prop · H403107 · 2017-02-21 00:00:00 — har i remissvar över betänkandena anfört att rådet finner att konsekvensutredningarna inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. I remissvar över departements- promemorian har anfört att rådet finner att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. EU-direktiv måste genomföras i nationell rätt. I de delar där tillämpningsdirektivet inte redan kan anses uppfyllt krävs därför att lag- stiftningsåtgärder vidtas. Att inte göra några förändringar i svensk rätt är således inte något alternativ i de delar där den inte uppfyller direktivets krav. Som framgår av propositionen bedöms svensk rätt inte uppfylla samtliga delar av direktivet, varför lagstiftningsåtgärder föreslås. I anslutning till den närmare konsekvensbeskrivningen för respektive förslag som behandlas i denna proposition kommer en bedömning av alternativa lösningar för det aktuella området att göras. 2016/17:107 14.3 Ett nytt system med kollektivavtal med begränsade villkor och verkningar vid Syftet med de föreslagna ändringarna samt Enligt artikel 3.1 utstationeringsdirektivet ska EU:s medlemstater se till att utstationerande arbetsgivare garanterar arbetstagare de utstationerar vissa av värdstatens minimivillkor. Av artikel 1 tillämpningsdirektivet framgår att direktivet syftar till att förbättra och öka enhetligheten i genomförandet, tillämpningen och efterlevnaden av utstationerings- direktivet, inklusive åtgärder för att förhindra att regler missbrukas eller kringgås. Tillämpningsdirektivet syftar vidare till att säkerställa en lämplig nivå för skyddet av rättigheterna för utstationerade arbetstagare och särskilt till att säkerställa tillämpningen av de arbets- och anställningsvillkor som ska gälla i värdstaten. Direktivet syftar även till att underlätta för tjänsteleverantörer att tillhandahålla tjänster, att främja sund konkurrens mellan tjänsteleverantörer och således stödja den inre marknadens funktion. I propositionen föreslås att möjligheten att uppnå kollektivavtal i ut- stationeringssituationer utvidgas. Förslaget innebär att de bestämmelser som finns i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare, ut- stationeringslagen, ändras på så sätt att arbetstagarorganisationers rätt att vidta stridsåtgärder inte längre begränsas på den grunden att den ut- stationerande arbetsgivaren kan visa att de utstationerade arbetstagarna har lön och villkor som i allt väsentligt är minst lika förmånliga som minimivillkoren i ett centralt kollektivavtal i . Brott mot ingånget kollektivavtal är sanktionerat med skadestånd. I förhållande till den ordning som gäller är förslaget en ordning som på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt säkerställer de ut- stationerades rätt till minimivillkor inom den hårda kärnan enligt ut- stationeringsdirektivet. En utökad möjlighet att få till stånd kollektivavtal medför även att tillämpningsdirektivets bestämmelser kan genomföras på ett bättre sätt i . Alternativet att inte gå vidare med förslaget att utöka möjligheten att uppnå kollektivavtal i utstationeringssituationer, och därigenom i stället behålla nuvarande regler i utstationeringslagen, bedöms inte på ett lika effektivt och ändamålsenligt vis uppfylla skyddet för arbetstagare eller främja sund konkurrens i utstationeringssituationer. Alternativet bedöms inte heller kunna leda till att på samma effektiva sätt kan fullgöra sina skyldigheter enligt tillämpningsdirektivet. De kollektivavtalsvillkor som får begäras med stöd av stridsåtgärder eller varsel om stridsåtgärder i förhållande till utstationerande arbets- givare begränsas enligt förslaget till minimivillkoren i den hårda kärnan (eller villkoren inom hårda kärnan beträffande uthyrda utstationerade arbetstagare). Ett kollektivavtal har enligt svensk rätt rättsverkningar som går utöver den hårda kärnan, t.ex. primär förhandlingsskyldighet, facklig vetorätt m.m. Dessa rättsverkningar begränsas i förhållande till ut- stationerande arbetsgivare om kollektivavtalet har slutits som en följd av stridsåtgärder eller varsel om stridsåtgärder. Alternativet att inte begränsa Prop. 2016/17:107 dessa rättsverkningar bedöms kunna strida mot , se vidare I propositionen föreslås att möjligheten till stridsåtgärder och kollektivavtalsverkningarna inte begränsas vid utstationering där arbets- givaren är etablerad i tredjeland. Ett alternativ till detta vore att föreslå att begränsningen i arbetstagarorganisationernas stridsåtgärdsrätt ska gälla på samma sätt gentemot utstationerande arbetsgivare inom som utanför EES. Som föreskrivs i avsnitt 5.5 ser regeringen dock ingen anledning att begränsa möjligheten att träffa kollektivavtal, och därtill hörande strids- åtgärdsrätt, i situationer då inte kräver det varför en sådan lösning inte har valts. 14.3.2Vilka berörs av regleringen? Den utökade möjligheten att få till stånd kollektivavtal i utstationerings- situationer berör arbetstagare som utstationeras till liksom arbetsgivare som utstationerar eller avser att utstationera arbetskraft till . Arbetstagarorganisationer berörs av förslaget i och med att begräns- ningarna i rätten att vidta stridsåtgärder tas bort. berörs på så sätt att om det i större utsträckning sluts kollektivavtal med tillåtna avvikelser från den lagstiftning Arbetsmiljö- verket har tillsyn över, minskar verkets arbete med tillsynen i mot- svarande mån. I och med att fler kollektivavtal förväntas komma att träffas på svensk arbetsmarknad bedöms beröras av förslaget i form av att ta emot information om varsel och utse medlare. Svensk domstol föreslås vara behörig att pröva mål om brott mot ett kollektivavtal enligt de nya reglerna. Berörd domstol är Arbetsdomstolen eftersom sådana mål föreslås handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. 14.3.3 Kostnadsmässiga och andra konsekvenser Regeringen förutsätter att det även fortsatt frivilligt kommer att tecknas kollektivavtal i utstationeringssituationer. Förslaget att ta bort de nu rådande begränsningarna i stridsåtgärdsrätten i utstationeringssituationer bedöms leda till att utstationerande arbetsgivare i större utsträckning än i dag sluter kollektivavtal när en svensk arbetstagarsorganisation begär Det påtryckningsmedel som finns inom den svenska arbets- marknadsmodellen för att få till stånd ett kollektivavtal, och därmed ett förhållande där den utstationerande arbetsgivare har en rättslig skyldighet att följa kollektivavtalsvillkoren, är rätten för en arbetstagarorganisation att vidta stridsåtgärder. Antalet stridsåtgärder som utlöses till följd av förslaget bedöms dock bli ringa eftersom möjligheten till sådana åtgärder kan antas vara ett tillräckligt effektivt påtryckningsmedel i sig. Genom att en ordning skapas som möjliggör att kollektivavtal kan ingås med samtliga utstationerande arbetsgivare, och att detta dessutom förenas med en rätt för utstationerade arbetstagare att kräva ut vissa kollektivavtalsvillkor (se avsnitt 8.2) innebär förslaget i sin helhet att ett 2016/17:107 bättre skydd kan tillförsäkras alla arbetstagare som utstationeras till Förslaget om utstationerande arbetsgivares skadestånds- skyldighet vid brott mot kollektivavtalet bedöms leda till att ingångna avtal följs i stor utsträckning vilket gör att skyddet för utstationerade arbetstagare kan upprätthållas. En stridsåtgärd som vidtas i strid med bestämmelsen om vilka villkor för utstationerade arbetstagare som får krävas ska enligt förslaget vara olovlig. Det bör erinras om att en olovlig stridsåtgärd är skadeståndssanktionerad enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, medbestämmandelagen. Förslaget om utökade möjligheter att träffa kollektivavtal i ut- stationeringssituationer bidrar också till att förbättra förutsättningarna för företag att konkurrera på lika villkor. Förekomsten av kollektivavtal och en skadeståndssanktion för brott mot avtalet bedöms, som anförts ovan, leda till att ingångna avtal följs i stor utsträckning. att arbetstagarorganisationerna ges särskilda kontrollbefogenheter medför att arbetstagares villkor kan upprätthållas på en nivå som inte går under den som föreskrivs i hårda kärnan. Konkurrens med löner och andra arbetsvillkor som inte når upp till villkoren i hårda kärnan bedöms Kostnader för arbets- och anställningsvillkor för utstationerande arbetsgivare som är etablerade i tredjeland kan komma att öka eftersom villkor i nivå med inhemsk arbetskraft kommer att kunna krävas, i och med förslaget att möjligheten till stridsåtgärder och kollektivavtals- begränsningarna inte begränsas vid utstationering där arbetsgivaren är etablerad i tredjeland. Kostnader för arbets- och anställningsvillkor för utstationerande arbetsgivare väntas inte öka i förhållande till vad arbetsgivarna redan enligt nuvarande regler i utstationeringslagen är skyldiga att ge de utstationerade arbetstagarna. Att en korrekt nivå för löner och andra arbets- och anställningsvillkor kan upprätthållas är en avsedd konsekvens av förslaget och kommer de utstationerade arbetstagarna till godo. I den mån stridsåtgärder eller varsel om stridsåtgärder kommer att vidtas i större utsträckning än bedöms utstationerande arbetsgivares kostnader generellt sett kunna öka. I och med att det är en på svensk arbetsmarknad ny ordning som införs är det svårt att uppskatta antalet varsel eller stridsåtgärder till följd av den nya regleringen. ökade kostnaderna som skulle kunna följa av denna är därmed inte möjliga att beräkna. Förslaget kan medföra att fler medlingsärenden blir aktuella för Även antalet tvister i domstol kan i förlängningen komma att öka i och med förslaget, bland annat beroende på att det införs nya bestämmelser som kan komma att prövas i domstol. ökning av antalet medlingsärenden eller mål i domstol bedöms dock bli ringa och därmed förväntas de eventuella ökade kostnader detta medför kunna hanteras inom ramarna för respektive Arbets- domstolens nuvarande anslag. Små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till stora företags bedöms inte påverkas av förslaget. Förslaget förväntas inte leda till några konsekvenser för kommuner eller Inte heller förväntas förslaget leda till några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning i olika delar av landet, offentlig service i olika Prop. 2016/17:107 delar av landet, jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen. 14.4Förbättrad tillgång till information Syftet med de föreslagna ändringarna samt Artikel 5 i tillämpningsdirektivet innehåller bestämmelser om vad medlemsstaterna ska göra för att förbättra tillgången till information vid Som framgår av avsnitt 6 anser regeringen att det finns behov av lagstiftningsåtgärder för att artikel 5 ska anses genomförd i I propositionen föreslås att regeringen ska kunna meddela föreskrifter om innehållet i och utformningen av den information som Arbets- miljöverket ska tillhandahålla och hjälpa till med enligt ut- Vidare föreslås att den nuvarande bestämmelsen om arbetstagarorganisationernas skyldighet att ge in kollektivavtalsvillkor till ska justeras så att det framgår att arbetstagar- organisationer är skyldiga att lämna in sådana arbets- och anställnings- villkor som får krävas med stöd av stridsåtgärder vid utstationering oavsett om organisationen avser att vidta några stridsåtgärder eller inte. Berörda arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer ska anmäla var sin information om sådana arbets- och anställningsvillkor som får krävas med stöd av stridsåtgärder vid utstationering kunna lämnas. miljöverket ska hjälpa till med information om sådana kontaktfunktioner. När det gäller förslaget om förtydligande av informationsuppdrag bedömer regeringen att förtydligandet kan ske i I utstationeringslagen införs dock en upplysnings- bestämmelse om att regeringen kan meddela föreskrifter om vad informationen ska innehålla och hur den ska vara utformad. föreslagna lösningen uppfylls direktivets krav i dessa delar på ett När det gäller förslaget om förbättrad tillgång till information om villkor i kollektivavtal har regeringen när det gäller alternativa lösningar gjort följande överväganden. Ett system med kontaktfunktioner från antingen endast arbetstagar- organisationerna eller från både arbetstagar- och arbetsgivarorganisation- erna bör inte ersätta en skyldighet för arbetstagarorganisationerna att ge I stället bör dessa två system komplettera varandra för att krav på förutsebarhet och transparens ska uppfyllas på ett lämpligt sätt. Genom att sådana arbets- och anställ- ningsvillkor som får krävas med stöd av stridsåtgärder också ska ges in till och tillhandahållas av finns de tillgängliga för utländska arbetsgivare och arbetstagare. Skulle det från utstationerande arbetsgivares och utstationerade arbetstagares sida finnas frågetecken om de ingivna villkoren finns det kontaktfunktioner att vända sig till. kontaktfunktioner hos såväl arbetstagar- som arbetsgivar- 2016/17:107 organisationer minskar risken för att ena sidans uppfattning får för stort I en situation där det finns flera tillämpliga kollektivavtal i en bransch bör det genom kontaktfunktionerna kunna lämnas information om det i organisationens kollektivavtal finns villkor som organisationen anser vara sådana som organisationen kan kräva med stöd av stridsåt- Ett system med enbart kontaktfunktioner skulle inte nödvändigtvis innebära en mindre arbetsinsats för arbetstagarorganisationerna än det förslag som presenteras i propositionen. skulle det ändå, för att uppfylla kraven på transparens och förutsebarhet, behöva kunna lämnas information om de arbets- och anställningsvillkor som får krävas med stöd av stridsåtgärder vid utstationering. att ta ställning till om de centrala kollektivavtalen innehåller sådana villkor skulle alltså ändå behöva utföras. Det ytterligare moment som tillkommer med det aktuella förslaget, en skyldighet att även lämna in villkoren till , kan inte anses vara särskilt betungande i Ett alternativt förslag skulle kunna vara att komplettera regelverket med sanktionsbestämmelser för arbetstagarorganisationernas skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till eller för arbets- tagar- och arbetsgivarorganisationernas skyldighet att anmäla kontakt- Sådana bestämmelser skulle visserligen kunna innebära en påtryckning för arbetstagar- och arbetsgivar- organisationerna att uppfylla sina skyldigheter. Enligt regeringen bör det dock vara tillräckligt med ett klargörande av att skyldigheten att ge in arbets- och anställningsvillkor som får krävas med stöd av stridsåtgärder vid utstationering gäller oavsett om arbetstagarorganisationen avser att vidta några stridsåtgärder eller inte. Med ett sådant klargörande utgår regeringen från att arbetstagarorganisationerna kommer att uppfylla den På samma sätt utgår regeringen från att parterna kommer att uppfylla skyldigheten att anmäla kontaktfunktioner Regeringen utgår även i övrigt från att parterna kommer att följa bestämmelsen om kontaktfunktion på avsett sätt. föreslås inte någon särskild påföljd kopplad till situationen att en kontaktfunktion inte anses ha fungerat på avsett sätt. Inlämnande av kollektivavtalsvillkor till ska inte påverka bedömningen av en stridsåtgärds lovlighet och inte heller av ett därefter träffat kollektivavtals giltighet. bestämmelser kunna innebära att arbetstagarorganisationerna blir mer måna om att lämna in aktuella kollektivavtalsvillkor. skulle dock innebära en alltför långtgående inskränkning av stridsrätten. Som framgår ovan bedömer regeringen dessutom att arbetstagar- organisationerna med det förslag som presenteras i propositionen kommer att uppfylla skyldigheten att lämna in kollektivavtalsvillkor. Det bedöms inte nödvändigt med en bestämmelse om att informationen om kollektivavtalsvillkor ska lämnas i form av ett särskilt formulär eller att det föreskrivs villkoren ska ges in. vara tillräckligt att föreskriva att de villkor som berörs av skyldigheten ska lämnas in till . Det bör i detta sammanhang inte införas någon myndighetskontroll av Regeringen bedömer att de föreslagna bestämmelserna om inlämnande av kollektivavtalsvillkor och anmälan av Prop. 2016/17:107 kontaktfunktioner kommer att följas och därmed uppfylla krav på transparens och förutsebarhet. Det finns inte anledning att föreslå medling, en arbets- grupp eller liknande åtgärd i syfte att försöka underlätta parternas arbete med att nå en överenskommelse om vilka villkor som ska anses vara sådana som får krävas vid utstationering till . Om det fram- kommer att parterna är oeniga i frågan kan den bli föremål för diskussion mellan parterna och lösas på det sätt som parterna själva väljer. 14.4.2Vilka berörs av regleringen? Arbetstagarorganisationer berörs av regleringen, både avseende skyldig- heten att lämna in kollektivavtalsvillkor till och skyldigheten att anmäla en kontaktfunktion till . Arbetsgivarorganisationer berörs av regleringen gällande skyldigheten att anmäla en kontaktfunktion till . Arbetstagare som utstationeras till liksom arbetsgivare som ut- stationerar eller avser att utstationera arbetskraft till berörs av regleringen i egenskap av mottagare av informationen. berörs i egenskap av att verket ska tillhandahålla information om inlämnande kollektivavtalsvillkor och uppgifter om anmälda kontaktfunktioner. 14.4.3 Kostnadsmässiga och andra konsekvenser Förslagen syftar till att förbättra möjligheterna för både utstationerande arbetsgivare och utstationerade arbetstagare att få vetskap om vilka vill- kor som kan komma att bli tillämpliga vid utstationering till . är till fördel för både arbetsgivare och arbetstagare och kan även under- lätta den fria rörligheten av tjänster. behöver kunna förutse och beräkna vilka kostnader och skyldigheter som i praktiken kan bli aktuella vid en utstationering i . utstationerad arbetstagare också ett befogat intresse av att på förhand kunna veta vilka villkor som kan komma att tillämpas i . Förslagen bedöms uppfylla de EU-rättsliga kraven på transparens och Att informationen om vilka villkor som kan komma att bli tillämpliga vid utstationering till förbättras är till fördel för både stora och små utstationerande företag. Förslaget kan antas ha en särskilt positiv effekt för små företag då det får antas att dessa i allmänhet har mindre resurser att lägga på att söka information om tillämpliga bestämmelser och villkor än större företag. I övrigt bedöms små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags inte påverkas av förslaget. Förslagen om förbättrad tillgång till information förutsätter medverkan av arbetsmarknadens parter. Arbetstagarorganisationernas arbete med att ta ställning till om deras centrala kollektivavtal innehåller sådana arbets- och anställningsvillkor som får krävas med stöd av stridsåtgärder vid utstationering kommer att 2016/17:107 ta i anspråk. Detsamma gäller för inlämnande av villkoren till Det är svårt att uppskatta hur mycket tid detta arbete kan komma att ta och vilken kostnad det kan medföra. avsnitt 6.2 får det dock antas att arbetstagarorganisationerna har god överblick över sina avtal och vilka villkor de innehåller, varför det inte bör bli alltför betungande att utföra den aktuella uppgiften. Både arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer ska anmäla en kontakt- Arbetet med att anmäla kontaktfunktion- er bör i sig inte medföra alltför stora kostnader för organisationerna. Kravet på kontaktfunktion kan dock innebära att organisationerna behöver inrätta en sådan särskild funktion för ändamålet eller anställa någon att inneha uppgiften, vilket kan medföra ökade kostnader. gäller om organisationerna inte redan har någon funktion som uppfyller de krav som anges i förslaget. Genom kontaktfunktionerna ska informat- ion om de arbets- och anställningsvillkor som får krävas med stöd av stridsåtgärder vid utstationering kunna lämnas. organisationerna kommer därför att behöva ta ställning till vilka dessa villkor är, vilket kommer att ta i anspråk och därmed medföra Det är svårt att uppskatta hur mycket tid detta arbete kan komma att ta och vilken kostnad det kan medföra. antas att även arbetsgivarorganisationerna har god överblick över sina avtal och vilka villkor de innehåller, varför det inte bör bli alltför betungande att utföra den aktuella uppgiften. Organisationerna kommer att behöva säkerställa att de personer som innehar uppgiften att vara kontaktfunktion har nödvändiga kunskaper om de aktuella kollektivavtalsvillkoren. Även detta medför en viss tidsåtgång och därmed också en kostnad, även om den får antas vara av mindre Dessa personer kommer att behöva vara tillgängliga för att besvara frågor om de relevanta kollektivavtalsvillkoren, vilket kommer att ta i anspråk och medföra vissa kostnader. Det är svårt att uppskatta i vilken omfattning personerna kommer att få frågor från utstationerande arbetsgivare och utstationerade arbetstagare och vilka kostnader detta kan komma att medföra. Det är, som framgår ovan, svårt att uppskatta storleken på de kostnader som kan uppkomma då kostnaderna bl.a. är beroende av hur organisationerna organiserar sitt arbete. Det får dock accepteras att bestämmelserna innebär ett visst arbetsmoment och vissa kostnader för både arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna för att kraven enligt har enligt utstationeringslagen ett upp- drag att tillhandahålla viss information om vad som gäller vid ut- Den föreslagna regleringen innebär för Arbets- miljöverket framför allt ett förtydligande av vad det uppdraget innebär. De eventuella ökade kostnader detta medför förväntas kunna hanteras inom ramen för nuvarande anslag. hjälpa till med information om kontaktfunktioner innebär att får en ny arbetsuppgift. anses vara av mindre omfattning och bedöms kunna hanteras inom myndighetens nuvarande anslag. Detsamma gäller de eventuella ökade kostnader som kan uppkomma till följd av att fler kollektivavtalsvillkor lämnas in till . Förslaget förväntas inte leda till några konsekvenser för kommuner Prop. 2016/17:107 eller landsting. Inte heller förväntas förslaget leda till några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning i olika delar av landet, offentlig service i olika delar av landet, jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen. 14.5Kontroll av efterlevnaden av direktivens skyldigheter 14.5.1Syftet med de föreslagna ändringarna samt alternativa lösningar Artikel 9 i tillämpningsdirektivet innehåller bestämmelser om vilka administrativa krav och kontrollåtgärder som får införas av medlems- staterna som nödvändiga för en effektiv övervakning av skyldigheterna i utstationerings- och tillämpningsdirektiven. Som framgår av avsnitt 7.2 och 7.3 anser regeringen att det finns behov av lagstiftningsåtgärder för att skapa en ändamålsenlig och effektiv kontroll av arbetsgivarens skyldigheter och för att arbetstagarorganisationen ska kunna få upp- lysning om en företrädare för arbetsgivaren som arbetsgivar- organisationen kan försöka inleda kollektivavtalsförhandlingar med. I propositionen föreslås i detta avseende två nya bestämmelser, en bestämmelse om skyldighet för arbetsgivare att på begäran tillhandahålla vissa handlingar för kontroll av kollektivavtalets efterlevnad och en bestämmelse om skyldighet att på begäran utse en förhandlingsbehörig företrädare. Beträffande skyldigheten att tillhandahålla handlingar föreslås att en arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal som reglerar villkoren för utstationerade arbetstagare i förhållande till en svensk arbetstagar- organisation på begäran av organisationen ska tillhandahålla vissa särskilt angivna handlingar. Det handlar om anställningsavtal, löne- specifikationer, tidrapporter och intyg över gjorda löneutbetalningar.