prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen konstaterar att KOV successivt upparbetar en ökad kompetens när det gäller miljömässigt hållbar konsumtion och att myn- digheten arbetar aktivt med att bygga upp en ändamålsenlig struktur för forumet för miljö- smart konsumtion. Det är viktigt att det civila samhällets organi- sationer kan vara aktiva på konsumentområdet, inte minst eftersom de på ett värdefullt sätt kan komplettera myndigheternas arbete när det gäller att främja en miljömässigt och socialt mer hållbar konsumtion och när det gäller att nå ut till konsumenter som är i behov av särskilt stöd. Digitaliseringen fortsätter att utvecklas och innebära fördelar för många konsumenter, bl.a. i form av ett större, mer varierat och lättillgängligt utbud. kan den medföra svårigheter för konsumenter, inte minst för dem som i vissa situationer är mer utsatta än andra, exempelvis äldre, unga, nyanlända och personer med funk- tionsnedsättning. Digitaliseringen ställer också tillsynsmyndigheterna inför särskilda utma- ningar. Vid sidan av att säkerställa att konsu- menter har ett ändamålsenligt konsumentskydd kommer regeringen, med utgångspunkt i strate- gin för hållbar konsumtion och mål 12 i Agenda om hållbar konsumtion och produktion, att arbeta för att förbättra förutsättningarna för en miljömässigt, socialt och ekonomiskt mer hållbar konsumtion. Aktivt arbete för att motverka överskuldsättning För att se över konsumentskyddet och minska risken för att konsumentkrediter leder till överskuldsättning bereds förslag som presente- rats i betänkandet Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter (SOU 2016:68). Vidare bereds förslag i betänkandet En omre- glerad spelmarknad (SOU 2017:30), som syftar till att motverka överskuldsättning till följd av spel och lotterier. Regeringen kommer också, utifrån strategin för att motverka överskuldsättning, att aktivt följa de åtgärder som vidtas av bl.a. KOV och . Aktiv samverkan för miljösmart konsumtion Regeringen kommer att följa hur uppdragen till KOV att inrätta och tillhandahålla ett forum för miljösmart konsumtion och stimulera miljö- smart konsumtion fortskrider, bl.a. med utgångspunkt i miljönytta, mervärde och effekti- vitet. Hur miljörelaterad kunskap bäst förmedlas till konsumenter kommer också att vara en vik- tig fråga inom ramen för arbetet som rör miljö- märkning. Mer tillförlitlig och lättillgänglig information om produktionsvillkor i andra länder Allt fler konsumenter intresserar sig för hur produktionsvillkoren ser ut för arbetstagare och småproducenter i andra länder. Många företag arbetar aktivt med att kontrollera och påverka förhållandena vid tillverkningen. Frågan är också av hög prioritet inom den offentliga upphand- lingen. Det kan dock vara svårt att få tillräcklig insyn i tillverkningsprocessen för att kunna skapa sig en bild av arbetstagarnas och småpro- ducenternas situation. Det gäller inte minst för små företag som sällan har råd att anlita pro- fessionella kontrollanter. Att olika arbetsmo- ment numera ofta utförs i olika delar av världen ökar svårigheterna ytterligare. Mot den bak- grunden, och som ett led i att utifrån ett antal preciserade utgångspunkter verka för att ska vara ett föregångsland för fri och rättvis handel, avser regeringen att ge KOV och Upp- handlingsmyndigheten i uppdrag att, efter sam- råd med berörda myndigheter i ett nätverk, främja mer tillförlitlig information om produk- tionsvillkor i andra länder. I uppdraget bör ingå att stimulera kunskaps- och erfarenhetsutbyten med forskare, näringsliv, kommuner, landsting 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 och det civila samhällets organisationer. Inter- nationella erfarenheter bör så långt möjligt beaktas. En satsning föreslås för att möjliggöra för och att identifiera intresset för samarbete på detta område och ta olika initiativ. För att skapa förut- sättningar för utveckling av lättillgängliga informationsverktyg för konsumenter föreslås även att särskilda medel avsätts till organisat- ioner verksamma på konsumentområdet. Med- len bör fördelas av KOV. Nämnda insatser kan bidra till att uppfylla flera i mål i Agenda , särskilt mål 8 om anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt och mål 12 om hållbar kon- sumtion och produktion samt det nationella generationsmålet, dvs. målet att till nästa gene- ration lämna över ett samhälle där de stora mil- jöproblemen är lösta utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför grän- ser. Europeiska kommissionen har genomfört en översyn av det horisontella konsumentskyd- dande regelverket på EU-nivå, bl.a. reglerna om marknadsföring, prisinformation, avtalsvillkor och konsumentköp. Kommissionen har presen- terat en rapport om översynen, där det anges att det konsumentskyddande regelverket, med undantag för reglerna om konsumentköp, över- lag fungerar väl, även med beaktande av den ut- veckling på konsumentmarknaderna som följer av digitaliseringen. Regeringen analyserar kom- missionens slutsatser, bl.a. med beaktande av mer utsatta konsumenters behov av skydd, det förändrade reklamlandskapet, förhållandena inom delningsekonomin och varors hållbarhet. Mot bakgrund av bl.a. tidigare nämnda pro- blem för konsumenter i samband med telefon- försäljning och bristande förtroende bland kon- sumenter för den försäljningskanalen bereds förslag i det betänkande som tagits fram på området (SOU 2015:61). Regeringen arbetar vidare för att stärka kon- sumentskyddet vid finansiell rådgivning (se utg.omr. Lagändringar som syftar till att förtydliga och förbättra konsumentskyddet vid paketresor kommer även att tas fram med anledning av nya EU-regler. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Förhandlingar om nya regler om tillsynssamar- bete samt skärpta utrednings- och tillsynsbefo- genheter har resulterat i en preliminär politisk överenskommelse mellan Europeiska unionens råd och . De skärpta befo- genheterna syftar bl.a. till att göra det lättare för tillsynsmyndigheter att komma tillrätta med överträdelser på de allt mer digitaliserade konsu- mentmarknaderna. Regeringen är positiv till att tillsynsmyndigheterna ges utökade befogen- heter, men har verkat för att regelverket ska vara proportionerligt och förenligt med de svenska grundlagarna. Att det finns ett behov av utökade befogenheter för tillsynsmyndigheterna har bl.a. uppmärksammats i samband med s.k. abonne- mangsfällor på internet. Regeringen har tillsatt en utredning som ska behandla frågan om FMI bör kunna utöva tillsyn även över fastighetsmäklarföretag (dir. 2017:55). Regeringen kommer vidare att följa FMI:s arbete med att bygga upp en tillsynsverksamhet som säkerställer en mer aktiv, omfattande och under- byggd tillsyn av fastighetsmäklare. Effektiv tvistlösning utanför domstol Antalet ärenden hos har, som tidigare anförts, kontinuerligt ökat sedan det blev möjligt att göra webbanmälningar, även om en viss avmattning i ökningstakten kunnat iakttas . Regeringen kommer att noga följa utvecklingen och vid behov överväga om det finns effektiviseringsåtgärder som kan vidtas utan att tvistlösningens kvalitet äventyras. Regeringen kommer att analysera effekterna av konsumentupplysningstjänsten Hallå konsu- ment, bl.a. utifrån KOV:s utvärdering av Hallå konsument (KOV 2017:6). Utveckling av prisjämförelsetjänsten Money from Remitteringar är en allt viktigare del av ekono- min för många människor i låg- och medelin- komstländer och en kraft för hållbar utveckling. Det finns, som tidigare anförts, mål i Agenda om att bl.a. minska de genomsnittliga remitteringskostnaderna till av den överförda summan. Kostnaderna i är i vissa fall högre. Prisjämförelsetjänsten Money from syftar till att genom ökad transpa- rens skapa en förbättrad konkurrens och pris- press. Marknadsföring av tjänsten har visat sig ha direkt effekt på antalet besökare på webbplatsen. En satsning föreslås för att Money from ska kunna fortsätta att drivas och utvecklas, bl.a. genom en mer målgruppsanpassad marknadsfö- ring. Användarnas villkor i delningsekonomin Delningsekonomin, där privatpersoner, ofta via webbplattformar och mobilappar, kan hyra, hyra ut, byta eller låna tillgångar av varandra, har varit föremål för en hel del uppmärksamhet . Regeringen tillsatte 2016 en utredning för att få en kartläggning och analys av använ- darnas villkor. Förslagen i betänkandet Del- ningsekonomi på användarnas villkor (SOU 2017:26) och remissinstansernas synpunkter kommer att analyseras och beaktas bl.a. i sam- band med arbete utifrån översynen av konsu- mentskyddsregelverket inom EU. Utökat ekonomiskt stöd till organisationer på konsumentområdet På konsumentområdet bedriver det civila sam- hällets organisationer verksamheter som kom- pletterar de konsumentskyddande myndigheter- nas arbete. De organisationer som är verksamma på konsumentområdet kan i vissa fall lättare nå fram till mer utsatta grupper av konsumenter med information och vägledning. Det gäller bl.a. äldre, unga, överskuldsatta, nyanlända och per- soner med funktionsnedsättning. Det civila samhällets aktörer gör också värdefulla insatser när det gäller att främja en mer hållbar kon- sumtion. Ekonomiskt stöd är ofta en förutsätt- ning för insatser från det civila samhällets sida och de medel som fördelas till organisationer på konsumentområdet är starkt efterfrågade. Mot den bakgrunden föreslås en ökning av de medel som fördelas av KOV enligt förordningen om statligt stöd till organisationer på konsument- området. Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 159 421 tkr prisnivå. 3Motsvarar 159 422 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 villkor i andra länder Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. För att genom fortsatt drift och utveckling av prisjämförelsetjänsten Money from kunna uppnå ökad prispress när det gäller kost- naderna för remitteringar föreslår regeringen att anslaget ökas med , och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 För att KOV, tillsammans med Upp- handlingsmyndigheten, ska kunna identifiera intresset bland olika typer av samhällsaktörer för samarbete när det gäller att främja mer tillförlit- lig information om produktionsvillkor i andra länder och ta olika initiativ föreslår regeringen att anslaget ökas med , 2019 och 2020. Vilka personalkonsekven- ser dessa satsningar kommer att få är för närva- rande svårt att bedöma. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till respektive 164 729 000 kro- nor. Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:2 Allmänna reklamations- nämnden 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 44 488 tkr prisnivå. 3Motsvarar 44 488 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Allmänna reklama- tionsnämndens förvaltningsutgifter. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 2:2 Allmänna reklamations- nämnden . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.8 Anslagsutveckling 2:3 Fastighetsmäklarinspekt- ionen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 24 822 tkr prisnivå. 3Motsvarar 24 823 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Fastighetsmäklar- inspektionens förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet vid Fastighetsmäklarinspektionen Enligt fastighetsmäklarlagen (2011:666) har FMI rätt att ta ut registreringsavgifter från fastig- hetsmäklare i form av ansökningsavgifter och årliga avgifter. Tabell 4.9 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Regeringen avser att höja de årliga avgifterna för fastighetsmäklare. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:3 Fastighetsmäklarinspektionen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. FMI ska verka för att konsumenter ska kunna genomföra trygga bostadsaffärer och bedriva en tillsynsverksamhet som säkerställer en aktiv, omfattande och underbyggd tillsyn av fastighets- mäklare. Regeringen föreslår att anvisas under nslaget 2:3 Fastighetsmäklarin- spektionen . beräknas anslaget till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.6.42:4 Åtgärder på konsumentområdet För att möjliggöra ytterligare insatser från det Tabell 4.11 Anslagsutveckling 2:4 Åtgärder på konsumentområdet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till kunskapsbyggande på konsumentområdet, stöd till kommuners konsumentverksamhet samt för stöd till det civila samhällets organisationer som på olika sätt främjar konsumenternas intressen. civila samhällets sida på konsumentområdet föreslår regeringen en permanent ökning av an- slaget med . För att möjliggöra att det civila samhällets organisationer tar fram lättillgängliga informa- tionsverktyg för konsumenter om frågor som rör produktionsvillkor i andra länder föreslår regeringen en ökning av anslaget med , 2019 och 2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Åtgärder på konsu- mentområdet . beräknas anslaget till . 4.6.52:5 Bidrag till miljömärkning av produkter Tabell 4.13 Anslagsutveckling 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter Stödet till det civila samhällets organisationer regleras i förordningen (2007:954) om statligt stöd till organisationer på konsumentområdet. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:4 Åtgärder på konsumentområdet Förändring till följd av: Utökat stöd till organisationer villkor i andra länder Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till utveckling av miljömärkningskriterier för konsumentprodukter och vid behov till infor- mation om märkningen. Statsbidraget betalas till , som ansvarar för det nordiska miljömärkningssystemet Svanen och EU-miljömärket EU Ecolabel i . 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter . beräknas anslaget till . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Politikens prioriteringar 2015–2020 .......................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder................. Analys och slutsatser .................................................................. Den årliga revisionens iakttagelser............................................................ Nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 ........................................................ Utvecklad sektorssamordning, resultatfokus och tydliga 1:1 Regionala tillväxtåtgärder..................................................... 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2014–2020.................................................................................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt .................... Härledning av ramnivån 2018–2020. Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Regeringens prioriteringar och politikområden av betydelse för Indikationer för att följa utvecklingen i regioner....................... Vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och dess medfinansiering.................. Beslutade regionala projektmedel 2016 från anslaget 1:1 Regionala tillväxåtgärder fördelat på respektive län och den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft 2015–2020.................................................................................................... Beslutade regionala projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 ...................................... Beslutade regionala projektmedel 2016 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, sorterat efter nationella ämnesområden och Beslutade EU-medel fördelat på tematiska mål för de nio regionalfondsprogrammen inom investering för tillväxt och Investerade medel per program för riskkapital ..................... Beslutade EU-medel fördelat på tematiska mål för de nio gränsregionala och transnationella programmen inom Europeiskt territoriellt samarbete – .......................................................... Den totala omfattningen EU-medel för de åtta regionala strukturfondsprogrammen och Europeiskt territoriellt samarbete perioden –2020 samt beslutade EU-medel .................... Beviljade selektiva regionala företagsstöd ................................................. Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, berörda landsting, samverkansorganet i län och samt fördelade på län ...................................... Beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på de största Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län ................................... Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd 2016 ....................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknat antal nya arbetstillfällen genom selektiva regionala företagsstöd ........................... Beslutat stöd till kommersiell service inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, fördelat på län................................................................ Stöd till kommersiell service fördelat på län inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel................................................ Totalt stöd till kommersiell service, fördelat på stödtyper och Anslagsutveckling 1:1 Regionala tillväxtåtgärder..................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder .. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Regionala Anslagsutveckling 1:2 Transportbidrag .................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Transportbidrag ............ Anslagsutveckling 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ................................................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden period 2014–2020 ....................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ................................................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Daglönesumma per sysselsatt i privat företagssektor relativt riket.........16 Förvärvsintensitet 20–, relativt riket. Total finansiering av projektverksamhet uppdelad på finansiär, avrundade belopp i mnkr och procent ...................................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt tabell 1.1, 2.bemyndigar regeringen att ingå ekomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. För att uppnå målet för den regionala tillväxt- politiken är tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politik- områden av avgörande betydelse. Bland aktörer som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken finns främst , , , (), För- säkringskassan, Havs- och vattenmyndigheten, , länsstyrelserna, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Myndigheten för yrkeshög- skolan, , Post- och telestyrel- sen, , , Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ), , , Skogs- styrelsen, (Energi- myndigheten), , , , Stiftelsen , geologiska under- sökningar, , , , , Trans- portstyrelsen, universitet och högskolor samt Verket för innovationssystem (). Utgångspunkten för statliga myndigheter är att de så långt som möjligt ska erbjuda en likvär- dig tillgång till service för alla medborgare och företag. I , , , Öster- götlands, , , , , , , Väster- , och län har det regionala utvecklingsansvaret och i är det som är ansvarig. I , , , och har samverkansorganet motsvarande ansvar. I har det regionala utvecklingsansvaret. har re- mitterat promemorian Regionalt utvecklings- ansvar i , och (Ds 2017:20). I promemorian föreslås att lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ändras så att lagen även omfattar , och . Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden Totalt för utgiftsområde 19 Regional tillväxt 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Utgifterna inom utgiftsområdet blev ca lägre än anvisade medel. Det beror bl.a. på att uppstarten av program- perioden –2020 för regionalfonden har tagit än beräknat. Det har lett till att ut- betalningstakten inom programmen blivit lägre. Prognosen är att utgifterna inom ut- giftsområdet blir ca lägre än anvisat. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända föränd- ringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs.