prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — En nedsättning av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt förs- kjuter relationen mellan skatte- och avgifts- belastning på lön jämfört med utdelning, vilket kan utgöra ett incitament för en delägare i ett aktiebolag att försöka få reglerna tillämpliga på den egna ersättningen. En nedsättning skulle därför – om inte kretsen av personer vars ersättning kan komma i fråga för en nedsättning särskilt regleras – kunna utnyttjas för en delägare i ett aktiebolag att omvandla utdelning från bolaget till lön. En avgiftslättnad kan också uppstå genom att ett handelsbolag anställer en till bolagsmannen närstående person som då kan få lön med betydligt lägre avgifter än om bolagsmannen betalar egenavgifter på sin andel av inkomsten från handelsbolaget. Om detta endast handlar om en fördelning av befintliga inkomster har ingen ny sysselsättning skapats. De nu beskrivna konsekvenserna är inte önskvärda. Nedsättning bör därför inte medges för ersättning som betalas ut till en delägare eller en företagsledare i det anställande bolaget och inte heller för ersättning till närstående till sådana personer. Företagarförbundet Fria Företagare påpekar att det saknas en definition av närstående i lagtexten. Det kan dock konstateras att begreppet närstående definieras i 2 kap. 22 § IL. Utöver de som anses som närstående i aktuell bestämmelse likställs även sambor med makar om de tidigare varit gifta med varandra eller har eller har haft gemensamma barn (2 kap. 20 § IL). Även styvbarn och fosterbarn räknas som barn (2 kap. 21 § IL). I sammanhanget bör framhållas att syftet att öka sysselsättningen skulle motverkas om nedsättning medges för arbeten som redan utförts av anställda. En sådan situation kan vara när personer som redan är anställda i en verk- samhet flyttas över till en annan verksamhet som bedrivs av samma företagare eller av någon denne närstående. Nedsättning bör därför inte medges för sådana anställningar. För att undvika att växa-stödet används på ett sätt som inte är avsett bör inte heller, som Företagarna föreslår, nedsättningen kunna ges för en person som rekryteras i egenskap av ersättare för det fall den först anställda visat sig vara en felrekrytering. För att undvika situationer där en verksamhet läggs ned och en ny startas upp i syfte att på nytt P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 komma i åtnjutande av växa-stöd, bör en ned- sättning inte heller ges om arbetsgivare redan har utgett ersättning som blivit föremål för sådant stöd i en annan näringsverksamhet. Vad gäller bedömningen om det är fråga om samma arbets- givare ska en sådan bedömning utgå ifrån om det handlar om företag i intressegemenskap. Företag i intressegemenskap behandlas under avsnitt 6.10.6. Det kan ifrågasättas om inte ombildning av enskild firma till aktiebolag bör regleras eftersom den enskilde arbetsgivaren och aktiebolaget knappast kan ses som samma arbetsgivare och förmodligen inte heller som närstående till varandra. En ombildning är emellertid typiskt sett en effekt av att verksamheten befinner sig i en expansiv fas. Med hänsyn härtill och eftersom omfattningen sannolikt är begränsad torde tillräckliga skäl saknas att ytterligare komplicera lagstiftningen med särskilda regler för om- bildningsfallet. Förslaget föranleder ändringar i 6 § i lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för enmans- företag –2021, se avsnitt 3.22. 6.10.9Anställningens omfattning och nedsättningsgrundande lön Regeringens bedömning: På samma sätt som gäller för enskilda näringsidkare gäller som villkor för nedsättning av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt att det är en anställning som avser i följd och som omfattar 20 timmars arbete samt att nedsätt- ningen görs på den del av lönesumman för den anställde som inte överstiger . På den lönesumma som överstiger detta belopp görs ingen nedsättning. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig särskilt över förslaget. Företagarförbundet Fria Företagare anser att taket för den nedsättningsgrundande lönen bör justeras i förhållande till inflationen. Skälen för regeringens bedömning: infördes ett tillfälligt växa-stöd för P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 enskilda näringsidkare som anställer en första person. Som krav på anställningen gäller att denna ska omfatta och en arbetstid på minst . Ned- sättningen av arbetsgivaravgifterna gäller till den del ersättningen inte överstiger (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr 2016/17:49). Samma krav bör även gälla för anställningar i aktiebolag och handelsbolag. Företagarförbundet Fria Företagare anser att taket för den nedsättningsgrundande lönen bör justeras i förhållande till inflationen. Regeringen anser att den nivå på som gäller för växa-stödet för enskilda närings- idkare är väl avvägd och att samma bör gälla för det utvidgade växa-stödet. Det finns därför inte skäl att justera beloppet i förhållande till inflationen. 6.10.10 Stöd av mindre betydelse särskild löneskatt när enmansföretag som är aktiebolag eller handelsbolag anställer en person får bara göras, på samma sätt som gäller för enskilda näringsidkare, om nedsättningen uppfyller villkoren för att anses vara stöd av mindre betydelse. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser yttrar sig särskilt över förslaget. Tillväxtanalys anser att det saknas ett sammanhållet system för registrering och uppföljning av stöd av mindre betydelse och att ett sådant behöver införas. anför att hanteringen av ned- sättningen ställer betydande krav på Skatte- verkets kontroll och företagens uppgifts- lämnande samt påpekar behovet av information från till både företag och andra myndigheter. anser att förslaget till för stor del är inriktad på statsstödsproblematik och att ambitionen att minimera risken för denna problematik överstiger ambitionen att förenkla för företagen. Skälen för regeringens bedömning: Den föreslagna nedsättningen av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt när enmansföretag anställer en person lämnas som ett stöd av mindre betydelse. Det innebär att nedsättning bara får göras, på samma sätt som gäller för enskilda näringsidkare, om villkoren i kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda (se avsnitt 6.10.3). Den individuella beloppsmässiga begränsning som gäller för sådana stöd är per företag om tre beskattningsår. För företag inom jordbruks- eller fiskerisektorn gäller andra tillåtna stödnivåer (för jordbrukssektorn och för fiskeri- och vattenbrukssektorn). Den nedsättning som växa-stödet innebär omfattar endast löne- summor , vilket innebär en maximal nedsättning på i jämförelse med fulla arbetsgivaravgifter. En sådan nedsättning ryms gott och väl inom de individuella taken för stöd av mindre betydelse. Med hänsyn till befintliga ekonomiska bidrag som lämnas som stöd av mindre betydelse inom jordbruks- och fiskerisektorerna i och till nämnda begränsning av nedsättningen, bedöms att nedsättningen även ryms inom de nationella taken för jordbruks- och fiskerisektorerna. Det åligger stödgivande myndigheter att med ledning av uppgifter från stödmottagande företag kontrollera att det högsta beloppet för stöd av mindre betydelse inte överskrids. Ett företag ska således innan ett stöd av mindre betydelse beviljas lämna uppgift om andra stöd av mindre betydelse som det fått . I förslaget förutsätts därför att den avgiftsskyldige lämnar sådana uppgifter för att ska kunna avgöra om nedsätt- ning kan ges, se vidare avsnitt 6.10.12. Tillväxt- analys anför att det saknas ett sammanhållet system för registrering och uppföljning av stöd av mindre betydelse och att ett sådant behöver införas. trädde ändringar i lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler ikraft (prop. 2015/16:156). Genom ändringarna säkerställdes att de krav på öppenhet i stödgivningen som uppställs på EU-nivå fullgörs. Enligt de nya reglerna ska en offentlig aktör som genomför en stödåtgärd lämna uppgifter för offentliggörande och rapportering av stödåtgärden, och föra register, i den omfattning som kommissionen bestämt. De nya reglerna innebär bl.a. att stöd som beviljas och som överskrider vissa belopps- gränser ska offentliggöras på en webbplats. EU- rätten uppställer dock inte något krav på att P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 medlemsstaterna ska inrätta ett centralt register mindre betydelse som ska tillämpas. över samtliga stöd av mindre betydelse som första hand frågan om vilka individuella tak som beviljats av samtliga myndigheter i medlems- LRF anser att verksamheterna bör Av beslutade ändringar i lagen om särskiljas under respektive tillämpligt stödvillkor. tillämpning av Europeiska unionens statsstöds- Regeringen anser dock att det är en viktig föruts- regler följer det inte heller att något sådant ättning för att förslaget ska kunna genomföras centralt register över stöd av mindre betydelse att stödet uppfyller de krav som EU:s stats- ska inrättas i . Det är inte heller aktuellt i För att inte riskera att de individuella taken överskrids men också för att Regeringen har förståelse för att förslaget, underlätta bedömningen ska den som utger som påpekar, innebär ett utökat ersättning och bedriver verksamhet inom både ansvar för och företagen att lämna jordbrukssektorn och annan sektor tillämpa och kontrollera uppgifter men anser inte att villkoren för jordbrukssektorn. omfattningen eller svårigheterna i detta ska bedriver verksamhet inom fiskeri- och vatten- Vad avser information om nedsätt- brukssektorn och annan sektor än jordbruks- ningen är det en fråga för att sektorn ska bedömningen göras utifrån villkoren I motsats till Småföretagarnas riksför- för fiskeri- och vattenbrukssektorn. bund anser regeringen att utformningen är väl att verksamheten bedrivs inom både jord- avvägd i förhållande till de begränsningar som brukssektorn och fiskeri- och vattenbruks- sektorn ska bedömningen göras utifrån villkoren som gäller för jordbrukssektorn. 6.10.11 Verksamhet inom flera sektorer Regeringens bedömning: Bedömningen av om nedsättningen av arbetsgivaravgifter, Regeringens bedömning: Vid löneavgift och särskild löneskatt utgör stöd av mindre betydelse görs på samma sätt som särskild löneskatt lämnar den som utger görs för enskilda näringsidkare. För den som ut- ersättningen, på samma sätt som gäller för ger ersättning och bedriver verksamhet inom enskilda näringsidkare, uppgift om annat stöd av både jordbrukssektorn och inom en annan mindre betydelse som beviljats samt de övriga sektor tillämpas de villkor som gäller för stöd uppgifter som behövs för att ska För den som utger kunna bedöma rätten till ersättning. ersättning och bedriver verksamhet inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och inom en annan sektor som inte är jordbrukssektorn tillämpas de villkor som gäller för fiskeri- och vattenbruks- yttrar sig särskilt i frågan. Skälen för regeringens bedömning: För ska kunna uppfylla de krav på kontroll som ställs enligt kommissionens Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser regelverk för stöd av mindre betydelse behöver yttrar sig särskilt över förslaget. myndigheten information från den som utger När företag bedriver verksamhet inom Det berörda företaget är enligt flera sektorer bör verksamheterna enligt LRF kommissionens regler bl.a. skyldigt att lämna en särskiljas under respektive tillämpligt stödvillkor. skriftlig redogörelse eller en redogörelse i Skälen för regeringens bedömning: elektronisk form för allt annat stöd av mindre företag som bedriver verksamhet inom flera betydelse som företaget fått under de två sektorer, t.ex. inom såväl jordbruks- som förevarande beskattningsåren och under det skogssektorn, uppkommer frågan om vilka villkor i kommissionens regelverk för tion är nödvändig för att ska kunna P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 kontrollera att stödnivåerna inte överskrids. En skyldighet för den som begär nedsättning att lämna uppgift om annat stöd av mindre betydelse som har beviljats under det aktuella beskattningsåret och de två föregående beskattningsåren har därför införts som en ny paragraf 26 kap. 19 a § i skatteförfarandelagen i samband med att bestämmelserna för växa- stödet för enskilda näringsidkare infördes . Denna skyldighet kommer även att gälla för aktiebolag och handelsbolag. Enligt bestämmelserna ska uppgift lämnas om annat stöd som har beviljats utbetalaren. Även de övriga uppgifter som anses nödvändiga för att ska kunna bedöma om rätt till nedsättning föreligger ska lämnas. Det kan exempelvis handla om övriga uppgifter som behövs för att ska kunna bedöma att villkoren enligt kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda. Som exempel på uppgifter som kan vara nödvändiga är uppgifter om stöd som har beviljats andra företag som den uppgiftsskyldige står i intresse- gemenskap med. Som angetts i avsnitt 6.10.10 så gäller de maximala stödnivåerna enligt kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse per företag. Med ett företag avses i detta sammanhang inte endast det enskilda företaget. Ett företag kan omfatta även andra bolag och enskilda näringsidkare som står i intressegemenskap med den uppgiftsskyldige på ett sådant sätt att de bör ses som ett enda företag med avseende på stöd av mindre betydelse. Det kan exempelvis vara företag som ingår i en och samma koncern eller företag som en enskild näringsidkare själv driver i de fall då en person driver flera verksamheter eller företag där han eller hon är delägare. För att undvika att återbetalningsskyldighet uppkommer bör den uppgiftsskyldige i ett sådant fall även lämna uppgift om andra företag som den uppgifts- skyldige står i intressegemenskap med. Regeringens förslag: Ändringarna ska träda i kraft . Vid beräkning av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och löneskatt för aktiebolag och handelsbolag ska bestämmelserna tillämpas på ersättning som betalas ut från och med den Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt i frågan. Skälen för regeringens förslag: Ändringarna föreslås träda i kraft . Som angetts i avsnitt 6.10.7 är lagen tillfällig och kommer att gälla . I övergångs- bestämmelserna till nu gällande lag anges att lagen upphör att gälla vid utgången av 2021 och att den upphävda lagen fortfarande kommer att gälla för ersättning som har utgetts till och med . Detta gäller även för nu föreslagna ändringar. anför i sitt remissvar att det är svårt att följa beräkningarna av de offentlig- finansiella effekterna och det därför är svårt att göra en rimlighetsbedömning av dessa. Att beräkna de offentligfinansiella effekterna av förslaget är behäftat med stor osäkerhet. Ut- gångspunkten för bedömningen av de offentligfinansiella effekterna är de beräkningar som redovisas under avsnittet Effekter för företag. Den föreslagna nedsättningen av arbetsgivar- avgifter, allmän löneavgift och i förekommande fall särskild löneskatt beräknas minska intäkterna med 2018 och 1,84 miljar- der kronor . består minskningen av intäkterna av den nedsättning som ges för dem som anställts samt dem som anställts efter . Resterande år består minsk- ningen av intäkterna av den nedsättning som ges för dem som anställts samt de som anställts föregående år och ännu inte passerat. Eftersom nedsättningen endast ges och är temporär antas det, till skillnad från om nedsättningen hade varit permanent och inte tidsbegränsad, inte ske någon övervältring på löner och priser. Nedsättningen antas således till fullo resultera i ett förbättrat resultat för de företag som får nedsättningen. Detta medför att bolagskatteintäkterna kan förväntas öka. Sammantaget beräknas statens intäkter minska med 2018 och 1,44 miljar- der kronor . Den varaktiga offentligfinansiella effekten beräknas till . Den föreslagna nedsättningen av arbetsgivar- avgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt när enmansföretag som är handelsbolag eller aktiebolag anställer en person lämnas som ett stöd av mindre betydelse enligt . Det innebär att förslaget inte behöver anmälas till och godkännas av kommissionen innan det kan träda i kraft. Reglerna innebär i korthet att de aktiebolag och handelsbolag som är enmansföretag och som anställer en person samt väljer att ta del av växa- stödet endast ska betala ålderspensionsavgiften för inkomster upp till månad och högst under För dessa företag som anställer en person minskar således lönekostnaden av anställningen. Hur stor skillnaden blir jämfört med dagens regler beror på storleken på ersättningen. I tabell 6.12 visas effekten på lönekostnaden för olika ersättningsnivåer. Den högsta nedsättningen är . Tabell 6.12 Lönekostnad för den förste anställde i ett enmansföretag som är aktie- eller handelsbolag före och efter föreslagen nedsättning För företag vars första anställda är en person som uppfyller villkoren för ett nystartjobb kan växa-stödet minska den totala subventionen eftersom stödet för nystartsjobb baseras på P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 faktiskt betalda arbetsgivaravgifter m.m. För dessa företag kan det i sådana fall vara mer fördelaktigt att inte ta del av växa-stödet. Förslaget innebär att förutsättningarna för enmansföretag som anställer en första person likställs mellan olika företagsformer varvid konkurrenssituationen mellan företagsformerna i detta avseende förbättras. Förslaget innebär vidare att enmansföretag som är aktiebolag eller handelsbolag som anställer en första person gynnas i förhållande till företag som redan har anställda och som anställer ytterligare personer. Detta påverkar konkurrensförhållanden mellan dessa företag negativt. Sammantaget bedöms påverkan på konkurrensen vara begränsad efter- som nedsättningen är begränsad och storlek. Då förslaget omfattar alla branscher bör inte konkurrensförhållandet mellan olika branscher påverkas. För att få en ungefärlig uppfattning om hur många företag som påverkas av förslaget används SCB-databasen . för vilket data finns tillgängligt i är 2014. För att kunna avgöra vilka enmansföretag som är handels- eller aktiebolag som anställer sin första person följande år behövs data , 2013 och 2014. uppskattas det baserat på ha funnits ca 39 000 enmansföretag som var handelsbolag och ca 250 000 enmansföretag som var aktiebolag. Enmansföretag har i data definierats som aktiebolag med maximalt en anställd (det finns ingen möjlighet i data att avgöra om den anställde är delägare eller när- stående) och handelsbolag med två ägare och ingen anställd. Vidare har koncerner räknats som ett företag. Utöver dessa befintliga enmans- företag är även nya företag som uppfyller villkoren för nedsättningen berättigade till den. uppskattas att ca 40 000 företag, varav 2 000 handelsbolag, hade varit berättigade till nedsättningen om den funnits vid det tillfället. Uppskattningsvis av dessa var nya företag. Baserat på näringsgrensindelning på bokstavs- nivå enligt SNI 2007 var av aktiebolagen verksamma inom näringsgrenen Verksamheter inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik. Andra betydande näringsgrenar bland aktiebolagen var Byggverksamheter, Handel; reparation av motorfordon och motor- cyklar, samt Informations- och kommunika- tionsverksamheter. I dessa tre näringsgrenar återfinns av de aktiebolag som P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 uppskattningsvis hade varit berättigade till nedsättningen 2014. De handelsbolag som hade varit berättigade till nedsättningen 2014 återfinns främst i näringsgrenarna Hotell- och restaurang- verksamheter, samt Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar. av handelsbolagen återfinns i dessa två näringsgrenar. I näringsgrenarna Verksam- heter inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik respektive Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster återfinns av handelsbolagen. Baserat på de företag som uppskattningsvis skulle varit berättigade till nedsättningen 2014 bedöms att förslaget framför allt påverkar småföretag. av företagen faller inom definition av mikro- företag, färre än 10 anställda och en omsättning på som mest . Därutöver faller av företagen inom definition av småföretag, färre än 50 anställda och en omsättning på som mest . En stor andel av de nedsättnings- berättigade företagen 2014 hade en förhållande- vis låg omsättning. hade en omsättning på , på och hade en omsättning på . Som anförs i promemorian samt av , och leder förslaget till en ökad administrativ börda för företagen. Företagarförbundet Fria Företagare, och Unionen anser att den administrativa bördan för företagen att anställa en första person med växa-stödet under- skattats i promemorian avseende bl.a. tids- åtgången och kostnaden. Att anställa en första person är förknippat med administrativa kostnader, både initiala kostnader i form av nya administrativa rutiner och löpande kostnader när rutinerna utförs. Storleken på dessa kostnader varierar mellan företag beroende på tidsåtgång och kostnad per tidsenhet. Detta varierar i sin tur med vem som utför rutinerna. Om en konsult anlitas, som menar, är troligtvis tidsåtgången mindre än om egenföretaget själv utför rutinerna, som Unionen menar, men kan kostnaden per tidsenhet vara högre. Förslaget ökar den administrativa bördan för enmansföretag som är aktiebolag eller handelsbolag som anställer en första person, och väljer att ta del av växa-stödet, av två anledningar. För det första behöver företagen fylla i en extra uppgift i arbetsgivardeklarationen. För det andra ökar den administrativa bördan för vissa företag då de behöver lämna in uppgifter till Skatte- verket med anledning av att förslaget utformats för att uppfylla kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse. Informationen är nödvändig för att bl.a. kravet på kumulations- kontroll ska kunna uppfyllas. Informationen omfattar i huvudsak uppgifter om andra stöd av mindre betydelse som företaget har beviljats. För de företagare som inte har beviljats några andra stöd av mindre betydelse kommer uppgifts- lämnandet i detta fall inte behövas. Detta torde vara fallet för flertalet företag. I promemorian uppskattas kostnaden för det ökade uppgiftslämnandet i deklarationen till per uppgift, berört företag och månad. Uppskattningen bygger på att det tar att ta fram och fylla i uppgiften och att arbetet utförs en person med i månadslön (avser en ekonomiassistent i privat sektor). Det är emellertid svårt att uppskatta tidsåtgången. I , som är databas för att mäta förändringar i företags administrativa kostnader baserad på den s.k. standardkostnads- metoden, anges det att det tar ca att fylla i enskilda uppgifter om arbetsgivar- avgifter. Baserat på detta förefaller inte promemorians antagande som orimligt. Tar det och arbetet utförs av en person med högre månadslön än den antagna blir kostnaden följaktligen högre. Kostnaderna för det ökade uppgiftslämnandet bedöms sammantaget vara förhållandevis låga. Den ökade administrativa kostnaden bedöms vidare vara motiverad och uppvägs av den lättnad som nedsättningen medför. Arbetsförmedlingen och LO ifrågasätter om förslaget kommer att leda till ökad syssel- sättning. Vidare anför Arbetsförmedlingen att det saknas en beskrivning av förväntade effekter för grupper med svag anknytning till arbets- marknaden. Även och Unionen efterfrågar en mer omfattande analys av syssel- sättningseffekterna. Att bedöma sysselsättnings- effekterna av förslaget är svårt vilket ESV, IFAU, och för fram i sina remissvar. Växa-stödet innebär att det för enmansföretag som är aktie- eller handelsbolag blir billigare att anställa en person. Detta kan förväntas leda till ökad efterfrågan på arbetskraft bland dessa företag. menar emellertid att det är tveksamt om förslaget är tillräckligt för att överbrygga andra hinder som minskar viljan för enmansföretag att anställa. Även om det föreligger sådana hinder bedöms växa-stödet öka enmansföretags vilja att anställa, något som påverkar sysselsättningen positivt.