prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen föreslår att en patientmiljard, för kortare köer och bättre samordning inom vården, införs. Regeringen vill förstärka satsningarna för att förbättra personal- situationen och utveckla vårdens verksamheter. Sammantaget ökar resurserna till sjukvården med jämfört med budgetpropositionen . har underhållsstödet, flerbarnstillägget och föräldrapenningen höjts. Regeringen föreslår att barnbidraget och studiebidraget inom studiehjälpen höjs med . Underhållsstödet höjs för barn mellan . Den ekonomiska tryggheten för personer med sjuk- och aktivitetsersättning stärks. De jobbskatteavdrag som infördes av den förra regeringen gör att pension beskattas hårdare än lön. Regeringen avser att sluta den orättvisa klyftan i beskattning mellan pension och lön fullt ut till 2020. föreslås ändringar som innebär att skillnaden försvinner för inkomster upp till ca . För att ytterligare förbättra pensio- närernas ekonomiska situation genomförs förbättringar i bostadstillägget. Socialförsäkringarna ger trygghet och motverkar ekonomisk utsatthet. Regeringen föreslår att taket i sjukförsäkringen höjs och att en skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning införs. En skattereduktion för fackföreningsavgiften införs, vilket stärker den svenska modellen. Det ska vara ordning och reda i välfärds- systemen. Regeringen fortsätter det intensi- fierade arbetet mot oseriösa aktörer och kriminella. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 ska vara ett land där alla är trygga och säkra, oavsett var de bor. Regeringen kraftsamlar mot hoten mot det demokratiska samhället, såsom terrorism, organiserad brottslighet och hatbrott. Fler brott ska förhindras och upp. Brottens orsaker ska bekämpas. Regeringen föreslår därför tillskott till och Säkerhetspolisen, kommuner samt ungdoms- och missbruksvård. gränser ska vara säkra. För att stoppa illegal handel med narkotika och vapen föreslår regeringen att tillförs medel. Polisens gränskontroller av individer har förstärkts och förlängts. Regeringen stärker totalförsvarets förmåga genom väsentliga resursförstärkningar om . En hörnsten i svensk säkerhetspolitik är att bygga säkerhet i samverkan. av bruttonationalinkomsten innebär en betydande förstärkning. Inom verkar för mer freds- byggande och konfliktförebyggande åtgärder. Flera blocköverskridande överenskommelser har träffats inom migrationspolitiken, kampen mot terrorismen, försvars- och säkerhets- politiken samt energipolitiken. Regeringens samlade politik bidrar till en mer jämlik fördelning. Denna proposition bedöms i genomsnitt öka inkomsten i alla inkomst- grupper. Reformerna bedöms ha en tydligt utjämnande fördelningspolitisk profil, där effekten är störst i de lägre inkomstgrupperna. Den ekonomiska jämställdheten stärks av att kvinnor i större utsträckning än män gynnas av regeringens politik. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 1.1 Reformer och finansiering i budgetpropositionen Effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor Fler ska komma i arbete Fler och enklare vägar till jobb Särskilda insatser för att nyanlända ska komma i arbete Hela landet ska växa Lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall ska ha en jämlik kunskapsskola Insatser för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Förlängd skolplikt och läsa-skriva-räkna-garanti Bättre genomströmning och kvalitet i gymnasieskolan Investeringar för ett attraktivt läraryrke ska bli ett fossilfritt välfärdsland Fossilfria transporter och resor ska främjas Rent hav och skyddat dricksvatten Levande och giftfri stadsmiljö Långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel Övriga miljö- och klimatsatsningar Psykisk hälsa och psykiatri Övriga vård-, hälso- och omsorgsreformer Kulturen ska vara tillgänglig för alla Bättre förutsättningar för barn och unga Höjning av det generella statsbidraget till kommunerna Styrkan i svensk ekonomi ska komma alla till del Skatteklyftan mellan pensionärer och löntagare avskaffas En väl fungerande inkomsttrygghet Förbättrad ekonomi för långtidssjukskrivna Fusk med skatter och bidrag ska motverkas P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 1.1 Reformer och finansiering i budgetpropositionen (forts.) Effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor Stöd till socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden Ökade myndighetsanslag bl.a. Säkerhetspolisen Övriga åtgärder för ett tryggt Höjd särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Ändrad beräkning av bilförmån Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon (exkl. bonus på utgiftssidan) Slopad skattefrihet för förmån av privat hälso- och sjukvård Höjd koldioxidskatt i värmesektorn Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring Nya skatteregler för företagssektorn -0,03 -0,99 Personalliggare i fler verksamheter Beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i -40,34 -59,90 -72,89 Tabell 1.2 Summering av skatteförslag i budgetpropositionen Effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor -10,7 -16,2 -20,2 -7,2 -11,3 -11,4 1.2Utsikter för svensk ekonomi Svensk ekonomi fortsätter att utvecklas starkt har haft en av de allra högsta BNP-tillväxttakterna i . har rustats för framtida utmaningar. Aktiviteten i svensk ekonomi är fortsatt hög och både hushåll och företag är optimistiska om framtiden. BNP-tillväxten väntas bli 2017. Regeringens satsningar bidrar till en fortsatt stark tillväxt 2018. Regeringen bedömer att resursutnyttjandet i ekonomin, mätt med BNP-gapet, är högre än normalt 2017 och att det beräknas stiga ytterligare något 2018. Därefter förväntas ekonomin gradvis återgå mot ett balanserat läge (tabell 1.3). Tabell 1.3 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2016, prognos 2017–2020 -0,2 -0,6 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Potentiell BNP kan inte observeras och är en bedömning. 3Skillnaden mellan faktiskt och potentiellt arbetade timmar i procent av potentiellt arbetade timmar. Potentiellt arbetade timmar kan inte observeras och är en bedömning. 4I åldern 15–. 5Andel sysselsatta av befolkningen inom respektive åldersgrupp. 6Enligt nationalräkenskaperna, kalenderkorrigerad. 7Förädlingsvärde i hela ekonomin till baspris per arbetad timme. 8I procent av arbetskraften, 15–. 9Timlön enligt konjunkturlönestatistiken är en prognos även . 10Gini-koefficienten för ekvivalerad disponibel inkomst exklusive kapitalvinst. Framskrivning från utfall . Gini-koefficienten kan anta värden mellan 0 och 1. Vid maximal ekonomisk jämlikhet (alla har samma inkomst) antar koefficienten värdet 0. Vid maximal ojämlikhet (en person får alla inkomster) antar koefficienten värdet 1. Anm.: Prognosen och framskrivningen baseras på beslutad och i denna proposition aviserad politik. Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Regeringens mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 vägleder den ekonomiska politiken. Enligt det klimatpolitiska ramverket ska klimatpolitiska och budgetpolitiska mål ges förutsättningar att samverka. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med över 200 000 personer och sysselsättningsgraden i åldersgruppen 20–är den högsta som uppmätts i EU och den högsta i . Ungdomsarbetslösheten är den lägsta och långtidsarbetslösheten bland unga är den lägsta inom EU. Den starka utvecklingen på arbetsmarknaden har fortsatt . Konjunkturuppgången och regeringens reformer medför att efterfrågan på arbetskraft kommer att vara fortsatt hög och arbetslösheten väntas minska till 2018. Regeringen anser dock att arbetslösheten alltjämt är för hög och kommer att fortsätta arbetet för att syssel- sättningen ska öka och arbetslösheten ska sjunka. Inflationen, mätt med konsumentprisindex med fast ränta (KPIF), har stigit trendmässigt . En expansiv penningpolitik och en starkare konjunktur har bidragit till denna utveckling. Framöver väntas KPIF-inflationen vara . Det råder osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen är en liten öppen ekonomi med en stor exportsektor. Exporten uppgår till av BNP. Vår ekonomiska utveckling är därför i hög grad beroende av den globala utvecklingen. Frihandel och deltagande i EU:s inre marknad utgör förutsättningar för den ekonomiska utvecklingen i . Efter en något dämpad ekonomisk utveckling i omvärlden har utsikterna nu ljusnat på flera håll. Stigande efterfrågan och starkare förtroende bland hushåll och företag tyder på att tillväxten i världs- ekonomin ökar 2017. Osäkerheten om utvecklingen i omvärlden är dock fortsatt stor. Det finns flera faktorer som skulle kunna ge en svagare utveckling. Utgången i förhandlingarna om aviserade utträde ur EU är högst oklar. Förhandlings- resultatet riskerar bl.a. att medföra stora konsekvenser för EU:s budget och regeringen P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 kommer att verka för att budgeten anpassas därefter. Det råder även osäkerhet om inriktningen i den amerikanska regeringens ekonomiska politik och säkerhetspolitik, och vilka följder det får att landet avser att lämna . Även klimat- förändringarnas och extrema väderhändelsers effekter utgör en risk, då de kan medföra stora kostnader både för enskilda och för samhället. Riskerna för en abrupt inbromsning i den kinesiska ekonomin, liksom en hastig korri- gering av de globala tillgångspriserna, som stigit , kvarstår också. Växande inkomstskillnader inom många länder bidrar också till osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen. Ökade klyftor riskerar bl.a. att bidra till protektionistiska tendenser som kan leda till en svagare utveckling av världshandeln. Inkomstklyftorna har ökat i . Ökande ojämlikhet tenderar att minska samhörigheten och tilliten bland medborgarna, vilket kan leda till ökade sociala problem och till att förtroendet för samhällets institutioner undergrävs. Därmed riskerar även den ekonomiska utvecklingen att påverkas. I utgör hushållens höga skuldsättning och stigande bostadspriser fortsatt en makro- ekonomisk risk. Högt skuldsatta hushåll kan komma att dra ned på sin konsumtion om priserna på bostäder faller kraftigt eller räntorna stiger. Det kan i förlängningen påverka tillväxten och sysselsättningen negativt. Det kan också påverka bostadsbyggandet negativt. Dagens höga bostadsbyggande är en viktig delförklaring till den starka ekonomiska tillväxten. Arbetet med att förtydliga Finans- inspektionens möjligheter att vidta makro- tillsynsåtgärder pågår i . remitterade ett förslag om att skärpa amorteringskravet för nya bolånetagare som tar stora lån. För att säkerställa motståndskraften vid finansiella kriser föreslår regeringen i denna proposition ett förändrat uttag av de löpande avgifter som bankerna betalar till resolutionsreserven. De offentliga finanserna stärks Regeringen har sedan den tillträdde 2014 bedrivit en ansvarsfull finanspolitik, som angelägna satsningar gjorts. Detta arbete har, tillsammans med den starka utvecklingen i ekonomin, ökad sysselsättning och ökade investeringar, bidragit till en snabb förstärkning av den offentliga sektorns finansiella sparande (se diagram 1.1). Regeringen har vidare vidtagit en rad åtgärder i asylmottagandet. En retroaktiv reglering av rabatter på EU- avgiften bidrog till att tillfälligt förstärka sparandet 2016. Statsskuldskvoten är på sin lägsta nivå . De offentliga finanserna visar överskott alla år . beräknas sparandet uppgå till av BNP. Därefter beräknas överskottet stiga fram . Det ger utrymme för reformer också i kommande budgetar. Diagram 1.1 Finansiellt sparande 2011–2020 Procent av BNP, utfall –2016, prognos 2017–2020 -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 Källor: och egna beräkningar. Finanspolitiken bidrar till en hållbar utveckling och minskar klyftorna Den svenska modellen och det gröna samhälls- bygget lägger grunden till ett samhälle som präglas av hållbar utveckling, högt ekonomiskt välstånd, sammanhållning, jämlikhet samt jäm- ställdhet mellan kvinnor och män. Den generella och gemensamt finansierade välfärden är en central del i denna modell. Förutom att bidra till medborgarnas välstånd är de gemensamt finansierade välfärdstjänsterna och transfere- ringssystemen utformade i syfte att främja ett P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 högt arbetskraftsdeltagande, hög sysselsättning, inriktas mot investeringar i klimat- och miljö- omställning, stärkande av trygghet och välfärd Detta har bidragit till att samt att skapa jobb, att sänka arbetslösheten och har den högsta sysselsättningsgraden i att öka den ekonomiska jämlikheten, Satsningar på utbildning har vidare bidragit som målen för de offentliga finanserna nås. till ökade inkomster, tillväxt i ekonomin som Regeringen har tidigare presenterat 15 helhet samt till ökad jämlikhet (se fördjupnings- ekonomiska, miljömässiga och sociala mått på rutan Regeringens politik har bidragit till den välstånd, för att ge ett bredare perspektiv på starka ekonomiska utvecklingen). den svenska modellen är en solidarisk finans- vårproposition kommer måtten för första iering av välfärden och en inkomstbortfalls- gången att följas upp. princip i trygghetssystemen. är en förutsättning för tilliten till de system som Jämställdhetsbudgetering stärker fokus på kvinnors ska trygga vår gemensamma välfärd. brottsligt utnyttjande kan aldrig accepteras. Regeringen fortsätter arbetet för att stärka måste även säkerställas att resurserna till jämställdheten vid utformningen av budgeten. välfärden går till det de är avsedda för och inte arbetet med att ta fram budgetpropositionen för till stora privata vinstuttag. 2018 har regeringen sett till att effekter på För att upprätthålla och utveckla den svenska På så sätt kan modellen måste fler människor komma i arbete konsekvenser för jämställdheten beaktas redan och bidra till finansieringen av den gemensamma från början när förslag på insatser och reformer Sedan regeringen tillträdde har syssel- utformas, samt vid beslut om inriktning på sättningen ökat med över 200 000 personer. politiken och fördelning av resurser. dessa är drygt hälften anställda i den privata effekter som reformerna i denna budget- sektorn och två tredjedelar är utrikes födda. proposition har på kvinnors och mäns är arbetslösheten alltjämt för hög. ekonomiska situation redovisas i avsnitt 1.9. att kunna bygga ett som håller ihop är det viktigt att öka sysselsättningen och minska Agenda 2030 för en hållbar utveckling I FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling finns ska kunna växa krävs också en modern och aktiv 17 globala mål som sammantaget syftar till att skapa social, ekonomisk och miljömässig Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhälls- rapport om genomförandet av Agenda 2030 på funktioner och andra offentliga utgifter. FN:s politiska högnivåmöte för hållbar politiken ska också skapa förutsättningar för en har kommit långt, enligt vissa hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist studier längst, i genomförandet av agendans mål. fördelat välstånd samt ett miljömässigt och Men flera utmaningar återstår, inte minst för att socialt hållbart samhälle. skapa ett jämlikt och jämställt samhälle. systemen har en omfördelande roll. framåt ska baseras på redan befintliga processer. proposition presenterar regeringen ett flertal Agenda 2030-delegationen har presenterat sitt Dessa syftar till att bl.a. öka förslag till nationell handlingsplan och Statistiska centralbyrån har redovisat sitt uppdrag att ta fördelningsprofilen i skattesystemet och minska fram en nulägesrapport. orättvisa skillnader i beskattning. underlag i regeringens fortsatta arbete med att Det finanspolitiska ramverket är grunden för uppnå social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet, såväl nationellt som globalt. reda i de offentliga finanserna ger hushåll, företag och kommunsektorn stabila planerings- förutsättningar och främjar investeringar. Tack vare stärkta offentliga finanser och en förväntat god BNP-tillväxt beräknas den offentliga sektorns skuldkvot minska i snabb takt. Det gör att politiken framöver i ökad utsträckning kan P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Regeringens politik har bidragit till den starka ekonomiska utvecklingen Sedan regeringen tillträdde 2014 har den ekonomiska utvecklingen i varit bland de starkaste i . En viktig orsak till detta är att regeringen har bedrivit en ändamålsenlig finans- politik. Satsningar har gjorts på områden som har haft stora positiva effekter på tillväxten och sysselsättningen, som besparingar har genomförts på områden som har haft små negativa tillväxteffekter. Inriktningen har gjort det möjligt att vända det stora budgetunder- skottet till betydande överskott, som regeringens politik har bidragit till en stark ekonomisk tillväxt, snabbt stigande sysselsättning och fallande arbetslöshet. Satsningar på välfärden och offentliga investeringar har störst effekt på tillväxten och sysselsättningen () har på uppdrag av regeringen beräknat hur olika finanspolitiska reformer påverkar tillväxten och sysselsättningen i . I likhet med de flesta internationella studierna på området bedömer KI att satsningar på välfärden och tryggheten samt offentliga investeringar är de mest effektiva sätten att snabbt öka tillväxten och sysselsättningen. De positiva tillväxt- och sysselsättningseffekterna är dessutom som störst när resursutnyttjandet är lågt och styrräntan nära sin nedre gräns. Generella inkomstskattesänkningar och transfereringar till hushållen har en mindre stimulerande effekt på tillväxten och syssel- sättningen. Det beror på att hushållen delvis använder tillskotten till att öka sitt sparande eller att köpa varor och tjänster från utlandet. För att satsningar riktade till hushållen ska få större stimulerande effekt måste de riktas till hushåll med låga inkomster, som i större utsträckning använder pengarna till att konsumera inhemskt producerade varor och tjänster än hushåll med höga inkomster. Minst effekt på tillväxten och sysselsättningen i närtid har enligt KI generella skattesänkningar. Utifrån KI:s analys och andra studier på området bedöms aktiva (diskretionära) beslut om förändringar i offentliga utgifter eller skatteintäkter haft följande kortsiktiga effekt per satsad krona på BNP (s.k. BNP-multiplikator) för 2015–2017: –ca 1 för satsningar på välfärden och offentliga investeringar, –ca 0,75 för transfereringar riktade till hushåll med låga inkomster, –ca 0,5 för generella transfereringar och inkomstskatteförändringar, samt –ca 0,25 för indirekta skatter och åtgärder som påverkar företagens kostnader. Regeringens politik leder till högre tillväxt och sysselsättning När regeringen tillträdde var det nödvändigt att minska de stora budgetunderskotten som den förra regeringen hade lämnat efter sig. fanns ett behov av att genomföra reformer för att minska arbetslösheten och stärka välfärden, öka den ekonomiska jämlikheten samt att göra angelägna investeringar i bostadsbyggande, infrastruktur och klimatanpassning. Regeringen har i samarbete med Vänster- partiet gjort omfattande investeringar för att stärka välfärden, skydda miljön och öka tryggheten. är satsningarna på välfärden nästan högre än 2014. Satsningarna leder till att fler lärare, förskole- personal och vårdpersonal anställs. Det är en viktig orsak till att den kommunalt finansierade sysselsättningen har ökat historiskt starkt . har den kommunalt finansierade sysselsättningen ökat med omkring 100 000 personer. Den ekonomiska tryggheten har stärkts för personer med låga inkomster, som pensionärer, ensamstående föräldrar, sjuka och arbetslösa. Det har i stor utsträckning finansierats med slopandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga, höjda energi- och miljöskatter, skattehöjningar riktade mot hushåll med höga inkomster samt utgiftsminskningar. Sammantaget har politiken haft stora positiva effekter på tillväxten och sysselsättningen. Finanspolitiken har följaktligen varit huvud- sakligen finansierad genom aktiva beslut, men sammansättningen av de offentliga utgifterna och intäkterna har ändrats så att de gynnar tillväxten och sysselsättningen samt en bättre fördelning. Den aktiva finanspolitiken beräknas ha medfört att BNP-tillväxten blivit högre 2015–2017 och är den viktigaste orsaken till att arbetslösheten har minskat sedan regeringen tillträdde. Av nedgången i arbetslösheten på 1,3 procent- enheter sedan regeringen tillträdde beräknas mer än hälften bero på den förda finanspolitiken. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 De finanspolitiska målen ska nås Fler ska komma i arbete Regeringens ansvarsfulla finanspolitik har i kombination med tillväxten i svensk ekonomi gjort det möjligt att både vända det stora under- skottet till överskott och finansiera angelägna samhällsinvesteringar i jobb, skola och klimat. Regeringen bedömer att sparandet 2018 ligger i nivå med överskottsmålet på av BNP över en konjunkturcykel. Regeringen föreslår att nivån på överskotts- målet ändras till en tredjedels pro- cent av BNP över en konjunkturcykel, samt att det budgetpolitiska ramverket ska kompletteras med ett skuldankare för den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld i enlighet med de förslag som lämnades av (SOU 2016:67). Regeringen anser att den finanspolitiska inriktning som presenteras i denna proposition innebär en lämplig övergång till det nya lägre överskottsmålet, som den är i linje med det nuvarande målet för det finansiella sparandet. I enlighet med budgetlagen (2011:203) föreslår regeringen i denna proposition en nivå på utgiftstaket för det tredje tillkommande året, dvs. 2020 (se tabell 1.4). Nivån som föreslås motsvarar den bedömning som gjordes av nivån ekonomiska vårproposition med undantag för tekniska justeringar. Den föreslagna nivån på utgiftstaket möjlig- gör för regeringen att genomföra prioriterade reformer i kommande budgetpropositioner. Att det finns utrymme under utgiftstaket betyder dock inte i sig att det kommer att användas för reformer. Tabell 1.4 Utgiftstakets nivå Miljarder kronor om inget annat anges Utgiftstak, procent av 1 Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i denna proposition. En väl fungerande arbetsmarknad tar tillvara på människors kompetens och vilja att arbeta. En hög sysselsättning är en central del av den svenska modellen. Arbete skapar resurser för välfärd och mer jämlik och jämställd fördelning. Att fler arbetar är viktigt, för de kvinnor och män som får jobb och för deras familjer. När fler arbetar minskar också inkomstklyftorna och förutsättningar skapas för att stärka den generella välfärden. Alla som kan ska därför arbeta och vara delaktiga i samhällsbygget. Arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt. Sysselsättningen fortsätter att öka och allt fler deltar i arbetskraften (se diagram 1.2). Sedan regeringen tillträdde 2014 har sysselsättningen ökat med över 200 000 personer till följd av en god konjunktur, en växande befolkning och regeringens reformer. Sysselsättningsgraden är den högsta i EU och den högsta i . Diagram 1.2 Sysselsättningsgrad (15–och 20–) Anm.: Avser säsongsjusterad och utjämnad kvartalsstatistik. Arbetslösheten har minskat, från när regeringen tillträdde till andra kvar- talet 2017 (se diagram 1.3). En tydlig minskning av ungdomsarbetslösheten har särskilt bidragit till nedgången (se diagram 1.4). Även långtids- arbetslösheten som andelen av arbetskraften har minskat och är bland de lägsta i EU. Även långtidsarbetslösheten som andel av arbets- kraften har minskat och är bland de lägsta i EU. Trots den positiva utvecklingen finns det utmaningar på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är fortfarande för hög, särskilt bland dem som inte gått ut gymnasieskolan och bland personer födda utanför . Denna utmaning ökar i P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 takt med att de personer som sökte asyl i och har fått uppehållstillstånd nu ska etablera sig på arbetsmarknaden. som arbetslösheten är hög i vissa grupper, är arbets- kraftsbristen stor i många sektorer. Bristen på arbetskraft är särskilt stor inom yrken som kräver relativt hög utbildning och yrkes- kunskaper. Den svenska arbetsmarknaden är könssegre- gerad. Löner och arbetsvillkor i kvinnodomine- rade yrken är ofta sämre än i mansdominerade.