prop · H403111 · 2017-02-14 00:00:00 — Försvarsmakten framhåller att förekomst av föroreningar inte självklart innebär att mark måste saneras eftersom behovet ofta styrs främst av den avsedda förändrade markanvändningen. I dessa fall bör det göras en närmare analys. Det kan vara lämpligt att pröva försäljning med vidhängande föroreningar till ett reducerat pris om det bedöms ge bättre totalt utfall för staten. Avtalet måste då tydligt reglera ansvaret för eventuell framtida sanering. Detta kan vara ett lämpligt sätt att pröva exploateringsintresset eftersom det tvingar en köpare att göra en egen bedömning av de ekonomiska förutsättningarna för förvärv av marken.39 betonar att kostnaderna för röjning av OXA kommer att variera i hög grad, bl.a. beroende på vilket eller vilka övningsfält som prioriteras för röjning och på den framtida användningen av marken. Enligt myndigheten kan det uppstå antingen överskott eller underskott för de övningsfält som avyttras, beroende på åtgärdskostnadens och försäljningsintäktens storlek.40 resonerar utifrån följande perspektiv inför försäljning av förorenade områden: Sanering kan ske före försäljning eller så kan kostnadsansvaret för att undersöka och sanera marken föras över till köparen. Vidare kan ansvaret för föroreningen och för kostnaderna för undersökning och sanering kvarstå hos Trafikverket.41 Vid försäljning av förorenad mark till kommuner har i vissa fall avtalat att den berörda kommunen ska stå för saneringskostnaden.42 •Många områden som förorenats av statlig verksamhet eller ägs av staten ingår inte i länsstyrelsernas generella kartläggning av förorenade eller potentiellt förorenade områden i . Områden som disponeras av Försvarsmakten ingår inte i länsstyrelsernas kartläggning, bl.a. av sekretesskäl, utan ingår i stället i Försvarsmaktens egen kartläggning. En stor andel av förorenade områden har ännu inte kartlagts. •En typ av områden som fortfarande kartläggs är sådana som förorenats av farliga ämnen vilka uppmärksammats , t.ex. PFAS. •Sanering av de mest förorenade områdena kommer ta mycket . 39E-post från Försvarsmakten . 41Trafikverket, Rutinbeskrivning Försäljning av förorenat område – tillämpning av 2 och 10 kap. m.m., , TDOK 2011:331, s. 3. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Regelverket avseende hur myndigheter ska redovisa avsättningar för framtida utgifter för sanering och göra anslagsavräkning medför incitament att inte kartlägga förorenade områden och skatta kostnader för sanering. •Det saknas aktuella samlade skattningar av kostnader för sanering av föroreningar eller röjning av OXA, men tidigare genomförda skattningar anger att de framtida kostnaderna är mycket stora. •Redovisningen till i Årsredovisning för staten av åtaganden för sanering av förorenade områden eller röjning av riskfyllda områden är knapphändig. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N 3 Områden som saknar ansvarig aktör 3.1 Aktörer och deras finansiering av sanering är förvaltningsmyndighet på miljöområdet i frågor om bl.a. förorenade områden43 och har ansvar för att samordna kartläggningen av dessa.44 Myndigheten fördelar också statliga bidrag för efterbehandling. Dess anslag 1:4 omfattar främst bidrag till efterbehandling av områden som saknar ansvarig verksamhetsutövare eller fastighetsägare som kan bekosta denna. har anslaget varierat mellan ca 400–per år.45 uppgår den del av anslaget 1:4 som disponeras av till , varav avser bidrag till efterbehandling av mark för bostadsbyggande.46 Enligt senaste lägesbeskrivningar av arbetet med förorenade områden bedrevs åtgärder vid 41 områden och vid 53 områden med helt eller delvis statligt bidrag för sanering.47 har inte följt upp vilka av dessa åtgärder som avsåg områden som förorenats av statlig verksamhet. Enligt myndigheten skulle detta kräva ett omfattande arbete.48 geologiska undersökning (SGU) ansvarar för utredningar och åtgärder där den statliga aktör som bedrivit den förorenande verksamheten inte finns kvar.49 Områdena härrör till stor del från bolagiseringen av statliga verk under 1990-talet.50 SGU disponerar en del av anslag 1:4 för det arbetet. uppgick SGU:s del av anslaget till och till 90 mnkr.51 SGU kan på begäran av kommuner åta sig huvudmannaskap för utredningar och sanering av områden där sådana åtgärder finansieras med bidrag från anslag.52 SGU har också ansvar för utredning, efterbehandling och uppföljning av statens numera nedlagda oljelager (SOL). SGU har ett särskilt anslag för arbetet med SOL, vilket uppgår till per år.53 431 § förordningen (2012:989) med instruktion för . 45Riksrevisionens bearbetning av regleringsbrev för budgetåren 2007–2016. 46Miljö- och (2016), Regleringsbrev för avseende . 47Naturvårdsverket (2016), Lägesbeskrivning av arbetet med efterbehandling av förorenade områden , , dnr NV00819-16, s. 2, (2015), Lägesbeskrivning av arbetet med förorenade områden, , dnr NV-03557-14, s. 3. 499 § 1 förordningen (2008:1233) med instruktion för geologiska undersökning. 50Intervju med SGU . 529 § 2-3 förordningen (2008:1233) med instruktion för geologiska undersökning. 53Intervju med SGU . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2 Ansvar för sanering Det statliga anslaget för sanering och efterbehandling av förorenade områden54 är avsett för att åstadkomma sådana insatser där det inte finns någon ansvarig som kan betala, eller där någon bara till viss del kan betala. Begränsningarna i ansvaret för äldre föroreningar som lades fast i rättspraxis 201055 medför enligt att fler områden än tidigare kommer att behöva bidrag från anslaget för sanering och efterbehandling. Detta för att områdena ska kunna åtgärdas till en hälso- och miljömässigt acceptabel nivå.56 För områden som förorenats av statlig verksamhet och som myndigheter inte tar ansvar för att sanera, vore det enligt önskvärt att staten inte söker bidrag av staten utan att detta bekostas via andra anslag.57 SGU har avgränsat myndighetens ansvar för sanering av äldre föroreningar till att de ska ha orsakats av statlig verksamhet som påbörjats före och därefter bedrivits efter den tidpunkten. I sådana fall tar SGU fullt historiskt ansvar utan tidsbegränsning och även för sanering som inte anses skälig enligt MB.58 Ansvaret omfattar inte verksamhet som staten har bedrivit i bolagsform.59 3.3 Kartläggningar och kostnadsskattningar SGU har identifierat ett antal områden vilka har förorenats av statlig verksamhet som inte längre finns kvar, s.k. statligt förorenade områden (SFO-objekt). Av dessa har SGU hänfört 151 områden till riskklass 1 och 2. Det är inte klarlagt om samtliga de objekt som SGU ansvarar för och har identifierat finns med i länsstyrelsernas databas över förorenade områden (EBH-stödet). SGU bedömer att det sannolikt finns ett mindre antal SFO-objekt som ännu inte har identifierats.60 SGU:s kostnader för sanering av SFO-objekt har varierat mellan ca 17 och –2015. De sammanlagda kostnaderna uppgår till ca . För arbetet med bidragsfinansierade förorenade områden (BFO) har SGU:s kostnader för utredningar och sanering varierat mellan ca 8 och per 54Naturvårdsverkets anslag 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden. 55MÖD 2010:18 och MÖD 2010:24. Se faktarutan i avsnitt 1.3. 56Naturvårdsverket (2015), Rättspraxis för förorenade områden En utredning av effekterna, Rapport 6678, s. 11. 58Intervju med SGU och . SGU (2008), Objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, dnr 04-2222/2008, s. 6 f. 59SGU, Handläggningsordning SFO, . 60Intervju med SGU . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N De sammanlagda kostnaderna för BFO uppgick till ca 210 mnkr.61 SGU har budgeterat framtida utgifter för sanering av SFO-objekt till –2019.62 I årsredovisningen redovisar SGU skattade framtida utgifter för sanering och återställning. För objekt där s.k. åtgärdsförberedande utredning har avslutats och det enligt myndigheten finns tillräckligt underlag för att skatta framtida utgifter, redovisar SGU en avsättning med ca 0,6 mnkr. För objekt där utredningar har påbörjats men där åtgärdsförberedande utredningar inte har avslutats och det därmed föreligger betydande osäkerhet kring framtida utgifter, redovisar SGU en ansvarsförbindelse i intervallet 250–350 mnkr.63 3.4 Prioriteringsgrunder för sanering 3.4.1 Prioriteringsgrunder för sanering med statligt bidrag Systemet med statliga bidrag för efterbehandling bygger på att kommunerna söker bidrag för sanering hos länsstyrelserna. Länsstyrelserna gör en regional prioritering av de aktuella områdena och kan söka bidrag hos . Utgångspunkten för bidrag enligt förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statsbidrag för sådant avhjälpande, är att det p.g.a. föroreningar behövs för att avhjälpa eller förebygga, hindra eller motverka skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön.64 kan prövningen av ansökan om bidrag även avse den särskilda del av anslaget för efterbehandling som är avsedd för mark som ska användas för bostadsbyggande. Utifrån detta ska hänsyn tas till föroreningens farlighet och nivå, spridningsrisk, omgivningens känslighet och skyddsvärde samt samlad risk för människors hälsa eller miljön. Om ansökan avser bidrag för avhjälpande av mark där kommunen har åtagit sig att detaljplanera för bostadsbyggande, ska hänsyn också tas till bostadsbehovet i kommunen och det antal bostäder som bidraget möjliggör.65 61Intervju med SGU . 63SGU 2015, Årsredovisning 2015, s. 61 och s. 67 f. 642 § förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statsbidrag för sådant avhjälpande. 658 § och 8 a § förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statsbidrag för sådant avhjälpande. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tog 2014 fram en nationell plan med principer för den närmare prioriteringen av bidrag och planen uppdaterades . Principer för prioritering enligt nationella plan66 Den grundläggande förutsättningen är att ett förorenat område innebär en risk för människors hälsa eller miljön. I första hand kan områden i riskklass 1 och 2 få bidrag. Riskbedömningen avser påverkan ur kort () och långt (100–) perspektiv. Riskerna delas in i tre undergrupper: 1. Akuta och allvarliga risker för miljö och människors hälsa, 2. Långsiktiga risker för miljö och människors hälsa och 3. Samverkande risker för miljö och människors hälsa. För den del av anslaget 1:4 som får användas till bidrag till efterbehandling av mark för bostadsbyggande (), krävs att ytterligare förutsättningar är uppfyllda: 1.Exploateringsprojektet får inte vara ekonomiskt bärkraftigt utan bidragsfinansering. 2.Det måste föreligga ett reellt behov av bostäder. 3.Det ska i princip finnas en detaljplan för bostadsändamål. 4.Det förorenade området ska tillhöra riskklass 1, 2 eller 3. Om grundförutsättningarna är uppfyllda prioriteras objekt enligt olika urvalskriterier: •Bidrag till förorenade områden där det finns dom, föreläggande eller annat beslut om efterbehandling och där statligt bidrag är nödvändigt för verkställigheten. Kriteriet omfattar även objekt som åtgärdas genom frivillig överenskommelse. •Främjande av teknikutveckling. •Färdigställande av initierade eller pågående saneringsprojekt. •För den del av anslaget 1:4 som får användas för bidrag till efterbehandling av mark för bostadsbyggande gäller ytterligare urvalskriterier, t.ex. att ju fler bostäder som planeras på ett område desto högre prioritet ges området. •Objekt som möjliggör att eventuellt kvarvarande del av det årliga anslaget kan utnyttjas fullt ut. Prioriteringarna i den nationella planen utgick tidigare (innan planen uppdaterades ) inte från exploateringstryck. Den reviderade nationella planen utgår även från exploateringstryck för bostäder för den del av anslag 1:4 som får användas i detta syfte. För huvuddelen av anslaget gäller dock fortfarande att prioriteringarna uteslutande utgår från risker för människors hälsa eller miljön. Enligt myndigheten kan kriterierna teknikutveckling och färdigställande av projekt omfatta samhällsekonomiska aspekter.67 Statligt finansierade saneringar har dock haft en låg innovationsgrad.68 66Naturvårdsverket (2016), Nationell plan för fördelning av statliga bidrag för efterbehandling av förorenade områden, Rapport 6720, s. 13 f. 68Naturvårdsverket (2016), skrivelse , Lägesbeskrivning av arbetet med efterbehandling av förorenade områden , Dnr NV-00819-16, s. 14. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N SGU:s arbete med bidragsfinansierade saneringar sker enligt riktlinjerna och prioriteringarna i nationella plan. SGU:s egna prioriteringar av dessa objekt regleras enligt SGU:s handläggningsordning. Om SGU får fler förfrågningar än vad myndigheten kan åta sig p.g.a. personella begränsningar, ska prioritering ske utifrån en samlad bedömning av olika faktorer.69 3.4.2Prioriteringsgrunder för områden som förorenats av statlig verksamhet SGU disponerar en del av anslag 1:4 för sanering av områden som förorenats av statlig verksamhet men där den statliga organisation som orsakat föroreningen inte finns kvar. uppgår SGU:s del till . Huvuddelen av de inledda saneringarna prioriteras utifrån de högsta riskklasserna enligt MIFO-modellen. Därutöver prioriteras områden där tillsynsmyndigheter har framfört, oftast genom förelägganden, att sanering ska ske. SGU prioriterar även objekt där det finns ett delat ansvar med annan verksamhetsutövare än staten. Om- fattningen av saneringar styrs av den aktuella markanvändningen.70 •Under 2014 bedrevs åtgärder vid 41 områden och åtgärder vid 53 områden med statligt bidrag för sanering. Enligt skulle det krävas ett omfattande arbete att skilja ut vilka av dessa åtgärder som avsåg områden som förorenats av statlig verksamhet. •SGU har identifierat 151 områden med riskklass 1 eller 2 vilka förorenats av statlig verksamhet som inte längre finns kvar. •SGU tar ansvar för sanering av områden som förorenats av statlig verksamhet som påbörjats före och därefter pågått efter den tidpunkten men inte längre finns kvar. I sådana fall tar SGU fullt ansvar utan tidsbegränsning bakåt. •Prioriteringarna för anslaget för bidrag till sanering av förorenade områden bygger främst på att områdena innebär risk för människors hälsa eller miljön. Ändringar i rättspraxis innebär enligt att fler förorenade områden än tidigare kommer att behöva statliga bidrag för att sanering ska kunna genomföras. •Huvuddelen av de saneringar som finansieras genom SGU:s del av anslaget för efterbehandling prioriteras utifrån de högsta riskklasserna. 69Intervju med SGU , intervju med SGU . Bland faktorer som ingår i bedömningen återfinns att objekt är juridiskt eller tekniskt komplicerade, att man kan dra nytta av samarbete med andra aktörer, att nya tekniska lösningar kan utvecklas och tillämpas och att sanering medför övrig samhällsnytta. SGU (2011), Bilaga till handläggningsordning BFO, SGU:s prioriteringsgrunder i arbetet med förorenade områden som är bidragsfinansierade. 70Intervju med SGU . SGU (2014) Handläggningsordning SFO, . 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N riterar SGU områden där sanering initierats av miljötillsynsmyndighet eller där det finns ett delat ansvar med annan verksamhetsutövare. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N 4 Områden som hanteras av 4.1 Aktörer och deras finansiering av sanering innehar ett stort antal förorenade områden. Myndighetens åtgärder som anknyter till statens miljöansvar inom transportområdet får enligt finansieras genom myndighetens anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. Regeringen har i regleringsbrev anvisat anslagsposten 11.1 Trimning71, effektivisering samt miljöinvesteringar för sådana utgifter.72 uppgår anslagsposten till ca 3,1 mdkr. finansierar även sanering av förorenade områden i bolag som bildats vid bolagisering av , , och . har också stora utgifter för sanering i samband med större projekt enligt infrastrukturplanen. De finansieras genom en annan del av anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. 4.2 Ansvar för sanering ansvar för sanering eller bekostande av sanering av förorenade områden följer dels av (MB) regler om verksamhetsutövares eller fastighetsägares ansvar, dels av bestämmelser i myndighetens instruktion. Utifrån instruktionen ansvarar för avhjälpandeåtgärder enligt MB för föroreningar från flygplatsverksamhet som bedrivits av och verksamhet som bedrivits av , och Statens järnvägar.73 ansvarar utifrån instruktionen också för den s.k. statliga miljögarantin. Den avser statens ansvar för den historiska miljöskulden eller det miljöansvar som 71Trafikverket använder begreppet trimningsåtgärder för att beteckna utvecklingsinsatser upp till en kostnad av i syfte att användningen av det befintliga transportsystemet ska bli mer effektiv, säker och hållbar. (2015), Underlagsrapport till Inriktningsunderlag 2018–2029, Trimningsåtgärder – för bättre tillgänglighet, säkerhet, miljö och hälsa, , TRV 2015/42946, s. 5. Exempel på trimningsåtgärder är sanering av förorenade områden och olika trafiksäkerhetsåtgärder som cykelbanor och mitträcken. 72E-post från och e-post från . Enligt Nä- ringsdepartementet är utgifter för sanering av förorenade områden till sin karaktär inte trimningsåtgärder, men regeringen har av praktiska skäl anvisat denna anslagspost för den typen av åtgärder. 737 § första stycket förordningen (2010:185) med instruktion för . 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N regleras i vissa avtal om bolagisering av flera olika statliga verksamheter.74 De verksamheter som bolagiserats respektive de bolag75 som omfattas av den statliga miljögarantin är: •Flygplatsverksamheten vid : Berört bolag är främst . Efter bolagiseringen har Swedavia AB:s flygplatsverksamhet förändrats bl.a. genom att ett antal flygplatser har sålts till helt externa parter.76 Statens rättigheter och skyldigheter enligt miljögarantin gäller enligt mot nya ägare av de flygplatser som har sålt.77 •Statens järnvägar: De berörda bolagen är , , , , , , AB Swedcarrier78, , , , och . •Vägverket Produktion: Berört bolag är . •Banverket Produktion: Berört bolag är . Vissa av de berörda bolagen har efter bolagisering sålts helt eller delvis till icke statliga ägare, eller är icke statligt ägda.79 4.2.1 Ansvar för föroreningar på områden förvaltade av För områden där den förorenande verksamheten har pågått efter , utgår med hänvisning till rättspraxis från följande i fråga om myndighetens ansvar för sanering av äldre föroreningar:80 •Om föroreningen har uppkommit tar inget ansvar. •Om föroreningen har uppkommit mellan och tar ett jämkat ansvar motsvarande halva saneringskostnaden. •Om föroreningen har uppkommit tar fullt ansvar för sanering. 747 § andra stycket förordningen (2010:185) med instruktion för . 75De flesta bolagen bildades i samband med bolagiseringarna. Andra bolag berörs på så sätt att staten överlät verksamhet till dessa i samband med bolagiseringen. 76Örnsköldsviks Airport, Airport, Airport, Airport, Airport, Airport, Airport och Airport. E-post från Swedavia , e-post från . 78Swedcarrier AB fusionerades 2009 in i . 79Bolag som sålts helt eller delvis till icke statliga ägare är , , . De övriga icke statligt ägda bolagen är , och . E-post från , intervju med 2016-05- 23. Rättsfallen från (MÖD 2010:18 och MÖD 2010:24) utgår från hela årtal. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N •I saneringsprojekt där kostnaden för efterbehandling understiger tar fullt ansvar, även för äldre föroreningar.81 För de föroreningar som inte tar ansvar för, hänvisar myndigheten till att de får hanteras inom anslag för bidrag till efterbehandling. anger att begränsningarna i ansvaret har stor ekonomisk betydelse för myndigheten eftersom en stor del av föroreningarna är gamla.82 4.2.2 Ansvar för föroreningar som omfattas av miljögarantin Bolagiseringsavtalen rörande och är enligt svårtolkade i fråga om omfattningen av miljögarantin. Avtalen har föranlett många förhandlingar mellan och de berörda bolagen. För bolagiseringsavtalet rörande har och kommit överens om ett tolkningsavtal.83 har inte sett behov av att upprätta separata överenskommelser med övriga bolag som omfattas av det bolagiseringsavtalet. Myndigheten bedömer ansvaret för den historiska miljöskulden och dess omfattning i samband med att dessa bolag riktar anspråk mot Trafikverket.84 och har tecknat en överenskommelse om gemensam tolkning av bolagiseringsavtalet rörande Produktion.85 bedömer att statens ansvar för föroreningar är obegränsat bakåt i tiden, förutsatt att föroreningarna har uppkommit före respektive bolagisering. Det är enligt myndigheten tydligast i fråga om avtalet om . För bolag som omfattas av övriga bolagiseringsavtal är det enligt inte helt tydligt att myndighetens och därmed statens ansvar ska gälla utan tidsbegränsning bakåt i tiden. bedömer dock att det är mest ändamålsenligt att hela ansvaret utan tidsbegränsning bakåt ligger på myndigheten.86 Det finns inte någon tidpunkt för preskription i något av bolagiseringsavtalen. Om en förorening uppkommit innan bolagiseringstidpunkten ansvarar staten för den oavsett när i tiden efter bolagiseringstidpunkten som anspråket på ersättning framställs av respektive bolag.87 81För sanering som sker inom projekt vilka avser byggande och underhåll av infrastruktur (inte trimningsåtgärder) bedömer att det ofta tar ansvar för sanering utan tidsbegränsning. E-post från 2016-09 19 och e-post från . Myndigheten har dock inte följt upp kostnaderna för sanering i sådana projekt, se avsnitt 4.3.1. Skriftligt underlag från inför intervju . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Enligt är staten ansvarig för den historiska miljöskulden avseende föroreningar som uppkommit före bolagisering även om aktier i bolagen säljs till icke statlig ägare. Miljögarantin gäller fullt ut för flygplatser som säljer. För fastigheter eller verksamheter som överlåts av de övriga bolagen som omfattas av miljögarantin, gäller det ansvar som följer av gällande lagstiftning.88 4.3 Kartläggningar och kostnadsskattningar 4.3.1 Områden som förvaltas av Kartläggningar av förorenade områden förvaltar mer än 25 000 fastigheter. På många av dessa finns föroreningar i mark och grundvatten.89 har identifierat ca 3 900 förorenade områden, varav 3 700 är s.k. punktkällor.90 En mindre del av de förorenade områdena ingår i länsstyrelsernas databas ().91 Det totala antalet förorenade områden som ansvarar för har inte kartlagts, men det kan röra sig om upp till en tiondel av det totala antalet förorenade områden i . Enligt kommer det ta mycket att uppnå åtgärdskrav för alla föroreningar som myndigheten ansvarar för.92 hade ca 100 områden sanerats. Sanering kan också behöva ske i investeringsprojekt för väg och järnväg.93 prioriteringsskala är annorlunda utformad än MIFO-modellen. Enligt myndigheten är det därmed komplicerat att ange hur dess förorenade områden förhåller sig till riskklasserna i MIFO. bedömer att ca 80 av myndighetens kartlagda förorenade områden skulle kunna motsvaras av riskklass 1 och ca 700 av riskklass 2 i MIFO.94 arbete med inventering och undersökning av förorenade områden som förvaltas av myndigheten har fokuserat på föroreningar från järnvägsverksamhet. har inventerat av järnvägsområdena. Endast en bråkdel av de förorenade områdena från flygplats- och vägverksamheterna har inventerats. I en handlingsplan anger att inventering 88Intervju med , e-post från .