prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen föreslår därför att tillförs för särskilt utbildningsstöd. För studiemotiverande kurs vid folkhögskola, se utgiftsområde 14. Samhällets behov av kontakttolkar Behovet av tolkar har ökat mot bakgrund av det stora antalet asylsökande och nyanlända i . har regeringen tillfört medel för fler platser på folkbildningens grund- utbildning till kontakttolk för att möta behovet. nästan tredubblades antalet platser. Även utbildningen på högskolenivå måste utökas och regeringen föreslår därför att tolk- och översättarinstitutet (TÖI) vid tillförs , och beräknas anslaget till 7,2 respektive . Regeringen avser att återkomma i frågan om den offentliga sektorns behov av tolkar och hur användningen av dessa kan effektiviseras. Folkbildningsinsatser för asylsökande och nyanlända samt utrikes födda kvinnor Folkbildningen är en viktig aktör inom ramen för regeringens satsning på tidiga insatser för asylsökande och vissa nyanlända och inom regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation –2025. De tidiga insatserna är viktiga för att ta tillvara asyltiden och underlätta för en framtida etablering för de personer som beviljas uppehållstillstånd. Regeringens satsning Svenska från dag ett har varit framgångsrik – fler än 120 000 unika deltagare har fått grundläggande språkträning och samhällsinformation via folkbildningen. Regeringen föreslår därför att satsningen tillförs ytterligare för att studieförbund och folkhögskolor ska kunna fortsätta att erbjuda ett stort antal personer insatsen. Sysselsättningen bland utrikes födda kvinnor är för låg och många har behov av utbildnings- insatser. Regeringens bedömning är att upp- sökande insatser kan vara en viktig inkörsport till studier för utrikes födda kvinnor med stort behov av utbildning. Studieförbunden finns i hela landet, har omfattande kontakter med det övriga civila samhället och därtill en lång erfarenhet av att arbeta uppsökande. Regeringen föreslår därför en satsning på uppsökande och motiverande insatser vid studieförbund, riktad till utrikes födda kvinnor. Insatserna ska verka rekryterande och visa på möjliga vägar in i olika former av studier inom folkbildningen, vuxenutbildning, yrkesutbildningar m.fl. Insatserna ska också syfta till att stärka deltagarnas självförtroende. Regeringen föreslår att medel motsvarande tillförs Studieförbunden genom en utökning av folkbildningsanslaget. Därefter beräknas anslaget tillföras . För etableringskurser, se utgiftsområde 13. En stor del av spelandet står utanför statlig kontroll och behövligt konsumentskydd. Staten behöver återta kontrollen. Regeringens spel- politik är inriktad på att skapa en sund och säker spelmarknad som präglas av tydliga förutsätt- ningar för att få verka på marknaden med bevarande av möjligheter för allmännyttiga verksamheter att finansiera sin verksamhet genom intäkter från spel. överlämnade spellicens- utredningen betänkandet En omreglerad spel- marknad (SOU 2017:30) med en föreslagen licensordning för spelmarknaden till regeringen. Betänkandet har remitterats och ärendet bereds i . Regeringen bedömer att det är angeläget att få på plats en ny spellagstiftning som bygger på ett licenssystem. Regeringen avser att behandla förslagen i betänkandet i en kommande proposition om en omreglerad spelmarknad . För att ett sådant system ska kunna genomföras och fungera effektivt behövs ett anpassat tillstånds- och tillsynssystem. Regeringen avser att åter- komma i denna fråga. 3.7Bedömning av framtida personalkonsekvenser Nedan redovisas bedömningar av framtida personalkonsekvenser av de förslag som hör till detta utgiftsområde (avsnitt 3.6). Förslagen att tillföra medel till Kungl. , Statens centrum för arkitektur och design och Myndigheten för stöd till trossam- fund bedöms möjliggöra en mindre ökning av antalet anställda vid respektive myndighet. Förslagen att tillföra totalt bedöms möjlig- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 göra ett antal anställningar vid myndigheten. Satsningar som rör , bl.a. inrättandet av ett nationellt kulturskolecentrum, bedöms möjliggöra en mindre ökning av antalet anställda vid myndigheten. Avvecklingen av myndigheten kammaren och med Stiftelsen och inordnandet av myndig- hetens uppgifter i bedöms leda till ett ökat antal anställda vid . Förslaget att föra över transporthistoriska samlingar och museer från till Statens maritima museer väntas på motsvarande sätt leda till ett ökat antal anställda vid maritima museer. Berörda myndigheter ska beakta 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Förslagen bedöms inte leda till att antalet anställda i staten ökar totalt sett. Personalkonsekvenser av förslaget att minska Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågors förvaltningsanslag kan inte bedömas. Förslaget att tillföra medel till anslaget för insatser för den ideella sektorn bedöms dock möjliggöra en mindre ökning av antalet anställda vid myndigheten. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Avsnittet omfattar myndigheterna och Myndigheten för kulturanalys samt bidrag till kulturområdesövergripande ändamål. I det innefattas bidrag till regional kulturverksamhet, Skapande skola, bidrag till allmänkulturella ändamål, utvecklingsverk-sam- het och internationellt kulturutbyte, forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet samt stöd till icke-statliga kulturlokaler. I avsnittet behandlas även tvärgående frågor som omfattar hela kulturområdet inklusive interna- tionellt samarbete. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom kulturområdesövergripande verksamhet utgiftsområde 17 Kulturpolitik 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt 1:5 Stöd till icke-statliga 1:6 Bidrag till regional 1:7 Myndigheten för kulturanalys 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat om. Resultatredovisningen för kulturområdes- övergripande verksamheter omfattar följande bedömningsgrunder: –kultur för fler, bl.a. hur barn och unga och andra målgrupper får bättre tillgång till kultur, –kultur i hela landet, bl.a. hur bidrag inom kultursamverkansmodellen fördelas per län respektive konst- och kulturområde och regional fördelning av statliga kultur- utgifter, –lärande och forskning, bl.a. fördelning av medel till forskning och utvecklings- insatser, och –kulturens internationalisering, bl.a. när det gäller att främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relaterade till relevanta bedömningsgrunder gemensamma för kulturområdet (se avsnitt 3.5.1). Huvuddelen av resultatinformationen grundar sig på återrapporteringar, uppföljningar och utvärderingar från myndigheter och institutio- ner. Resultaten av statens insatser kan vara svåra att avgränsa från andra offentliga insatser som samverkar inom kulturområdet. Barn och unga är en viktig målgrupp för kultur- politiken, vilket framgår av de nationella kultur- politiska målen. Samtliga myndigheter och mer- parten av de aktörer som tilldelas statliga bidrag av regeringen har i uppdrag att integrera ett barn- och ungdomsperspektiv i sina verk- samheter. Många kulturinstitutioner arbetar väl utifrån sina uppdrag. har ett tydligt barn- och ungdomsperspektiv i sina produktioner som oftast har tagits fram i samverkan med mål- gruppen. Även Moderna museets barnverksam- het bygger på en utvecklad barnpedagogik där museet erbjuder konstvisningar med egen verkstad. erbjöd museet kurser för barn på asylboenden. Genom sin bidragsgivande roll har ett särskilt utvecklingsansvar för att öka barn och ungas möjligheter att ta del av konst och kultur av hög kvalitet i hela landet. Myndighetens mål är att av de verksamheter som får bidrag ska ha barn och unga som målgrupp. fördelades av den totala bidragsgivningen till verksamhet riktad till barn och unga. har en läsdelegation tillsatts med uppdrag att samordna läsfrämjande insatser i och utanför skolan. Delegationens arbete (dir. 2016:78) ska pågå . Myndigheten för kulturanalys arbetar med att ta fram en kulturvaneundersökning som visar barns och ungas kulturvanor. Syftet med Skapande skola är att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskolan och skolan och att öka den professionella kulturverksamheten för och med barn och elever, så att tillgången till kulturens alla uttrycksformer och möjligheterna till eget skapande ökar. Tabell 4.2 Skapande skola 2014–2016 Antal kommuner som beviljats Andel beviljade kommuner i Antal elever som planeras ta del har en mycket hög andel kommuner, , sökt och beviljats bidrag för 885 000, som framgår av tabell 4.2 ovan. Skolor som har tagit emot många nyanlända barn och elever samt skolor som har långt till den professionella kulturen har prioriterats. En utvärdering av Skapande skola-bidraget som publicerats av 2016 visar bl.a. att kommunerna inte har minskat sina ordinarie kulturbidrag efter det att Skapande skola infördes och inte heller har konkurrensen på den privata marknaden snedvridits. Genom scenkonstturnéer för barn i åldern 3–har Skapande skola även nått 5 700 förskolebarn. valde i den satsningen ut 20 glesbygdskommuner där tillgången till professionell kultur bedömdes vara låg på grund av långa avstånd till de stora scenerna. har genomfört den första fördelningen av statligt stöd till kommunala kulturskolor. Sammanlagt för- delades till 178 kommuner. Syftet med statsbidraget är att främja låga elevavgifter, göra den kommunala verksamhet mer jämlik och förbättra möjlig- heterna för barn och ungdomar att delta i verksamheten. Det sammanlagda ansökta beloppet var mer än dubbelt så stort som det kunde fördela. Majoriteten av ansökningarna gäller insatser för att nå nya målgrupper och att bredda eller utvidga befintlig verksamhet utan att avgiften höjs. Det samiska folkets och de nationella minoriteternas kultur Att främja de nationella minoriteternas möjlig- heter att behålla och utveckla sitt språk och sin kultur, och särskilt främjandet av barns utveck- ling av en kulturell identitet och användning av språket, är skyldigheter för det allmänna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. fördelar särskilda medel för att främja det samiska folkets och de nationella minoriteternas kulturverksamheter. Merparten av de särskilda bidragen fördelades 2016 som verksamhetsbidrag till Uusi Teatteri, Tornedals- teatern, Sverigefinska i , Judiska , Romska kulturcentret i och i . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Genom de särskilda bidragen samt bidragen till utgivning av litteratur och kulturtidskrifter beviljade till nationella minoriteter, inom olika bidrags- former, att jämföra med ca 2015. Därutöver har nationella minoriteters kultur beviljats medel genom en rad andra bidragsformer. har hållit samråd med nationella minori- tetsorganisationer om myndighetens olika bidragsformer. anslag har 2016 förstärkts med till . Medlen har använts för en samisk biblioteks- konsulent samt bidrag till och andra aktörer inom samiskt konst- och kulturliv. gav regeringen i uppdrag att genomföra insatser för att stärka romska kulturaktörer och deras samarbete med olika kulturinstitutioner. Inom ramen för uppdraget har hållit fyra regionala dialogmöten med relevanta institu- tioner, beslutsfattare och romska kulturaktörer. Även för språk och folkminnen fick 2016 i uppdrag att genomföra insatser för att bevara och synliggöra det romska språket och kulturarvet. Jämställhet, lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck För att bidra till att uppnå såväl det kultur- politiska målet om allas möjlighet att delta i kulturlivet som jämställdhetspolitikens mål om att kvinnor och män ska ha samma makt att utforma samhället och sina egna liv, ska myndigheterna inom kulturområdet integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter. Fem myndigheter – , , , och Riksutställningar – har även fått särskilda uppdrag om att ta fram en plan för hur jämställdhetsarbetet kan integreras och bli en del av myndigheternas ordinarie verksamheter. Myndigheterna redovisar åtgärder och resultat i årsredovisningarna –2018. Framsteg har gjorts vad gäller jämställdhetsarbetet vid bidrags- givande myndigheter. De flesta bidragsformer uppvisar en jämn könsfördelning. Undantagen gäller en övervikt av manliga upphovspersoner P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 inom facklitteratur och skönlitteratur samt att andelen kvinnor överstiger bland bidrag till bilderböcker och textböcker för barn. har också regeringens uppdrag att främja lika rättigheter och möjlig- heter oavsett sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck inom sitt verksamhetsområde. har lanserat skriftserien ”Queer kultur” som sätter fokus på hbtq i kulturen och samverkar med andra myndigheter för att stärka hbtq-frågor inom kulturområdet. Ett mer tillgängligt kulturliv för personer med funktionsnedsättning och är sektorsanvariga myndigheter för funktionshindersfrågor. Staten kulturråd följde upp hur väl de verksamheter som ingår i kultursam- verkansmodellen skulle komma att uppfylla uppsatta delmål för tillgänglighet . Uppföljningen visade att samtliga kulturverksamheter som fått medel bedömdes klara målsättningarna utom i ett fall. har myndigheten infört samma krav på tillgänglighet för personer med funktions- nedsättning för vissa av de bidrag som ligger utanför kultursamverkansmodellen och fördelas direkt till kulturlivet. Myndigheten för delaktighet gör uppföljningar om tillgängligheten vad gäller statliga myndigheters arbete. När det gäller den grundläggande tillgängligheten, som bl.a. handlar om funktionshindersperspektivet i myndig- heternas planering, har utvecklingen varit positiv jämfört med , vilket framgår av tabell 4.3. som visar att 8 av 18 myndigheter fått högre poäng 2016 än 2015. Talen visar hur många av 13 grundläggande kriterier för tillgäng- lighet som myndigheten uppfyller. Tabell 4.3 Statliga kulturmyndigheters grundläggande tillgänglighet 2016 Myndigheten för tillgängliga medier Forum för levande historia Statens centrum för arkitektur och design Statens museer för världskultur Källa: Myndigheten för delaktighet Samverkan med civila samhället uppföljning av statliga bidrag till det civila samhället redovisas i avsnitt 16.4.2. Kultursamverkansmodellen ställer krav på samråd med det civila samhällets aktörer när de regionala kulturplanerna tas fram. För att få stöd inom ramen för regeringens satsning Kreativa platser/Äga rum 2016–2018 måste en av samverkansparterna vara en aktör från det civila samhället. har regeringen genomfört s.k. sakråd med det civila samhället under arbetet med att ta fram propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116). Kulturens roll för nyanländas etablering Kulturens roll för nyanländas etablering i har tydliggjorts i flera samverkans- initiativ med lokala, regionala och nationella parter. Dessa initiativ möjliggörs ofta genom statliga bidrag och myndighetsinsatser och bidrar till det kulturpolitiska målet att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. , och film, Svensk Scenkonst och Arbetsförmedlingen genomförde pilotprojektet tensintegration för att ge nyanlända professio- nella kulturarbetare en ingång i den svenska kulturbranschen samt utveckla breddad rekrytering, bl.a. genom praktik på och . har i samarbete med genomfört projektet ”Från flyktingmottagande till samhällsdeltagande” efter initiativ, medfinansiering och stöd från . Projektet innehöll språkundervisning och yrkespraktik för nyan- lända i Långbans gruv- och kulturby och visar på hur kulturmiljö och kulturarv kan fungera som resurs i etableringen av nyanlända och till besöksmålsutvecklingen. På såväl nordisk som europeisk nivå finns goda exempel på kulturens roll för nyanländas etablering. Inom EU har en expertgrupp som arbetar enligt den s.k. öppna samordnings- metoden, ”Open method of coordination”, arbetat fram en rapport kring hur konst och kultur kan bidra till social sammanhållning genom att erbjuda nyanlända flyktingar och migranter arenor för att påverka sin vardag. De nordiska kulturministrarna inleder ett treårigt projekt kring kulturens och det civila samhällets roll för integration och inkludering. har i uppdrag att verka för fler fristäder för förföljda konstnärer och en utveckling av fristadssystemet i . Myndig- heten fördelade 2016 totalt i projektbidrag till insatser som främjar fristads- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 konstnärernas möjlighet att ta del av det offentliga kulturlivet. För att främja en utveck- ling av fristadssystemet har bidrag beviljats till nationell samordning av fristäder i . har även lanserat en upp- daterad version av som stöd till de koordinatorer som tar emot fristads- konstnärer. lämnades rapporten systemet i – Erfarenheter av och förslag till förbättringar till regeringen. Rapporten visar hur fristadssystemet främjats inom ramen för och innehåller förslag på hur fristadssystemet kan stärkas. Kultur i hela landet En stor del av statens stöd till regional och lokal kultur i hela landet fördelas genom kultursam- verkansmodellen. fördelade totalt till landstingen, som i sin tur får fördela det statliga stödet till kulturverksamheter i länen. Statens stöd uppgår till dryga av den offentliga finansieringen, enligt . Totalt omfattade modellen (offentliga medel samt EU-medel, egna intäkter och sponsring) , enligt rapporten. Fördelningen av de statliga medlen framgår av tabell 4.4. Konstområdena teater, dans och musik samt museer utgör av modellen. ingår inte i modellen men totalt fördelade till kulturinstitutioner i . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 4.4 Fördelning av statliga medel 2016 till regional kulturverksamhet Total bidragsfördelning per län och fördelning i procent per konst- och kulturområde (utanför modellen) Se konst- och kulturfrämjande verksamhet Inom kultursamverkansmodellen fördelar även utvecklingsbidrag till tidsbegränsade projekt. fördelades till totalt 68 projekt i länen, se tabell 4.5. Prioriterade verksamheter var bl.a. bild och form samt de nationella minoriteternas kultur. Tabell 4.5 Länsvis fördelning av utvecklingsbidrag Dialog om och förslag till utveckling av kultursamverkan Kultur- och demokratiministerns årliga dialog om kultursamverkansmodellen med regionala kulturpolitiker från samtliga län fokuserade 2016 på vilka förändringar och justeringar som bör göras för att modellen än bättre ska bidra till uppfyllelsen av de kulturpolitiska målen. Bland annat utifrån denna dialog har en departements- promemoria, Kultursamverkan för ett som håller ihop (Ds 2017:8) tagits fram och remitterats till 120 organisationer i hela landet. Utgångspunkten för förslagen och bedömning- arna är att skillnaderna i tillgången till kultur bör minska, som regionala prioriteringar ska ges utrymme. Statens kulturråds senaste uppföljning av modellen har fokuserat på frågor om personal och ekonomi. Uppföljningen visar bl.a. att det inte finns någon genomgående skillnad i statens årliga ökningar till regional kultur- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 verksamhet före respektive efter att modellen införts. I tabell 4.6 visas hur det offentliga stödets utveckling per konst- och kulturområde utvecklats –2015. Tabell 4.6 Utveckling av offentliga bidrag till modellens konst- och kulturområden –2015 Teater, dans och musik -2,9 Källa: , Kultursamverkansmodellen, Ekonomi och personal 2015 Det negativa utfallet (-2,) för biblio- teksområdet kan härledas från att den regionala biblioteksverksamheten i flyttat till billigare lokaler. Om denna händelse räknas bort, har offentliga bidrag till biblioteksverksamheten ökat . För filmområdet beror ökningen (+ ) på ökade medel till film. Medel till filmkulturell verksamhet har överlag minskat i övriga delar av landet. Personalstatistik visar att modellen omfattade cirka 5 700 årsarbetskrafter, varav drygt 3 000 utförts av konstnärlig personal. av årsarbetskrafterna utfördes av kvinnor. genomförde en enkät som besvarades av 33 utställnings- arrangörer inom modellen. Enkäten visar att av dem tillämpar det statliga avtalet om medverkans- och utställningsersättning till konstnärer () helt eller delvis. Myndigheten för kulturanalys har i sin utvärderingsrapport villkor 2017:1 lyft fram förändringar i länsteatrarnas ekonomi och förändringar i personal- utvecklingen. I rapporten 2017 (2017:2) drar myndigheten följande tre slutsatser om hur de nationella kulturpolitiska målen ska uppnås i högre grad; stärk stödet till det professionella kulturlivet, stärk stödet till hotade kulturutövare och stärk möjligheterna att ta del av kultur i hela landet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 inleddes Äga rum, regeringens satsning på konst och kultur i vissa bostads- områden med socioekonomiska utmaningar eller lågt valdeltagande. Satsningen genomförs av och –2018. ansvarar för den del av satsningen som kallas Kreativa platser och som innebär att samverkansprojekt i vissa bostads- områden kan söka och beviljas stöd. Den första utlysningen väckte stort intresse med fler än 200 ansökningar. Totalt 27 projekt över hela landet har beviljats sammanlagt . Projekten har stor spridning såväl konstnärligt som geografiskt, med bl.a. berättande, festival- verksamhet och musikproduktion från till . Alla beviljade projekt utgår från lokala aktörers behov, önskningar, engagemang och kreativitet. Många projekt lyfter också fram platsens och de boendes berättelser. I den andra delen av Äga rum, som kallas Konst händer, producerar offentlig konst i miljonprogrammets miljöer och utvecklar metoder för invånarinflytande. Satsningen ledde till ett högt söktryck – 153 ansökningar togs emot vid utlysningen. På 15 platser runt om i landet pågår Konst händer- projekt i samarbete med boende, civilsamhället, kommuner och andra lokala aktörer. Projekten ska påverka de gemensamma rummen fysiskt, men också synen på dessa och i detta lyfta fram de historier platserna bär på. Här lyfts bl.a. barn- och jämställdhetsperspektiv upp samt vikten av möten och diskussion. Satsningen Äga rum relaterar till regeringens långsiktiga reformprogram för att minska segregation 2017–2025. Syftet med detta program är att lyfta socialt utsatta områden och bryta segregationsmekanismer strukturellt. Se vidare i utgiftsområde 13, avsnitt 6. Regional fördelning av statens insatser har i rapporten i regionalt perspektiv 2015–2016 redovisat hur 28 statliga myndigheter och institutioners medel fördelas regionalt, som framgår av tabell 4.7. Av redovisningen framgår att huvuddelen av medlen, , fördelas till storstadslänen , och . Ser man till det statliga stödet räknat i kronor per invånare blir utfallet något annorlunda. Högst stöd fördelas då till , och . härleder en stor del av sin verksamhet till , höga siffor beror bl.a. på att har verksamhet i länet och siffor är höga bl.a. utifrån att flera nationella verksamheter bl.a. och har sina huvudverksamheter förlagda där. så är det regionala utfallet tämligen stabilt, inga större förändringar förekommer. framhåller att kultursamverkansmodellen har stor betydelse för den regionala spridningen av kultur. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 4.7 Statliga medel till kulturverksamheter, tkr, fördelat per län och per invånare 2014–2016 Summa tot och tot snitt kr/inv. Medel som inte fördelats regionalt Kulturinstitutioners hyror inklusive kostnadshyresmodellen Samtliga myndigheter och institutioner som tilldelas statliga bidrag ansvarar självständigt för sin lokalförsörjning. Hyreskostnaderna varierar mellan de olika institutionerna, vilket framgår av tabell 4.8 nedan. Fem kulturinstitutioner; , , , och omfattas av kostnadshyresmodellen som innebär att beräknar hyran utifrån andra beräkningsgrunder än de som används vid hyressättning med marknadshyra.