prop · H40381 · 2017-01-17 00:00:00 — I detta kapitel behandlas revisionsfrågan om huruvida regeringen bedriver ett aktivt och ändamålsenligt arbete med att förenkla skattereglerna. I kapitlet redovisas en undersökning av de författningsförslag om skatt som inkommit till från –2015. Genomgången visar hur många ärenden som helt eller delvis har syftat till att förenkla skattereglerna samt bedömningar av kvaliteten i konsekvensutredningarna. För att bedöma regelförenklingsarbetets inriktning har dessa författningsförslag jämförts med den genomgång av ärenden som inkommit till och som redovisats i kap. 2. Underlaget kompletteras bl.a. av intervjuer med . 6.1 Regeringens syn på och arbete med regelförenkling Regeringen har i sina riktlinjer för skattepolitiken framhållit vikten av att medborgare och företag har ett högt förtroende för skattesystemet. För att uppnå detta anges bl.a. att regelverket ska vara ”möjligt att förstå och inte leda till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Detta ska särskilt beaktas vid utformningen av nya skatteregler”. Regeringen tillägger dock att nyttan av att förenkla skattereglerna alltid ska ”vägas mot behovet av att värna skatteintäkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande”.113 Skrivningen ovan illustrerar hur skattepolitik ofta innebär en avvägning mellan olika och ibland motstridiga mål. Detta påtalas också i en intervju med tjänstemän vid som därtill framhåller att de olika målen kan väga olika tungt i olika förslag, och att den politiska viljan naturligtvis är en betydelsefull faktor för skatternas utformning.114 Det kan således förekomma målkonflikter i arbetet med regelförändringar på skatteområdet och utfallet kan variera beroende på område och politiska bedömningar. Regeringen meddelade i budgetpropositionen att mervärdesskattelagen bör ses över. Den skriver att någon övergripande översyn inte har gjorts sedan blev medlem i EU. Lagstiftningen har varit föremål för flera förändringar. Detta har medfört, skriver regeringen, att lagstiftningen kan upplevas som ”svårtillgänglig och svåröverskådlig”. Därtill finns det vissa skillnader mellan mervärdesskattelagen och mervärdesskattedirektivet som kan leda till ”oklarhet och osäkerhet för företag och myndigheter om vad som gäller och försvårar tolkning och 2014/15:100, s. 104–105, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254. 114Intervju vid , . 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tillämpning”.115 Ett direktiv för den här översynen beslutades och uppdraget ska redovisas senast den 1 april 2019.116 Under intervjun på framkom att de förslag som lades fram av (SOU 2014:68) är under beredning, frånsett ett förslag med vissa anpassningar till som lades fram i budgetpropositionen . Det pågår också ett arbete med att ta fram nya ränteavdragsbegränsningsregler, som utgår från (SOU 2014:40) förslag om EBIT-modell.117 6.2 förslag som skickas till Att förslag om skattelag bereds ordentligt kan ses som en förutsättning för att uppnå hög kvalitet i lagstiftningen och bidra till skatteregler som är enkla att förstå och att följa.118 Beredningen av förslag till nya eller ändrade skatteregler kan därför ses som en viktig aspekt av arbetet för att minska komplexiteten i skattesystemet. 6.2.1 granskning av konsekvensutredningar är ett rådgivande organ med uppdrag att bl.a. granska kvaliteten på de konsekvensutredningar som ingår i författningsförslagen.119 I bedömningen av utredningarna utgår rådet från bestämmelser i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning.120 avger sin bedömning i ett yttrande över förslaget. I de fall förslaget inte bedöms ha tillräckliga effekter för företagen, eller om rådet inte fått tillräcklig tid för att bereda ärendet, avger det i stället ett s.k. kanslisvar.121 Departement och myndigheter ska remittera författningsförslag till om de kan få betydelse för företagen. Förslagen kan inkomma i form av utkast till propositioner eller lagrådsremisser, förslag till regeringsförordningar, offentliga utredningar (SOU), departementsskrivelser (Ds), eller myndighetsföreskrifter.122 På Fi- nansdepartementet anges att förändringsförslag som har en direkt påverkan på företag alltid skickas till Regelrådet.123 2015/16:1, s. 324. 117Intervju vid , . 118Hultqvist A (2014). Beredning av skattelag, , P Melz och R (red. ), Skattelagstiftning. Att lagstifta om skatt, Juridik. 119Kommittédirektiv 2008:57, s. 1–3. 120Förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 121Regelrådet, 2015. Slutrapport –2014, s. 39. 122Regelrådet, 2015. Slutrapport –2014, s. 34. 123Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M bedömning är att konsekvensutredningarna över lag håller en låg kvalitet. Av det dryga tusentalet ärenden som rådet yttrat sig över – 2014 underkändes ungefär 600, eller . Även konsekvensutredningar har underkänts i mer än hälften av fallen.124 Vår genomgång av yttranden över författningsförslag om skatt från åren 2009–2015 visar att konsekvensutredningarna bedömts godtagbara i av fallen.125 Konsekvensutredningarnas bristande kvalitet kan innebära svårigheter att såväl i de enskilda förslagen som sammantaget bedöma konsekvenserna för företag av regelgivningen. De intervjuade tjänstemännen vid anger att departementet tar åt sig av den kritik som uttrycker vad avser brister i konsekvensutredningar och att departementet arbetar med att försöka förbättra analyserna. Tjänstemännen menar dock att det förekommer att inte tillräckligt beaktar tidigare steg i beredningsprocessen när det efterfrågar alternativa lösningar i konsekvensutredningen. Vid intervjun anges också att departementet vill undvika att uppskatta en siffra för hur förslaget påverkar de administrativa kostnaderna om det saknas tillräckligt bra underlag för beräkningen. Det är i den typen av situationer bättre att ge en beskrivning av hur företagen påverkas.126 Tjänstemännen vid beskriver också att utredningsarbetet ibland sker under villkor som försämrar förutsättningarna för departementet att avge konsekvensanalyser med hög kvalitet. måste utredningen göras utan insyn och utan att berörda företag informeras om det kommande förslaget. Det begränsar möjligheterna att inhämta information om hur företagen påverkas av förslaget, vilket kan försvåra upprättandet av en konsekvensanalys. I andra fall kan förslag utredas under tidspress och då riktas fokus mot att beskriva hur åtgärden påverkar den uppkomna situationen.127 6.3 Förslagens syfte och omfattning Vår genomgång visar att det sammanlagt har överlämnats 203 författningsförslag rörande skattefrågor till från –2015. Av dessa har huvudsyftet, enligt vår bedömning, i 27 fall varit förenkling, medan förenkling har varit ett delsyfte i ytterligare 16 fall. Det betyder att av alla förslag om skatt helt eller delvis har haft ett förenklingssyfte. 124Regelrådet, 2015. Slutrapport –2014, s. 37–39. 125Se bilaga 2 för en utförligare redogörelse. 126Intervju vid , . 127Intervju vid , . 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 9 Författningsförslag avseende skatt som skickats till Källa: Egna beräkningar. Av den ovanstående tabellen framgår att vi har kategoriserat 40 författningsförslag som EU-harmonisering. Det handlar om förslag vars huvudsyfte är att anpassa svensk lagstiftning till EU-bestämmelser om skatt. Dessa förslag kan, men behöver inte, innebära en förenkling för skattebetalarna. Under förutsättning att samstämmigheten mellan nationell lagstiftning och EU-bestämmelserna ökar kan dock harmonisering i sig innebära att skatteregelverket blir enklare att tolka och tillämpa. I ovanstående genomgång beaktas att regeringen kan skicka promemorior till Re- gelrådet där förslag rörande olika beskattningsfrågor, som ofta är av mindre omfattning, samlas i samma promemoria. I de fallen har vi räknat varje delförslag för sig. Den här typen av uppdelning låter sig dock inte göras när vi presenterar antalet yttranden respektive kanslisvar från , eftersom dessa gäller promemorian som helhet utan att separera de underliggande förslagen. Sammantaget uppgår antalet kanslisvar och yttranden till 124, varav 43 är kanslisvar och 81 är yttranden.128 Det är svårt att bedöma hur stor påverkan de förenklingsförslag som har kommit in till skulle få på företagen. Av de 32 förslag med förenkling som huvud- eller delsyfte där det finns kanslisvar eller yttrande, har sju fått ett kanslisvar med motiveringen att förslaget inte medfört sådana effekter för företagen att ska yttra sig. Det finns också 11 förenklingsförslag i samlingspromemorior, men för dessa saknas yttrande eller kanslisvar. Flera av dessa förslag berör dock relativt detaljerade frågor. Det bör också poängteras att ungefär en femtedel av förenklingsförslagen främst berör ideella föreningar och privatpersoner. 128 Se bilaga 2 för en utförligare redogörelse. R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M För de 43 författningsförslagen med förenklingssyfte har det inte heller varit möjligt att med vägledning av konsekvensutredningarna bedöma hur omfattande företagens kostnadsminskningar för administration beräknas bli. Uppgifterna saknas i regel. Skälen kan vara att det inte finns underlag för att kunna göra beräkningar, eller så framgår det inte varför beräkningar inte har gjorts. Det förekommer också att förslaget inte bedöms innebära några förändrade administrativa kostnader för företagen.129 Det finns två undantag som bör framhållas. Ett är förslag (SOU 2014:68) som bedöms minska de berörda företagens administrativa kostnader med . Det andra är hemställan om deklarationsombud vid fastighetstaxering. Förslaget bedöms minska de berörda företagens administrativa kostnader med årligen.130 Därtill förekommer att författningsförslag utan förenklingssyfte kan medföra minskade administrativa kostnader för företagen. Det gäller i första hand förslag i betänkandet om skatteincitament för riskkapital (SOU 2012:3), som beräknas minska de administrativa kostnaderna med . I förslaget om sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringstjänster beräknas att de administrativa kostnaderna för berörda företag minskar med per år.131 Dessa förslag ska dock ställas mot de ökade administrativa kostnader som andra förslag kan medföra. Exempelvis bedöms förslaget om minskat svartarbete i byggbranschen (Ds 2014:7) innebära en årlig kostnad för berörda företag om 400 mnkr.132 6.4 Förenklingsförslag i förhållande till förhandsbesked Efter genomgången av de författningsförslag som har skickats till är nästa steg att undersöka i vilken utsträckning förenklingsförslagen berör de beskattningsfrågor som lyftes fram som komplicerade i kap. 2. I nedanstående tabell presenteras de förenklingsförslag som berör de vanligast förekommande kapitlen i ansökningarna om förhandsbesked hos . 129Se bilaga 2 för en utförligare redogörelse. 130Regelrådet, yttrande, , (dnr N 2008:05/2011/256). Sänkt restaurang- och cateringsmoms. Delbetänkande av Utredningen om sänkt moms på vissa tjänster, s. 84–86. 132I utredningen presenteras en alternativ kostnadsberäkning om för byggprojekt. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 10 Förslag som berör de vanligast förekommande kapitlen i förhandsbeskeden Mervärdesskatt för den ideella sektorn m.m. 3 och 7 kap. 23 och 24 kap. IL Höjt schablonbelopp i förenklingsregeln133 En takregel för utdelning134 Beskattning av vissa delägare i 23, 24 och 57 Frivillig skattskyldighet vid uthyrning av Förändrad hantering av importmoms Källa: Egen bearbetning. Av tabellen framgår att förenklingsförslagen rörande de aktuella kapitlen i IL är koncentrerade och 2012. Förenklingsförslag rörande ML förekommer 2010 och 2013. I kommande avsnitt görs en genomgång av dessa förenklingsförslag. 6.4.1 Förenklingsförslag rörande inkomstskatt Sammanfattningsvis berörs de tre kapitel i IL som är vanligast förekommande hos av tre promemorior som har skickats till . Endast en av dessa promemorior berör dock samma frågor som är aktuella hos och i det fallet handlar det om förenkling för en begränsad grupp företag. Vid genomgången av förhandsbeskeden framgick att de vanligast förekommande frågorna avseende 57 kap. IL var 4 § (kvalificerade andelar i fåmansföretag) och 5 § (utomståenderegeln). inkom en promemoria till med två förslag som rör kapitlet. De förslagen avser dock varken kvalificerade andelar eller utomståenderegeln.136 De vanligast förekommande frågorna i förhandsbeskeden avseende 24 kap. var 10 a–f §§ (begränsningar i ränteavdraget) samt 13, 14 och 16 §§ (näringsbetingade andelar). I 23 kap. avsåg den vanligaste frågan 11 § (underprisöverlåtelser). 133Ingår i promemorian Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen . 134Ingår i promemorian Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen . 135Ingår i promemorian Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen . 136Finansdepartementet, 2011. Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen . R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M kapitel berörs av en promemoria om bl.a. slopade Lundinregler.137 I promemorian föreslås dock inga ändringar av de paragrafer som är vanligast förekommande hos . förekommer 23, 24 och 57 kap. i en promemoria om beskattning av vissa delägare i riskkapitalfonder.138 Promemorian har i vår genomgång bedömts ha inslag av förenkling eftersom den syftar till att tydliggöra hur delägare i riskkapitalfonder ska beskattas. Här handlar det om de frågor som har varit vanligt förekommande i förhandsbeskeden, dvs. kvalificerade andelar, ränteavdragsbegränsning och underprisöverlåtelse. Det bör dock poängteras att detta är förändringar som enbart riktas mot riskkapitalfonder. 6.4.2 Förenklingsförslag rörande mervärdesskatt Sammanfattningsvis har det framförts förenklingsförslag rörande frivillig skattskyldighet, vilket i sin tur skulle påverka undantagen på fastighetsområdet som finns i 3 kap. 2 och 3 §§. De två fall där 7 kap. berörs medför inte någon förenkling för företagen, med avseende på 1 §. Vid genomgången av förhandsbeskeden framgick att de vanligast förekommande frågorna avseende 3 kap. var 2 och 3 §§ (undantag på fastighetsområdet), 4, 5 och 7 §§ (sjukvård m.m.) och 9 § (bank- och finansieringstjänster). Kapitel 3 förekommer till att börja med i en departementsskrivelse, som behandlades av 2010, avseende bl.a. mervärdesskatt för den ideella sektorn.139 Den här delen av förslaget avser dock inte någon förenkling, utan handlar om att bevara skattefriheten för ideella organisationer och trossamfund. Den ovanstående departementsskrivelsen innefattar även ett förslag om att i förenklingssyfte slopa den frivilliga skattskyldigheten för lokaluthyrning och ersätta den med obligatorisk skattskyldighet. Den här förändringen berör huvudsakligen 9 kap. men skulle också innebära att delar av 3 kap. 2 och 3 §§ skulle slopas. Förslaget genomfördes dock aldrig. Kapitel 3 återkommer i en promemoria med skattefrågor inför budgetpropositionen för 2014.140 Ett av förenklingsförslagen i den avser frivillig skattskyldighet vid uthyrning av verksamhetslokaler. I likhet med det ovanstående förslaget är det 9 kap. som berörs, men det medför också tillägg i 3 kap. 3 §. De vanligast förekommande frågorna i förhandsbeskeden avseende 7 kap. avser 1 § där det bestäms med vilken skattesats olika varor och tjänster ska beläggas. I den ovanstående beskrivna departementsskrivelsen om bl.a. ideella föreningar berörs 137Finansdepartementet, 2011. 138Finansdepartementet, 2012. Beskattning av vissa delägare i riskkapitalfonder. 139Finansdepartementet, 2009. Mervärdesskatt för den ideella sektorn, m.m. (Ds 2009:58). 140Finansdepartementet, 2013. Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen . 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N även den här paragrafen. Detta till följd av ett förslag om att allmännyttiga föreningars omsättning av varor som skänkts till dem skulle beläggas med reducerad skattesats om . Det handlar m.a.o. inte om förenkling för företagen. Vidare berörs 7 kap. ML i betänkande om att importörer som är registrerade för mervärdesskatt i ska redovisa och betala importmoms till istället för till Tullverket.141 Den här förändringen påverkar dock inte 1 §. Genomgången av de författningsförslag som har kommit in till visar att skatteområdet är föremål för en stor mängd författningsförslag, men att andelen förslag med förenklingssyfte är låg. Bilden är också att de förslag som har helt eller delvis förenklingssyfte inte är särskilt omfattande, men det är svårt att göra en precis bedömning då kostnadsberäkningar regelmässigt saknas i förslagen. Därtill visar genomgången att förslag med helt eller delvis förenklingssyfte endast i några få fall berör de problemområden som identifierades som vanligt förekommande i genomgången av ansökningarna om förhandsbesked till . Vid genomgången av författningsförslagen framgick att endast har godkänt en mindre andel av konsekvensutredningarna i de författningsförslag om skatt som inkommit från . Departementet framhåller dock att det är bättre att avstå från att beräkna administrativa kostnader om underlaget är bristfälligt samt att den typ av alternativa förslag som efterfrågar ofta har behandlats tidigare i utredningsprocessen. Regeringen uttrycker i sina riktlinjer för skattepolitiken att skattereglerna ska vara möjliga att förstå och inte leda till onödigt höga administrativa kostnader för den som tillämpar reglerna. Detta ska dock ställas mot andra mål för skattepolitiken. Vid samtal med tjänstemän vid har det framgått att de olika målen ibland står i konflikt med varandra och att utfallet av de här målkonflikterna beror på vilken typ av beskattningsfråga det handlar om samt på den politiska viljan. Det bör även framhållas att regeringen har beslutat om ett kommittédirektiv för en översyn av mervärdeskattelagen. Uppdraget ska redovisas . Sammanfattningsvis gör vi bedömningen att regelförenklingsarbetet på skatteområdet sker i låg takt och att de förändringar som föreslås ofta inte är särskilt omfattande. Orsakerna till detta förefaller bl.a. vara att det uppstår målkonflikter vid arbetet med förändrad skattelagstiftning. 141 SOU 2013:1. Förändrad hantering av importmoms. R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M Mervärdesskatt för den ideella sektorn, m.m. (Ds 2009:58). Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen . Beskattning av vissa delägare i riskkapitalfonder. Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen . – ett råd för granskning av nya och ändrade regler som påverkar företagens regelbörda. 2014/15:100. ekonomiska vårproposition, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254. 2015/16:1. , yttrande, , (dnr N 2008:05/2011/256). Regleringsbrev för avseende . Sänkt restaurang- och cateringsmoms. Delbetänkande av Utredningen om sänkt moms på vissa tjänster. Förändrad hantering av importmoms. Fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen och specialisering för skattemål. Betänkande av Utredningen om fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen. (1998). Moms och finansiella tjänster. Svensk skattetidskrift, 1. (2014). Beredning av skattelag, , P Melz och R (red. ), Skattelagstiftning. Att lagstifta om skatt, Juridik. Dags för enkla skatter! (2007). Några kvalitetskrav på en god skattelagstiftning, Skattenytt, 9. (2015). En rättsvetenskaplig studie av och dess genomförande i svensk rätt, Iustus, . (2006). styrsignaler – en ny blomma i regelrabatten. Skattenytt, 7–8. Slutrapport –2014. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från målet. Rätt från början – Forskning och strategier. Kompletterande riktlinjer för regelförändringsarbetet inom rättsavdelningen. Riktlinje för regelförändringsarbete. Kompetensplanering – Handledning för chefer. Rättsavdelningens genomgång av myndighetens processer i domstol. Företagens synpunkter på skattesystemet, skattefusket och kontroll. Momskompetensen – Utredning av behovet att öka momskompetensen i . En gemensam modell för kvalitetssäkring inom . Uppföljning av intern styrning och kontroll (UISK) 2015:2 – utvecklingsarbete. Verksamhetsplan 2015–2017 för . , rapport nr 2015:19. Svenska folkets bedömning av offentliga myndigheters verksamhet. Utvecklingen av företagens administrativa kostnader 2010–2012. Utvecklingen av företagens administrativa kostnader . Delrapportering av regeringsuppdraget 5.2.3.-2015-274. Allmänna ombudet vid : . , huvudkontoret: nr 1 , nr 2 , , 2016-01- 14, , , , , , nr 1 , nr 2 , nr 1 , nr 2 , nr 1 , nr 2 . , mittregionen: nr 1 , nr 2 , nr 3 . R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M , : nr 1 , nr 2 , nr 3 2016-02- 11, . , storföretagsregionen: . , södra regionen: nr 1 , nr 2 , nr 3 . , östra regionen: nr 1 , nr 2 , nr 3 , . 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N förhandsbesked – metod och material I syfte att identifiera beskattningsfrågor som är förknippade med oklarhet och komplexitet har genomfört en studie av de ansökningar om förhandsbesked som har inkommit till . De studerade dokumenten består dels av nämndens meddelade förhandsbesked, dels av nämndens beslut att avvisa ansökningar om förhandsbesked. I det följande används begreppet ärende för att beskriva såväl beslut att avvisa ansökan som meddelade förhandsbesked. Förhandsbesked lämnas av i syfte att ge skattebetalaren ett bindande besked om hur en framtida transaktion kommer att beskattas. Syftet med förhandsbesked är också att snabbt få fram prejudikat på skatteområdet eftersom dessa kan överklagas direkt till Högsta förvaltningsdomstolen.142 Förhandsbesked kan begäras av enskild person, av bolag eller av det allmänna ombudet hos Skatteverket.143 Beskeden är bindande, till skillnad från rättsliga vägledning.144 När en ansökan om förhandsbesked inkommit bereds ärendet för att avgöra om nämnden kan avge ett svar eller om ärendet ska avvisas. För att ska kunna besvara frågan krävs att förhandsbesked är av vikt för sökanden, för en enhetlig lagtolkning eller rättstillämpning. Detta regleras i lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor. Förhandsbeskeden publiceras i regel på nämndens hemsida. Men eftersom vissa uppgifter i förhandsbeskeden omfattas av absolut sekretess maskeras dessa vid publiceringen.145 Det bör framhållas att inte lämnar förhandsbesked inom alla delar av den skattelagstiftning som berör företagen. Nämnden kan exempelvis inte avge förhandsbesked om socialavgiftslagens (2000:980) bestämmelser om arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Inte heller värderingsfrågor omfattas av förhandsbeskedsinstitutet.146 Betänkande av , s. 31. 1435 och 6 §§ lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor. 144Intervju vid , . 145Intervju vid , . 146Det har varit möjligt att ansöka om förhandsbesked i fråga om fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel, särskild löneskatt på pensionsmedel, inkomstskattelagen, fastighetsavgift, punktskatt, moms och fastighetstaxering. En utredning har föreslagit att området utvidgas till att även omfatta kupongskatt, , A-SINK och arbetsgivaravgifter. Se SOU 2014:62. Betänkande av , s. 39–40, 62. R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M