prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Antidopnings- arbetet är därför ett led i att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. () ansvarar för anti- dopningsarbetet inom idrottsrörelsen. Dopning utanför idrotten förekommer framför allt bland unga män i gymmiljöer. För att nå dessa miljöer fördelar medel till PRODIS (Prevention av dopning i ) för att bedriva antidopningsprojektet ren hårdträning, som bl.a. omfattar gym- och träningsanläggningar över hela . genomförde RF 3 292 dopnings- kontroller vilket var något färre än 2014 och 2013. Totalt fälldes 23 personer 2015 för dopningsförseelser. Av dessa var en kvinna och 22 män. Genomsnittligt har –2015 28 personer fällts för dopningsbrott, varav en kvinna och 27 män . Idrottsverksamhet för nyanlända och asylsökande () får statligt stöd för att arbeta med etablering av nyanlända och även för att bedriva idrotts- verksamhet för asylsökande. Statligt stöd har i motsvarande syfte även tilldelats andra organisa- tioner i civilsamhället. Flera av dem bedriver verksamheter som sker i samverkan med idrottsrörelsens verksamhet för asylsökande och nyanlända. Statligt stöd har även tilldelats folkbildningen för verksamhet för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i anläggningsboende. har verksamhet riktad till nyanlända och asylsökande varit en naturlig del av idrottens generella verksamhet, i enlighet med värde- grunden som betonar allas rätt att vara med. Många föreningar och förbund jobbar även med målgrupperna bl.a. inom ramen för Idrottslyftet. RF menar dock att statens stöd för särskilda insatser för nyanlända och asylsökande har gjort att frågan kommit betydligt högre på dag- ordningen såväl på central och regional nivå som på lokal nivå. genomfördes verksamhet i 262 kommuner och 1 176 idrottsföreningar fick bidrag för insatser. Samverkan har skett med kontor och anläggnings- boenden och uppskattningsvis har 96 800 genomförda aktivitetstillfällen rapporterats med drygt 150 000 deltagare i de genomförda aktiviteterna. Av dessa var barn (0–) , ungdomar (13–) och vuxna . RF har ingen samlad köns- uppdelad statistik men uppgifterna tyder på att väsentligt fler pojkar och män än flickor och kvinnor deltagit i verksamheten. Samtliga distriktsförbund (DF) har genomfört verksam- het inom olika idrotter, vanligast förekommande är fotboll, följt av ”prova på flera idrotter”, boxning, ridsport och basket. Samtliga DF hade en koordinator anställd för verksamheten. Flertalet av dessa har en bakgrund i och erfarenhet av arbete riktat till nyanlända eller liknande målgrupper. Samtliga DF ingår i regionala nätverk och samverkar med läns- styrelser, kommuner, Arbetsförmedlingen och civilsamhällets aktörer. Även om det är fler pojkar och män än flickor och kvinnor som söker asyl i så finns behov av att öka insatserna för att fler flickor och kvinnor ska ges möjlighet att delta i verksamheten. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 ) har på regeringens uppdrag gjort en fördjupad analys av idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. I rapporten till idrotten – upp- följning 2016 redovisar uppdraget i form av en samlad bedömning av och kunskaps- sammanställning om ungas deltagande i – och attityd till – idrott och fysisk aktivitet under skoltid och fritid, på vardagar och . belyser ungas idrottande och fysiska aktivitet med olika ungdomsgrupper i fokus. Rapporten visar att få unga lever upp till den medicinska expertisens rekommenderade nivåer av daglig fysisk aktivitet. Mätningar visar att en majoritet barn och unga inte når rekommendationen om 60 minuters daglig fysisk aktivitet. Detta gäller särskilt äldre ung- domar, och flickor i större utsträckning än pojkar. Gruppen unga som står utanför eller endast i begränsad utsträckning är aktiva inom idrottsrörelsen är relativt stor och ökar i takt med att ungdomarna blir äldre. I stor utsträck- ning är det unga som varit medlemmar i idrottsföreningar, men som av olika anledningar slutat. Därtill finns de unga som sällan eller aldrig deltar i skolans undervisning i idrott och hälsa, är stillasittande på rasterna, sällan tillhör förenings- idrotten och även i övrigt uppger sig ha en fysiskt inaktiv fritid. Det är denna grupp som i sin analys bedömer vara i störst behov av ökad fysisk aktivitet. Det är den grupp som är svårast att nå. Dessa unga verkar inte tilltalas av varken skolans eller fritidens rådande aktiviteter. lyfter fram att flera studier pekar mot att fysisk aktivitet och idrott har skyddande effekter för unga människors kroppsuppfattning. pekar på att idrottsrörelsen och skolans under- visning i idrott och hälsa behöver förhålla sig till vilka normer och förväntningar som förmedlas, vidmakthålls och återskapas när det gäller idrott, kön, kropp och utseende. Medaljer i internationella mästerskap deltog 165 av landets 212 landslags- trupper i ett eller motsvarande. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 216 medaljer varav 59 guld, 70 silver och 87 brons. Jämförelsevis vanns 184 medaljer 2014 och 231 medaljer 2013. Det är svårt att jämföra idrottsliga prestationer såväl mellan nationer som mellan idrotter. Många idrotter anordnar inte världsmästerskap () eller andra mästerskap . Möjligheten att tävla och utmärka sig varierar därmed . Inom EU har programmet för utbildning, ungdom och idrott, Erasmus+, fortsatt. Under den sjuåriga programperioden –2020 är avsatta för insatser inom idrottsområdet med en särskild inriktning mot idrott på gräsrotsnivå. Stödberättigad verk- samhet är bl.a. gränsöverskridande samarbets- partnerskap och ideella europeiska idrotts- evenemang. RF har påbörjat ett arbete med att stödja svenska idrottsorganisationer i att söka medel från Erasmus+. Regeringen anser att det är bra att svenska organisationer söker medel från EU och därigenom kan ges möjlighet till att utveckla sin verksamhet. Regeringens hållning att idrottspolitiken först och främst är en nationell angelägenhet kvarstår. 16.6.3 Analys och slutsatser Idrottsrörelsen är största folkrörelse och engagerar många barn, ungdomar och vuxna, både som aktiva och som ledare. Det ideella arbetet är omfattande och bidrar till att skapa goda förutsättningar för ett aktivt idrottande runt om i hela landet. Av det totala stödet har en höjning med till varit öronmärkta till Idrottslyftet med syfte att attrahera fler barn och ungdomar att delta i föreningsidrotten. Regeringen noterar att antalet deltagartillfällen som redovisas för det lokala aktivitetsstödet till barn- och ungdomsverksam- heten (LOK-stöd) har ökat något jämfört med , vilket innebär att en flerårig negativ utveckling kan ha brutits. Regeringen noterar vidare att LOK-stödets fördelning baserat på deltagartillfällen inte är jämställt genom att större andel av bidraget ges för pojkars idrottande framför flickors idrottande. Regeringen redovisade redan i budget- propositionen att det finns en tydlig tendens att socioekonomiskt utsatta grupper faller utanför idrottsrörelsens verksamhet. Främst gäller det för flickor som är utrikes födda eller är födda i med två utrikes födda föräldrar. Dessa flickor deltar i lägre omfattning än andra i idrottsrörelsens verksamhet, som forskning pekar på att gruppen är den som helst vill delta om de fick chansen. Det är i detta sammanhang av vikt att idrottsrörelsen i sitt arbete med idrotts- verksamhet för nyanlända och asylsökande särskilt uppmärksammar flickors och kvinnors förutsättningar för att delta i verksamheten. ) har redovisat en fördjupad analys av idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Analysen redo- visas i form av en samlad bedömning av och kunskapssammanställning om ungas deltagande i – och attityd till – idrott och fysisk aktivitet under skoltid och fritid, på vardagar och . En slutsats som drar är att ungas idrottande och fysiska aktivitet måste diskuteras med olika ungdomsgrupper i fokus. En generell iakttagelse är enligt att mätningar visar att en majoritet unga inte når rekommendationen om 60 minuters daglig fysisk aktivitet. Detta gäller särskilt äldre ungdomar, och flickor i större utsträckning än pojkar. Därtill finns grupper som i stor utsträckning är fysiskt inaktiva, bl.a. personer med funktions- nedsättning där detta i sig själv ökar risken för ohälsa. Idrottsrörelsen har stor möjlighet inte minst genom Idrottslyftet att bidra till att utveckla metoder och bemötanden som även når dessa grupper av unga på lokal nivå. Därtill gör regeringen en kraftsamling till- sammans med idrottsrörelsen och frilufts- rörelsen för ökad fysisk aktivitet under skol- dagen. Sammantaget så finns goda förutsätt- ningar att möjliggöra att unga i ökar sin fysiska aktivitet. Offentliga styrmedel kan enligt regeringens bedömning användas för att främja förutsätt- ningarna för hälsosamma matvanor och fysisk aktivitet. En av utgångspunkterna för statens stöd till idrotten är att idrotten, såväl i verksamheten som i beslutande församlingar, ska vara öppen för alla, oavsett ålder, kön, könsidentitet, könsuttryck, sexuell läggning samt social, etnisk och kulturell bakgrund och funktionsned- sättning. Trots detta är det många grupper som i liten utsträckning deltar i verksamheten eller i beslutande församlingar inom föreningsidrotten. Den förhållandevis jämställda fördelning som kännetecknar idrottsrörelsens aktiva medlemmar återspeglas inte i styrelserummen. Regeringen verkar i hela sin politik för en jämn fördelning av makt och inflytande mellan könen och förväntar sig att idrottsrörelsen på olika nivåer ökar sina ansträngningar att nå en jämställd idrott. Regeringen noterar den kvotering som () inför i sina stadgar vilket framöver kommer att medföra jämnare könsfördelning i specialidrotts- förbundens styrelser och valberedningar. Det kan i sig bidra till att påverka verksamhets- formerna positivt så att kvinnor och flickor i större utsträckning kommer att attraheras av olika idrotter . Det är viktigt i hela samhället att olika beslutande organ är represen- tativa för den verksamhet som bedrivs. ska till regeringen redovisa en fördjupad analys av jämställdheten inom idrotten. Analysen ska utgå från det grund- läggande målet om kvinnors och mäns lika förutsättningar att utöva idrott och motion. En central frågeställning ska vara hur olika idrotter utformats, uppfattas och bedrivs samt hur detta påverkar könsfördelningen inom dessa idrotter. Idrotter med hög andel kvinnliga respektive manliga utövare och ledare ska särskilt belysas och en jämförande analys ska göras med idrotter som uppvisar en jämnare könsfördelning. Regeringen bedömer att det är angeläget att synliggöra goda exempel på verksamheter som utvecklat ett bra normkritiskt arbete. Det är av intresse att belysa bl.a. idrottsverksamheter som utvecklat metoder som bryter könsstereotypa normer och skapar bättre förutsättning för barn, unga och vuxna att utveckla sin fulla potential och delta oberoende av kön De insatser som med statens stöd gjorts inom idrotten och i samhället i övrigt inom anti- dopning är av betydelse för en god folkhälsa. Därtill är insatser angelägna för att säkerställa att idrottens antidopningsarbete är förenligt med åtaganden i internationella anti- dopningskonventioner och Världsantidopnings- koden. Trots omfattande insatser finns alltjämt brister i säkerheten i anslutning till idrotts- evenemang. Detta riskerar att medföra att människor avstår från att besöka evenemang, vilket riskerar att urholka intresset för idrotts- verksamhet på olika nivåer. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 beslutat att genom ändring i ordningslagen (1993:1617) införa ett förbud mot maskering vid idrottsarrangemang. Detta innebär att personer som huvudregel förbjuds att helt eller delvis täcka ansiktet på ett sätt som försvårar identifikation när de befinner sig på en idrottsanläggning vid fotbollsmatcher och andra idrottsarrangemang. har fastställt det övergripande målet för friluftslivspolitiken. Målet är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Tio mätbara mål har beslutats av regeringen och redovisats till (skr. 2012/13:51, bet. 2012/13:KrU4, rskr. 2012/13:278). Målen är följande: –Tillgänglig natur för alla –Starkt engagemang och samverkan –Tillgång till natur för friluftsliv –Attraktiv tätortsnära natur –Hållbar regional tillväxt och landsbygds- utveckling –Skyddade områden som resurs för frilufts- livet –Ett rikt friluftsliv i skolan –Friluftsliv för god folkhälsa –God kunskap om friluftslivet De tio målen har preciseringar som förtydligar innebörden av målen. Preciseringarna är ett stöd i genomförande av åtgärder. De är också underlag för att kunna mäta och följa upp målen samt för att kunna fortsätta utveckla frilufts- livspolitiken. Varje friluftslivsmål berör flera olika myndig- heter och organisationer. För varje mål utpekas en till två myndigheter som ansvariga för upp- följning och utveckling av respektive mål. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 med friluftslivsmålen och preciseringarna är att de ska vara vägledande för arbetet med frilufts- livsfrågor på alla nivåer i samhället. Friluftsliv är ett allmänt intresse och spänner över flera politikområden, bl.a. miljö- och naturvårdspolitiken, folkhälsopolitiken, den regionala tillväxtpolitiken, skogs- och jord- brukspolitiken, politiken för landsbygdens utveckling samt utbildnings- och forsknings- politiken. har beslutat om ett generationsmål för miljöarbetet och om 16 miljökvalitetsmål som uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Flera av miljökvalitetsmålen har även preciseringar som rör friluftslivet, liksom etappmål som identifierar en önskad samhällsomställning och som anger steg på vägen för att nå generationsmålet och ett eller flera miljökvalitetsmål (se utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård). ska verka för att förutsätt- ningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas, samt samordna myndigheternas arbete när det gäller friluftsliv och samverka med andra berörda. Resultatredovisningen baseras i huvudsak på redovisningen av statsbidrag till frilufts-organisa- tioner. Även åter-rapporte- ring av åtgärder för biologisk mångfald –2016 (rapport 6758) innehåller värdefull information. I resultatredovisningen används även Natur- vårdsverkets årliga redovisning för hur arbetet med samordningen av berörda myndig-heters friluftslivsarbete utvecklas, liksom sam-verkan med andra aktörer såsom frilufts-organisationer. Uppföljning av friluftslivsmålen sker period- vis. Den första uppföljningen av friluftslivsmålen (6700, ) rapporterades i budgetpropositionen , utgiftsområde 17. Nästa uppföljning beräknas ske 2018. uppföljning av frilufts- livsmålen är ett viktigt underlag för regeringens arbete att utveckla politiken och följa upp målen. Resultatet av de miljömål som berörs av frilufts- livspolitiken redovisas i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 16.8.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Inom friluftspolitiken sker uppföljning i förhåll- ande till de av regeringen tio beslutade målen och dess preciseringar. Redovisningen av statsbidragen görs med utgångspunkt från förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisationer och det övergripande målet för friluftsliv som beslutat för den statliga friluftslivspolitiken (prop. 2009/10:238). Syftet med bidraget är att stödja att människor organiserar sig för vistelse i naturen och utövande av friluftsliv med allemansrätten som grund samt att ge alla människor möjlighet att genom friluftsliv få naturupplevelser, välbefinnande, social gemen- skap och ökad kunskap om naturen och miljön. för- delar och betalar ut statsbidrag till frilufts- organisationer. Statsbidrag lämnas antingen som organisationsbidrag eller verksamhetsbidrag med finansiering från anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer, utgiftsområde 17. Org- anisationsbidrag är stöd till organisationer i förhållande till organisationens medlemsantal och aktivitetsnivå. Verksamhetsbidrag är stöd till organisationer för en specifik verksamhet efter särskild prövning. Svenskt Friluftslivs medlems- organisationer har tillsammans nära två miljoner medlemmar. 23 friluftsorganisationer, varav kronor var organisationsbidrag till 13 organisa- tioner och var verksam- hetsbidrag till 20 organisationer. Tio organisa- tioner fick både organisations- och verksamhets- bidrag. I budgetpropositionen tillfördes anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer En stor del av ökningen har använts inom områden som prioriterats av regeringen såsom stöd till skolans verksamhet med friluftsdagar och utomhus- pedagogik samt satsningar på utevistelse för barn och unga. Ökningen av statsbidragen har även resulterat i aktiviteter som främjar naturkontakt, fysisk aktivitet och integration. Tabell 16.6 Friluftsorganisationer som fått bidrag av Svenskt Friluftsliv Genom bidragsverksamheten nås stora grupper av människor som får möjlighet till ett upp- levelserikt friluftsliv. Organisationsbidragen till friluftsorganisationerna möjliggör stor verk- samhet med många deltagare i olika aktiviteter. Resultatet visar på en stor bredd av verksamheter och aktiviteter som genomförts av friluftsorganisationerna. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 , i likhet , prioriterades särskilt satsningar på verksamheter för barn och ungdomar. Dessutom prioriterades satsningar som strävade mot att uppfylla de tio frilufts- livspolitiska målen. Könsuppdelad statistik finns inte att tillgå men kommer att efterfrågas inför kommande redovisningar. Flera av organisationerna fortsätter att öka medlemsantalen, t.ex. har ökat med drygt 4 000 och med nära 5 000 medlemmar. Bland verksamheterna riktade mot barn och ungdomar finns projektet i city. Förbundet och ungdom har nått ut med information till 2 000 barn och unga. Deltagarna har fått möjlighet att prova på friluftsliv i stadsmiljö med aktiviteter som geocaching, att vandra i stadsmiljö, paddla kanot och bygga vindskydd i tätort. dets verksamhet Må bra med allemansrätten har gett cirka 21 000 elever möjlighet få känna på friluftslivet i praktiken och få kunskap om allemansrätten. Över 12 500 barn och unga har deltagit i Sportfiskarnas omfattande verksamhet Klassdraget. Sportfiskarna har även satsat på att få fler barn och unga att öka kunskaperna om vattenvård. Flera projekt riktas mot barn och ungdomar som kommit till . Svenska Turistföreningens verksamhet Unga Guidar Unga, innefattande de tre projekten sammans, Friluftsfaddrar och Barnens Turist- byrå, fokuseras på att introducera nya grupper till natur- och kulturliv. Schysst sommar och vinter för nyanlända är Naturskydds- föreningens nya projekt för att nå ensam- kommande barn. Ungdomar som tidigare haft liknande erfarenhet och upplevelser som de nyanlända har fått arbeta som ungdomsledare och introducera de nya till bl.a. gemensamma naturupplevelser och friluftsliv. Projektet har ökat miljöengagemanget, delaktigheten, själv- känslan och lusten för naturupplevelser hos majoriteten av de ungdomar som deltagit i aktiviteterna. undervisningsmodell Skogshjältarna används i skolan, som med hjälp av friluftslivet ökar barn och ungas möjligheter till en mer hälsosam livsstil och ökat livsrum i socioekonomiskt utsatta områden. Det är ett nytt sätt att arbeta för att främja friluftsliv, hälsa, barn och ungas rättigheter, friluftsfärdigheter och miljömedvetenhet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Friluftslivets betydelse för folkhälsan lyfts fram i flera projekt. Inom verksamhet ges över en halv miljon människor möjlighet till ett aktivt friluftsliv i sitt närområde vilket bidragit till ökad folkhälsa. Inom Orienteringsförbundets koncept Hitta ut, som är en form av orientering, har närmare 20 000 deltagare registrerats och 40 000 aktiverat sig, vilket är en ökning . Möjligheterna för deltagare har utökats bl.a. genom att kontroller har anpassats för att kunna nås av personer med funktions- nedsättning. Flera projekt fokuserar på ledarutbildning och fortbildning för lärare, dessutom på flera språk. Svenska Kanotförbundets verksamhet Paddling för nyanlända satsade 2016 på ledarutbildning av ungdomar, som i nästa steg kan undervisa andra ungdomar i simning och paddling. , och Sportfiskarna genomför till- sammans fortbildningsprojektet frilufts-liv i skolan. Projektet omfattar bl.a. övningar kopplade till allemansrätt och etik, frilufts- säkerhet, att samarbeta i naturen, och natur- och vattenvård. Värdet av att bevara och tillgängliggöra natur för utomhuspedagogisk verksamhet och friluftsliv nära skolor och bostäder har uppmärk- sammats hos politiker, tjänstemän och skolor i ett stort antal kommuner. Med anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur (utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård) finansieras åtgärder för naturvårdande skötsel och tillgängliggörande av skyddade områden, förvaltning av fastighets- innehav inklusive investeringar i och underhåll av byggnader samt utstakning, inmätning och gränsmarkering av nya naturreservat. Anslaget är viktigt för att ge förutsättningar för ett rikt friluftsliv i de skyddade områdena, i tätortsnära natur och på det statliga ledsystemet i fjällen. För att värdena i de skyddade områdena ska bevaras och utvecklas är förvaltningen av dem av central betydelse för både biologiska värden och värden för friluftsliv och kulturmiljö. Information om skyddad natur är central inom verksamheten, inte minst vid naturumanlägg- ningarna. En stor andel av medlen används av läns- styrelserna till åtgärder för friluftsliv och tillgängliggörande av skyddade områden, arbetet med att stärka det statliga ledsystemet i fjällen, informationsinsatser för friluftslivet och natur- vägledning. Användningen av medel för frilufts- liv och tillgänglighet i skyddade områden har avsevärt höjts ; från , till och . har 1 402 åtgärder för friluftsliv och tillgänglig- het utförts på 1 972 anordningar, 397 leder och 76 skötselområden. Därutöver har använts till övrigt arbete med friluftsliv, en markant höjning från året innan. Inom skogssektorn bedrivs arbete för att förbättra hänsynen till friluftsliv och rekreation bl.a. genom att genomföra och utveckla nya målbilder för friluftsliv och rekreation. Det statliga ledsystemet i fjällen har stärkts Det statliga ledsystemet utgör till stor del infrastrukturen för friluftslivet och skyddad natur i fjällen, framförallt i och till national- parker. För att underlätta tillgänglighet har led- systemen setts över och förbättrats. har arbetet med översynen av det statliga ledsystemet i fjällen fortsatt. Liksom föregående år har arbetet fokuserats på att rusta upp delar av ledsystemet. Många angelägna upprustnings- insatser har genomförts , till exempel har 45 broar bytts ut mot nya och 38 stycken har renoverats. Totalt har leder röjts, leder har fått en förbättrad markering och spänger har anlagts. har på regeringens uppdrag kartlagt systemet av vandringsleder i hela landet vad gäller typer, status och ansvarsförhållanden (NV skrivelse , NV-00652-16). I rapporten finns även förslag till hur arbetet med vandringsleder kan utvecklas för att främja friluftsliv, turism och tillgänglighet med hänsyn till samiska intressen i de områden som samer traditionellt brukar. För det statliga ledsystemet i fjällen har kartlagt vilka leder som behöver upprustas, flyttas eller komplette- ras för att skapa ett sammanhängande ledsystem. har också utrett förutsätt- ningar och kostnader för att komplettera det statliga ledsystemet med en ny vandringsled genom skyddade fjällnära skogar. Kartläggning av värdefull friluftsnatur