prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Motsvarande ökning 2015 jämfört med var . har hyreshöjningarna inte höjts i samma takt . Bostadspriserna har fortsatt att öka Fastighetsprisindex avseende småhus för perma- nentboende steg i genomsnitt med drygt 8 pro- cent och endast något mer, , i . Det genomsnittliga priset för en småhusfastighet i landet uppgick enligt SCB till . I var genomsnittspriset knappt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 , i och i . Enligt SCB såldes drygt 103 000 bostadsrätts- lägenheter exklusive överlåtelser genom arv, gåva, bodelning eller liknande; en minskning med ca 7 000 försäljningar jämfört med . Det motsvarar av bostadsrättsbeståndet. Det sammanlagda värdet av försäljningarna var nästan . Medelpriset för en bostadsrätt var att jämföra med 2,0 miljoner 2015. Högst var genomsnittspriserna i , , och lägst i där medelpriset var ca . De tre storstadsregionerna stod för 57 pro- cent av antalet försäljningar och av värdet. Enbart stod för 37 pro- cent av försäljningarna och av den samlade överlåtelsesumman. Bostadspriserna fortsätter att öka, även om det finns tecken på att ökningstakten börjat avta. ökade index enligt det s.k. HOX- indexet (OMX Valueguard-KTH Housing Index) med i genomsnitt , något mindre för bostadsrätter och något mer för villor. Utvecklingen är dock olika i olika delar av landet. I t.ex. , , , , , Norr- och ökade priserna på såväl bostadsrätter som villor snabbare än i . Hushållens skuldsättning fortsätter att öka Bostadspriserna och hushållens skulder har stigit i relativt snabb takt i . Utlåningen till hushåll har ökat snabbt och den årliga till- växttakten uppgick till . Det är framför allt lån med bostäder som säkerhet som driver tillväxten. Även bostads- priserna har ökat betydligt , i synnerhet för bostadsrätter. Enligt (Ekonomiska kommenta- rer nr 5/2016) fortsätter hushållens skuldsätt- ning att öka i snabbare takt än inkomsterna. Mellan ökade den genom- snittliga skuldkvoten från till och medianskuldkvoten från 233 pro- cent till . Högst skuldkvoter före- kommer bland de lägre inkomstgrupperna men skuldkvoterna ökar generellt och skillnaden i skuldkvotsnivåer minskar mellan inkomstgrup- perna. Skuldsättningen är störst bland de unga hushållen. Hushållens skuldsättning har ökat mest i de kommuner som hade de högsta skuldnivåerna. har andelen hushåll som minskar sin låneskuld ökat sam- tidigt som av hushållen inte minskar sin bolåneskuld. () bedömer i sin årliga bolåneundersökning 2017 att hushållen generellt har goda marginaler i sin ekonomi för att kunna hantera såväl ränteökningar som inkomstbort- fall. Detta minskar risken för att banker och andra kreditinstitut ska göra kreditförluster på hushållens bolån. Enligt FI tar nya bolånetagare mindre lån och köper billigare bostäder än om amorteringskravet inte hade införts. Amorte- ringskravet har påverkat äldre bostadsköpare snarare än unga. Äldre hushåll som tar nya lån köper billigare bostäder och lånar betydligt mindre medan de unga inte har ändrat sitt be- teende nämnvärt. Däremot har familjer med barn och bostadsköpare i och tydligt påverkats av amorteringskravet. Dessa hushåll efterfrågar typiskt större och dyrare bostäder och tar därför större lån. I genomsnitt har amorteringskravet dämpat nya låntagares bolån i förhållande till deras inkomster med . (FI:s analys nr 10/2017.) Hushållens disponibla inkomster har växt rela- tivt mycket för de flesta hushåll . Den genomsnittliga disponibla inkomsten ökade , medan den genomsnittliga boendekostnaden endast ökade . Denna positiva trend gäller dock inte för alla hushåll. Sammanboende med många barn, ensamstående med barn, boende i andrahand eller i hyresrätt samt pen- sionärer har mindre marginaler. Könsuppdelade uppgifter om disponibel inkomst och marginaler finns inte tillgängliga. Sammantaget bedömer att ca 770 000 hushåll har svårt att klara sin baskonsumtion. gick av den dis- ponibla inkomsten för hushåll i hyresrätt till att betala för boendet. För hushåll i bostadsrätt var andelen och för hushåll i ägt småhus (SCB 2016). Sammanboende med många barn, ensamstående med barn, boende i andra hand eller i hyresrätt samt pensionärer har minst marginaler och de som innehar sin bostad med äganderätt har störst marginaler. Att boendeutgiftens andel av den disponibla inkomsten är större för hushåll i hyresrätt beror inte på att de har högre boendeutgift utan på att de i genomsnitt har lägre disponibel inkomst. Tabell 3.10 Boendeutgift i procent av den disponibla inkomsten Hushållstypen ensamstående kvinnor har bland de lägsta boendeutgifterna men betalar störst andel av inkomsten för sitt boende. Det gäller i alla upplåtelseformer. Störst andel betalar ensamstående kvinnor som bor i hyresrätt. Lägst boendeutgifter har hushålls- typen sammanboende utan barn som spenderar av sin disponibla inkomst på sitt boende. Kvinnor har i viss utsträckning högre boendeutgifter än män, vilket åtminstone till viss del kan förklaras av en högre andel kvin- nor som är ensamstående förälder och som så- ledes kan behöva en större bostad än den som inte är förälder. För många äldre kvinnor tar boendeutgiften i anspråk en hög andel av inkomsten till följd av att de är ensamstående med låg pension. Regeringen beslutade om ett investeringsstöd till anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande . Stöd får lämnas till den som anordnar nya bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med befolkningstillväxt och bostadsbrist, för bostäder för studerande i eller i anslutning till kommuner där det finns universitet, högskola eller annan eftergymnasial utbildning eller folk- högskola, eller om det, i en kommun som inte har befolkningstillväxt, finns brist på en viss typ av bostäder och behovet inte kan tillgodoses på annat sätt. Storleken på stödet är regionalt diffe- rentierat. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Stöd får också lämnas om det finns behov av att bygga hyresbostäder och bostäder för studerande på grund av omfattande förändringar i en kommuns fysiska samhällsstruktur som har sin grund i omständigheter utanför kommunens kontroll. För att stöd ska kunna lämnas ska ett antal villkor vara uppfyllda, vilka regleras i förord- ningen (2016:880) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla hyresbostäder och bostäder för studerande och förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. Investeringsstödet kan delas in i fyra olika delar; stöd till hyresbostäder respektive bostäder för studerande enligt den tidsbegränsade förord- ningen (2016:880) enligt vilken stöd ges med hänvisning till reglerna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och där tiden för att söka stöd gick ut , samt stöd till hyresbostäder respektive bostäder för stude- rande enligt den förordning (2016:881) som trädde i kraft och som gäller tills vidare. Enligt den sistnämnda förordningen lämnas stöd med hänvisning till reglerna i EU:s gruppundantagsförordning. När det gäller den förstnämnda förordningen (2016:880) har närmare 156 ansökningar in- kommit avseende 3 678 hyresbostäder, 798 mil- joner kronor har beviljats (omfattande 3 058 lägenheter) och har betalats ut. För bostäder för studerande har 54 ansök- ningar inkommit, har beviljats (1 167 lägenheter) och drygt 80 miljo- ner kronor har betalats ut. När det gäller stöd som lämnas i enlighet med EU:s gruppundantagsförordning har 162 ansök- ningar inkommit avseende 3 238 hyresbostäder och har beviljats (59 ansök- ningar med 2 195 lägenheter), men inga medel har ännu betalats ut. För bostäder för studerande har 14 ansökningar inkommit och 6 ärenden avseende 87 lägenheter har beviljats stöd med , per . Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande tog 111 kommuner del av det stöd till kommunerna för ökat bostadsbyggande, den s.k. byggbonusen, som regeringen beslutade om . För ändamålet utbetalades 1,85 miljar- der kronor. Som villkor för att få ta del av bygg- bonusen måste kommunen under denna eller föregående mandatperiod ha antagit riktlinjer för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 bostadsförsörjningen samt ha antagit eller ak- tualitetsförklarat en översiktplan. Förutom att byggbonusen kan bidra till att ytterligare bostä- der kommer till stånd har villkoren för stödet bidragit till att fler riktlinjer för bostadsförsörj- ningen har tagits fram. Investeringsstöd till bostäder för äldre Regeringen beslutade om en förord- ning för ett nytt investeringsstöd. Stödet syftar till att öka antalet bostäder för äldre och därige- nom förbättra tillgängligheten samt öka möjlig- heterna till gemenskap och trygghet för äldre personer. Läs mer om investeringsstödet under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Enligt lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar, kallad bostadsför- sörjningslagen, ska riktlinjer för bostadsförsörj- ning antas av kommunfullmäktige varje mandat- period. har av kommu- nerna antagit dessa vilket är en ökning jämfört . En anledning till att fler kom- muner tar fram riktlinjer är att det är ett av kraven för att kunna ta del av stödet till kommu- ner för ökat bostadsbyggande, den s.k. bygg- bonusen. I lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag finns bestämmelser om be- gränsningar av värdeöverföringar. För räken- har sammanlagt 261 allmän- nyttiga kommunala bostadsaktiebolag lämnat uppgifter om värdeöverföringar. Av dessa bolag har: –inte lämnat någon värdeöver- föring alls till ägaren, en andel som har varit ganska sedan dagens lagbestäm- melser infördes . –lämnat värdeöverföring med tillåtet belopp. –lämnat värdeöverföring utöver tillåtet belopp, vilket omfattar tolv bolag som överfört över til- låtet belopp. –27 bostadsbolag har använt möjligheten i lagen att göra undantag från högsta tillåtna värdeöverföring om sammanlagt 541 miljo- ner kronor, medel som främst har använts till åtgärder inom kommunens bostads- försörjningsansvar. De totala värdeöverföringarna 2015 var 633 mil- joner kronor, varav avser undantagen. Det är betydligt lägre än åren 2011– 2013 då den totala summan uppgått till mellan 1,2 och . Denna minskning beror främst på att de tre bostadsbolagen i inte fört över medel enligt undantagen. Delmål för området byggande är: –Långsiktigt hållbara byggnadsverk. –Effektiva regelverk och andra styrmedel som utifrån ett livscykelperspektiv verkar för effektiv resurs- och energianvändning samt god inomhusmiljö i byggande och förvaltning. –En väl fungerande konkurrens i bygg- och fastighetssektorn. –Genomsnittlig energiprestanda, ackumule- rat. –Utsläpp av växthusgaser från uppvärmning av bostäder och lokaler. –miljöindikatorer för bygg- och fastighetssektorn. –Räntabilitet i byggföretag. Resultatredovisningen förs utifrån ovan nämnda mål. Resultatredovisningen beträffande miljö- kvalitetsmålet God bebyggd miljö finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. avser att fortsätta utveckla indika- torerna i syfte att närmare följa upp bygg- och fastighetssektorns klimatpåverkan ur ett livs- cykelperspektiv och konkurrensen i bygg- och fastighetssektorn. Utvecklingen inom bygg- och fastighetssektorn Avkastningen i byggsektorn fortsätter att öka lönsamhet kan mätas i form av avkastning på eget kapital, s.k. räntabilitet. Det tycks finnas ett samband mellan företagens ökade lönsamhet och ett ökat bostadsbyggande, men hög lönsamhet kan också vara en indikation på bristande konkurrens. har bostadsbyggandet och räntabiliteten hos de stora byggföretagen ökat kraftigt. Diagram 3.7 Räntabilitet på eget kapital i byggsektorn Energianvändningen för uppvärmning och varmvatten i byggnader fortsätter att minska. Alla byggnader som säljs eller hyrs ut ska ha en energideklaration, som visar byggnadens energi- prestanda. En sådan ska också finnas för större byggnader som ofta besöks av allmänheten. En jämförelse mellan registrerade energidekla- rationer olika år visar på en stadigt minskande energianvändning per kvadratmeter uppvärmd area, för dessa byggnadskategorier. Tabell 3.11 nedan visar genomsnittlig energiprestanda för de deklarationer som registrerats . Tabell 3.11 Genomsnittlig energiprestanda per registreringsår Källa: energideklarationsregister. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Nedgången i genomsnittlig energiprestanda i beståndet är en effekt av att nya byggnader med bättre energiprestanda kommer till och att äldre byggnader renoveras. Kraven på byggnaders energiprestanda i byggreglerna skärptes 2006, 2009, 2012 och 2015. Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus Förordningen (2016:837) om stöd för renove- ring och energieffektivisering i vissa bostads- områden trädde i kraft . Enligt förordningen kan ägare till flerbostads- hus med hyresrätter i områden med socio- ekonomiska utmaningar söka stöd för renove- ring och energieffektivisering, på villkor att stödbeloppet används för att lämna rabatt på hyran för de renoverade lägenheterna, . Därutöver lämnas ett särskilt stöd för energieffektivisering om byggnadens energiprestanda förbättras till följd av åtgär- derna. Stödet kan bidra till genomförandet av regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation 2017–2025. De första ansökningarna beviljades . Till och med hade 67 ansökningar kommit in och beviljats i stöd. kunde regeringen konstatera att anslagna medel för renovering och energieffektivisering med all sannolikhet inte skulle tas i bruk i sin helhet . Däremot har stödet till upprustning av utemiljöer i socioekonomiskt utsatta områden varit översökt, i meningen att många ansök- ningar som kom in uppfyllde angivna villkor men fick avslag vid en prioritering av tillgängliga medel. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att omfördela inom anslaget så att medel som inte efterfrågas för renovering i stället kan användas för upprustning av utemiljöer i områden med socioekonomiska utmaningar. Beslutet gällde enbart fördelningen mellan anslagsposterna 2017. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Utsläppen av växthusgaser från uppvärmning av bostäder och lokaler minskar Utsläppen från uppvärmning av bostäder och lokaler fortsätter att minska. Jämfört med 1990 är utsläppen för uppvärmning av bostäder lägre och för uppvärmning av lokaler lägre. Den fortsatta minsk- ningen beror på åtgärder för ökad energieffekti- vitet i byggnadsbeståndet och minskad använd- ning av fossila bränslen i energisystemet. Totalt står uppvärmning av bostäder och lokaler för av de totala utsläppen av växthusgaser. Tabell 3.12 Utsläpp av växthusgaser från uppvärmning av bostäder och lokaler Utsläpp av växthusgaser från bygg- och fastighetssektorn har minskat publicerar miljöindikatorer för att följa bygg- och fastighetssektorns miljö- påverkan på nationell nivå ur ett livscykel- perspektiv. I statistiken ingår därför utsläpp från samtliga skeden och aktiviteter för produktion och byggande, drift av befintliga byggnader, rivning, återvinning samt transporter. Det bör noteras att indikatorerna är beroende av byggnadstakt och temperatur. har bygg- och fastighetssektorns inhemska utsläpp av växthusgaser ur ett livs- cykelperspektiv minskat från ca koldioxidekvivalenter till ca 11 mil- joner ton , vilket motsvarar ca 19 pro- cent av totala utsläpp av växthusgaser. Minskningen beror främst på betydande minsk- ningar av utsläpp från uppvärmningen av bygg- nader, medan utsläpp under byggfasen (mate- rialutvinning, transporter m.m.) knappt minskat. I takt med att nya byggnader blir alltmer energi- effektiva och utsläpp från uppvärmning minskar så utgör produktionsfasen en större andel av byggnadens totala utsläpp under dess livscykel. Regeringen har tillsatt en utredning om genom- gripande översyn av byggregler m.m. som bl.a. ska utreda behovet av förändringar i styrmedel för att minska klimat- och miljö- påverkan under byggprocessen. Regeringen har även gett i uppdrag att genomföra upphandling för att upprätta och driva informationscentrum för hållbart byg- gande. Fokus ska vara dels på energieffektivise- rande renovering, dels på energieffektivt byg- gande, med användning av hållbara material och låg klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Syftet med att inrätta ett centrum för hållbart byggande är att främja en ökad energieffektivise- ring vid renovering liksom energieffektivt byg- gande med användning av hållbara material och låg klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Utsläpp av kväveoxider och partiklar från bygg- och fastighetssektorn minskar Höga halter av kvävedioxid och partiklar i utomhusluft kan ge negativa effekter på männi- skors hälsa. Nedfall av kväveoxider påverkar även miljön genom försurning och övergödning av mark, skog och vatten. har inhemska utsläpp av kväveoxider och partiklar från haft en något minskande trend. 2014 svarade bygg- och fastighetssektorn för 25 pro- cent av totala utsläpp av partiklar och av de totala utsläppen av kväveoxider, ur ett livscykelperspektiv. Tabell 3.13 Inhemska utsläpp av partiklar och kväveoxider från bygg- och fastighetssektorn Källa: miljöindikatorer. Nordisk samverkan inom bygg- och bostadsområdet Regeringen har och fört samtal med , , och om gemensamma bygg- och bostadsfrågor samt möjligheter för ökat nordiskt samarbete. Diskussionerna har påvisat de gemensamma utmaningar som står inför, såsom ett stort bostadsbehov trots att bostadsbyggandet ökar, höga byggkostnader, ökad arbetskraftsbrist inom byggsektorn och att säkerställa ett långsiktigt hållbart byggande. Det finns nationella skillnader och hinder som begränsar gränsöverskridande verksamhet och samarbeten mellan de nordiska marknaderna. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Kunskapen om hur kommuner arbetar med arkitektur- och gestaltningsfrågor inom är överlag låg och det saknas statistik på området. I plan- och byggenkät kan utläsas att kommuner med större invånarantal, har högre tillväxt eller betydande turism arbetar mer aktivt med kravet i 2 kap 3 § om att planläggning ska främja en ändamålsenlig struktur och en estetiskt tilltalande utformning än mindre kommuner. Enlig 12 kap 7 § ska bygg- nadsnämnden ha tillgång till minst en arkitekt- utbildad person. Flertalet mindre kommuner svarar att det finns, men att de har begränsat med personella resurser med kompetens inom området och att vissa vid behov köper in arki- tektkompetens. Få kommuner anger att de har eller håller på att ta fram övergripande dokument med utgångspunkt i arkitektur och gestaltning. De enstaka kommuner som har tagit fram en arkitekturpolicy arbetar i högre grad även med kompletterande verktyg så som exempelvis markanvisningar för genomförande av detalj- planer. –Handläggningstid för fastighetsinskriv- ningsärenden och antal ärenden med elek- tronisk ansökan. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Lantmäteriverksamheten är central för ett effektivt fungerande samhälle och viktig för samhällsutvecklingen. I samhällsplanering och byggande, i genomförandet av bl.a. landsbygds- och skogspolitik, miljö-, energi-, transport- och försvarspolitik behövs tillförlitliga uppgifter om t.ex. ägande av mark, planbestämmelser och rättigheter samt olika geografiska förhållanden (transportinfrastruktur, bebyggelse, höjdför- hållanden, vattendrag, m.m.). Den snabba tekniska utvecklingen gör att verksamhetens betydelse för utvecklingen inom offentlig och privat sektor ökar. Tillgången till geografisk information och fastighetsinforma- tion samt möjligheten att kombinera och använda denna information tillsammans med annan information är grundläggande för digitali- seringen av processerna inom offentlig förvalt- ning och näringsliv, t.ex. samhällsbyggande, fastighets- och kreditmarknad. Fastighetsindelningen ligger till grund för allt ägande av fastigheter och för kreditmarknads- 3.5.5Resultat – lantmäteriverksamhet systemet i . Delmål för Lantmäteriverksamheten är: –En effektiv och rättssäker förrättningsverk- samhet och en ändamålsenlig fastighets- indelning. –Informationsförsörjningen ska vara av god kvalitet, rikstäckande, långsiktig, stabil och säker. Användningen av Lantmäteriets geo- data ska öka och komma till nytta hos fler användare och inom fler användnings- områden. säkerställer att detta ägande är tryggat vilket också är en förutsättning för en väl fungerande fastighetsmarknad. Genom lantmäteriförrätt- ningar tillgodoses samhällets behov av fastig- heter och rättigheter för bl.a. utbyggnad av infra- struktur, exploatering av mark för bebyggelse, rationalisering av jord- och skogsbruk och för utveckling av landsbygden. –En effektiv och rättssäker inskrivnings- I bedrivs förrättningsverksamhet av verksamhet som bidrar till en väl funge- rande fastighetsmarknad. –Kostnader och leveranstider för fastighets- bildningsärenden samt antalet överklagan- den. –Antal användare och omfattning av använd- ningen av geodata. Lantmäteriet och 39 kommunala lantmäteri- myndigheter. Redovisningen avser den samlade verksamheten där inget annat anges. Efterfrågan på lantmäteriförrättningar och inne- liggande ärendebalanser för Lantmäteriet och de kommunala lantmäterimyndigheterna framgår av tabell 3.14. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.14 Inkomna och avslutade ärenden samt ärendebalanser Källa: Lantmäteriet. Ärendebalansen vid Lantmäteriet har ökat . En orsak kan vara det ökande bostads- byggandet över landet samt utbyggnad av infra- strukturen. har Lantmäteriet haft svårt att försörja organisationen med rätt kompetens då det råder en stor brist på lantmätare. Den allt större konkurrensen om lantmätare mellan Lantmäteriet, de kommunala myndigheterna och övriga aktörer på marknaden har medfört större personalomsättning och en löneutveckling som den statliga myndigheten haft svårt att svara upp mot. Handläggningstider för två vanliga ärendetyper, enlottsavstyckning och fastighetsreglering mellan två fastigheter, fördelat på det statliga och det kommunala lantmäteriet framgår av tabell 3.15 nedan. Tabell 3.15 Handläggningstider för enklare förättningsåtgärder Källa: Lantmäteriet. Lantmäteriet har genomfört en satsning på att handlägga ärenden i turordning och att avsluta äldre ärenden. Många av de äldre ärendena har varit komplexa och tidskrävande. avslutades två tredjedelar av den äldre ärende- stocken, vilket har inneburit att handläggnings- tiderna ökat men även att ärendestocken har föryngrats. Arbetet har lett till att Lantmäteriet nu har en yngre ärendestock än tidigare varför handlägg- ningstiderna bör minska förutsatt att det finns tillgång till kompetent personal. Lantmäteriförrättningar betalas av sakägarna. Ökade kostnader hos lantmäterimyndigheten resulterar därför i ökade kostnader för sakägarna. Sakägarnas och Lantmäteriets kostnader för vissa enklare förrättningar framgår av tabell 3.16 nedan. Tabell 3.16 Kostnader för enklare förrättningsåtgärder Källa: Lantmäteriet. Sakägarnas kostnader har ökat bl.a. beroende på en hög personalomsättning. Full kostnadstäck- ning har inte uppnåtts. Detta beror bl.a. på den ovan nämnda ökningen av antalet äldre ärenden som avslutats där det inte är möjligt att fakturera för faktisk tid som är nedlagd. Att det inte varit möjligt kan bl.a. bero på att förutsättningarna i ärendet har förändrats och att mindre erfarna lantmätare under upplärning har handlagt ären- det. Andelen överklagade och återförvisade ärenden är i viss mån ett mått på kvaliteten i förrättning- arna, men också på hur ärendenas komplexitet förändras. Redovisningen av överklagade och återförvisade ärenden i tabell 3.17 ska relateras till att det avslutas ca 20 000 ärenden. Den låga andelen överklagade () respektive återförvisade (0,) ärenden visar på att kvaliteten är hög i avgörandena. Antalet överklagade fakturor ligger på en hög nivå. Den orsak som anges för överklaganden är att priset upplevs som högt. Tabell 3.17 Överklagade och återförvisade ärenden Källa: Lantmäteriet. Antalet överklagade ärenden är ungefär den- samma , medan antalet återför- visade ärenden minskat något. Antalet över- klagade fakturor är också jämförbart med tidi- gare. Användningen av Lantmäteriets grundläggande information har ökat