prop · H40391 · 2017-02-07 00:00:00 — Dessutom är det från integritetsskyddssynpunkt särskilt angeläget att sådana uppgifter inte behandlas , eftersom det enligt förslaget till ny tullbrottsdatalag kommer att gälla färre begränsningar för behandlingen av dem än för personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga. Det bör därför uppställas särskilt korta gallringsfrister för personuppgifter som inte har gjorts gemensamt till- gängliga. Det saknas enligt regeringens mening skäl att för dessa person- uppgifter avvika från de tidsfrister som gäller enligt den nuvarande tullbrottsdatalagen, polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen. Regeringen föreslår därför att personuppgifter som behandlas automa- tiserat och som inte har gjorts gemensamt tillgängliga ska, om de inte kan hänföras till ett ärende, gallras senast efter det att de behandlades automatiserat första gången eller, om de har behandlats i ett ärende, senast efter det att ärendet avslutades. Promemorians förslag innehåller en skrivning om att dessa regler inte heller gäller när personuppgifter behandlas i det internationella registret. Skrivningen har samband med ett förslag i promemorian om att reglerna om gemensamt tillgängliga uppgifter inte ska vara tillämpliga när uppgifter som behövs för handläggningen av ärenden som rör internatio- nellt samarbete behandlas i ett internationellt register (se avsnitt 14.1). Regeringen föreslår dock inte någon särskild reglering för internationella register, varför skälet för en sådan skrivning som föreslås i promemorian bortfaller. I likhet med vad som gäller enligt polisdatalagen och kustbevak- ningsdatalagen bör det finnas en möjlighet för regeringen att föreskriva att uppgifterna får bevaras för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål. Detta får anses motsvara också vad som gäller enligt den nuvarande tullbrottsdatalagen. Denna fråga behandlas ovan i avsnitt 16.1. I enlighet med vad som gäller enligt den nuvarande tullbrottsdatalagen, polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen bör vidare de nu föreslagna gallringsfristerna inte gälla uppgifter i sådana ärenden som avser utred- ning och beivrande av brott. Om dessa, se avsnitt 16.4. Personuppgifter från transportföretag m.m. Enligt den nuvarande tullbrottsdatalagen får uppgifter som kommit in till om passagerare, importörer, exportörer och transportörer samt varor och transportmedel behandlas, inom ramen för ändamålet att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet, för planering av kontrollverksamheten och urval av kontrollobjekt (13 §). Sådana uppgifter som behandlas enbart med stöd av den bestämmelsen får inte behandlas i tullbrottsdatabasen (19 § tredje stycket). I avsnitt 11 föreslår regeringen att liknande bestämmelser förs in i den nya lagen. I den nuvarande tullbrottsdatalagen finns det också en bestämmelse om att uppgifter som behandlas enbart med stöd av 13 § ska gallras så snart de inte längre har betydelse för planeringen av kontrollverksamhet och urvalet av kontrollobjekt, dock senast efter att de behan- dlades automatiserat första gången. Om uppgifterna hänför sig till en viss transport, ska de dock gallras senast efter transporten (28 § första stycket). I andra stycket samma paragraf anges att det i 4 kap. 8 § tullagen (2016:253) och 16 § lagen (1996:701) om befogen- heter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen, kallad inregränslagen, finns bestämmelser om tillgången till och gall- ringen av vissa uppgifter från transportföretag. Av 4 kap. 8 § tullagen och 16 § inregränslagen framgår att uppgifter från transportföretag som tar del av genom terminalåtkomst inte får ändras eller på annat sätt bearbetas eller lagras samt att uppgifter Prop. 2016/17:91 om enskilda personer som lämnats på annat sätt än genom terminal- åtkomst ska förstöras om de visar sig sakna betydelse för utredning och lagföring av brott. Regeringen anser att det i en särskild bestämmelse i den nya lagen bör påminnas om att det finns bestämmelser som rör lagring och förstöring av dessa slag av uppgifter i dessa författ- ningar, likt vad som gäller enligt den nuvarande tullbrottsdatalagen, dock med en något annan utformning. När det gäller uppgifter om passagerare, importörer, exportörer och transportörer samt varor och transportmedel som kommit in till på annat sätt än från transportföretag enligt den berörda regleringen i tullagen och inregränslagen och som behandlas enbart för planering av kontrollverksamheten och urval av kontrollobjekt, kan det vara fråga om t.ex. inkomna tips från allmänheten eller andra myndig- heter. I jämförelse med uppgifterna från transportföretagen är det inte fråga om särskilt många personuppgifter. I enlighet med vad som gäller för personuppgifter i tips och annan information till grund för kontroll- åtgärder som kommit till eller kan det inte anses nödvändigt att ha särskilda gallringsfrister för dessa uppgifter. Förslaget genomförs genom 4 kap. 3 och 4 §§ i den nya lagen. 16.3Gallringsbestämmelser för gemensamt tillgängliga uppgifter Regeringens förslag: Personuppgifter som har gjorts gemensamt till- gängliga och som kan antas ha samband med brottslig verksamhet ska gallras senast efter utgången av det kalenderår då den senaste registreringen gjordes avseende personen. Vid allvarlig brottslighet ska tidsfristen i stället vara . Om en ny registrering beträffande personen görs före utgången av gallringsfristen, ska de uppgifter som finns om personen inte behöva gallras så länge någon av uppgifterna om honom eller henne får bevaras. Personuppgifter som har behandlats för övervakningen av allvarligt kriminellt belastade personer ska gallras senast efter utgången av det kalenderår då den senaste registreringen avseende personen gjordes. Den tid då en person avtjänar ett fängelsestraff eller genomgår sluten ungdomsvård eller rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivnings- prövning ska inte räknas med vid beräkningen av de nu nämnda gallringsfristerna. Uppgifter som har behandlats för att fullgöra internationella åtaganden ska gallras senast efter utgången av det kalenderår då ärendet som uppgifterna behandlades i avslutades. Uppgifter som har behandlats på grund av att de har rapporterats till kommunikationscentral ska gallras senast efter utgången av det kalenderår då rapporteringen gjordes. 2016/17:91 Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås även en bestämmelse om gallring avseende det internationella registret. Promemorians förslag är också något annorlunda utformat och placerat. Remissinstanserna: Datainspektionen ifrågasätter den väl tilltagna bevarandetid som föreslås för personuppgifter som behandlas för övervakningen av allvarligt kriminellt belastade personer. Datainspek- tionen inser att det kan finnas behov av att kartlägga allvarligt kriminellt belastade personer och deras nätverk. En stor del av dessa uppgifter kan dock komma att avse personer i den kriminellt belastade personens kontaktnät som inte har någon koppling till miss- tänkt brottslig verksamhet, som exempelvis grannar och släktingar. Inspektionen är tveksam till om förslaget om en generell tioårig gall- ringsfrist i dessa fall kan anses proportionerlig i integritetshänseende. För att en dylik gallringsbestämmelse ska vara acceptabel bör det åtminstone krävas att behovet av uppgifterna prövas med vissa intervall och att uppgifter som kan anses behövliga gallras. I övrigt yttrar sig ingen remissinstans särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag Enligt den nuvarande tullbrottsdatalagen ska personuppgifter i tullbrotts- databasen gallras senast efter utgången av det kalenderår då den sista registreringen gjordes avseende personen (27 § andra stycket). Polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen innehåller olika gallrings- frister för skilda kategorier av personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga. Från integritetsskyddssynpunkt är det viktigt att personuppgifter inte behandlas automatiserat i verksamheten längre än nödvändigt. Som redan har nämnts (avsnitt 16.1) bör det i lagen finnas en generell och absolut bestämmelse om längsta bevarande som anknyter till behovet av personuppgiften för de primära ändamålen. Det kan dock vara svårt att avgöra hur länge en uppgift fortfarande behövs för de primära ända- målen. Uppgifter som har framkommit i ett avslutat underrättelseprojekt kan ha betydelse för ett annat projekt eller för en förundersökning. Alltför snäva särskilda gallringsfrister, som innebär att personuppgifter ska gallras vid fristens utgång trots att de fortfarande kan behövas för de primära ändamålen, kan få negativa konsekvenser för den brottsbekäm- pande verksamheten. Som har nämnts tidigare är det en fördel om de brottsbekämpande myndigheternas registerförfattningar utformas på likartat sätt för att underlätta samverkan och enhetlighet. I förarbetena till polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen har det gjorts detaljerade bedömningar av när olika kategorier av personuppgifter som gjorts gemensamt tillgäng- liga ska gallras trots att de kan behövas för de primära ändamålen. Regeringen anser att det finns skäl att föreslå motsvarande detaljerade gallringsfrister för olika kategorier av personuppgifter även för Tull- verkets del. Personuppgifter som kan antas ha samband med brottslig verksamhet Enligt polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen ska personuppgifter som kan antas ha samband med brottslig verksamhet som huvudregel gallras senast efter utgången av det kalenderår då den senaste registreringen avseende personen gjordes. Tiden motsvarar som framgår ovan den generella gallringstid som gäller enligt den nuvarande tullbrottsdatalagen. Vid allvarlig brottslig verksamhet, dvs. brott för vilket är föreskrivet fängelse eller däröver, är tidsfristen i polis- datalagen och kustbevakningsdatalagen i stället . Om en ny reg- istrering beträffande personen görs före utgången av gallringsfristen, behöver de uppgifter som finns om personen inte gallras så länge någon av uppgifterna om honom eller henne får bevaras. När det gäller polis- datalagen anges att den tid då en misstänkt person avtjänar ett fängelse- straff eller genomgår sluten ungdomsvård eller rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning inte ska räknas med vid beräkningen av gallringsfristen (3 kap. 14 § andra och sjätte styckena polisdatalagen). De brott som omfattas av uppdrag är av allvarligt slag, där narkotikabrottslighet har hög prioritet. Framför allt mot bakgrund av den omfattande myndighetssamverkan mot brott som blir allt mer vanlig saknas anledning att ha på gallringsfristen för den brotts- lighet som utreder jämfört med andra brottsbekämpande myndigheter. Regeringen bedömer därför att det finns skäl att en gallringsfrist för allvarlig brottslighet ska gälla i den nya lagen. Det bör nämnas att inte har befogenhet att ingripa mot något brott för vilket det är föreskrivet fängelse eller däröver men där maxstraffet understiger fängelse . Det innebär i praktiken att bara skulle ha att tillämpa en gallringsfrist . Värdet av en enhetlig reglering för de brotts- bekämpande myndigheterna gör dock att det framstår som lämpligt att välja samma regler som i polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen. Härtill kommer att straffskalor kan ändras och att kan komma att få nya brott att ingripa mot. Att endast ha en femårsfrist för gallring skulle i sådana fall kunna medföra att gallringsfristen skulle vara onödigt lång. Regeringen föreslår således att personuppgifter som har gjorts gemen- samt tillgängliga och som kan antas ha samband med brottslig verksam- het ska gallras senast efter utgången av det kalenderår då den senaste registreringen gjordes avseende personen. Vid allvarlig brottslig- het ska tidsfristen i stället vara . Om en ny registrering beträffande personen görs före utgången av gallringsfristen, ska de uppgifter som finns om personen inte behöva gallras så länge någon av uppgifterna om honom eller henne får bevaras. Även regeln om att den tid då en person avtjänar ett fängelsestraff eller genomgår sluten ungdomsvård eller rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning inte ska räknas med vid beräkningen av gallrings- fristen bör föras in i den nya lagen. 2016/17:91 Personuppgifter som behandlas för övervakningen av allvarligt kriminellt belastade personer Enligt polisdatalagen ska personuppgifter som har behandlats för över- vakningen av allvarligt kriminellt belastade personer gallras senast efter utgången av det kalenderår då den senaste registreringen avseende personen gjordes. Den tid då en övervakad person avtjänar ett fängelse- straff eller genomgår sluten ungdomsvård eller rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning ska inte räknas med vid beräkningen av gallringsfristen (3 kap. 14 § tredje och sjätte styckena). I kustbevak- ningsdatalagen finns det inte några bestämmelser om övervakning av allvarligt kriminellt belastade personer. I likhet med vad som har bedömts för del bedömer regeringen att en gallringsfrist är alltför kort när det gäller personuppgifter som behandlas för övervakning av allvarligt kriminellt belastade personer (se prop. 2009/10:85 s. 219 f.). Det kan ta avsevärd tid att bygga upp kunskap om exempelvis personer som finansierar allvarlig brottslighet eller om de nätverk och strukturer i vilka det bedrivs organiserad brottslighet. Erfarenheterna visar också att brottslig verksamhet som bedrivs i mer eller mindre organiserade former normalt måste övervakas innan man har tillräckligt underlag för att ingripa mot huvudmännen. Det är inte heller ovanligt att personer som misstänks för att utöva allvarlig brottslig verksamhet håller sig undan, t.ex. vistas utomlands, . I sådana fall är det av stort värde att kunna ha kvar information om personen i fråga om denne fortsätter eller återupptar brottsligheten i . Vid avvägningen mellan verksamhetsintressen och integritetsskydds- intressen är det viktigt att komma ihåg dels att det är få personer som kommer i fråga för övervakning av nu aktuellt slag och att det typiskt sett rör sig om personer som misstänker livnär sig på grov brottslighet, dels att tillgången till behandlade uppgifter kommer att vara starkt begränsad inom . Bekämpningen av organiserad brotts- lighet är högt prioriterad och samverkar här ofta med . En alltför kort särskild gallringsfrist skulle motverka syftet med behandlingen. Regeringen bedömer att en tioårig gallringsfrist därför inte är oproportionerlig när man beaktar de skadeverkningar för samhället och enskilda som sådan brottslighet orsakar. Datainspektionen ifrågasätter den föreslagna bevarandetiden och är tveksam till om förslaget om en generell tioårig gallringsfrist i dessa fall kan anses proportionerlig i integritetshänseende. För att en dylik gall- ringsbestämmelse ska vara acceptabel bör det enligt inspektionen åtmin- stone krävas att behovet av uppgifterna prövas med vissa intervall och att uppgifter som kan anses behövliga gallras. Regeringen har ovan redovisat behovet av denna längre frist. Vad gäller personer som inte är misstänkta ska sådana uppgifter vara försedda med en upplysning därom, se avsnitt 14.3. Utöver detta gäller också den generella och absoluta bestämmelsen om längsta bevarande. Regeringen föreslår därför att en gallringsfrist för denna kategori uppgifter ska införas i den nya lagen. Även en regel om att den tid då en person avtjänar ett fängelsestraff eller genomgår sluten ungdomsvård eller rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivnings- prövning inte ska räknas med vid beräkningen av gallringsfristen bör föras in i den nya lagen. Personuppgifter som behandlas för att fullgöra internationella åtaganden Enligt polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen ska personuppgifter som behandlas för att fullgöra internationella åtaganden gallras senast efter utgången av det kalenderår då ärendet som uppgifterna behand- lades i avslutades (3 kap. 14 § fjärde stycket polisdatalagen och 4 kap. 13 § tredje stycket kustbevakningsdatalagen). När en förfrågan kommer från ett annat land hanteras denna inom ramen för någon form av ärende. Det finns behov av att bevara ärenden efter det att de avslutats, bl.a. för att i efterhand kunna svara på frågor om vidtagna åtgärder. När har gått efter det att ett ärende har avslutats kan dock i allmänhet behovet inte anses vara så stort att det motiverar en fortsatt behandling. Om en uppgift från ett internationellt ärende behövs för något annat av den föreslagna lagens ändamål, kan uppgiften behandlas för det nya ändamålet i den utsträckning lagen tillåter en sådan behandling. Regeringen föreslår att en gallringsfrist för denna kategori uppgifter ska införas i den nya lagen. Personuppgifter som behandlas på grund av att de har rapporterats till kommunikationscentral Enligt polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen ska personuppgifter som behandlas på grund av att de har rapporterats till kommunikationscentraler respektive ledningscentraler gallras senast efter utgången av det kalenderår då rapporteringen gjordes (3 kap. 14 § femte stycket polisdatalagen och 4 kap. 13 § fjärde stycket kustbevakningsdatalagen). Behovet av att behandla sådana personuppgifter som har rapporterats till kommunikationscentral består normalt . En gallringsfrist har bedömts som rimlig för Polis- myndighetens och del. Om personuppgifterna tillförs en brottsutredning, ska bestämmelserna om behandling av sådana uppgif- ter tillämpas. Samma överväganden gör sig gällande även för . Regeringen föreslår att en gallringsfrist för denna kategori uppgifter ska införas i den nya lagen. I promemorian föreslås en särskild bestämmelse om gallring avseende ett internationellt register, vilket har samband med ett förslag i promemorian om att reglerna om gemensamt tillgängliga uppgifter inte ska vara tillämpliga när uppgifter som behövs för handläggningen av ärenden som rör internationellt samarbete behandlas i ett internationellt register (se avsnitt 14.1). Eftersom regeringen inte föreslår någon särskild reglering för internationella register, faller skälet för att i den nya lagen reglera gallring för sådana register bort. Något sådant föreslås därför inte. Förslaget genomförs genom 4 kap. 9 och 10 §§ i den nya lagen. Längsta tid för behandling för gemensamt tillgängliga uppgifter i ärenden om utredning eller beivrande av brott Regeringens bedömning: Det bör inte införas några särskilda gallrings- bestämmelser för uppgifter i ärenden om utredning och beivrande av Däremot bör det föreskrivas vissa begränsningar i möjligheten att behandla uppgifter i brottsanmälningar, förundersökningar eller andra utredningar som handläggs enligt bestämmelserna i 23 kap. rättegångs- Regeringens förslag: För personuppgifter i brottsanmälningar, avslu- tade förundersökningar och andra liknande utredningar som har gjorts gemensamt tillgängliga ska följande begränsningar gälla för behand- Om en brottsanmälan avskrivs på grund av att den påstådda gärningen inte utgör brott, får personuppgifterna i anmälan inte längre behandlas i Om en brottsanmälan i annat fall inte har lett till förundersökning eller annan motsvarande utredning, får personuppgifterna inte behandlas i brottsbekämpande verksamhet när åtal inte längre får väckas för brottet. Om en förundersökning har lagts ned eller avslutats på annat sätt än genom åtal, får personuppgifterna i förundersökningen inte behandlas i brottsbekämpande verksamhet när det har förflutit fem år efter utgången av det kalenderår då åklagarens eller förundersöknings- ledarens beslut meddelades. Om en förundersökning har lett till åtal eller annan domstolsprövning, får personuppgifterna inte behandlas i Tull- verkets brottsbekämpande verksamhet när det har förflutit efter utgången av det kalenderår då domen, eller det beslut som meddelades med anledning av talan, fick laga kraft. Det som föreslås om förunder- sökning ska gälla även andra utredningar som handläggs enligt bestäm- melser i 23 kap. . Om en förundersökning mot en person har lagts ned, om ett åtal har lagts ned eller om en frikännande dom har fått laga kraft, får personen inte längre vara sökbar som misstänkt. Det ska inledningsvis upplysas om var bestämmelser om denna kategori uppgifters längsta bevarandetid finns. Promemorians bedömning och förslag: Överensstämmer i sak med regeringens bedömning och förslag. Promemorians förslag är något Remissinstanserna: Kammarrätten i anser att paragrafen som upplyser om bestämmelsernas innehåll är överflödig och att den med fördel kan utgå. anger att bestämmelsen om att om en brottsanmälan avskrivs på grund av att den påstådda gärningen inte utgör brott, får personuppgifterna i anmälan inte längre behandlas automatiserat, skiljer sig från motsvarande bestämmelser i polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen på så vis att där föreskrivs att om en brottsanmälan avskrivs på grund av att den påstådda gärningen inte utgör brott, får personuppgifterna i anmälan inte längre behandlas i den brotts- I promemorian anges att ”det finns skäl att föreslå samma bestämmelser som finns i polisdatalagen och kustbevak- ningsdatalagen även för del”. Bestämmelsen bör ges samma formulering och materiella innebörd som motsvarande lagrum i polis- datalagen och kustbevakningsdatalagen. relevant även för bestämmelsen i förslagets efterföljande paragraf. Datainspektionen är tveksam till att uppgifter om en person som har frikänts av domstol eller där åtal har lagts ned överhuvudtaget ska få behandlas för andra ändamål än arkivering eller motsvarande. tionen anser att behovet av att i dessa fall spara uppgifter inte svarar mot de inskränkningar i den personliga integriteten som det innebär. avstyrker de avvikelser som föreslås i promemorian i förhållande till polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen. första är författningsförslaget inte som i motsvarande bestämmelser i polis- och kustbevakningsdatalagarna bevarandet eller den automatise- rade behandlingen av personuppgifter konsekvent avgränsat till den För både och Kust- bevakningen medges automatiserad behandling av personuppgifter där- efter för arkivändamål. För det andra inskränks i författningsförslaget, i förhållande till motsvarande bestämmelser i polis- och kustbevaknings- datalagarna, möjligheten för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om att personuppgifter får bevaras för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål. Skälen för regeringens bedömning och förslag Det bör inte införas någon särskild gallringsfrist för personuppgifter i ärenden om utredning eller beivrande av brott Den nuvarande tullbrottsdatalagens bestämmelse om gallring av person- uppgifter gäller inte uppgifter i förundersökningar (27 § första stycket). polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen har man valt att inte heller införa särskilda gallringsfrister för sådana uppgifter. I stället är det arkivlagens bestämmelser som gäller. Det innebär att för uppgifter och handlingar i förundersökningar gäller samma regler oavsett om behand- lingen sker på papper eller om den sker automatiserat. att uppgifter i förundersökningar kan behöva behandlas även efter att ärendena har avslutats är att uppgifterna i ett senare skede, ofta till- sammans med ny information, kan läggas till grund för att på nytt ta upp en nedlagd förundersökning eller för att inleda en ny förundersökning, se 2011/12:45 s. 183. Regeringen ser inte skäl att i detta lagstiftningsärende föreslå en annan ordning utan skälen bakom den nuvarande ordningen gör sig fortfarande Det föreslås därför inte någon särskild gallringsfrist i fråga om personuppgifter i ärenden om utredning eller beivrande av brott. nämnas att om en uppgift från en brottsutredning behandlas för ett annat ändamål, t.ex. i ett underrättelseprojekt, bör dock uppgifterna i det sammanhanget gallras enligt de gallringsbestämmelser som gäller för