prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Myn- digheterna har påbörjat ett gemensamt utveck- lingsarbete med denna inriktning. Regeringen kommer att följa upp det påbörjade arbetet och vid behov vidta åtgärder. Snabbare etablering av nyanlända Antalet deltagare i etableringsuppdraget har ökat kraftigt och väntas vara fortsatt högt och . är andelen som övergår till arbete och utbildning, både under och efter tiden i etableringsuppdra- get, för låg. Ett stort antal deltagare i etableringsuppdraget är förväntat utifrån det höga antalet asylsökande . Det innebär att antalet i arbetskraf- ten som varit i landet ökar. Detta kan motverka en nedgång i arbetslösheten eftersom det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. De insatser som ges inom etableringsuppdraget är en investering som stärker individens möjligheter till arbete eller vidare studier. Arbetsmarknadsetableringen måste bli mer effektiv för nyanlända, både för dem som har 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden och för dem som är i behov av utbildning. Andelen nyanlända som lämnar etableringsupp- draget för arbete eller studier behöver öka, sär- skilt andelen kvinnor. Ett nytt regelverk för effektivare etablering För att öka effektiviteten inom etableringsupp- draget träder ett nytt regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet i kraft . En central del i det nya regelverket är att kraven på individen tydliggörs. Arbetsför- medlarna ska få möjlighet att fokusera mer på att ge rätt insatser utifrån individens behov. Etable- ringsuppdraget ska göras mer likt Arbetsför- medlingens övriga verksamhet och myndighet- ens samlade resurser ska användas mer effektivt. I samband med översynen har det även gjorts förändringar i reglerna om hur lön ska samord- nas med den ersättning som lämnas vid delta- gande i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Samordningen innebär att ersättningen ska minska med den lön eller andra anställningsför- måner som programdeltagaren får för . Behov av förstärkta etableringsinsatser Regeringen har vidtagit och avser att vidta ytter- ligare åtgärder i syfte att öka möjligheterna för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Närmare hälften av dem som lämnar etable- ringsuppdraget är i behov av fortsatt stöd inom jobb- och utvecklingsgarantin. Därför är det fortsatt viktigt att insatserna i garantin svarar upp mot de behov som finns för att påskynda de nyanländas etablering. Regeringen har utvidgat målgruppen för extratjänsterna till att även omfatta nyanlända. Vidare har subventionsgraden i nystartsjobb ökat för nyanlända. Regeringens uppdrag till myndigheterna att tillhandahålla praktikplatser för nyanlända och för personer med funktionsnedsättning går in på sitt sista år. Utfallet har varit positivt så här långt och regeringen överväger att förlänga upp- dragen. Arbetet inom ramen för det förlängda upp- draget om förenklade och mer effektiva proces- ser för nyanlända vid valda servicekontor är också av vikt för att påskynda etablering av nyanlända. Regeringen avser att utöka och förlänga sats- ningen på Jobbsprånget. Jobbsprånget är en satsning på praktikplatser för nyanlända som har högre utbildning inom områden där efterfrågan på arbetskraft är stor, och drivs av Kungl. (), se vidare utg. omr. För en närmare redovisning av regeringens politik för nyanlända invandrares etablering (se utg.omr. 13 avsnitt 3). Arbetslöshetsförsäkringen syftar till att skapa ekonomisk trygghet under omställning till arbete. Alltför få arbetslösa får del av denna trygghet. Den översyn av arbetslöshetsförsäkringen som pågår inom har fortsatt med att se över regelverket i syfte att underlätta för fler att kvalificera sig för ersättning och ansluta sig till försäkringen. Översynen omfattar även andra frågor som tidi- gare utretts av den parlamentariska socialförsäk- ringsutredningen (SOU 2015:21). Regeringen avser att lämna förslag på förändrade regler om bl.a. samordning av pension och arbetslöshets- ersättning, rätt till ersättning vid förtroendeupp- drag samt vissa efterfrågade administrativa för- enklingar. antog proposition (2016/17:58) Uppgifter på individnivå i arbets- givardeklarationen. Ett nytt system med upp- gifter på individnivå, dvs. per betalningsmotta- gare i arbetsgivardeklarationen i stället för i kontrolluppgiften, kommer att införas stegvis fr.o.m. . har med anledning av detta påbörjat ett arbete avseende om och hur uppgifterna på individnivå i arbets- givardeklarationer bör påverka arbetslöshetsför- säkringens utformning. Tillgången till inkomst- uppgifter från arbetsgivardeklarationerna gör att det finns potential att skapa en modern arbets- löshetsförsäkring med ökad tillgänglighet, högre administrativ effektivitet för både arbetslöshets- kassor och arbetsgivare och större förutsebarhet och rättsäkerhet för enskilda. Nuvarande karensvillkor i arbetslöshetsför- säkringen innebär att en arbetssökande inte kan få ersättning i en ersättningsperiod. För att förbättra de arbetslö- sas ekonomiska trygghet och bättre tillgodose internationella åtaganden avser rege- ringen att föreslå en sänkning av karensvillkoret . Flera jobb som kan vara en väg in på arbets- marknaden kräver körkort. För att förbättra möjligheten till etablering på arbetsmarknaden och stimulera till högre genomströmning i gym- nasieskolan avser regeringen att införa en möj- lighet till lån avseende utbildning för B-körkort. Lånet är avsett att finansiera körkortsutbild- ning vid godkända trafikskolor, och avses i ett första steg riktas till vissa arbetslösa i åldern att kunna ta lån för körkortsutbild- ning. I ett andra steg utvidgas målgruppen till unga i åldern 19–som avslutat en gymnasie- utbildning. Den närmare utformningen av vill- koren för lånet kommer att presenteras senare (se även utg.omr.15 avsnitt 3.6.9). Minskad långtidsarbetslöshet i socialt utsatta områden Ett reformprogram för åren 2017–2025 som syftar till att lyfta socialt utsatta områden och motverka segregation har påbörjats. Programmet fokuserar på fem områden, däribland att minska långtidsarbetslösheten, se utg. omr. 13 avsnitt 6. Flera av satsningarna inom arbetsmarknadspoli- tiken och vad gäller nyanländas etablering kan också bidra till att minska och motverka segre- gation. Sammanfattande redovisning av reformer och finansiering Tabell 3.7 Beräknade utgifter inom området Arbetsmarknad Ett enklare och mer effektivt system för Tak introduktionsjobb och extratjänster Sänkt tak nystartsjobb m.m. Avskaffande av traineejobb 1 Nya regler för fastställande och Fler nyanlända i arbete och utbildning Främjandemedel för bl.a. snabbspår Nytt regelverk för nyanländas etablering 2 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Succesiv höjning av taket i lönebidrag Nya regler för fastställande och Avskaffande av högre aktivitetsstöd för Flytt av anslag 1:4 från utg.omr. Lån till körkort 4 Begränsningar i föräldrapenningen 5 Borttagande av en karensdag i a-kassan mot osund konkurrens 6 Deltagande i programmet PIAAC 7 Arbetet mot människohandel 8 -0,2 -0,2 -0,2 Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Innebär även minskade utgifter under utg.omr. 15 och 16 med sammanlagt 2018, 2019 och 2020. 2Samtidigt ökas anslaget 2:1 inom utg.omr. 10 med 2018, 2019 och 2020. 2018 beräknas anslaget 1:4 Ersättning till insatser för vissa nyanlända invandrare inom utg.omr. 13 under anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. 4Samtidigt ökas anslaget 1:8 inom utg.omr. 15 med 2018, 2019 och 2020. 5Samtidigt minskas anslaget 2:1 Föräldraförsäkring inom utg.omr. 12 med motsvarande belopp. 6Samtidigt ökas anslaget 2:1 inom området Arbetsliv med motsvarande belopp. 7Samtidigt ökas anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning inom utg.omr. 16 med motsvarande belopp. 8Samtidigt ökas anslag 3:2 inom utg.omr. 13 med motsvarande belopp. 9Nettoutgifter under utg.omr. exklusive statliga ålderspensionsavgifter, effekter på budgetens inkomstsida och flytt av anslag 1:4 Ersättning till insatser för vissa nyanlända invandrare inom utg.omr. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.8 Utgifter per anslag inom området Arbetsmarknad 1:2 Bidrag arbetslöshets- ersättning och 1:8 Inspektionen för arbetslöshets- 1:12 Nystartsjobb och stöd för 1:13 Lån till körkort Åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen Svensk arbetsmarknad utvecklas starkt. Inom allt fler sektorer och regioner råder dock brist på arbetskraft. Det gäller såväl välfärdssektorn som den privata sektorn, inte minst branscher som bygg, industrin och industrinära tjänsteföretag. Regeringen inledde samtal med arbetsmarknadens parter på central nivå om hur politiken kan utvecklas för att klara kompe- tensförsörjningen . Rege- ringen för även samtal med företrädare för branscher och för den regionala nivån. Rege- ringen har vidtagit och avser att vidta ytterligare åtgärder inom flera politikområden i syfte att förbättra kompetensförsörjningen. (A2016:03) fick uppdrag att föreslå hur den statliga arbetsmarknadspolitiken i ökad utsträckning ska kunna samverka med relevanta aktörer på regional och lokal nivå i syfte att stärka kompe- tensförsörjningen (dir. 2017:71). Snabbspår är ett regeringsinitiativ där Arbetsförmedlingen arbetar tillsammans med branscherna för att ta tillvara nyanländas kompetens samt bidra till bristyrkesförsörjningen. Regeringen har också tillsatt utredningen om trygghet, utveckling och omställning i anställning (dir. 2017:56). I denna budgetproposition lämnas förslag som rör lån för finansiering av körkortsutbildning för vissa arbetslösa och ett förenklat system för anställ- ningsstöden. innebär en förstärkning i antalet utbildningsplatser, men också andra viktiga reformer för en stärkt kompetensförsörjning. fick i uppdrag (U2016/02335/S) att i samarbete med Univer- sitetskanslersämbetet ta fram prognoser över skolans och förskolans behov av lärare och för- skollärare. Regeringen gav Univer- sitetskanslersämbetet i uppdrag (U2017/ 03135/UH) att kartlägga hur universitet och högskolor samverkar med externa parter i frågor avseende dimensionering av utbildning. Regeringen har också infört en rätt till behö- righetsgivande kurser inom komvux och infört ett studiestartsstöd fr.o.m. . En valideringsdelegation (dir. 2015:120) har tillsatts (se utg.omr. I denna budgetproposition lämnas förslag som rör en utökning av antalet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 utbildningsplatser inom regionalt yrkesvux, , folkhögskolan samt högskolan (se utg.omr. På uppdrag av regeringen har två samordnare närmare belyst arbetskraftssituationen inom byggbranschen och lämnat förslag på åtgärder (N2016/07931/PBB). Förutom generella arbets- marknads- och utbildningspolitiska åtgärder med relevans för byggsektorn föreslår rege- ringen i denna budgetproposition även en sats- ning på högskoleutbildningar inom samhälls- byggnadssektorn. Kompetensförsörjning är ett av fyra fokusområ- den för regeringens nyindustrialiseringsstrategi Smart industri (N2016/00496/FÖF). Rege- ringen avser att ta fram en ny uppdaterad hand- lingsplan för Smart industri och avser bl.a. att anslå medel till en satsning på praktikplatser för nyanlända som har högre utbildning inom områden som är relevanta för industrin. Insatser inom den regionala tillväxtpolitiken Kompetensförsörjning är ett av fyra prioriterade områden för den regionala tillväxtpolitiken. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar kan, med kompetensplattformarna som verktyg, samla berörda aktörer, bidra till utbildningspla- neringen och därmed förbättra matchningen regionalt. fick i uppdrag att ta fram förslag på riktlinjer för regionalt kompetensförsörjningsarbete. Tillväxt- verkets förslag på riktlinjer redovisas under utg. omr. 19 Regional tillväxt. Hälso- och sjukvårdspolitiska insatser Regeringen ger stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården genom professionsmiljarden som fördelas till lands- tingen (se utg.omr. Även satsningen på kvin- nors hälsa och förlossningsvård ger stöd till landstingens arbete med kompetensförsörjning. Regeringen har också –2016 haft flera tematiska samtal om kompetensför- sörjning med berörda aktörer. Som ett led i arbetet gav regeringen i uppdrag till och att analysera och föreslå hur samverkansarenor på nationell och regional nivå mellan aktörer med ansvar för kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården kan utvecklas långsiktigt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 913 615 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 715 382 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Arbetsförmedlingens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för viss del av den statliga nationella medfinansieringen av det nationella socialfonds- programmet för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020. Anslaget får därutöver användas för medfinan- siering av projekt inom regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020, som ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspoli- tiken. Tabell 3.10 Uppdragsverksamhet Tjänsteexport Uppdragsverksamheten avser tjänsteexport som i huvudsak finansieras av Styrelsen för interna- tionellt utvecklingsarbete (Sida) och EU. Verk- samheten sker i enlighet med inriktningen för det svenska biståndet och EU:s prioriterade områden. Insatserna består i att utveckla styr- ning, organisation, tjänster och metoder på arbetsförmedlingar inklusive arbetslivsinriktad rehabilitering. Det ackumulerade överskottet i verksamheten uppgick till . För att minska onödig administration och skapa bättre förutsättningar för flexibilitet och effekti- vitet inom etableringsuppdraget, träder ett nytt regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet i kraft . Det nya regelverket skiljer sig från det gamla i vissa avse- enden som har smärre påverkan på antalet delta- gare. Reformen medför också ändringar i ansvarsfördelningen mellan Arbetsförmedlingen och (se avsnitt 3.5). Det nya regelverket innebär att utgifterna beräknas öka med 2018, 2019 och med 2020. Den förändrade ansvarsfördelningen mellan Arbetsförmedlingen och innebär att övertar ansvaret för handläggningen av etableringsersättningen (prop. 2016/17:100, bet. 2016/17:KU26, rskr. 2016/17:305). Med anledning av detta överförs 2018, 2019 och 2020 från anslaget till anslag 2:1 inom utg.omr. 10 Ekonomisk trygghet vis sjukdom och funk- tionsnedsättning. infördes en begränsning av rätten till föräldrapenning för föräldrar som kommer till med barn (SFS 2017:559). Begränsningen antas öka antalet deltagare i etableringsuppdraget. På ändringsbudget i sam- band med denna budgetproposition föreslås därför att anslaget ökas med . Utgifterna beräknas därefter öka med 25 miljo- ner kronor . Begränsningen innebär att anslaget 2:1 Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn minskas med motsvarande belopp. Övriga förändringar sker med anledning av tidigare aviserade beslut. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 8 . beräknas anslaget till 8 respektive 7 . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. 3.6.21:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:2 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för aktivitets- stöd, utvecklingsersättning, statliga ålderspens- ionsavgifter samt statsbidrag till arbetslöshets- kassor enligt lagen (1997:239) om arbetslös- hetskassor. Anslaget får användas för utgifter för vad avser aktivitetsstöd för en viss del av den statliga nationella medfinansieringen av det nationella socialfondsprogrammet för investering för till- växt och sysselsättning för programperioden –2020. Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av sådana projekt inom regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020, vilka ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 1:3 Kostnader för arbets- marknadspolitiska program och insatser. erhöll i genomsnitt ca 65 000 perso- ner arbetslöshetsersättning vid hel- tidsarbetslöshet, vilket var ca 6 000 färre än 2015. Antalet personer som uppbar ersättning vid del- tidsarbetslöshet var ca 23 000, vilket var 3 000 färre än 2015. Som deltidsarbetslös ersättnings- tagare räknas den som under måna- den har arbetat och erhållit arbetslöshetsersätt- ning under en och samma vecka. uppgick utgifterna för arbetslöshets- ersättning till totalt . Det innebar att utgifterna minskade med jämfört med . Inte har utgifterna och antalet ersätt- ningstagare varit lägre. har regeringen, med stöd av 93 a § lagen om arbetslöshetskassor, lämnat ett bidrag om till små arbetslös- hetskassor för att kompensera deras höga admi- nistrativa kostnader per medlem. Utgifterna för arbetslöshetsersättning beräk- nas uppgå till , vilket är mindre än ursprungligt beräknade medel i statens budget. Jämfört med bedömningen ekono- miska vårproposition beräknas utgifterna för arbetslöshetsersättning minska med 2017, 2018, 2019 och med 2020. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 uppgick antalet deltagare i arbets- marknadspolitiska program som berättigar till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning till i genomsnitt 173 000 personer enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Detta innebär en minskning med 3 500 personer jäm- fört med 2015. Av deltagarna var det ca 17 500 som fick etableringsersättning och ca 7 000 som fick sin försörjning genom rehabiliteringspen- ning. Dessa utgifter belastade utg.omr. 13 Jäm- ställdhet och nyanlända invandrares etablering respektive utg.omr. 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Antalet deltagare med annan ersättning än aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning har ökat , vilket har bidragit till att kostnaderna för aktivitetsstöd inte i samma utsträckning har följt antalet deltagare i insatserna. uppgick utgifterna för aktivitetsstöd, inklusive utvecklingsersättning, till 13 415 miljo- ner kronor, vilket var en minskning med jämfört med . Utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklings- ersättning beräknas uppgå till 2017, vilket är högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget . Jämfört med bedömningen ekono- miska vårproposition beräknas utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning öka med 2017 för att därefter minska med 2018, 2019 och 2020. Arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd är belagda med statliga ålderspensionsavgifter som uppgår till av den utbetalade ersättningen. Det preliminära beloppet som beräknas , korrigeras med efter- släpning utifrån utfall genom ett s.k. reglerings- belopp. Avsatta medel för avgiften utbetalas med en tolftedel av beloppet från Arbetsförmedlingen till . utbetalades i statliga ålderspensionsavgifter. Utgifterna för statliga ålderspensionsavgifter 2017 kommer att uppgå till , vilket inklude- rar regleringsbeloppet som motsvarar ett negativt saldo om . beräknas utgifterna bli , vilket inkluderar regleringsbeloppet för 2015 som minskar utgifterna med . Anslagssparandet uppgick till och har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. beräknas utgifterna på anslaget uppgå till , vilket är lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget . Kommande år minskar utgifterna med 2018, 2019 och 2020 jämfört med budgetpro- positionen . Reformer och finansering som redovisas i avsnitt 3.5 innebär att anslaget minskar med 2018, 2019 och med 2020. I tabell 3.13 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budget- propositioner samt förslag i denna budgetpropo- sition som påverkar anslagsnivån 2017 och framåt. Övriga makroekonomiska förutsätt- ningar är t.ex. effekten av ändrade antaganden om antalet arbetslösa samt antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Jämfört med ekono- miska vårproposition beräknas utgifterna öka med 2017 för att därefter minska med 2018, 2019 och 2020. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 1:3 Kostnader för arbets- marknadspolitiska program och insatser. Syftet är att Arbetsförmedlingen ska kunna ha en viss flexibilitet i medelsanvändningen i avvägningen mellan programplatser med aktivitetsstöd och kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Regeringen bedömer vidare att det inte före- ligger behov av ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 22 . Av detta belopp beräknas 10 10 182 814 000 utvecklingsersättning och 1 för statliga ålderspensionsavgifter. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2020 beräknas anslaget till 20 956 319 000 kro- Anslaget får användas för utgifter för en viss nor respektive 20 . del av den statliga nationella medfinansieringen av det nationella socialfondsprogrammet för Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 investering för tillväxt och sysselsättning för Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd programperioden –2020. användas för utgifter för medfinansiering av sådana projekt inom regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning för Förändring till följd av: programperioden –2020, vilka ligger i linje -2 162 157 -3 548 104 -4 160 547 med målen för den svenska arbetsmarknadspoli- -1 000 000 -1 120 000 Anslaget får även användas för utgifter för program och insatser för kvinnor och män som omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för eta- bleringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. aktivitetsstöd för unga med Borttagande av en karensdag Nytt regelverk för nyanländas -2 583 234 -2 940 895 -2 610 487 Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.6.31:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 8 2019–2028. Skälen för regeringens förslag: Arbetsmark- nadspolitiska program och insatser där det läm- nas ersättning för kringkostnader pågår normalt men kan pågå längre, vilket medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för ansla- get 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 8 2019–2028. 1Inkluderar anslaget 1:4 Ersättning till insatser för vissa nyanlända invandrare inom utg.omr. 2Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för arbets- marknadspolitiska program och insatser. Av anslaget får högst användas för ändamål enligt anslaget 1:2 Bidrag till arbets- löshetsersättning och aktivitetsstöd. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14