prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I förhållande till det första betaltjänstdirektivet har tillämpningsområdet utökats till att omfatta s.k. tredjepartsbetaltjänstleverantörer dvs. leverantörer av betalningsinitieringstjänster och kontoinformationstjänster. Direktivet ska vara genomfört i svensk rätt . Finansmarknaden förändras i snabb takt och nya aktörer har framför allt trätt in på betal tjänst-, kredit- och kapitalförvaltningsområdet. Detta är en utveckling som kan leda till nya och billigare tjänster vilket regeringen välkomnar. Regeringen har även gett ett uppdrag där myndigheten ska kartlägga, redo göra för samt identifiera hur myndigheten med beaktande av sina kärnprocesser (tillsyn, regel givning och tillståndsprövning, mål och service skyldighet) kan möta de frågeställningar och behov som kan uppkomma när finansiella företag erbjuder nya innovativa tjänster. Upp draget ska redovisas . kommer utredningen om gräsrotsfinansiering att redovisa sitt uppdrag (dir. 2016:70). Syftet med utredningen är att förbättra förutsättningarna för utvecklingen av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 gräsrotsfinansiering som en alternativ källa till finansiering för små och medelstora företag och säkerställa ett högt konsumentskydd och investerarskydd. I uppdraget ingår bl.a. att analysera behovet av en ny näringsrättslig reglering eller om befintlig lagstiftning behöver justeras. Effekter av utträde ur EU hanteras Mot bakgrund av beslut att lämna EU har regeringen arbetat med förberedelser inför förhandlingarna om utträde, ofta benämnt brexit, som inleddes . Regeringens arbete avseende finansmark nadsområdet har i första hand handlat om att analysera potentiella effekter av utträdet för svensk finansmarknad och identifiera svenska intressen inför förhandlingar om ett framtida avtal med . Regeringen har i detta sammanhang haft kontakt med finansbranschen, samarbetat med , Riksgälds kontoret och samt haft kontakt med ansvariga enheter inom . Regeringen har även inom ramen för EU:s förberedelser bidragit till framtagande av riktlin jer och förhandlingsdirektiv inför de regelrätta förhandlingarna. Särskilda insatser för att stärka konsumenternas ställning Regeringen fortsätter arbetet för att stärka konsumentskyddet på marknaden för finansiell rådgivning på olika sätt. Målet är att konsument skyddet ska vara likvärdigt oavsett om rådgiv ningen handlar om sparande i värdepapper eller i försäkring, som reglerna ska vara proportionerliga och ta hänsyn till de olikheter som finns när det gäller olika produkter och marknader. beslutade regeringen propositionen Nya regler om marknader för finansiella instru ment (MiFID II och MiFIR) (prop. 2016/17:162). Den nya regleringen skapar ökat kundskydd på värdepappersmarknadsområdet och bättre förutsättningar för Finans inspektionen att utöva en effektiv och kraftfull tillsyn. Bland annat införs skärpta regler för rådgivning om investeringar i syfte att minska risken för intressekonflikter. Reglerna innebär också att ett värdepappersinstitut som har informerat kunden om att det tillhandahåller investeringsrådgivning på oberoende grund inte får lämna råd om egna finansiella produkter. Lagändringarna träder i kraft . Nya regler för att stärka konsumentskyddet på bolånemarknaden trädde i kraft . Genom reglerna genomförs också ett EU- direktiv om konsumentkrediter som avser bostadsfastigheter (bolånedirektivet). För många människor är bostadsköpet den ekonomiskt mest betydande transaktion de gör i livet. tidigt befinner sig konsumenten ofta i ett kunskapsunderläge. En välfungerande bolåne marknad är därför av stor betydelse för många människors privatekonomi. Eftersom större delen av utlåningen till hushåll i består av bostadskrediter är bolånemarknadens funktion och stabilitet även av stor betydelse för samhälls ekonomin i stort. Genom den nya lagen (2016:1024) om verksamhet med bostads krediter har åtgärder därför vidtagits för att stärka konsumenternas ställning och främja en välfungerande bolånemarknad. Bestämmelserna i den nya lagen innebär bl.a. att konsumenten ska få tydligare information, bättre insyn i hur räntan bestäms och minst sju dagars betänketid att överväga ett erbjudande om en bostadskredit. Konsumenten ska också få ett förslag till en amorteringsplan. Hållbara val för fondsparande fattade regeringen beslut om lagrådsremissen Bättre förutsättningar för fondsparande och hållbara val. Proposition är planerad att överlämnas till . I lagrådsremissen föreslås ändringar i fondregelverket som innebär att fondförvaltare ska lämna hållbarhetsinformation. Kravet syftar till att underlätta för investerare att bedöma vilka hållbarhetsaspekter som beaktas i fondförvaltningen. I lagrådsremissen föreslås också att det ska vara möjligt för fondförvaltare att föra investeringssparkonton vilket ger fondförvaltare bättre förutsättningar att själva distribuera de fonder de förvaltar. Det föreslås även ändringar som innebär att provisions ersättningar kan differentieras för andelar i en och samma fond beroende på hur den distribueras. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I syfte att förbättra informationen till inve sterare om aktivitetsgraden i fondförvaltning har regeringen remitterat en promemoria med förslag som innebär att det ställs krav på fondförvaltare att redovisa aktivitetsgrad i fond förvaltningen vid förvaltning av värdepappers fonder och specialfonder. information om aktivitetsgraden får investerare bättre förutsättningar att bedöma om avgiften för förvaltningen motsvaras av förvaltningens aktivitetsgrad, vilket underlättar en jämförelse vid fondval. remitterades en departements promemoria med förslag till en ny lag om försäkringsdistribution (Ds 2017:17). I prome föreslås en ny lag som syftar bl.a. till att minska intressekonflikter på marknaden, öka konkurrensneutraliteten mellan olika aktörer som distribuerar försäkringar och att ge Finans inspektionen förbättrade möjligheter att bedriva en effektiv tillsyn. Enligt förslaget införs även ett förbud mot att ta emot och behålla tredjeparts ersättningar om rådgivningen är baserad på en opartisk och personlig analys. Genom den före slagna nya lagen genomförs försäkringsdistri butionsdirektivet (IDD) i svensk lagstiftning. Den nya lagen föreslås träda i kraft den 23 febru ari 2018, med vissa övergångsbestämmelser. Förslagen om att införa ett förbud mot att ta emot och behålla tredjepartsersättningar vid rådgivning på oberoende grund om finansiella instrument, och vid opartisk och personlig analys om försäkringar, syftar till att skapa förut sättningar för konsumenter att kunna få rådgivning om finansiella instrument och försäk ringar som är fria från intressekonflikter. Regeringen har ställts inför ett viktigt vägval om hur tjänstepensionsverksamhet ska regleras. Regeringen anser att det bör införas en modern och självständig sektorreglering för svenska tjänstepensionsföretag som enbart bedriver tjänstepensionsverksamhet. bereds ett lagstiftningsärende i som avser förslag till ny tjänstepensionsreglering som i svensk rätt genomför det reviderade tjänstepensions direktivet (IORP II-direktivet som ska genom föras i svensk rätt ). I ärendet bereds även vissa förslag till nationella bestämmelser som tar sin utgångspunkt i betänkandet En ny reglering för tjänstepensions företag (SOU 2014:57). För ett starkare konsumentskydd föreslås att kompletteras med en förstärkt solvensreglering. har enligt ett särskilt regeringsuppdrag lämnat förslag till en kapitalkravsreglering för tjänstepensionsföretag. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Syftet med lagstiftningen är att stärka konsumentskyddet. En utgångspunkt är att nå en balanserad lösning som innebär ett fullgott skydd för de ersättningsberättigade som det möjliggör en effektiv förvaltning av tjänstepensionsplaner. I IORP II-direktivet tas hållbarhetsfrågan upp genom att det i skälen anges att medlemsstaterna bör ålägga företagen att uttryckligen redovisa när miljöfaktorer, sociala faktorer och företags styrningsfaktorer beaktas vid investeringsbeslut och hur de ingår i deras riskhanteringssystem. Pensionsgruppen, som är en arbetsgrupp för vårdande av pensionsöverenskommelsen (S 2007:F), har enats om att genomföra en rad reformer av premiepensionssystemet. Refor merna syftar dels till att underlätta för fler sparare att få en hög avkastning på sitt sparande, dels till att öka säkerheten inom premie pensionen. Åtgärderna för att underlätta för fler sparare att få en hög avkastning på sitt sparande inom premiepensionen kommer att ske med utgångspunkt i de förslag som lämnas i betänkandet Fokus premiepension (SOU 2016:61). Åtgärderna för att öka säkerheten kommer att ske med utgångpunkt i Pensions myndighetens svar på ett regeringsuppdrag om stärkt konusmentskydd inom premiepensionen (Fi2016/04460/FPM). Pensionsgruppen har också enats om att införa skärpta hållbarhets kriterier för de fonder som finns representerade på . Parallellt med nämnda reformer kommer Pensions gruppen att utreda hur premiepensionssystemet ska vara utformat . AP-fondernas placeringar blir mer hållbara Regeringen har i samråd med Pensionsgruppen tagit fram ett förslag till ändrade placeringsregler och en moderniserad styrning av hållbarhets frågor i förvaltningen för Första–Fjärde AP- fonderna. Förslaget innebär att minsta andel räntebärande värdepapper med låg kredit- och likviditetsrisk sänks från , att begränsningen av onoterade värdepapper tas bort och ersätts av en högsta andel illikvida till gångar samt att kravet på extern förvaltning tas bort. Förslaget remitterades och ambitionen är att de nya reglerna ska börja tillämpas (Fi2017/02972/FPM). Ingen förändring föreslås av det övergripande målet för förvaltningen eller 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 av övriga regler som gäller för AP-fonderna. Mycket har hänt på de finansiella mark naderna sedan dagens regelverk trädde i kraft . Utbudet av investeringsmöjligheter har ökat kraftigt både på grund av den tekniska utvecklingen, men även på grund av förändrade makroekonomiska förutsättningar. Genom att effektivisera placeringsreglerna ges AP-fonderna bättre förutsättningar att kunna uppnå målet för förvaltningen, att långsiktigt maximera avkast ningen i förhållande till risken i placeringarna, särskilt i rådande lågräntemiljö. Effektivare flytträtt vid pensionssparande För att förbättra flytträtten för pensionssparare har remit terat en promemoria med förslag som rör både möjligheten att flytta värdet i en eller flera pensionsförsäkringar till en annan pensions försäkring och flyttavgifter (Fi2017/03918/FPM). När det gäller möjligheterna att flytta värdet i en eller flera pensionsförsäkringar finns vissa begränsningar i inkomstskattelagen (1999:1229). Det remitterade förslaget syftar till att möjlig göra en sammanslagning och därigenom under lätta för konsumenten att få en helhetsbild av sin pension, men även ge möjligheter till bättre vill kor och lägre avgifter. Förslaget innebär även att reglerna i försäkringsrörelselagen (2010:2043) om flyttavgifter preciseras och förtydligas. har på regeringens uppdrag följt upp den branschöverenskommelse som trädde i kraft . Upp följningen visade i huvudsak att det har förekommit ett antal igångsättningssvårigheter för företagen och att uttag av rörliga avgifter kan leda till höga avgifter vid flytt av stora belopp. ifrågasätter de rörliga avgiftsmodellerna eftersom en flytt av en sådan pensionsförsäkring kan medföra orimligt höga avgiftsnivåer, vilket leder till inlåsning av kapitalet. De ovan nämnda förslagen syftar till att undanröja denna effekt. De planerade åtgärderna ger konsumenterna ökade möjligheter att agera för att uppnå ett bättre slutligt pensionsutfall och innebär därmed en stärkt konsumentnytta. En ny ordning för redovisningstillsyn Övervakningen av sådan regelbunden finansiell information som ska offentliggöras av svenska företag vars aktier eller skuldebrev är upptagna till handel på en reglerad marknad sköts för när varande av börserna. har Finansin spektionen tagit fram en promemoria med ett förslag som innebär att den löpande gransk ningen istället ska utföras av sed på värdepappersmarknaden genom ett sakorgan benämnt . Promemorian har remitterats och avsikten är att den, tillsammans med remissynpunkter, ska ligga till grund för en lagrådsremiss och en proposition. En ny ordning för redovisningstillsynen bör kunna träda i kraft . Stärkt motståndkraft inom finansiell infrastruktur har presenterat ett antal förslag rörande s.k. centrala motparter. En central motpart är en aktör som agerar mellanhand mellan köpare och säljare i en finansiell transaktion. Centrala motparter har fått en ökad roll globalt sedan genomförandet av en överenskommelse som gjordes 2009 inom G20. De förslag som har presenterats rör dels inrättandet av ett krishanteringsramverk för centrala motparter, dels förslag rörande hur tillsyn av centrala motparter belägna inom EU respektive i tredjeland ska organiseras. Där utöver föreslås revideringar i Europaparla mentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (Emirförordningen). Regeringen deltar aktivt i detta arbete. Bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism gäller en ny lag om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (se prop. 2016/17:173). Genom denna lag genomförs EU:s fjärde penningtvättsdirektiv och merparten av de internationella åtaganden som gjort på området, i första hand Fatfs rekommendationer. På så sätt säkerställs hållbar heten i det finansiella systemet ytterligare genom att finansiell brottslighet bättre motverkas. De senaste årens händelser har gett upphov till en rad nya regleringsåtgärder på detta område, främst på det internationella planet. Eftersom de som vill tvätta pengar eller finan siera terrorism ofta rör sig över gränser måste även regleringen vara gränsöverskridande för att vara effektiv. Inom EU förhandlas i skrivande stund en revidering av det fjärde penningtvätts 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Denna revidering kommer därefter att föranleda ändringar i svensk lagstiftning – t.ex. kommer ett register över bank- och betalkonton att behöva föras. Regeringen kommer att återkomma till med en proposition i denna fråga. För en effektiv samordning och informations försörjningen mellan det stora antalet invol verade myndigheter och andra aktörer har regeringen i förordning beslutat om en ny samordningsfunktion som ska placeras vid . genomfört ett nytt regelverk för hållbarhets rapportering till följd av ett EU-direktiv som gäller fr.o.m. . För att driva på utvecklingen av hållbarhetsarbetet omfattar den svenska lagstiftningen fler företag än som krävs enligt EU:s miniminivå. Skärpta krav på redovisning av hållbarhets faktorer i förvaltningen har tillkommit i den nya EU-gemensamma tjänstepensionsregleringen (IORP II-direktivet) som ska genomföras i svensk rätt samt i ovan nämnda lagrådsremiss om hållbara val för fondsparande. På nationell nivå föreslår regeringen att det i lag ska anges att AP-fonderna ska förvalta 4.5.2Initiativ för att nå målet om en fondmedlen föredömligt genom ansvarsfulla finns ett nytt mål inom finansmarknadsområdet som anger att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling, exempelvis i enlighet med Agenda 2030 och de globala hållbarhetsmålen. För att hållbarhet ska få ett faktiskt genomslag krävs att den integreras i alla verksamhetsområden såsom bank-, försäkrings- och fondmarknaden samt på global, nationell och regional nivå. Detta kräver samarbete och engagemang mellan regering, myndigheter och branschaktörer. Hållbarhet en del av det generella finansiella regelverket Regeringens ambition är att hållbar utveckling ska vara en del av det generella regelverket. Först då kan de risker och möjligheter, som exempelvis klimatförändringar medför, beaktas vid prissättningen av olika tillgångar och kapitalet kommer att kunna investeras mer hållbart. Det innebär att risker för felpris sättningar minskar vilket gynnar den finansiella stabiliteten. Att integrera hållbarhet i den generella verksamheten är en prioriterad fråga för regeringen både internationellt och nationellt. EU och kapitalmarknadsunionen (CMU) utgör en viktig plattform för att integrera hållbarhet i det generella finansiella regelverket eftersom regelverk är effektivare när det tillämpas på bred front. Kommissionen har tillsatt en expertgrupp för att främja hållbara investeringar inom EU som ska lämna sina rekommendationer . En förutsättning för att integrera hållbarhet i det generella regelverket är transparens och tillgång till hållbarhetsinformation. investeringar och ansvarsfullt ägande utan att ge avkall på målet om hög avkastning samt att hållbarhetskriterierna på skärps. Utveckling av scenarioanalyser avseende klimatrelaterade risker har en nyckelroll för att bidra till att uppnå hållbarhetsmålet för finans marknaden. Insatserna ska syfta till att arbetet med hållbarhet och klimatrelaterade risker ska vara en naturlig del av de finansiella företagens affärsmodeller och riskhantering, och därmed också vara en naturlig del av den finansiella till synen och regleringen. Exempelvis genom att utveckla rapporteringen av hållbarhetsaspekter, att följa och stödja utvecklingen av scenario- analyser avseende risker som aktualiseras av klimatförändringarna såväl som den accelererade utfasningstakten av fossila bränslen, samt för bättra konsumentinformationen. En internationell arbetsgrupp, initierad av G20 och (), presenterade ett antal rekommen dationer för hållbarhetsrapportering och hur scenarioanalyser kan användas för att analysera klimatrelaterade risker. avser att samla de svenska branschaktörerna för att diskutera hur dessa rekommendationer kan implementeras i . har även inlett en dialog med svenska branschaktörer om hur klimatförändringar skulle kunna inte greras som en riskfaktor i stresstester för banker och försäkringsföretag. Branschinitiativ stödjer den hållbara utvecklingen Hur finansmarknadens aktörer agerar har en avgörande betydelse för att uppnå hållbarhets målet. Regeringen har fört samtal med före 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 trädare för finansbranschen för att främja större genomlysning och öppenhet i samband med kreditgivning till företag, utifrån ett miljö- och hållbarhetsperspektiv. har tillsammans med ett antal banker enats om standardiserad information som beskriver hur de beaktar hållbarhet i sin kreditgivning till företag. publiceras på respektive banks webbplats och är riktat till konsumenter som vill få en översikt över hur olika banker arbetar med hållbarhet, till vilka företagssektorer de lånar ut och vilka sektorer de undviker. Ambitionen är att alla medlemsbanker ska publicera motsvarande informationsblad senast . Marknaden för gröna investeringar och gröna obligationer främjas Regeringen har främjat utvecklingen av gröna investeringar. Flera olika statliga aktörer erbjuder lån och riskkapital till gröna investeringar och flera statliga och kommunala bolag ger ut gröna obligationer. En grön riskkapitalfond har upprättats som ska investera i små och medelstora företag som erbjuder varor och tjänster som minskar klimat utsläppen. Fonden inriktar sig på företag i start- fasen och satsningen uppgår till . Ambitionen är att investeringar ska genomföras i ca 50 företag . Fonden administreras av men finansieras gemensamt av , , och Europeiska regionala utvecklingsfonden. Regeringen verkar också för att internationella finansiella institutioner, exempelvis Nordiska investeringsbanken och , , i ökad utsträckning ska kanalisera klimatinvesteringar. Ett grönt finanscenter i samarbete mellan MISTRA och i etableras i . kommer utredningen om gröna obligationer att redovisa sitt uppdrag (dir. 2016:109). I uppdraget ingår bl.a. att analysera hur marknaden för gröna obligationer kan främjas och bl.a. att inventera vilka möjliga projekttyper inom miljö och klimatområdet som skulle kunna finansieras med gröna obligationer och närliggande finansieringslösningar. 4.6.1Ärendet och dess beredning I promemorian Ett ökat avgiftsuttag till reso lutionsreserven, som har upprättats inom , föreslås att de samman lagda resolutionsavgifterna ska uppgå till av det totala avgiftsunderlaget (i stället för ) samt att målnivån för resolutionsavgiften tas bort och riskavgiften slopas. Det föreslås också att det görs några språkliga och redaktionella ändringar i lagen (2015:1016) om resolution, förkortad . Promemorians lagförslag finns i bilaga 1, avsnitt 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1, avsnitt 2. En remissammanställning finns tillgänglig i (Fi2017/00971/B). I detta avsnitt behandlas promemorians förslag. Därutöver behandlas ett tillkännagivande från (se avsnitt 4.6.3). Slutligen föreslås vissa följdändringar i marknads föringslagen (2008:486), förkortad MFL, och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Regeringens förslag om ett ändrat avgiftsuttag till resolutionsreserven bygger på en överens kommelse med . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 1, avsnitt 3. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 1, avsnitt 4. Efter föredragningen i Lagrådet har beslutat att en hänvisning till lagen (2017:425) om elektroniska cigaretter och påfyllnings behållare ska göras i 1 § MFL (se bet. 2016/17:FiU35 och rskr. 2016/17:353). Mot denna bakgrund har lagförslaget 2.1 justerats något. Ändringen är författningsteknisk och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats i denna del. och rådets direktiv /59/EU av om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv /891/EEG och och rådets direktiv /24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (krishanteringsdirektivet) har i svensk rätt – och såvitt nu är av intresse – genomförts i (se prop. 2015/16:5). Regelverket om krishantering innebär i korthet att får ta kontroll över ett företag i kris i syfte att rekonstruera eller avveckla verksamheten, om det behövs för att värna den finansiella stabiliteten (s.k. resolution). Resolutionsreserven utgörs av medel på ett räntebärande konto i och andra tillgångar som anges i 27 kap. 5 § första stycket 5 (se 27 kap. 2 § andra stycket samma lag). I och med att resolutionsreserven utgörs av medel på ett konto i påverkar avgiftsuttaget till resolutionsreserven det finansiella sparandet. Till resolutionsreserven har det kopplats dels en kreditram, som uppgår till , dels en garanti ram, som uppgår till . Resolutionsreserven ska finansiera de åtgärder i resolution som framgår av 27 kap. 1, 4 och 10 §§ . Bestämmelserna i 27 kap. innebär att kostnader för de aktuella åtgärderna i resolution som utgångspunkt ska bäras av medel och till gångar som förs till resolutionsreserven genom –en engångsöverföring från stabilitetsfonden (se artikel 100.6 andra stycket i kris hanteringsdirektivet och prop. 2015/16:5 s. 633 f.), –resolutionsavgifter enligt 27 kap. 13 och 15 §§ , 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 –riskavgifter enligt 27 kap. 18 § , –dröjsmålsräntor enligt 27 kap. 21 och 22 §§ samt artikel 13.4 i Europeiska kom missionens delegerade förordning (EU) 2015/63 av om kom plettering av och rådets direktiv /59/EU avseende för handsbidrag till finansieringsarrangemang för resolution (förordningen om reso lutionsavgifter), och –tillgångar, återbetalningar, ersättning, ränta eller annan kompensation som Riksgälds kontoret får avseende åtgärder som vidta gits enligt och finansierats med medel ur resolutionsreserven (se 27 kap. 5 § första stycket 5 ).