prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Dessa ändringar omfattade bl.a. förtydliganden i skolans uppdrag att ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik och att alla som arbetar i skolan i arbetet med normer och värden ska uppmärksamma både möjligheter och risker som en ökande digitalisering medför. I exempelvis kursplanen för samhällskunskap i har det i det centrala innehållet för ämnet gjorts tillägg om hur man agerar ansvarsfullt vid användning av digitala och andra medier utifrån sociala, etiska och rättsliga aspekter. Förslagen i övrigt bereds inom . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det är viktigt att det finns bestämmelser och system för att upptäcka och hantera missförhållanden som rör enskilda elever, grupper av elever och skolverksamheten i övrigt. Sådana bestämmelser och system finns, som framgått ovan, . Utöver de system som fanns i bruk när Utredningen om skyldighet att anmäla missförhållanden inom skolväsendet m.m. lämnade sitt betänkande Rapportera, anmäla och avhjälpa miss- förhållanden - för barns och elevers bästa (SOU 2011:33), har ett antal nya bestämmelser på området börjat tillämpas. Det är av avgörande betydelse att en eventuell ytterligare rapporterings- och anmälningsskyldighet verkligen bidrar till att barns och elevers rättigheter tas tillvara på ett bättre sätt och fyller syften som inte tillgodoses genom befintliga bestämmelser. Den nytta som eventuellt kan uppstå genom att införa en generell rapporterings- och anmälningsskyldighet måste även vägas mot den arbetsinsats som systemet kommer att kräva för personalen, verksamhets- ansvariga, huvudmannen och tillsyns- myndigheten. Enligt flera av de remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet riskerar förslagen att leda till att det upprättas ett stort antal rapporter om olika förhållanden, oavsett om de är att anse som missförhållanden eller inte. Sammantaget riskerar förslagen att leda till en betydande ökning av bl.a. lärarnas administrativa arbete, vilket av många aktörer redan bedömts som alltför omfattande som nyttan av förslaget framstår som begränsad. Därför görs bedömningen att det inte bör införas en generell rapporterings- och anmälningsskyldighet av missförhållanden inom skolväsendet, särskilda utbildningsformer eller annan pedagogisk verksamhet. Regeringen bedömer att de ovan redovisade och vidtagna åtgärderna är de mest ändamålsenliga med anledning av tillkännagivande. Tillkännagivandet får därmed anses färdigbehandlat. Upprustning av skollokaler och utemiljöer lämnas bidrag för upprustning av skollokaler och omfattar satsningen även upprustning av utemiljöer. Satsningen syftar dels till att ge eleverna en förbättrad lär- och arbetsmiljö och minska lokalernas miljöpåverkan, dels till att rusta utemiljöer vid skolor, förskolor och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fritidshem för att ge barn och elever en förbättrad och trygg lärmiljö som främjar fysisk aktivitet. inkom 158 ansökningar om statsbidrag för att upprusta utemiljöer. Av dessa beviljade 54 ansökningar. Antalet ansökningar för upprustning av skollokaler var 264 varav beviljade 83 ansökningar. De vanligaste åtgärderna för vilka bidrag söktes var avseende ventilation, belysning och ljud- absorberande åtgärder. Enligt en rapport från är dessa områden sådana där det ofta finns brister på skolorna (Projekt- rapport för nationella tillsyn av skolan 2013–2016 [Rapport 2017:1]). Totalt sett betalades 60 av ut och de utestående åtagandena uppgick till ca . Det låga utfallet i förhållande till anvisade medel beror bl.a. på att en stor del av inkomna ansökningar var ofullständiga och att många kompletteringar behövs innan beslut kan fattas. Ytterligare undervisningstid i matematik Matematik är ett viktigt ämne och grund- läggande kunskaper är bl.a. en förutsättning för att klara många högskoleutbildningar. negativ resultatutveckling i internationella studier visar kunskapsresultaten för svenska elever en uppgång i matematik (2015 och TIMSS 2015). Både hög- och lågpresterande elever har förbättrat sina resultat. har det skett förstärkningar av undervisningstiden i ämnet matematik. De två senaste förändringarna innebär att undervisningstiden har utökats med totalt . Läs- och skrivfrämjande insatser fick i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning för lärare i läs- och skrivutveckling där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). Genom ett tilläggsuppdrag vidgades målgruppen till att även omfatta förskollärare och skolbibliotekarier. förlängdes satsningen till 2019 (U2016/05733/S). I uppdraget ingår även att svara för utbildning av handledare som ska ha till uppgift att handleda grupper av förskollärare, lärare och skolbibliotekarier. –2016 har ca 18 300 lärare deltagit i satsningen. Utvärderingen av Läslyftet visar att en stor majoritet av lärarna anser att Läslyftet haft störst effekt på deras insikter och engagemang i språk-, läs- och skrivutvecklingsfrågor och på kollegialt lärande. Ungefär hälften av lärarna menar att satsningen bidragit till att de förändrat sin undervisning, främst genom att de använder olika texter och textsamtal mer medvetet i undervisningen och en av fyra lärare bedömer att Läslyftet ”i stor utsträckning” förbättrat elevernas språk-, läs- och skrivförmågor (delrapport 2, Erfarenheter av Läslyftet /16, , Evaluation Report, ). bedriver enligt sin instruktion ett Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling (NCS). Syftet med verksamheten är att stimulera huvudmän och skolor att aktivt arbeta med språk-, läs- och skrivutveckling. har NCS haft ett samarbete med 17 regionala nätverk för språk-, läs- och skrivutvecklare. Inom ramen för Läslyftet har NCS erbjudit fortsatt stöd för handledare och utbildning för språk-, läs- och skrivutvecklare. beslutade regeringen förordningen (2016:370) om statsbidrag för personal- förstärkning i skolbibliotek. Syftet med statsbidraget är att öka skolbibliotekens möjligheter att stödja elevernas lärande, stimulera deras läslust och främja deras språk- utveckling. Intresset för satsningen har varit stort. Under /17 sökte 369 huvud- män statsbidrag om ca och 226 huvudmän beviljades statsbidrag om ca . har i uppdrag att genomföra en utvärdering av satsningen som ska redovisas . Som komplement till detta uppdrag ska även se över i vilken mån skolbibliotekets funktion och skol- bibliotekariernas kompetens används på bästa sätt för att stärka utbildningens kvalitet. Uppdraget ska redovisas . Regeringen tillsatte en delegation för läsfrämjande (Ku 2016:03). Syftet är att bidra till att ge alla barn och ungdomar mer likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Läsdelegationen ska med utgångspunkt i de nationella målen för litteratur- och läsfrämjande samt skolans styrdokument kartlägga och följa utvecklingen på området samt lämna förslag på hur läsning kan främjas. Vidare ska delegationen skapa mötesplatser för och samordna läs- främjande insatser i och utanför skolan. Arbetet ska bedrivas så att genomförda insatser kan bli långsiktiga. Uppdraget ska redovisas . redovisade uppdraget om att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet – förändringar i läroplaner, kursplaner, ämnesplaner och examensmål (U2015/04666/S). beslutade regeringen om förtydliganden och för- stärkningar i bland annat läroplaner, kursplaner och ämnesplaner för och gymnasieskolan. Syftet är att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Ändringarna innebär bl.a. att programmering införs som ett tydligt inslag i flera olika ämnen i och att eleverna ska ges möjlighet att arbeta med digitala texter, medier och verktyg, stärka sin källkritiska förmåga samt lösa problem och förverkliga idéer med hjälp av digital teknik. Vidare ska eleverna ges möjlighet att använda och förstå digitala system och tjänster samt utveckla en förståelse för digitaliseringens påverkan på individ och samhälle. Huvudmännen kan från själva avgöra när de ska börja tillämpa ändringarna. Ändringarna ska dock tillämpas senast . Inom ramen för uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/S, U2016/05732/S) har tagit fram kompetensutvecklingsmaterial med inriktning på att leda digitalisering och hur digitala verktyg kan stödja elevernas lärande i undervisningen. Materialet riktar sig till huvudmän, skolledare, förskollärare, lärare och annan pedagogisk personal. Syftet är att skapa bättre förutsättningar för barn och elever att utveckla digital kompetens samt bidra till effektivisering och utveckling av utbildningen. Skapande skola-bidraget inrättades 2008 och har byggts ut till att omfatta allt fler årskurser och skolformer. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 satsningen förskoleklass och årskurserna 1–9 i samt verksamhet i förskolan. Statsbidraget syftar till att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. Målet är att eleverna ska få tillgång till kulturens alla uttrycksformer och att deras möjlighet till eget skapande ökar. Skapande skola utgör ett komplement till skolornas egen kulturbudget. För ändamålet fördelade ca . Bidraget har en bred geografisk spridning där av kommunerna har sökt och beviljats bidrag. Svenska skolor har en stor andel barn och unga som inte talar svenska. Många har upptäckt att de icke verbala språken i de kulturella uttrycken är ett sätt att lyfta förmågor och resurser hos enskilda elever och att professionella kulturaktörers medverkan lyfter in andra värden och andra sätt att arbeta på vilket gynnar både elever och lärare. har därför prioriterat skolor som har tagit emot många nyanlända barn (se vidare utg.omr. 17 Kultur, medier, tros- samfund och fritid avsnitt 4). granskar i treårscykler hur medlemsstaterna följer den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3). I den resolution och rapport som beslutades ansåg ministerkommittén att bör vidta åtgärder på ett antal punkter, främst inom utbildningsområdet. Detta gäller bl.a. att se till att modersmålsundervisningen möter de krav som ställs i stadgan och att öka mängden tvåspråkig undervisning i finska och samiska samt skapa sådan undervisning i meänkieli. rekommenderar att bl.a. stärka utbildningen i och på samtliga nationella minoritetsspråk och se till att modersmålsundervisningen uppfyller de krav som anges i stadgan. Regeringen aviserade i budgetpropositionen sin avsikt att se över vilka åtgärder som kan vidtas för att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 regeringen om direktiv till en utredning om en stärkt minoritetspolitik. redovisade utredningen sitt delbetänkande Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:60). Efter avslutat remissförfarande kommer förslagen från betänkandet att beredas inom . Förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk beslutade regeringen om direktiv till en utredning om förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk (dir. 2016:116). Utredaren ska bland annat kartlägga behovet av åtgärder när det gäller undervisning i de nationella minoritetsspråken och analysera och föreslå hur tillgången på undervisning i nationella minoritetsspråk kan öka. Regeringen beslutade att förlänga utredningstiden. Uppdraget ska redovisas . har på regeringens uppdrag ansvarat för utveckling och produktion av läromedel på samtliga nationella minoritets- språk. Sammanlagt har ca anvisats . Arbetet har skett i samverkan med de olika nationella minoritets- grupperna. har genomfört en granskning av modersmålsundervisningen och tvåspråkig undervisning i de nationella minoritetsspråken i (rapport 2012:2). Rapporten visar att många kommuner har bristfälliga kunskaper om de rättigheter till modersmål som elever som tillhör en nationell minoritet har. Dessutom påtalar rapporten att det kan vara svårt att hitta lärare i nationella minoritetsspråk. En motsvarande granskning har genomförts i gymnasieskolan som visar på liknande resultat (dnr 401-2012:5910). har med anledning av detta fått i uppdrag att genomföra insatser för att förstärka tillgången på lärare i nationella minoritetsspråk (A2013/02958/DISK, A2014/03289/DISK). Uppdraget innebär att i första hand ska prioritera tillgången på lärare i samiska och meänkieli inom förvaltningsområdet för respektive språk, i andra hand lärare i finska inom förvaltningsområdet för finska. Detta uppdrag förlängdes med innebörden att även lärare i chib ingår. vidare utreda och föreslå hur satsningen på att förstärka tillgången på lärare i de nationella minoritetsspråken inom befintliga ramar ska kunna inkorporeras i andra aktörers verksamhet och redovisa detta . Hela uppdraget ska slut- redovisas . Främjande av jämställdhet i skolväsendet genomförs ett utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter (JiM) där dessa ska bedriva ett utvecklingsarbete i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. (U2016/05616/GV) och (U2016/05615/S) redovisade sina åtgärder och resultat utifrån sin plan för jämställdhetsintegrering 2015–2018. Skolinspektionen beskriver att arbetet med jämställdhet är integrerat i myndighetens planering och uppföljning men att arbetet har kommit olika långt i olika delar av processerna och att tillämpningen i den löpande verksamheten behöver öka. För att säkra arbetet med jämställdhetsintegrering inom myndigheten har myndigheten bland annat tagit fram ett internt mål som innebär att arbetssätt, styrning och stöd ska ge goda förutsättningar för ett effektivt jämställdhetsarbete. har Skolinspektionens utredningsstöd för tillsyn förstärkts när det gäller flickors och pojkars och unga kvinnors och mäns skolsituation. Myndighetens erfarenheter utifrån tillsynen pekar på att flickor och pojkar samt unga kvinnor och män ges olika förutsättningar när det gäller vissa av skolans områden, till exempel studie- och yrkesval. har myndigheten också genomfört en granskning om förskolans arbete med jämställdhet. Kvalitetsgranskningens syfte var att belysa om barnen erbjuds en jämställd förskola, där flickor och pojkar får möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån stereotypa könsmönster. Den sammantagna bilden av resultatet visar att jämställdhetsuppdraget inte genomsyrar de granskade förskolornas verksamhet, att förskolepersonalen själv inte anser sig ha tillräcklig kunskap, vare sig teoretiskt eller för det praktiska genomförandet av jämställdhets- uppdraget och att jämställdhetsarbetet inom förskolan behöver utvecklas. har i arbetet med jämställdhets- integrering valt att lyfta in flera perspektiv – jämställdhet, barnrätt, funktionshinder och nationella minoriteter – som ska genomsyra myndighetens verksamhet. Jämställdhets- perspektivet har bland annat uppmärksammats i fortbildningsinsatser för att utveckla studie- och yrkesvägledningen. Detta i syfte att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön. Inom ramen för uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram har tagit fram kompetensutvecklingsmaterial med fokus på elevers delaktighet och inflytande i undervisningen samt avseende arbetet med att främja likabehandling. Syftet är att utveckla arbetet med jämställdhet, och även normkritik och kränkande behandling, som är viktigt ur ett jämställdhetsperspektiv. Sex- och samlevnadsundervisningen har ett brett syfte som inkluderar frågor om jämställdhet, sexualitet, könsmönster, relationer, kön och normer. I den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10) framhåller regeringen vikten av en välfungerande sådan undervisning samt behovet av en granskning av det ämnesövergripande kunskapsområdet. Inom ramen för strategin har regeringen därför gett ett sådant uppdrag. Arbetet med den nationella funktions- hinderspolitiken , och Specialpedagogiska skolmyndigheten (nedan benämnda skolmyndigheterna) har –2016 ingått i arbetet med genomförandet av den nationella funktions- hinderspolitiken. Skolmyndigheterna lämnade en gemensam slutredovisning av uppdraget, som omfattat insatser och uppföljningar inom tre inriktningsmål som tagits fram av regeringen respektive nio delmål som tagits fram i samverkan mellan skol- myndigheterna. De flesta av insatserna och uppföljningarna i arbetet mot delmålen har varit myndighetsspecifika medan några har varit gemensamma för flera skolmyndigheter. har skolmyndigheterna bl.a. genomfört ett antal fördjupade studier och tagit 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Skol- myndigheterna har vidare gett stöd till förskole- och skolverksamheterna genom råd, vägledning och information avseende ökad tillgänglighet. Insatserna och uppföljningarna har också bestått av utveckling av det nationella provsystemet mot en ökad tillgänglighet samt informationsinsatser för lärare om kunskapsbedömning och betygssättning för elever med funktionsnedsättning. har insatser för att stärka kunskapsbedömningen i grund- och gymnasiesärskolan och kommuners tillgänglighetsanpassning av verksamheter vid gymnasial yrkesutbildning inom ramen för yrkesvux följts upp. Skolmyndigheterna har även upparbetat gemensam samverkan på flera områden. och Skolinspektionen har i olika sammanhang informerat om och synliggjort Specialpedagogiska skol- myndighetens roll och uppdrag samt myndighetens stöd för ökad tillgänglighet. Skolmyndigheternas samlade bedömning är att de insatser och uppföljningar som genomförts har haft betydelse för förskolors och skolors arbete med barn och elever med funktionsnedsättning och bör ha ökat deras möjligheter att skapa en tillgänglig utbildning för målgruppen. bedömer skolmyndigheterna att det varken går att utläsa en positiv eller negativ förändring på en övergripande nationell nivå avseende inriktningsmålen, och även om en positiv utveckling konstateras avseende vissa delmål dras slutsatsen att det kvarstår arbete för såväl myndigheter som huvudmän och skolor innan elever med funktionsnedsättning får en likvärdig utbildning av god kvalitet i en trygg miljö. har en omfattande verksamhet med ca 80 regeringsuppdrag. Inom ramen för de bredare uppdragen Nationella skolutvecklings- program och Samverkan för bästa skola, inklu- sive uppdraget om nyanlända, träffar överenskommelser med huvudmän. Detta inne- bär att i stor utsträckning arbetar nära huvudmännen med insatser på lokal nivå och efter huvudmännens behov. Myndigheten arbetar aktivt med frågor om uppföljning och utvärdering av insatserna. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 hanterade 84 olika statliga stöd och bidrag och myndigheten betalade ut . Utbetalt bidrag liksom antalet bidrag och stöd har ökat –2016. Statsbidrags– hanteringen har mer än fördubblat antalet beslut . När det gäller handläggningen av legitimationsärenden för lärare och förskollärare har handläggningstiden minskat för samtliga kategorier och verksamheten har överlag goda marginaler gentemot kravet på maximalt fyra månaders handläggningstid, vilket är den gräns som anges i författning. Den organisationsförändring som myndig- heten genomförde 2016 har följts av en förändrad ekonomimodell, processorientering och resultatstyrning m.m., bl.a. i syfte att nå en tydlig och effektiv styrning av myndigheten. Ytterligare ett syfte är att stärka kopplingen i kedjan mellan styrdokumentsutveckling – reformimplementering – utvecklingsåtgärder – uppföljning av åtgärder och vidare en god samverkan och samordning inom myndigheten. I enlighet med budgetpropositionen genomfördes en reform av myndighetens förvaltningsanslag vilket innebar att myndig- hetens förvaltningsutgifter i större utsträckning samlades på ett anslag. Detta för att ge myndigheten förbättrade förutsättningar att utföra sitt uppdrag. Arbetet med att förbättra styrningen av pågår kontinuerligt. Regeringen ser över och förtydligar myndig- hetens regleringsbrev och instruktion och överväger noga utformningen av uppdrag. är en av sex myndigheter som ingår i regeringens kunskapslyft för barnets rättigheter som pågår 2017–2019. Kunskaps- lyftet syftar till att stödja utvalda myndigheter i att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i myndigheternas verksamhet (se vidare under utg.omr. 9, avsnittet för barnrättspolitik). ska verka för att alla elever ska få tillgång till en god utbildning i en trygg miljö. Barn- och elevombudet () är en del av Skolinspektionen men är självständig i sitt beslutsfattande. BEO tar emot anmälningar och företräder elever. Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat verksamheten vid myndigheten (Statskontoret 2017:3). Statskontoret bedömer överlag att myndigheten fullgör sitt uppdrag och att verksamheten är välfungerande men kan även konstatera att det finns delvis motstridiga förväntningar på myndigheten och att dessa bör förtydligas. Antalet ärenden om skolsituationen för enskilda elever har ökat. berördes runt 3 800 av de ca 7 000 grund- och gymnasieskolorna direkt av Skolinspektionens verksamhet. Sammanlagt har Skolinspektionen fattat nästan 10 900 beslut. Skolinspektionen har fattat fler beslut inom den regelbundna tillsynen än och totalt fattades 932 skolenhetsbeslut och 652 beslut på huvudmannanivå. Ökningen är störst vad gäller antalet beslut på skolenhetsnivå. Vidare fattade myndigheten (inklusive BEO) 4 916 beslut avseende anmälningsärenden om missförhållanden. Av de ärenden som gick till beslut efter fullständig utredning ledde till att Skolinspektionen riktade kritik mot huvudmannen. har BEO fattat totalt drygt 1 000 beslut (ca 1 000 , ca 900 ). Skolinspektionen genomförde två oanmälda granskningar där myndigheten granskar en avgränsad del av verksamheten på många skolenheter . Tre riktade tillsyner har också avslutats där fokus ligger på regelefterlevnad inom ett specifikt område på ett urval av skolenheter eller verksamheter. Antalet kvalitetsgranskningar har ökat. har Skolinspektionen avslutat 16 kvalitets- granskningar. Antalet ansökningar om tillstånd att bedriva fristående skola var 296 , vilket är en marginell ökning jämfört med föregående år. Den genomsnittliga kostnaden per ärende har blivit lägre inräknat ärenden inom och . Även kostnaderna för kvalitetsgranskningarna är lägre än föregående år. För ansökningar om tillstånd att bedriva fristående skolor har dock den genomsnittliga kostnaden ökat något. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) svarar för statens samlade stöd i special- pedagogiska frågor. I detta ingår bl.a. att vid förfrågan erbjuda specialpedagogisk rådgivning, anordna och medverka i kompetensutveckling samt sammanställa och sprida kunskap och resultat av forskning som är relevant för det specialpedagogiska området. deltog ca 24 500 personer i kurser och kompeten- sutveckling som myndigheten medverkat i eller anordnat. Vidare genomförde myndigheten ca 4 000 rådgivningsuppdrag när det gäller specialpedagogiskt stöd, vilket är en markant ökning jämfört med . har myndigheten bland annat tagit fram en ny tjänst benämnd Fråga en rådgivare. Syftet med tjänsten är ökad tillgänglighet till kompetent rådgivning. Cirka 2 300 frågor har inkommit till myndigheten via denna tjänst. De totala kostnaderna för verksamhets- området specialpedagogiskt stöd uppgick till , vilket är en något högre kostnad jämfört med föregående år. genomförde SPSM en enkät- undersökning av kundnyttan med rådgivnings- uppdragen. Av de svarande skolhuvudmännen instämde till stor del eller helt i påståendet ”Stödet bidrog till att undervisningen i högre utsträckning ger eleven eller eleverna med funktionsnedsättning möjlighet att nå så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar”. Inrättandet av är en del av regeringens arbete med att öka den vetenskapliga grunden i undervisningen och med en tydlig utgångspunkt i professionens behov. Myndigheten ska bidra till att de verksamma inom skolväsendet får goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervis- ningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt.