prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Arbetet med att åstadkomma ett längre och hållbart arbetsliv måste naturligen ske i nära dialog med arbetsmarknadens parter. Regeringen har också genomfört en dialog med parterna vilken har resulterat i en avsiktsförklaring (S2016/01389/SF). Inriktningen i denna avsikts- förklaring är att åldersgränsen i lagen (1982:80) om anställningsskydd kan höjas från 67 till , men även att tjänstepensionsavtalen ses över så att de stöder strävandena efter ett längre arbets- liv. Regeringen har med denna avsiktsförklaring som grund fortsatt diskussionerna inom om åtgärder för ett längre arbetsliv. 3.5.4Fortsatt behov av stöd i pensionsplaneringen En viktig målsättning är att pensionssparare ska ha goda möjligheter att bedöma sin framtida pension, vilka faktorer som påverkar den samt ha kännedom om vilka konsekvenser olika val kan få för pensionen. har stärkt och förbättrat informa- tionen till pensionssparare, både genom att för- bättra prognosinformationen men även genom att nå många pensionssparare med personliga möten. Regeringen bedömer att dessa insatser är fortsatt viktiga och att det finns mer att göra, så att den enskildes beslut om sparande och pensioneringstidpunkt blir så välgrundat som möjligt. Det är oroväckande att t.ex. enbart känner till att det antal år man arbetar påverkar storleken på pensionen och att enbart uppger att arbetets omfattning (hel- eller deltid) påverkar pensionen. Regeringen anser därför att Pensionsmyndig- hetens informations- och konsumentstärkande uppdrag bör förstärkas och förlängas med . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 skäl för det är att behöver arbeta mer med att nå de grupper som har störst behov av informationen, dvs. de individer som har lägst kunskap och intresse för pensions- frågor. Att nå och väcka uppmärksamhet hos dessa grupper, där kvinnor är överrepresente- rade, kräver mer av uppsökande verksamhet, dels fysiskt genom möten, dels via kampanjer i breda kanaler, vilket är mer kostsamma aktiviteter. informationssats- ningar är även ett viktigt verktyg för att in- formera om hur ett längre arbetsliv påverkar individens framtida pension. Även mot bak- grund av den senaste tidens händelser på premiepensionens fondtorg är det angeläget att stärker och utvecklar sin information om premiepensionen för att stärka individens ställning på marknaden. 3.5.5Behov av utökad service i landet Webbplatser och digitala tjänster har kommit att spela en allt större och viktigare roll vid till- handahållandet av service. finns det enskilda som t.ex. på grund av bristande språk- kunskaper eller funktionsnedsättning inte kan eller vill ta del av myndigheters service via internet och telefon. Servicekontoren som , och gemensamt ansvarar för är därför ett fortsatt viktigt komplement till den digitala myndighetsservicen. Regeringen genomför en satsning på att säkra och stärka statlig lokal service, både på landsbygden och i socialt utsatta områden(se utg. omr. 2 avsnitt 5.5). ska minst 10 nya servicekontor öppna och rege- ringen tillför därför medel. För att påskynda etablering av nyanlända är också arbetet inom ramen för det förlängda uppdraget om för- enklade och mer effektiva processer för ny- anlända av vikt (se utg.omr. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och beretts under hand med och . Regeringens förslag: Vid beräkning av bostads- tillägg ska av bostadskostnaden beaktas av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Vid beräkningen ska därutöver av bostadskostnaden beaktas av den del som överstiger men inte för den som är ogift och den del som överstiger men inte för den som är gift. Den skäliga bostadskostnaden inom för- månerna särskilt bostadstillägg och äldreförsörj- ningsstöd ska fr.o.m. höjas till för den som är ogift och för den som är gift. Den skäliga levnadsnivån inom förmånerna särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd ska fr.o.m. höjas till 1,486 prisbasbelopp för den som är ogift och 1,2105 prisbasbelopp för den som är gift. Ändringarna ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägg kan lämnas till den som får sjuk- eller aktivitets- ersättning, ålderspension eller änkepension. Bostadstillägget lämnas av bostadskostnaden upp till ett tak om per hushåll och månad. För ålders- pensionärer lämnas därtill per hushåll och månad. Bostadstillägget är inkomstprövat och prövas mot i princip alla inkomster och förmögenhet. Det är således riktat till personer som har små ekonomiska marginaler när bostaden är betald. hade av pensionärerna och av dem med sjuk- och aktivitets- ersättning och som hade bostadstillägg en bostadskostnad över taket. På grund av de ökade bostadskostnaderna har dessa grupper ökat till av pensionärerna och av dem med sjuk- och aktivitetsersättning. bostadstillägget bättre ska täcka de faktiska bostadskostnaderna föreslår regeringen en höj- ning av taket till för den som är ogift och för den som är gift. Den högre nivån skulle innebära att andelen över taket sjunker till av pensionärer- na och av dem med sjuk- och aktivi- tetsersättning. Den del av bostadskostnaden som överstiger för den som är ogift eller för den som är gift ska enligt för- slaget ersättas före inkomst- reduceringen. Med en lägre ersättningsgrad i högre kostnadsskikt blir det lönsamt för för- månstagarna att söka billigare boende, eftersom en lägre bostadskostnad inte fullt ut ger en mot- svarande sänkning i bostadstillägget. Tilläggs- beloppet om per hushåll påverkas inte av regeringens förslag. De som mottar bostadstillägg har små ekonomiska marginaler. För att förbättra även för de förmånstagare som har en bostadskostnad under nuvarande tak föreslår regeringen att er- sättningsgraden för bostadskostnader höjs till . Förslaget innebär att den som har fullt bostadstillägg utan avdrag för reducerings- inkomst och har en månadshyra på får en höjning av bostadstillägget med . Den som har en månadshyra på eller mer får en höjning med totalt. För de personer som har höga bostadskostna- der och låga inkomster kan även särskilt bostadstillägg ges i bostadstillägget. Därtill finns förmånen äldreförsörjningsstöd som kan lämnas till personer . Särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd har högre grad av inkomstprövning, vilket i praktiken kan innebära att en höjning av bostadstillägget neutraliseras av en motsvarande sänkning i det särskilda bostadstillägget eller äldreförsörjningsstödet. För att reformen ska ge även dessa grupper som har de lägsta ekonomiska marginalerna en höjd disponibel inkomst förelår regeringen att nivåerna för skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå höjs i regelverken för särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Förslaget innebär att anslag 1:3 Bostadstillägg till pensionärer höjs med . Detta anslag omfattar även förmånen särskilt bostadstillägg till pensionärer. Förslaget innebär vidare att anslag 1:4 Äldreför- sörjningsstöd höjs med Bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning finansieras under utgiftsområde 10, anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Detta anslag höjs med för att finan- siera förslaget. handlägger bostads- tillägg till pensionärer, särskilt bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd. Försäk- ringskassan handlägger bostadstillägg och sär- skilt bostadstillägg till personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Förslaget innebär att myn- digheterna behöver utveckla sina it-system. De behöver även hantera volymökningar till följd av att fler personer kommer att bli berättigade till förmånerna och att befintliga förmånstagare anmäler ändrad bostadskostnad. För att finan- siera detta höjs förvaltningsanslagen 2:1 inom detta utgiftsområde samt 2:1 inom utgiftsområde 10 med vardera 2018. 3.7.11:1 Garantipension till ålderspension Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålders- pension 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för garanti- pension till ålderspension samt särskilt pensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av social- försäkringsbalken. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Antalet ålderspensionärer ökar och de nya pensionärerna har i stor utsträckning intjänad inkomstgrundad pension som uppgår till betyd- ligt högre genomsnittligt belopp än de ålders- pensionärer som lämnar systemet. Det medför att behovet av garantipension minskar. Antalet kvinnor som får garantipension har minskat med 146 000 sen införandet 2003 och uppgick till 554 000. Antalet män har minskat med 45 000 och uppgick till 144 000. Till följd av den automatiska balanseringens påverkan på inkomstpensionerna stannade den nedåtgående trenden för antalet personer med garantipension tillfälligt upp. har dock antalet personer med garanti- pension minskat eftersom inkomstpensionerna har ökat. Inkomstpensionerna beräknas öka även för åren därefter, vilket gör att garantipensionen förväntas fortsätta att minska. Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Garantipension till ålderspension Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 13 anvisas under anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension . be- räknas anslaget till 13 respektive 13 . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 3.7.21:2 Efterlevandepensioner till vuxna anslaget beräknas minska med mellan 4 och 5 Tabell 3.10 Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för om- ställningspension, förlängd omställnings- pension, särskild efterlevandepension och änkepension samt för utgifter för garanti- pension till dessa förmåner enligt socialför- säkringsbalken och lagen (2010:111) om in- förande av socialförsäkringsbalken. Änkepensionen avskaffades 1990 och ersattes då av den tidsbegränsade och könsneutrala omställ- ningspensionen. Långtgående bestämmelser av övergångskaraktär innebär dock att änke- pensionen kommer att finnas kvar och fortfarande beviljas nya änke- pensioner enligt det gamla systemet. Omställ- ningspensionen är tidsbegränsad till i normal- fallet och betalas endast ut till efterlevande som är , medan änkepensionen ofta är livsvarig. Änkepensionen är därför domi- nerande i både antal och kostnader och svarar för av utgifterna inom anslags- området. Antalet kvinnor med änkepension var ca 265 2016 och minskar med drygt 10 000 , medan antalet kvinnor och män som får omställningspension var 4 600 respektive 1 900 . Tendensen för åren framöver är att antalet kvinnor med änkepension kommer att minska i samma takt som tidigare och att antalet kvinnor och män med omställningspension kommer att vara förhållandevis stabilt. Sammantaget innebär detta att utgifterna på Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Förändring till följd av: -1 631 100 -2 467 000 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 10 anvisas under anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna . beräknas anslaget till 10 respektive 9 . 3.7.31:3 Bostadstillägg till pensionärer Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialför- säkringsbalken och lagen (2010:111) om in- förande av socialförsäkringsbalken. Bostadstillägget är inkomstprövat och utgifterna är därför beroende av ålderpensionärernas in- komster och förmögenheter. De senaste årens positiva reala inkomstutveckling har medfört att nya pensionärer har allt högre pensioner och därför är det färre som får bostadstillägg. Även den inkomstgrundade pensionens ökningar leder till att pensionärerna i genomsnitt blir mindre beroende av bostadstillägg. Antalet personer som får bostadstillägg minskar därför. var det 220 000 kvinnor och 70 000 män som fick bostadstillägg. Medelbeloppen har ökat för såväl kvinnor och män främst på grund av ökade bostadskostnader och regel- förändringar. Mörkertalet för bostadstillägget är sannolikt relativt stort, vilket innebär att fler än de som får bostadstillägg skulle ha rätt till det om de ansökte om förmånen. Förändrad kunskap och ändrat beteende kan därför få en relativt stor påverkan på antalet personer som får bostads- tillägg och därmed även på utgifterna. Ytterligare faktorer som påverkar utgifts- utvecklingen är förändringen av bostadskostna- derna samt regelförändringar. Regeringen föreslår i denna proposition en förstärkning av bostadstillägget. Förslaget inne- bär att ersättningsgraden höjs från av bostadskostnaden , samt att taket höjs till men då med en ersättningsgrad på i inter- vallet . Därtill föreslås att nivåerna för skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå höjs i regelverket för särskilt bostadstillägg. Förslagen innebär sammantaget att anslaget till bostadstillägg till pensionärer höjs med . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 9 anvisas under anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer . beräk- nas anslaget till 9 respektive 9 . Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:4 Äldreförsörjningsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för äldre- försörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Äldreförsörjningsstödet är en garanti för en lägsta ekonomisk standard. Det är därför in- komstprövat och avräknas krona för krona mot alla andra inkomster. I praktiken innebär det att äldreförsörjningsstödet lämnas till kvinnor och män som inte har en hel garanti- pension, vilket oftast är personer som har kommit till relativt sent i livet och därför inte kunnat tjäna in tillräcklig inkomst- och garantipension. Antalet kvinnor och män som får äldreför- sörjningsstöd har ökat och för- väntas fortsätta öka. Ett skäl till detta är att de nuvarande reglerna om rätt till garantipension, som infördes i och med på 1990- talet, ännu inte har fått full genomslagskraft. Enligt äldre regler fick man del av hela grund- skyddet bosättning i . Per- soner födda omfattas av dessa äldre bestämmelser och har därför som regel en till- räckligt hög garantipension för att inte få äldre- försörjningsstöd. I takt med att årskullar som inte omfattas av de äldre bestämmelserna till- kommer ökar antalet som kan få äldreförsörj- ningsstöd. Utöver detta förväntas ökade kostna- der inom ramen för anslaget till följd av de senaste årens ökade asylinvand- ring. fick 12 400 kvinnor och 9 900 män äldreförsörjningsstöd. I likhet med bostads- tillägget finns sannolikt ett förhållandevis stort mörkertal när det gäller äldreförsörjningsstöd, vilket innebär att antalet personer och kostnader på anslaget potentiellt skulle kunna vara högre. Regeringen föreslår i denna proposition en förstärkning av bostadstillägget till pensionärer. Denna förstärkning innebär att behovet av äldreförsörjningsstöd minskar. föreslår regeringen att nivåerna för skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå i regelverket för äldreför- sörjningsstöd höjs. Sammantaget innebär för- slagen att anslaget för äldreförsörjningsstöd höjs med . Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Äldreförsörjningsstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Tabell 3.16 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 558 676 tkr prisnivå. 3Motsvarar 565 453 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Pensionsmyndig- hetens förvaltningsutgifter. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Tabell 3.17 Finansiering av administration 1 Exklusive finansiering av amorteringar och ränta för premiepensionssystemets uppbyggnad. verksamhet finansieras dels av anslag på statens budget, dels av de all- männa pensionsfonderna (AP-fonderna) och dels av premiepensionssystemet, se tabell 3.17. Förvaltningsanslaget används för administration av garantipension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldre- försörjningsstöd samt för vissa andra antals- mässigt mindre pensionsrelaterade förmåner. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Utgifterna för admi- nistration som avser inkomstgrundad ålders- pension täcks av avgifter som tas från AP- fonderna och premiepensionssystemet. I premiepensionssystemet ingår även kostnader för skulden i avseende den räntekontokredit som byggdes upp i samband med bildandet av systemet. För att sprida dessa kostnader över flera generationer avbetalas skulden och ska vara slut- amorterad 2018. Enlig förordningen (2009:1173) med in- struktion för ska myn- digheten lämna en samlad redogörelse och en framställan om er- sättning för administrationen av ålderspensions- systemet. Redogörelsen och framställan ska omfatta dels administrationen av inkomst- och tilläggspension, som ska täckas genom uttag från Första–Fjärde AP-fonderna, dels administra- tionen av premiepensionen. Redogörelsen ska även innefatta kostnader för administrationen av ålderspensionssystemet vid främst och Kronofogdemyndig- heten. Med underlaget i tabell 3.17 som grund beslutar regeringen om ersättning från Första–Fjärde AP-fonderna och premie- pensionssystemet för administration av in- komstgrundad ålderspension. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Tabell 3.18 Uppdragsverksamhet där intäkterna disponeras Tusental kronor, prisnivå Resultat (intäkt-kostnad)1 1Resultat från AP-fonderna regleras . Ett negativt resultat för AP-fonderna beror på reglering av tidigare överskott, vilket medför att avgiftsuttaget från AP-fonderna kan minskas. 2Inklusive kostnader för amortering och ränta för premiepensionssystemets uppbyggnad. 3Anledningen till att premiepensionssystemet beräknas få ett negativt resultat är att del av kostnaderna kommer att finansieras med ett upparbetat positivt resultat för det s.k. handelslagret, dvs. differenser mellan antagna försäljningslikvider och faktiskt utfall för valutahandel. Dessutom a nvänds vissa intäkter från fondbolagen m.m. till att finansiera kostnader inom premiepensionssystemet. Det innebär att avgiftsuttaget från premiepensionsspararna (intäkt erna) kan minskas. För att stärka informa- tionsverksamhet och konsumentstärkande insat- ser föreslår regeringen att totalt avsätts för detta. förvaltningsanslag tillförs därför och övriga avsätts från AP-fondssystemet och premiepensions- systemet. Regeringen föreslår härutöver att , tillsammans med Skatte- verket och , ska utöka antalet servicekontor (se UO 2 avsnitt 5.5). Regeringen föreslår att tillförs 2018, 2019, 2020 samt därefter. Förslaget bedöms inte medföra några personal- konsekvenser. förvalt- ningsanslag tillförs 3 miljoner för att hantera förändringar inom bostadstillägg till pensionärer. Anslaget har för perioden –2020 beräk- nats enligt följande. Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd - ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris - och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till respektive . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om kredit i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår högst till 8 för att tillgodose behov av lik- viditet vid handel med fondandelar. Skälen för regeringens förslag: Pensions- myndigheten har en särskild kredit som ska an- vändas för att finansiera likviditetsbehovet i samband med fondhandeln inom ramen för premiepensionssystemet. Behovet av krediten föranleds främst av det underskott som uppstår på grund av samtidiga köp- och säljtransaktioner med olika likviddagar för fonderna och behovet av handelslagret i syfte att effektivisera handeln. De faktorer som framför allt har betydelse för utvecklingen av behovet av krediten är antalet fondbyten, värdet av pensionsspararnas konton och tidsmässig koncentration av fondbyten. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 för handel med fondandelar intill ett belopp av 8 . bedömer att storleken på krediten kan ligga kvar nivå. Regeringen delar bedömningen och anser därför att regeringen bör bemyndigas att besluta om en kredit i som uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar. Krediten ges med stöd av 7 kap. 6 § budgetlagen (2011:203). för familjer och barn P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken................................. Ekonomisk trygghet för familjer och barn .............................................................. Mål för utgiftsområdet............................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Analys och slutsatser .................................................................. Förslag till regeländring ............................................................................. 1:5 Barnpension och efterlevandestöd....................................... 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn .............................. 1:7 Pensionsrätt för barnår......................................................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ......................................................................................... Härledning av ramnivån 2018–2020. trygghet för familjer och barn.................................................................... Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. trygghet för familjer och barn.................................................................... Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ......................................................................................... Antal individer 0–som bor i hushåll med barn, uppdelat på hushållstyp och bakgrund, 2016 ................................................................ Barnhushåll med låg ekonomisk standard efter hushållstyp och för