prop · H50327 · 2017-10-24 00:00:00 — Skatteutgiften Socialavgifter för icke förmånsgrundande ersättningar för arbete har i skrivelsen klassificerats som skatteteknisk (ST). Den har därför inte hänförts till något utgiftsområde och ingår inte i undersökningen. Undersökningen omfattar därmed övriga 14 skatteutgifter (se bilaga 1). övergripande bedömningsgrund är att skatteutgifter i princip ska beredas och redovisas på motsvarande sätt som utgifter på anslag. För utgifter gäller att de enligt riksdagsordningen i förslag till statens budget ska hänföras till utgiftsområden.66 I budgetlagen anges att budgetpropositionen ska innehålla en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen och att denna redovisning ska vara anpassad till utgiftsområdena.67 Mot den bakgrunden undersöks i) om skatteutgifterna ingår i redovisningen på utgiftsområden och ii) om skatteutgifternas inplacering på respektive område motiveras genom att syftet med skatteutgiften kopplas till målen för utgiftsområdet. Dessutom undersöks iii) om skatteutgifterna ingår i resultatredovisningen och iv) om skatteutgifterna ingår i redovisningen av utgiftsutvecklingen på utgiftsområdet eller om motsvarande information tillhandahålls. 2015/16:98, s. 11 och 16. 669 kap. 5 § och 11 kap. 18 § riksdagsordningen (2014:801). 6710 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? 5.3 Iakttagelser rörande redovisningen på utgiftsområden 5.3.1 Alla utom en skatteutgift redovisas på utgiftsområden Det vanligaste är att skatteutgifter hänförs till och redovisas på utgiftsområden. Endast en av de 14 undersökta skatteutgifterna redovisas inte på utgiftsområde. Det är skatteutgiften Nedsatt avkastningsskatt för pensionsmedel. I skrivelsen hänförs skatteutgiften till UO 11, Ekonomisk trygghet vid ålderdom, men där har den inte redovisats . Det framgår inte av skrivelsen eller av utgiftsområdesbilagan varför skatteutgiften inte redovisas där. Tjänstemän vid har dock framhållit att utgiftsområde 11 avser grundskyddet för äldre och eftersom den nedsatta avkastningsskatten inte är en del av grundskyddet kan en redovisning på utgiftsområdet vara svår att motivera.68 Tjänstemännen uppger vidare att det överlag kan vara svårt att fördela skatteutgifterna på olika utgiftsområden och anger som exempel den nedsatta mervärdesskattesatsen på livsmedel. Den redovisas som stöd till barnfamiljer men kan exempelvis också ses som ett stöd till näringslivet.69 5.3.2 Skatteutgifternas placering på utgiftsområden motiveras inte För de 13 skatteutgifter som både ingår i undersökningen och redovisas på utgiftsområde saknas det i samtliga fall utom ett en koppling mellan skatteutgiftens syfte och målet för området. Undantaget utgörs av den nedsatta mervärdesskattesatsen på livsmedel. Att den skatteutgiften redovisas på 12, Ekonomisk trygghet för familjer med barn, motiveras i utgiftsbilagan med att familjer med barn är en viktig mottagare av det stöd som den nedsatta skattesatsen utgör.70 5.3.3 Skatteutgifterna ingår inte i resultatredovisningen Av de skatteutgifter som ingår i urvalet har endast skatteutgiften Stöd för nystartsjobb ingått i resultatredovisningen. Skatteutgiften omnämns första gången i budgetpropositionen och har därefter återkommande ingått i resultatredovisningen under egen rubrik på UO 14, Arbetsmarknad och arbetsliv. Det har bl.a. inneburit att syftet med stödet redovisats liksom utvecklingen av antalet personer som omfattats av stödet. Regeringen har dessutom avgett en sammanfattande bedömning av stödet i förhållande till målet för utgiftsområdet.71 68Intervju vid , . 69Intervju vid , . 70Budgetpropositionerna för åren 2007–2017, UO 12. 71Se exempelvis prop. 2011/12:1, UO 14, s. 34–35. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5.3.4 Skatteutgifter ingår inte i redovisningen av utgiftsutvecklingen Av de 13 undersökta skatteutgifterna ingår 12 inte i redovisningen av utgiftsutvecklingen på utgiftsområdena. För de skatteutgifter som inte ingår i utgiftsutvecklingen redovisas inte heller motsvarande information någon annanstans i utgiftsområdesbilagorna.72 Stöd för nystartsjobb är den enda skatteutgift som omfattats av utgiftsområdesbilagornas avsnitt om utgiftsutvecklingen och som redovisats på utgiftspost. Den redovisades i budgetpropositionerna för , vilket följde av att regeringen med hänvisning till reglerna i nationalräkenskaperna överfört skatteutgiften (liksom andra skatteutgifter som utgår som krediteringar på skattekonto) till budgetens utgiftssida.73 I formell mening var stödet då inte längre en skatteutgift. Tabell 5 Redovisning av skatteutgifter på utgiftsområden försäljning av eget hem och Energiskatt på diesel i Nedsatt energiskatt på el 72För skatteutgifterna redovisas skatteutgiftsbeloppen och för budgetåret utan att någon jämförelse med tidigare prognoser görs eller att eventuella skillnader förklaras. 2015/16:1, s. 172. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? Utdelning och kapitalvinst på Anm. * Stöd för nystartsjobb ingår i utgiftsutvecklingen i budgetpropositionen och . ** Ingår i resultatredovisningen i budgetpropositionen . Källa: Utgiftsområdesbilagor till budgetpropositionerna för åren 2007–2017. Genomgången visar att skatteutgifterna i de allra flesta fall presenteras i aktuell utgiftsområdesbilaga. Det har dock framkommit att det kan vara svårt att placera skatteutgifterna på utgiftsområde eftersom det inte är självklart hur skatteutgift och utgiftsområde överensstämmer. Fallet med den nedsatta mervärdesskattesatsen på livsmedel visar att det kan råda osäkerhet rörande vem som ska ses som mottagare av stödet. Fallet med den nedsatta avkastningsskatten på pensionsmedel visar att stöd kan hänföras till utgiftsområde utan att vara förenligt med de av angivna målen för utgiftsområdet. Genomgången av skatteutgifternas redovisning i utgiftsområdesbilagorna visar att kopplingen till målen för utgiftsområdet inte är utvecklad. Det saknas motiveringar till varför skatteutgifterna har redovisats på det specifika utgiftsområdet. Inte heller ingår skatteutgifterna i resultatredovisningen på utgiftsområdet. Redovisningen av skatteutgifter på utgiftsområden ger därför ingen information om huruvida skatteutgifter bidrar till målen för utgiftsområdet. Den samlade bedömningen är att redovisningen av skatteutgifter på utgiftsområde inte görs på sådant sätt att skatteutgifter kan prövas på motsvarande sätt som stöd på budgetens utgiftssida. Skatteutgifterna ingår som regel inte i redovisningen av utgiftsutvecklingen för anslagen på utgiftsområdet. Detta följer av att skatteutgifter inte redovisas på anslagsposter. Men inte heller information motsvarande den som redovisas för anslagen redovisas för skatteutgifter. Motsvarande genomgångar av utfall i förhållande till budgeterade belopp görs inte för skatteutgifter och nya prognoser härleds inte på motsvarande sätt. Det framgår därför inte hur regeringens bedömningar rörande skatteutgifternas utveckling ändrats sedan föregående redovisning och vad den förändrade bedömningen beror på. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I detta kapitel presenteras en undersökning av huruvida nya skatteutgifter vid införandet är redovisade på sådant sätt att de i budgetprocessen kan prövas på motsvarande sätt som stöd på budgetens utgiftssida. 6.1 Bakgrund och urval –2016 har ett 30-tal nya skatteutgifter tillkommit.74 Av dessa ingår fem i urvalet och undersöks närmare här. De fem skatteutgifterna redovisas i tabell 6. Tabell 6 Nya skatteutgifter Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar* Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt ** Skattereduktion för ROT-arbeten*** Anm. * Benämndes Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade aktier när den infördes. ** Benämndes Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som har fyllt 18 men inte när den infördes. ***Benämndes Skattereduktion för hushållsarbete när den infördes. 6.2Frågeställning, bedömningsgrund och metod För de fem granskade skatteutgifterna har vi undersökt regeringens propositioner. Vidare har vi gått igenom samtliga budgetpropositioner åren 2006–2016 för att identifiera de fall då utgiftstaket justerats med anledning av att en ny skatteutgift har införts. Denna genomgång gäller i första hand de fem skatteutgifterna ovan men iakttagelser har också gjorts gällande hanteringen av skatteutgifter i form av krediteringar på skattekonton. Även dessa iakttagelser redovisas nedan. Den grundläggande frågeställningen är om regeringens beredning och redovisning av nya skatteutgifter uppfyller de krav som ställs på beredning och redovisning av utgifter på anslag. Vi bedömer att en förutsättning för detta är att regeringen i) redovisat skäl för åtgärden och att skatteutgifter på motsvarande sätt som utgifter konkurrerar om budgetutrymmet. Därför undersöks vidare om regeringen ii) beräknar 74 Genomgång av avsnittet Nyheter i regeringens skatteutgiftsredovisning åren 2006–2016. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? budgeteffekterna för skatteutgiften och iii) inkluderar dessa i budgetprocessen samt iv) justerar utgiftstaket. Därtill är det enligt vår bedömning rimligt att det med beaktande av riktlinjerna för skattepolitiken kan ställas särskilda krav på redovisningen av nya skatteutgifter. Därför undersöks vidare om v) det framgår varför regeringen valt att föreslå en åtgärd på budgetens inkomstsida i stället för utgiftssida. 6.3 Iakttagelser rörande nya skatteutgifter 6.3.1 Regeringen redovisar skäl för åtgärden och budgetpåverkan Av tabell 7 framgår att regeringen anger skäl för åtgärden och att den har presenterat en beräkning av förslagets budgetpåverkan. Tabellen visar vidare att regeringen redovisat åtgärden i den s.k. reformtabellen i budgetpropositionen eller i den ekonomiska vårpropositionen. Tabell 7 Redovisning av nya skatteutgifter Sänkt arbetsgivaravgift för unga Utdelning och kapitalvinst på Källa: För skäl, beräkning och val, se prop. 2005/06:40; prop. 2006/07:7; prop. 2006/07:84; prop. 2008/09:178 och prop. 2011/12:1, avsnitt 6.11. För utgiftstak och reformtabell se prop. 2005/06:1; prop. 2006/07:1; prop. 2008/09:97; prop. 2008/09:100 samt prop. 2011/12:1. Regeringens skäl för att införa nya skatteutgifter har varierat. Den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga och stödet för nystartsjobb var styrmedel som avsåg att påverka arbetsgivare att anställa vissa grupper. Införandet av ROT-avdraget syftade i stället till att påverka hushållens beteenden. Skälen för att sätta ned mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringstjänster var i första hand att minska företagens administrativa börda, i andra hand att öka sysselsättningen.75 Se även bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.3.2 Det finns exempel där redovisningen kan bli mer utförlig Däremot redovisar regeringen inga överväganden rörande valet att införa stöd på budgetens inkomstsida i stället för dess utgiftssida. Det framgår således inte av underlaget varför regeringen anser att åtgärden borde genomföras i form av en skattelättnad och inte i form av stöd på utgiftssidan. Det förekommer dock att regeringen motiverar den specifika metoden den valt för att åstadkomma skattelättnaden utan att den ställs mot en alternativ åtgärd på budgetens utgiftssida. Stöd för nystartsjobb ska utgå som kreditering på skattekonto motiveras med hänvisning till vikten av att subventionerna kommer arbetsgivarna tillgodo så snabbt som möjligt.76 6.3.3Regeringen har inte justerat utgiftstaket när nya skatteutgifter införts Som framgår ovan har regeringen inte i något av de undersökta fallen gjort en teknisk justering av utgiftstaket i samband med att skatteutgifter uppkommit. I detta sammanhang ska nämnas att genomgången av budgetpropositionerna visat att justeringar av utgiftstaket dock förekommit i andra fall. Det har då varit fråga om s.k. krediteringar på skattekonton. Som framgår av tabell 8 var det dock inte alla nya krediteringar på skattekonton som medförde att regeringen föreslog en justering av utgiftstaket. Till exempel infördes Stöd för nystartsjobb utan att taket justerades. Denna är en av de fem skatteutgifter som ingick i den ovan redovisade genomgången. Tabell 8 Hantering av nya skattekontokrediteringar åren 2006–2016 Ersättning för höga sjuklönekostnader Tak för bidragsersättning till nystartsjobb* * Åtgärden innebar ingen ny skatteutgift. Källa: Prop. 2006/07:1; prop. 2007/08:1; prop. 2013/14:1; prop. 2014/15:1. I genomgången av budgetpropositionerna framkom vidare att regeringen föreslagit tekniska uppjusteringar av utgiftstaket då krediteringar av skattekonton har flyttats över från budgetens inkomstsida för att redovisas som anslag på budgetens utgiftssida. Detta gäller även Stöd för nystartsjobb och Stöd för yrkesintroduktionsanställningar 2006/07:7, s. 12. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? trots att taket inte justerades ned när de infördes. Det innebär att taket i dessa fall justerats asymmetriskt. I faktarutan på sidan 41 finns en utförligare redogörelse för hanteringen av utgiftstaket i samband med att krediteringar flyttats över till budgetens utgiftssida. Undersökningen visar att regeringen har redovisat skäl för att införa de undersökta regeländringarna, att åtgärdernas budgeteffekter beräknats samt att de redovisats i reformtabellerna i budgetpropositionen eller i den ekonomiska vårpropositionen. I dessa avseenden har nya skatteutgifter redovisats så att de i budgetprocessen kan prövas på motsvarande sätt som stöd på anslag. Däremot har redovisningen inte skett i enlighet med det särskilda krav som kan ställas på redovisningen vid införandet av nya skatteutgifter. Regeringen har inte redogjort för några överväganden rörande valet att införa åtgärden på budgetens inkomstsida i stället för på dess utgiftssida. Vidare framgår att införandet av de undersökta skatteutgifterna inte medfört att utgiftstaket justerats ned. Det kan diskuteras huruvida ett sådant krav är rimligt att ställa. Regeringen framhåller i skrivelsen för finanspolitiken att utgiftstaket bör justeras om förändringar görs som påverkar det offentliga åtagandet utan att de takbegränsade utgifterna påverkas. Regeringen anger vidare att krediteringar av skattekonton ska föranleda tekniska nedjusteringar av taket, men övriga skatteutgifter diskuteras inte.77 Eftersom skatteutgifter per definition inte påverkar de takbegränsade utgifterna är frågan om ett införande av en viss skatteutgift påverkar det offentliga åtagandet. I de fall som undersökningen omfattar har regeringen inte redogjort för om införandet av skatteutgifterna påverkar det offentliga åtagandet. En sådan redogörelse krävs för att bedöma om regeringen agerat i linje med vad ramverksskrivelsen indikerar på detta område. Utgiftstaket ska bidra till att beslut om utgifterna fattas samlat på ett sätt som bringar kontroll över utgiftsutvecklingen.78 Om tekniska nedjusteringar av utgiftstaket följde av att nya skatteutgifter införts skulle det innebära ett minskat utrymme för utgifter på anslag i förhållande till en situation då taket inte justeras. Därmed skulle skatteutgifter ställas mot utgifter. 2010/11:79, s. 26. Se även resonemang i t.ex. prop. 2007/08:1, s. 82 och prop. 2014/15:1, s. 174. 2010/11:79, s. 26. Se även (2008), s. 115. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Asymmetrisk justering av utgiftstaket I samband med att krediteringar av skattekonto överflyttas till budgetens utgiftssida har tekniska uppjusteringar av utgiftstaket i vissa fall skett utan att dessa föregåtts av tekniska nedjusteringar vid skatteutgiftens införande. Motivet till dessa uppjusteringar är att överflyttningen påverkar utgifterna utan att det offentliga åtagandet ökar.79 Detta är i linje med de principer för tekniska justeringar av utgiftstaket som anges i skrivelsen för finanspolitiken. Där står bl.a. att utgiftstaket bör justeras vid budgettekniska omläggningar som inte påverkar det offentliga åtagandet.80 Hantering av utgiftstaket vid flyttade krediteringar av skattekonton 2006–2016 Investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar Investeringsstöd för konvertering från direktverkande el- Vissa miljöförbättrande installationer i småhus Anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () Ersättning för höga sjuklönekostnader Källa: Prop. 2006/07:1, avsnitt 4.2.1; prop. 2007/08:1, tabell 4.4; prop. 2011/12:1, tabell 4.4; prop. 2015/16:1, tabell 5.3. Av de sammantaget elva identifierade överflyttningar till budgetens utgiftssida har fem föranlett tekniska uppjusteringar av utgiftstaket. Detta gäller också för krediteringar av skattekonton som vid införandet inte föranledde tekniska nedjusteringar av utgiftstaket, såsom Stöd för nystartsjobb och Stöd för yrkesintroduktionsanställning. Att taket justerats uppåt vid överflyttningen men inte nedåt vid införandet innebär att taket justerats asymmetriskt. uppgick dessa skatteutgifter till drygt 6,7 mdkr.81 2015/16:1, s. 172. 2010/11:79, s. 28. 2015/16:98, s. 34. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? (2002). Bör skatteavvikelser integreras i budgetprocessen? Penning- och valutapolitik (Riksbank 2002:2). och K (2013). : A Critical Assessment, , . Inkomstliggaren (ESV 2016:23). (Government Accountability Office), 2005. Tax Expenditures Represent a Substantial Federal Commitment and to Be Reexamined. , , Mellbye K, Pukander F, , och (2010). Tax expenditures in the Nordic Countries. A report from a Nordic working group, presented at the Nordic Tax Economist Meeting in , 2009. Kjellqvist M, och (2012). Den svenska redovisningen av skatteutgifter. Svensk nationalrapport till NSFR:s seminarium i . och (2008). Vidareutveckling av det finanspolitiska regelverket (2008/5). (National Audit Office), 2014. The effective management of tax reliefs. Tax Expenditures in Countries. Polackova Brixi H, Valenduc C M.A. och Swift Z L, 2004. Tax Expenditures – Shedding Light on Government Spending through the : Lessons from Developed and Transition Economies, , D.C. Regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter (RiR 2007:3). Förmåner och sanktioner. En samlad redovisning. Betänkande av Utredningen om statliga subventioner. Skatteförmåner och andra särregler i inkomst- och mervärdesskatten (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi Ds 1992:6). 1994/95:150. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /06, m.m. (kompletteringsproposition). 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1995/96:150. Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. 2005/06:1. 2005/06:40. Reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag. 2005/06:100. ekonomiska vårproposition, bilaga 2, Redovisning av skatteutgifter. 2006/07:1. 2006/07:7. Kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för nystartsjobb samt vissa andra skattefrågor. 2006/07:84. Nedsättning av socialavgifter för personer som fyllt 18 men inte . 2006/07:100. ekonomiska vårproposition, bilaga 2, Redovisning av skatteutgifter. 2007/08:1. 2007/08:100. 2008/09:1. 2008/09:178. Skattereduktion för reparationer, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder. 2009/10:1. 2010/11:1. 2010/11:40. En reformerad budgetlag. 2011/12:1. 2012/13:1. 2013/14:1. 2014/15:1. 2014/15:100. 2015/16:1. 2016/17:1. 2007/08:123. Redovisning av skatteutgifter. 2008/09:183. Redovisning av skatteutgifter . 2009/10:195. Redovisning av skatteutgifter . R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? 2010/11:79. 2010/11:108. Redovisning av skatteutgifter . 2011/12:136. Redovisning av skatteutgifter . 2012/13:98. Redovisning av skatteutgifter . 2013/14:98. Redovisning av skatteutgifter . 2014/15:98. Redovisning av skatteutgifter . 2015/16:98. Redovisning av skatteutgifter . 2016/17:98. Redovisning av skatteutgifter . 1994/95:FiU20. Den ekonomiska politiken och slutlig budgetreglering för /96. 1995/96:FiU10. Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, tilläggsbudget 1995/96, m.m. 2007/08:FiU20. Riktlinjer för den ekonomiska politiken. 2010/11:FiU1. Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna. 2010/11:KU14. En reformerad budgetlag. 2014/15:FiU20. Riktlinjer för den ekonomiska politiken. 2010/11:FiU2y. En reformerad budgetlag. 2010/11:SkU1y. Skattefrågor i budgetpropositionen . 2014/15:SkU7y. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I denna bilaga presenteras de skatteutgifter som ingår i urval. Urvalet består av 15 av totalt 153 saldopåverkande skatteutgifter. Dessa är de 15 största skatteutgifterna enligt uppgifter skrivelse. Sammantaget utgör de (164,2 mdkr) av beloppet för samtliga kvantifierade skatteutgifter. Eftersom ett fåtal skatteutgifter står för majoriteten av det totala kvantifierade beloppet är det rimligt att använda sig av en urvalsmetod som baseras på skatteutgifternas storlek. Anledningen till att metoden avser och inte 2016 är att skatteutgifter som har varit av betydande belopp annars skulle hamna utanför urvalet. Exempel på sådana skatteutgifter är Stöd för nystartsjobb och Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt . I urvalet finns ett flertal utgiftsområden (UO) och skatteslag representerade. Konsekvenserna av denna urvalsmetod blir dock att enbart undersöker kvantifierbara skatteutgifter samt att skatteutgifter som tidigare eventuellt har uppgått till stora belopp inte omfattas. Urvalsmetoden medför även att inga generella slutsatser om samtliga skatteutgifter kan dras. Nedan följer en beskrivning av de 15 skatteutgifterna i urvalet. Beskrivningen innehåller en redogörelse för vad skatteutgiften avser, dess omfattning samt till vilket utgiftsområde den hänförs. Beskrivningen innehåller även en kort redogörelse av skatteutgiftens historik. Den nedsatta mervärdesskattesatsen på livsmedel är den största kvantifierade skatteutgiften i urvalet och uppgick till 26,8 mdkr.82 Mervärdesskattesatsen på livsmedel sänktes från till . Då angavs inga skäl av regeringen förutom att EG (Europeiska gemenskapen, nuvarande EU) införde undantag för vissa varor och tjänster där länderna tilläts tillämpa en lägre skattesats. Bland varorna fanns bl.a. livsmedel angivet.83 sänktes mervärdesskatten på livsmedel ytterligare i samband med en sänkning av ersättningsnivåerna i socialförsäkringssystemet. Eftersom sänkningen av ersättningen väntades ha fördelningspolitiska konsekvenser ansågs den nedsatta mervärdesskatten vara en kompletterande åtgärd, främst riktad till barnfamiljer och låginkomsttagare.84 2015/16:98, s. 32. 1991/92:50, s. 8 och 10. 1994/95:150, bilaga 1, s. 9 (och bilaga 7, s. 125). Däremellan infördes en generell höjning av mervärdesskattesatsen från för att finansiera en förskjutning av skattebördan från produktion till konsumtion, eftersom arbetsgivaravgifterna sänktes (prop. 1992/93:50, s. 13). R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ?