prop · H403105 · 2017-02-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:105 Ett starkare skydd mot orättvisa Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen lämnar förslag för att minska risken för att en privatperson drabbas av en betalningsanmärkning på grund av en skuld som han eller hon inte känner till. Ett krav från staten eller en kommun som fastställs genom ett myndighetsbeslut kan lämnas till för indrivning utan att gäldenären har delgetts kravet. Det leder till en betalningsanmärkning i kreditupplysningsföretagens register. Genom förslagen får en betalningsanmärkning till följd av ett krav i ett allmänt mål om verkställighet bara förekomma om målet har pågått efter det att har underrättat gäldenären om målet och han eller hon har haft tillräcklig tid att bevaka sin rätt, eller om har bedömt att någon sådan underrättelse inte behövs. Förslagen innebär att en gäldenär som betalar en skuld i samband med underrättelse inte drabbas av någon betalningsanmärkning. Förslagen leder också till att kreditupplysningar bättre speglar gäldenärens betalningsvilja och betalningsförmåga. Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. 2016/17:105 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen Förslag till lag om ändring i offentlighets - och sekretesslagen (2009:400) Ärendet ..............................................................och dess beredning Kreditupplysningar ................och sekretess i mål om verkställighet Ett starkare ..........................integritetsskydd vid kreditupplysning Skärpta ..............sekretessregler i allmänna mål om verkställighet Ikraftträdande ...................................- och övergångsbestämmelser Förslaget till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173) Förslaget till lag om ändring i offentlighets - och sekretesslagen (2009:400) Sammanfattning av betänkandet (SOU 2014:60) Utdrag ur protokoll .......vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), 2.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2016/17:105 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173) Härigenom föreskrivs i fråga om kreditupplysningslagen (1973:1173)1 dels att 7 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 7 a §, av följande lydelse. Kreditupplysningar om fysiska personer som inte är näringsidkare får inte innehålla uppgifter om andra betalningsförsummelser än sådana som 1.har slagits fast genom en domstols eller en annan myndighets avgörande eller åtgärd eller 2.har lett till ett inledandebeslut om skuldsanering eller F-skuld- sanering eller till betalningsinställelse, konkursansökan eller ackord. Kreditupplysningar som avses i första stycket får inte heller innehålla uppgifter om kreditmissbruk, utom när krediten har lämnats av ett företag som står under tillsyn och kredittagaren i avsevärd utsträckning överskridit gällande kreditgräns eller på något annat sätt allvarligt missbrukat krediten. Om det finns särskilda skäl, får Datainspektionen besluta att ett företag ska undantas helt eller delvis från första och andra styckena. Uppgifter som enligt första och andra styckena inte får lämnas ut får inte heller lagras i register som används i kreditupplysningsverksamhet. Denna paragraf gäller inte uppgifter om betalningsförsummelser i allmänna mål om verkställighet. Bestämmelser om sådana uppgifter finns i 7 a §. Kreditupplysningar om fysiska personer som inte är näringsidkare får innehålla en uppgift om en betalningsförsummelse i ett allmänt mål om verkställighet endast om 1. målet har pågått efter det att 1Lagen omtryckt 1981:737. 2Senaste lydelse 2016:679. en underrättelse enligt 4 kap. 12 § första stycket utsökningsbalken har lämnats och gäldenären har haft tillräcklig tid att bevaka sin rätt, eller har bedömt att någon sådan underrättelse inte behövs enligt andra stycket i den paragrafen. En uppgift som enligt första stycket inte får lämnas ut får inte heller lagras i register som används i kreditupplysningsverksamhet. 1.Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för uppgifter om betalningsförsummelser i mål som har inletts hos före ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 34 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller hos Kronofogde- Sekretess gäller hos Kronofogde- myndigheten i mål eller ärende om myndigheten i mål eller ärende om utsökning och indrivning samt i utsökning och indrivning samt i verksamhet enligt lagen (2014:836) verksamhet enligt lagen (2014:836) om näringsförbud, för uppgift om om näringsförbud, för uppgift om en enskilds personliga eller eko- en enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden, om det inte nomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada närstående till honom eller henne lider skada eller men. Sekretessen gäller inte uppgift om förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten 1.i ett pågående mål, eller 2.i ett avslutat mål, om verkställighet för någon annan förpliktelse söks eller om verkställighet tidigare sökts och uppgiften inte är äldre än . För att sekretessen inte ska gälla enligt andra stycket 2 i ett allmänt mål om verkställighet där gäldenären är en fysisk person som inte är näringsidkare krävs dessutom att 1. målet har pågått efter det att en underrättelse enligt 4 kap. 12 § första stycket utsökningsbalken har lämnats och gäldenären har haft tillräcklig tid att bevaka sin rätt, eller har bedömt att någon sådan underrättelse inte behövs enligt andra stycket i den paragrafen. Vid tillämpning av andra stycket 2 ska det bortses från att någon annan verkställighet söks eller 1 Senaste lydelse 2014:851. tidigare sökts i ett allmänt mål där gäldenären är en fysisk person som inte är näringsidkare, om inte kraven i tredje stycket är uppfyllda i det målet. Sekretessen gäller inte heller be- Sekretessen gäller inte beslut i slut i mål eller ärende. mål eller ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Om uppgiften avser den enskildes personliga förhållanden, gäller dock sekretessen i högst . 1.Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. 2.Bestämmelserna i 34 kap. 1 § i paragrafens äldre lydelse gäller fortfarande för uppgifter om förpliktelser i mål som har inletts hos före ikraftträdandet. 2016/17:105 3 Ärendet och dess beredning I samband med att det infördes nya bestämmelser i kreditupplysningslagen (1973:1173) uppmärksammades brister i skyddet för den personliga integriteten vid kreditupplysningar som rör offentligrättsliga krav. Det uttalades att det kunde bli aktuellt att återkomma med förslag i frågan (prop. 2009/10:151 s. 20). gavs en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till åtgärder som minimerar risken för att en uppgift om en betalningsförsummelse (betalningsanmärkning) på grund av ett krav från det allmänna förekommer i kreditupplysningsföretagens register utan att gäldenären har fått kännedom om kravet. Utredningen om uppgifter om offentligrättsliga krav vid kreditupplysning överlämnade betänkandet Tillförlitligare kreditupplysningar – ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav (SOU 2014:60). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2014/5532/L2). Datainspektionen och har fått tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. Yttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande behandlas i avsnitt 5 och i författningskommentaren. Regeringen följer Lagrådets förslag. 4Kreditupplysningar och sekretess i mål om verkställighet Mål om verkställighet och kreditupplysningar Betalningsskyldighet till det allmänna kan fastställas genom ett myndighetsbeslut. Ett sådant beslut är en verkställbar exekutionstitel, om det finns en särskild föreskrift om det. Betalningsskyldigheten kan då verkställas enligt reglerna i utsökningsbalken. Verkställigheten utförs av och sker genom att myndigheten beslutar om utmätning av egendom. Ett mål om verkställighet av en betalningsförpliktelse handläggs hos som ett allmänt eller ett enskilt mål. Allmänna mål gäller offentligrättsliga fordringar, t.ex. skatter, böter eller allmänna avgifter. Övriga mål kallas enskilda mål och gäller framför allt privaträttsliga fordringar, t.ex. betalningsförpliktelser som grundas på ett avtal. När ett mål kommer in till , ska myndigheten som huvudregel underrätta gäldenären om målet innan verkställigheten påbörjas (4 kap. 12 § första stycket utsökningsbalken). Det sker för att gäldenären ska kunna bevaka sin rätt. I underrättelsen upplyses gäldenären om att betalning måste ske för att utmätning ska undvikas. Gäldenären kan under den tiden invända mot verkställigheten. En invändning kan t.ex. avse att betalning av fordran redan har skett eller att fordran har preskriberats. Tidsfristen för betalning enligt underrättelsen brukar kallas avitid och bestäms av . Avitiden är inte författningsreglerad. Om gäldenären är bosatt i , bestäms den vanligen efter avsändande. Om gäldenären är bosatt utomlands, brukar tiden i stället bestämmas . Underrättelsen skickas till gäldenären med post eller överlämnas på något annat sätt. Om målets beskaffenhet kräver det, ska underrättelsen delges. I de flesta fall sker dock underrättelsen genom att ett brev utan mottagningsbevis skickas till den adress till gäldenären som finns registrerad hos . Om gäldenären inte har någon känd adress eller om underrättelsen kommer i retur, genomför en adressutredning. kan då använda sig av adressuppgifter som förekommit i andra mål hos myndigheten. behöver inte underrätta gäldenären om målet, om det finns risk för att gäldenären gömmer eller förstör egendom eller om saken på annat sätt är brådskande. Det krävs inte heller någon underrättelse, om gäldenären saknar känd adress och det inte har kunnat klarläggas var han eller hon finns. databaser innehåller uppgifter om bl.a. mål, utslag, tillgångsundersökningar och utmätningsbeslut. Genom elektroniska tjänst för utlämnande av uppgifter i kreditupplysningssyfte får kreditupplysningsföretagen information om förändringar i utsöknings- och indrivningsdatabasen. När ett kreditupplysningsföretag har fått del av informationen om betalningsförsummelse, registreras en betalningsanmärkning i kreditupplysningsföretagets register. En sådan anmärkning är en indikation på en oförmåga eller ovilja hos gäldenären att betala en skuld. Med kreditupplysning avses uppgifter, omdömen eller råd som lämnas till ledning för bedömning av någon annans kreditvärdighet eller vederhäftighet i övrigt i ekonomiskt avseende. Reglerna skiljer sig delvis åt beroende på om en kreditupplysning avser en fysisk person som inte är näringsidkare (privatperson), eller en juridisk person eller en fysisk person som är näringsidkare (företag). Med näringsidkare avses enligt kreditupplysningslagen även den som, utan att driva näringsverksamhet, har ett så väsentligt inflytande i en viss verksamhet att uppgifter om hans eller hennes egna förhållanden behövs för att belysa verksamhetens ekonomiska ställning. Kreditupplysningar tillhandahålls av kreditupplysningsföretag med tillstånd från Datainspektionen. Genom upplysningarna får t.ex. kreditgivare kännedom om en kredittagares betalningsvilja och betalningsförmåga. Kreditupplysningsverksamheten regleras i kreditupplysningslagen. Lagen syftar till att undanröja riskerna för att kreditupplysningar ska medföra otillbörligt intrång i den personliga integriteten. är lagen avsedd att bidra till en effektivt fungerande kreditupplysningsverksamhet. 2016/17:105 Det är av betydelse att en uppgift om ett krav som har lämnats till för indrivning tidigt kan leda till att kreditupplysningsföretag registrerar en betalningsanmärkning avseende gäldenären. Det finns annars en risk för att gäldenären beviljas kredit, trots att han eller hon saknar betalningsvilja eller betalningsförmåga. I sådana fall kan gäldenären drabbas av överskuldsättning och kreditgivaren av kreditförluster. Sådana förluster innebär att det generellt blir svårare och dyrare för privatpersoner och företag att beviljas lån och andra krediter. Det inverkar i många fall positivt på gäldenärers betalningsvilja att en uppgift om en betalningsförsummelse kan leda till en betalningsanmärkning. En förutsättning för detta och för att uppgiften om betalningsförsummelsen ska vara relevant för kreditgivarna är dock att kravet är känt för gäldenären. Annars kan orsaken till att skulden är obetald vara en annan än att gäldenären inte kan eller vill betala. Det kan medföra att en kreditgivare gör en felaktig bedömning av den omfrågade. Det drabbar både kreditgivaren och kredittagaren, och den avsedda samhällsnyttan med kreditupplysningen uteblir. Inte minst för en privatperson kan det få långtgående konsekvenser att få en betalningsanmärkning. Det kan exempelvis leda till att han eller hon inte får låna pengar, köpa varor på avbetalning, hyra bostad eller teckna telefonabonnemang. Att en enskild kan drabbas av en betalningsanmärkning utan att ha haft möjlighet att betala det krav som föranlett anmärkningen riskerar att urholka allmänhetens tilltro till kreditupplysningsverksamheten. I mål eller ärenden om utsökning och indrivning hos gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider skada eller men (34 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen [2009:400]). Det finns alltså en presumtion för att uppgifterna är sekretessbelagda (s.k. omvänt skaderekvisit). I ett pågående mål gäller däremot inte sekretess för uppgift om en förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten. Sekretessen gäller inte heller för beslut i mål och ärenden. Enligt den s.k. tvåårsregeln gäller att uppgift om en förpliktelse i ett avslutat mål inte heller omfattas av sekretess om verkställighet för någon annan förpliktelse söks eller om verkställighet har sökts och uppgiften inte är äldre än . Regeln innebär alltså att om det inkommer mer än en ansökan om verkställighet mot en gäldenär, omfattas uppgifterna om förpliktelserna inte av sekretesskyddet. ska genast underrätta ett kreditupplysningsföretag om att ett sekretesskydd inträder eller upphör för en uppgift hos myndigheten som har lämnats ut. En sådan underrättelse ska lämnas när handläggningen av ett mål har avslutats, när en uppgift har blockerats eller när tvåårsregeln tillämpas. Utifrån detta kan kreditupplysningsföretagen sedan rätta, komplettera och gallra sina egna register. Lagstiftningsåtgärder som vidtagits för att stärka integritetsskyddet har flera lagstiftningsåtgärder vidtagits för att stärka skyddet för den enskildes personliga integritet i samband med kredit- skärptes sekretessreglerna för uppgifter som be- handlas hos i dess exekutiva verksamhet (prop. 2000/01:33). Införandet av tvåårsregeln i nuvarande 34 kap. 1 § andra stycket 2 offentlighets- och sekretesslagen innebär att uppgifter om för- pliktelser i enstaka mål är synliga i kreditupplysningar sedan förbättrades möjligheten till rättelse av miss- visande uppgifter hos genom en ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verk- samhet (prop. 2007/08:116). Trots åtgärderna finns det fortfarande situationer där enskilda riskerar att drabbas av betalningsanmärkningar utan att känna till kravet. t.ex. röra sig om att flera fordringar uppkommit på grund av samma bakomliggande omständighet och att tvåårsregeln då inte ger något Ett starkare integritetsskydd vid Regeringens förslag: Kreditupplysningar om privatpersoner ska få innehålla en uppgift om en betalningsförsummelse i ett allmänt mål om verkställighet endast om vissa förutsättningar är uppfyllda. krävas att målet har pågått efter det att gäldenären har underrättats om målet och han eller hon har haft tillräcklig tid för att bevaka sin rätt, eller att har bedömt att någon underrättelse Endast sådana uppgifter som får lämnas ut i en kreditupplysning ska få lagras i register som används i kreditupplysningsverksamhet. Straffansvaret för överträdelser av bestämmelserna om uppgifter om betalningsförsummelser ska gälla. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. ningen föreslår att även företag ska omfattas av regleringen. ens förslag innebär vidare att möjligheten att lämna ut uppgifter i en kreditupplysning och att lagra uppgifterna kopplas till att målet om verk- ställighet har fortsatt sedan den s.k. avitiden har löpt ut. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslagen eller har i huvudsak ingen invändning mot dem. vid anser att det bör övervägas grundläggande änd- ringar av reglerna om kreditupplysning. I syfte att säkerställa att gälde- nären får kännedom om kravet lyfter Datainspektionen och advokatsamfund fram andra lösningar än de som utredningen föreslår. Datainspektionens lösning innebär att en debiterande myndighet ska delge gäldenären sitt krav innan kravet lämnas för indrivning. samfundets lösning går ut på att ska skicka ett 2016/17:105 kontrollmeddelande om att underrättelsen har skickats. instanser har synpunkter på utformningen av förslagen. pekar på att utredningens förslag innebär att tillämpning av de utsökningsrättsliga bestämmelserna om underrättelse i mål om verkställighet blir avgörande för vilka uppgifter som ska få ingå i Tingsrätten framhåller att de effektivitetshänsyn som bär upp den utsökningsrättsliga lagstiftningen inte i alla lägen sam- manfaller med de intressen som gör sig gällande i fråga om innehållet i Datainspektionen anser att det vore bättre att i lag- texten föreskriva att målet fortfarande ska pågå i stället för att handlägg- ningen ska ha fortsatt. Datainspektionen har i yttrande över ett utkast till lagrådsremiss inte haft något att invända mot regeringens förslag att juridiska personer undantas från den nya regleringen, men anser att fysiska personer ska omfattas även om de är näringsidkare i kreditupp- föreslår att även en- skilda mål om verkställighet ska omfattas av regleringen, eftersom gäl- denären även då kan sakna faktisk möjlighet att undvika en betalnings- anmärkning, t.ex. om gäldenären har glömt bort ett gammalt krav eller om verkställighet söks kort efter det att förpliktelsen har fastställts av att det bör övervägas att lagreglera avitiden. Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens uppfattning bör åtgärder vidtas för att minska risken för att personer får en betalningsan- märkning utan att ha känt till kravet. Det är angeläget att åtgär- derna ges en sådan utformning att de inte påverkar effektiviteten vid utsökning och kreditupplysning mer än nödvändigt. Det finns flera tänkbara sätt att stärka skyddet för den enskildes per- sonliga integritet och att göra kreditupplysningar mer relevanta. fakultetsnämnden vid förordar att kreditupplys- ningslagstiftningen görs om från grunden. Regeringen bedömer dock att regleringen av kreditupplysningsverksamheten allmänt sett fungerar väl. Till saken hör också att EU antog en förordning som utgör en ny generell reglering för personuppgiftsbehandling ( och rådets förordning [EU] 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG [allmän dataskyddsförordning]). Inför det att förordningen börjar tillämpas kommer det att bli nödvändigt att överväga hur lag- stiftningen om kreditupplysning behöver anpassas till förordningen. den bakgrunden finns det inte anledning att nu överväga mer genom- gripande förändringar av lagstiftningen. Utredningens förslag innebär att den personliga integriteten stärks ge- nom att det införs ytterligare begränsningar i kreditupplysningslagen när det gäller vilka uppgifter om betalningsförsummelser som får ingå i en Två remissinstanser för fram förslag som – i stället för att i kreditupplysningslagen begränsa vilka uppgifter som får ingå i en kreditupplysning – på skilda sätt syftar till att säkerställa att gäldenären har fått del av kravet. Datainspektionen anser att det bör övervägas att ålägga debiterande myndigheter en skyldighet att delge sina krav innan de lämnas till för indrivning. invändas att en delgivningsskyldighet skulle vara både kostsam och Det kan leda till att gäldenärer gör sig oanträffbara för att slippa betala och undgå en betalningsanmärkning. Dessutom finns det bestämmelser om att delgivning ska ske av underrättelse om målet, om målets beskaffenhet kräver det. Regeringen anser att de fördelar som Datainspektionens förslag skulle innebära inte står i rimlig proportion till de påtagliga förluster i effektivitetshänseende som det också skulle innebära. Regeringen anser därför – i likhet med utredningen – att något ovillkorligt krav på delgivning inte bör införas. framför att det med hänsyn till risken för dröjsmål och osäkerhet i postgången bör övervägas en modell där dels skickar underrättelse om kravet till gäldenären, dels nästa arbetsdag skickar ett kontrollmeddelande om att en underrättelse har skickats. Mot bakgrund av att gäldenären redan enligt gällande ordning normalt tillsänds två betalningskrav av den debiterande myndigheten och därefter underrättas av , anser regeringen att mer långtgående åtgärder inte är påkallade. Regeringen delar således utredningens uppfattning att – i stället för att ställa krav på försändelserna till gäldenären – ett starkare skydd av den personliga integriteten bör åstadkommas genom strängare krav för att en uppgift om en betalningsförsummelse ska få ingå i en kreditupplysning. Frågan blir då vilka betalningsförsummelser som bör omfattas av den nya regleringen. Utredningen föreslår att bara fordringar i allmänna mål bör omfattas, medan anser att regleringen bör omfatta även enskilda mål. Det kan konstateras att i enskilda mål ligger oftast ett avgörande från en domstol eller till grund för verkställigheten. I det bakomliggande förfarandet har gäldenären regelmässigt uppmärksammats på kravet, t.ex. genom delgivning av stämning eller ansökan om betalningsföreläggande. Det är alltså fordringar som handläggs i allmänna mål och som fastställts genom myndighetsbeslut som riskerar att bli överlämnade till för indrivning utan att gäldenären har delgetts kravet. Det är bara i fall då gäldenären inte har delgetts kravet som det finns ett behov av ett starkare integritetsskydd. Regeringen delar därför utredningens bedömning att förslagen endast ska gälla krav som handläggs i allmänna mål. Utredningens förslag innebär att den nya regleringen ska gälla generellt, dvs. även uppgifter om företag. När det gäller företag har det dock ansetts att integritetsskyddsintressena inte gör sig lika starkt gällande och att i stället intresset av en effektiv kreditupplysningsverksamhet träder i förgrunden (se prop. 1973:155 s. 78 och 79). har gett regeringen till känna att överväga en ändring i kreditupplysningslagen så att kreditupplysningar om näringsidkare inte omfattar skulder som inte blivit fastställda av en domstol eller (bet. 2015/16:FiU22, rskr. 2015/16:194). Syftet med tillkännagivandet är att komma till rätta med problemen med fakturabedrägerier.