser att den föreslagna avgränsningen skulle kunna strida mot . Skälen för regeringens förslag: Som föreslås i avsnitt 6.6.3 ska lättnader i beskattningen av personaloptioner införas för att underlätta för små, unga företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner. Utredningen föreslår – med hänsyn till reglerna om fri rörlighet i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget) – att med företag ska avses inte bara svenska aktiebolag utan även motsvarande ut- ländska bolag som hör hemma i en stat inom EES eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte. Regeringen instämmer i utredningens förslag. Utredningen föreslår även att det ställs upp ett krav på att företaget ska ha ett fast driftställe i . SVCA och BIO ifrågasätter varför inte alla bolag inom EES ska omfattas av reglerna – oberoende av om fast driftställe i föreligger eller inte – och anser att den föreslagna avgränsningen skulle kunna strida mot . Regeringen noterar att den brittiska motsvarigheten till den nu föreslagna skattelättnaden för personaloptioner, de s.k. EMI-reglerna, innehåller ett krav på fast drift- ställe. De brittiska reglerna, som utgör ett stat- ligt stöd, har prövats och godkänts av Europeiska kommissionen. Kommissionens statsstödsprövning innebär att kommissionen prövar om åtgärden kan anses förenlig med den gemensamma marknaden. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 accepterade kravet på fast driftställe i det brittiska förslaget bör mot denna bakgrund inne- bära att kommissionen i vart fall vid det besluts- tillfället funnit att ett krav på fast driftställe är förenligt med reglerna om den gemensamma marknaden. Mot bakgrund av kommissionens bedömning av det brittiska systemet och med hänsyn till att det är eftersträvansvärt att skatte- incitamentet ges till företag som bidrar till näringslivet här i gör regeringen samma bedömning som utredningen när det gäller kravet på fast driftställe i . Regeringen föreslår därför sammanfattningsvis att med företag ska avses svenska aktiebolag eller mot- svarande utländska bolag som har fast driftställe i och som hör hemma i en stat inom EES eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte. Definitionen tas in i den nya paragrafen 11 a kap. 2 § IL, se avsnitt 3.13. 6.6.6Vad som avses med koncern Regeringens förslag: avses en koncern av sådant slag som anges i årsredovis- ningslagen. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. anför att bestämmelserna om koncerner även bör omfatta s.k. oäkta koncerner för att förhindra kringgåenden. Skälen för regeringens förslag: Om företa- get, från vilket personaloptionen förvärvas, ingår i en koncern gäller de krav som ställs på före- taget, personaloptionen och optionsinnehavaren för att en personaloption inte ska förmåns- beskattas i stället för koncernen (se avsnitt 6.6.9–6.6.19). Eftersom termen koncern har olika innebörd i olika lagar bedöms en definition av begreppet öka förutsebarheten och underlätta tillämpnin- gen av bestämmelserna. Det är önskvärt att även koncerner där en annan juridisk person än ett aktiebolag är moderbolag omfattas. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 koncerndefinitionen i 1 kap. 4 § årsredovisnings- lagen (1995:1554) kan alla fysiska och juridiska personer som direkt eller indirekt omfattas av en årsredovisning, koncernredovisning eller delårs- rapport vara moderföretag. Regeringen anser därför i likhet med utredningen att koncern- definitionen ska knytas till årsredovisningslagen. Förenklat innebär årsredovisningslagens defini- tion att om ett företag, moderföretaget, innehar mer än hälften av rösterna i en annan juridisk person, dotterföretaget, så ingår företagen i sam- ma koncern. Det finns även några andra beskriv- na sätt att skapa ett koncernförhållande i års- redovisningslagen. Regeringen anser, till skillnad från Skatte- verket, att det saknas skäl att utvidga koncern- definitionen till att även omfatta oäkta koncer- ner. En oäkta koncern kan föreligga t.ex. då en fysisk person äger två aktiebolag. Regeringen anser att skattereglerna exempelvis inte bör för- hindra en entreprenör från att utveckla verksam- heter i olika företag. Vidare innebär den i avsnitt 6.6.13 beskrivna 25-procentsregeln vid förvärv av en äldre verksamhet en begränsning av möjlig- heten att kringgå reglerna genom att överlåta verksamheter inom oäkta koncerner. Definitionen tas in i den nya paragrafen 11 a kap. 3 § IL, se avsnitt 3.13. 6.6.7Vad som avses med intjänandetid Regeringens förslag: Med intjänandetid avses perioden från tidpunkten då personaloptionen förvärvas och framåt. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt i frågan. Skälen för regeringens förslag: En personal- option kännetecknas av att den är förenad med förfoganderättsinskränkningar, t.ex. att den kan utnyttjas först efter en viss kvalifikationstid eller intjänandetid. Det är inte ovanligt att ett personaloptionsprogram är uppdelat i olika etapper med olika kvalifikationstider. Den anställde kan ges rätt att t.ex. förvärva ett visst antal aktier efter tidigast vissa bestämda tidsintervaller. Konstruktionen av en personaloption medför att den inte har något faktiskt ekonomiskt värde för den anställde , utan först när kvalifikationstiden har löpt ut och den anställde kan utnyttja optionen för förvärv av värdepapper. Genom personaloptioner kan ett företag därför långsiktigt knyta anställda till företaget. Reglerna om lättnader i beskattningen av personaloptioner måste vara utformade på ett sådant sätt att syftet med reglerna uppnås. Syftet är att små, unga företag ska kunna rekrytera och behålla personer som är särskilt viktiga för verk- samheten. Tanken är att dessa företag ska till- föras resurser genom att nyckelpersonerna arbe- tar för en lön som är lägre än den lön som de hade kunnat få i ett annat företag. Nyckel- personerna får kompensation genom att de får möjlighet att utan förmånsbeskattning förvärva andelar i företaget och på så sätt ta del av framtida vinster i företaget. Förslaget av- ser att stimulera kommande arbetsinsatser som är viktiga för företagets tillväxt. Syftet är alltså inte att reglerna ska användas för att omvandla allmänna tjänsteinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster eller att en arbetsgivare ska få möjlighet att belöna en anställd för insatser som redan har utförts. För att uppnå syftet bör det ställas krav på att optionsinnehavaren ska arbeta i företaget efter det att personal- optionen har förvärvats och att optionsinne- havaren får utnyttja optionen först efter denna tids slut. Utredningens bedömning är att en lämplig tid är . Vissa personaloptionsprogram före- skriver i sina villkor en kortare kvalifikationstid än . Mot bakgrund av syftet med lagstift- ningen anser utredningen emellertid att det finns skäl att bestämma intjänandetiden till . En minskar risken för generell väx- ling mellan inkomstslagen och leder på ett bättre sätt till att förslaget återspeglar syftet med reglerna. Regeringen delar denna bedömning. Med intjänandetid ska därför avses en period räknat från och med ingången av options- avtalet. Definitionen tas in i den nya paragrafen 11 a kap. 4 § IL, se avsnitt 3.13. 6.6.8Tidpunkt för utnyttjande av optionen Regeringens förslag: Optionsinnehavaren ska utnyttja optionen för förvärv av andel i det före- tag från vilket personaloptionen har förvärvats tidigast efter intjänandetiden och senast efter tidpunkten då personaloptionen för- värvades. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. TCO, till vars yttrande ansluter sig, anser att särskilda regler bör skydda en anställd som har personaloptioner som inte ska förmånsbeskattas och som blir uppsagd på grund av arbetsbrist. Skälen för regeringens förslag: För att uppnå syftet med reglerna om lättnader i beskattningen av personaloptioner, dvs. att underlätta för små, unga företag att rekrytera och behålla nyckel- personer, bör det ställas krav på att options- innehavaren ska arbeta i företaget efter det att personaloptionen har förvärvats och att optionsinnehavaren får utnyttja optionen först efter denna tids slut (se avsnitt 6.6.7). Regeringen föreslår därför att förmån av personaloption inte ska tas upp till beskattning bara om optionsinnehavaren utnyttjar optionen tidigast efter en intjänandetid . Även vissa av villkoren, avseende bl.a. företaget från vilket personaloptionen förvärvas och options- innehavaren, som måste vara uppfyllda för att förmånsbeskattning inte ska ske knyter an till intjänandetiden (se avsnitt 6.6.12, 6.6.17 och 6.6.18). Det är först efter att intjänandetiden har löpt ut som det kan konstateras om de villkor som knyter an till intjänandetiden är uppfyllda. TCO och anser att särskilda regler bör införas för att skydda en anställd som har personaloptioner som inte ska förmåns- beskattas och som blir uppsagd på grund av arbetsbrist. En personaloption kännetecknas av att den är förenad med förfoganderätts- inkränkningar, t.ex. att den normalt förfaller om anställningen upphör på grund av uppsägning, avskedande eller dödsfall (prop. 1997/98:133 s. 24). Detta regleras i det civilrättsliga options- avtalet. Anställda riskerar således att inte kunna P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 utnyttja optionen om de blir uppsagda före intjänandetidens utgång. Denna risk bedöms dock inte kunna avhjälpas genom skattereglernas utformning, exempelvis genom ett undantag från kravet på att optionsinnehavaren ska utnyttja optionen för förvärv av andelar tidigast efter intjänandetidens utgång. Ett sådant undantag skulle även komplicera regelverket och öka riskerna för kringgåenden. Några särskilda regler för anställda som blir uppsagda på grund av arbetsbrist bör därför enligt regeringens mening inte införas i skattelagstiftningen. Utredningen anser, mot bakgrund av att Europeiska kommissionens beslut om godkän- nande i statsstödsärenden regelmässigt är be- gränsade till , att det är lämpligt att införa ett krav om en personaloption senast ska utnyttjas för att förmånen inte ska tas upp till beskattning. Utredningen gör bedömningen att ett utnyttjande bör ske senast från tidpunkten då personaloptionen förvärvades. Regeringen delar bedömningen att det bör införas ett krav på att nu aktuella personaloptioner ska utnyttjas inom . En period framstår enligt regeringens mening som lämplig. Förslaget tas in i den nya paragrafen 11 a kap. 5 § IL, se avsnitt 3.13. 6.6.9Företaget ska vara av begränsad storlek Regeringens förslag: Under det räkenskapsår som närmast föregår det år personaloptionen förvärvas ska –medelantalet anställda och delägare som arbetar i företaget vara lägre än 50, och –företagets nettoomsättning eller balans- omslutning uppgå till högst . Om företaget ingår i en koncern, ska gräns- värdena beräknas sammantaget för alla företag i koncernen. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att en definition av företag av mindre storlek P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 införs i inkomstskattelagen med gränsvärden som motsvarar de som är aktuella. Remissinstanserna: Flera av remissinstanser- na har synpunkter på förslaget. NSD, vars ytt- rande Föreningen ansluter sig till, anser att det är viktigt att gränsvärdena höjs då det annars mycket väl kan inträffa att relativt nystartade företag med arbetskraftsintensiv verksamhet överskrider de föreslagna gräns- värdena och därmed går miste om möjligheterna att använda de föreslagna reglerna om skatte- lättnader för personaloptioner. De föreslår att gränsvärdena sätts vid färre än 250 årsarbets- krafter, en årsomsättning som inte överstiger eller en balansomslutning som inte överstiger . SVCA, KTH, SISP och BIO anser att de svenska reglerna bör likna de brittiska och omfatta företag med upp till 250 anställda och en omsätt- ning om högst . Stiftelsen Industrifonden, Handels- kammare, NNR och Ingenjörer anser att gränsvärdena bör höjas till nivåer som motsvarar de brittiska EMI-reglerna. IVA anser att antagandet att tillväxtbolag per definition är små är felaktigt och att gränserna för antalet anställda och balansomslutning bör höjas rejält. anser att det är olyckligt att förslaget bara omfattar de minsta företagen och framhåller att även ett större företag kan vara i behov av väl fungerande incitamentsprogram. SUP46 befarar att begränsningen i storlek kan vara för snäv för att skapa tillräckligt stor effekt. Startups är positiva till den begränsning på 49 anställda som föreslås i betänkandet. framhåller att den definition av företag av mindre storlek som föreslås i betän- kandet inte är samordnad med EU:s definition av små företag i artikel 3.2 i redovisnings- direktivet (och Rådets direktiv /34/EU av om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europa- parlamentets och rådets direktiv /43/EG och om upphävande av rådets direktiv /660/EEG och 83/349/EEG). Skälen för regeringens förslag: Införandet av lättnader i beskattningen av personaloptioner syftar till att underlätta för små, unga företag som saknar tillgång till kapital – till skillnad från äldre, etablerade företag – att rekrytera och be- hålla nyckelpersoner. Utredningen föreslår där- för att företaget som ingår optionsavtalet beskattningsåret närmast före det år personal- optionen förvärvas ska ha färre än 50 anställda och delägare som arbetar i företaget (medelantal) och en nettoomsättning eller balansomslutning som uppgår till högst . Flera av remissinstanserna, däribland NSD, Föreningen , , , Stiftelsen Industrifonden, Handels- kammare, NNR, IVA, och , anser att gränserna för antal anställda och netto- omsättning eller balansomslutning bör höjas. Utredningen har övervägt om reglerna bör gälla även för något större företag, men har kommit fram till att de inledningsvis inte bör göra det. Skälen till detta är bl.a. att medelstora företag normalt redan har vuxit och därmed genomgått en viss tillväxtperiod. Det kan enligt utredningen redan av detta skäl ifrågasättas om de primärt tillhör målgruppen med förslaget. Vidare innebär reglerna att statsstöd lämnas till de berörda företagen. Det är enligt utredningens bedömning sannolikt enklare att få kommissionens godkän- nande om förslaget endast gäller för de företag för vilka det tydligast finns ett marknadsmiss- lyckande, även med beaktande av att de brittiska reglerna gäller för större företag. Regeringen delar utredningens bedömning och föreslår att förmån av personaloption inte ska tas upp till beskattning bara om det företag från vilket personaloptionen förvärvas, under det räken- skapsår som närmast föregår det år personal- optionen förvärvas, har färre än 50 anställda och delägare som arbetar i företaget (medelantal) och en nettoomsättning eller balansomslutning som uppgår till högst . Till skillnad från utredningens förslag knyts, efter syn- punkter från Lagrådet, villkoret till företagets räkenskapsår i stället för företagets beskatt- ningsår. framhåller att den definition av företag av mindre storlek som utredningen föreslår inte är samordnad med EU:s definition av små företag i artikel 3.2 i redovisningsdirektivet. Regeringen konstaterar att den definition av företag av mindre storlek som utredningen föreslår även skiljer sig något från den definition av företag av mindre storlek som finns i 43 kap. IL. Regeringen föreslår därför ingen definition av företag av mindre storlek i det nya 11 a kap. IL utan samlar i stället alla villkor som rör det företag från vilket personaloptionen förvärvas på ett och samma ställe i lagtexten. Uttrycket medelantalet anställda har samma innebörd som motsvarande term har i Bok- föringsnämndens allmänna råd om gränsvärden (BFNAR 2006:11). Likaså har uttrycken före- tagets nettoomsättning och företagets balans- omslutning samma innebörd som termerna före- tagets redovisade nettoomsättning och företa- gets redovisade balansomslutning i Bokförings- nämndens nämnda allmänna råd. Vad gäller företagets nettoomsättning kan det noteras att denna ska justeras om räkenskapsåret omfattar än . Om företaget, från vilket personaloptionen förvärvas, ingår i en koncern ska kraven avseende medelantalet anställda och delägare samt netto- omsättning respektive balansomslutning, i stället för att beräknas på företagsnivå, beräknas sammantaget för alla företag i koncernen. Med anställda avses då anställda i något företag i koncernen och med delägare avses delägare i något företag i koncernen som arbetar i något koncernföretag. Medelantalet av sådana anställda och delägare ska således vara lägre än 50. Den totala nettoomsättningen eller balansomslut- ningen för samtliga företag i koncernen ska uppgå till högst . Förslaget tas in i de nya paragraferna 11 a kap. 5 och 6 §§ IL, se avsnitt 3.13. 6.6.10Företaget får inte kontrolleras av offentliga organ Regeringens förslag: Ett eller flera offentliga organ får inte direkt eller indirekt kontrollera eller mer av kapital- eller röst- andelarna i företaget när personaloptionen förvärvas. Om företaget ingår i en koncern gäller kravet för varje företag i koncernen. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Stiftelsen Industrifonden och Verket för innovationssystem () anser att begränsningen avseende offentligt ägande bör tas bort. Stiftelsen Industrifonden framhåller att det är en felaktig P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 uppfattning att företag som till viss del ägs av offentliga organ inte skulle ha svårigheter att skaffa externt kapital.