prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — –Skogssäter (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Driftövervakningskommunikation: Nuvarande driftövervakningssystem har uppnått sin tekniska livslängd och behöver förnyas. Investeringen beräknas uppgå till P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 , varav belastar fyraårsperioden. –(220 kV- och 400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Grundfors (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –(400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Ligga (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Porjusberget (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –(400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Forsmark (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –1 och 2 (kontrollanläggning): Kontrollanläggningarna för likströms- förbindelserna mellan och behöver förnyas. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Letsi (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Hedenlunda (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Bäsna (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 –(400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –(400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Harsprånget (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Kilanda (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –(400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Kilforsen (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –Kolstad (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –(220 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , där hela beloppet belastar fyraårsperioden. –Stornorrfors (400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –(220 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. –(400 kV-station): Investeringen beräknas uppgå till , där hela beloppet belastar fyraårsperioden. Det reinvesteringsbehov som identifierades i Gasturbiner AB:s anläggningar planeras att genomföras . Reinvesteringarna beräknas uppgå till , varav . Svenska kraftnäts helägda dotterbolag för diskussioner med Fortum Värme om att reinvestera i gasturbiner. Reinvesteringarna beräknas till , där hela beloppet belastar fyraårsperioden. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . Regeringen bemyndigas även att låta placera likvida medel i och utanför . Regeringen bemyndigas att besluta om delägarlån eller borgen om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. Regeringen bemyndigas att besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom svenska kraftnäts verksam- hetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . Regeringen bemyndigas att bevilja lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen (1997:857) som uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet om att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om ska främst täcka lånebehovet inom investeringsverksamheten. Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med gällande ordning. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att lämna delägarlån eller borgen till bolag där förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Liksom tidigare avser regeringen att delegera denna rätt till . Regeringens bemyndigande om att låta ge lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen ryms inom den sammanlagda ramen och syftar främst till att finansiera åtgärder, utom drift och underhåll, för att öka elnätets kapacitet för att underlätta anslutningen av anläggningar för produktion av förnybar el, om det finns särskilda skäl att anta P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 att en sådan anslutning annars inte kommer äga rum. Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. föreslås att regeringen ska kunna besluta om förvärv av aktier eller bilda bolag intill ett belopp om samt även avyttra aktier intill ett belopp om . Förvärv av aktier eller bildande av bolag ska ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen avser liksom tidigare att delegera denna rätt till . svenska kraftnäts ekonomiska mål Enligt befintliga ekonomiska mål, som trädde i kraft , ska uppnå en räntabilitet, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på under en konjunkturcykel, exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag. har behov av en skuldsättningsgrad om högst . Skuldsättningsgraden bedöms öka den kommande fyraårsperioden. Som riktlinje för utdelning och skattemotsvarighet gäller krav på av årets resultat för affärsverkskoncernen. Kostnadseffektiviteten bör liksom vara minst lika hög som i jämförbara företag. pågår en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål mot bakgrund bl.a. av de stora omvärldsförändringar i form av krav på stora investeringar och därmed kapitalbehov som affärsverket står inför. För att säkerställa att affärsverket bär sina egna kostnader behöver en kostnad på kapitalet beräknas och utifrån detta utformas nya avkastningsmål. Nivåerna för de nya ekonomiska målen samt den exakta utformningen bereds inom . Tills vidare styrs Svenska kraftnäts verksamhet med befintliga ekonomiska mål. finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. Kostnaderna för att utveckla och förvalta stamnätet betalas framför allt av Svenska kraftnäts nätkunder P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 genom den s.k. effektavgiften som är den ena av stamnätstariffens komponenter. Nättariffens andra komponent, energiavgiften, finansierar verkets kostnader för att ersätta de nätförluster som sker vid överföring av el. Därutöver sker viss finansiering genom s.k. flaskhalsintäkter och transitintäkter. har kunnat hålla internationellt sett låga och stabila överföringsavgifter. Nätverksamheten är den verksamhetsgren som huvudskaligen bidrar till att uppfylla Svenska kraftnäts avkastningskrav. Nätkundernas kostnader har höjts och kommer även att behöva höjas framöver för att möta Svenska kraftnäts höga investeringstakt. ska uppnå avkastningskravet under en konjunkturcykel i stället för , vilket ger verket möjlighet att bättre planera och styra tariffutvecklingen för att säkerställa långsiktighet och stabilitet. bedömer att den höga investeringstakten innebär att effektavgiften måste höjas. över perioden –2021 bedöms höjningen uppgå till totalt . har en intäktsram fastställts för Svenska kraftnäts del för de nätkoncessioner som innehas i verksamheten. tillämpas fyraåriga tillsynsperioder även på Svenska kraftnäts intäktsramar. beslutade att fastställa Svenska kraftnäts intäktsram för perioden –2019 till 23 . Avgiftsinkomsterna prognostiseras för åren 2017–2020 i tabell 2.54. Tabell 2.54 Avgiftsintäkter vid inlevereras nästkommande verksamhetsår. Det beräknade resultatet samt utdelningen från under budgetåren 2018–2021 redovisas i tabell 2.55 givet ett utdelningskrav på av verksamhetsårets resultat. Som framgår ovan pågår en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål. Tabell 2.55 Beräknade inleveranser från Enligt Svenska kraftnäts investeringsplan –2021 förväntas utdelningen bli baserat resultat vid ett avkastningskrav på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ......................................................................................... Mål för utgiftsområdet............................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder................. Analys och slutsatser .................................................................. Redovisning av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 ....... Öka transportsystemets kapacitet, robusthet, tillförlitlighet, användbarhet, säkerhet och miljöanpassning för jobb och utveckling i hela landet............................................................... Hela landet ska växa.................................................................... Krisberedskap och det civila försvaret....................................... Nystart för Nollvisionen............................................................ Ökad och säker cykling.............................................................. Uppföljning av transportpolitiken............................................. 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ..................... 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur............ 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsverksamhet ....... 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur ................ 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ....................... 1:8 Viss internationell verksamhet ............................................. 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till 1:11 Trängselskatt i .................................................. 1:14 Trängselskatt i .................................................... Politiken för informationssamhället ....................................................................... Mål för området ........................................................................................ Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ............... 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med 2:3 Grundläggande betaltjänster............................................... 2:4 Informationsteknik och telekommunikation.................... 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation .... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ................ Härledning av ramnivån 2018–2020. Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer....................... Utgiftsutveckling inom området Transportpolitik .................................. Skatteutgifter inom transportområdet...................................................... Preliminära uppgifter om personkilometer resp. tonkilometer per trafikslag (för spårbunden trafik redovisas enbart järnväg, som är det huvudsakliga statliga ansvarsområdet inom spårbunden trafik) ............. Omkomna per trafikslag könsuppdelat exkl. suicid ................................ Uppföljning av den Nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportinfrastruktur samt länsplanerna för regional Verksamhetsvolym för om- och nybyggnadsåtgärder ............................. Uppföljning av investeringsområden i nationell plan (väg och järnväg) 39 Uppföljning och prognos för större investeringsobjekt i den föregående Nationella planen för transportsystemet .............................. Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt som öppnats för trafik (branschindex)............................................................................................ Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt som öppnats för trafik (nettoprisindex) ......................................................................................... Uppföljning av åtgärdstyper i de regionala planerna (länsplaner) Uppföljning av de regionala planerna (länsplaner) för planperioden 2014–2025................................................................................................... Underhåll och reinvesteringar per bantyp i förhållande till antalet tågkilometer och antalet spårmeter........................................................... Beläggningsunderhåll per vägtyp............................................................... Anslagsutveckling 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ..... Intäkter som disponerar ....................................................... Intäkter som inte disponerar................................................ Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Utveckling av statens Beräknad nettoupplåning för projekt som med godkännande finansieras med lån.............................................................. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Beräknad låneskuld för projekt som med godkännande finansieras med lån...................................................................................... Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar och Utveckling av statens transportinfrastruktur fördelning på Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Utveckling av statens Anslagsutveckling 1:2 Vidmakthållande av statens Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Vidmakthållande av Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ............ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Vidmakthållande av Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 .................... Anslagsutveckling 1:4 Ersättning för sjöräddning och Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsverksamhet ..................................................... Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för viss kanal- och sluss- Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur...................................................................... Anslagsutveckling 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ....... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ............................................................................... Anslagsutveckling 1:7 Trafikavtal .............................................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Trafikavtal............................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Trafikavtal ...................... Anslagsutveckling 1:8 Viss internationell verksamhet ............................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:8 Viss internationell Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:9 Statens väg- och Anslagsutveckling 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk.......................................... Anslagsutveckling 1:11 Trängselskatt i .................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Trängselskatt i Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar ............................................................. Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har Trängselskatten i – beräkning av medel som avsätts till 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget 1:11 Trängselskatt i – fördelning på anslags- Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:11 Trängselskatt i Anslagsutveckling 1:12 Transportstyrelsen .............................................. Offentligrättslig verksamhet 2018 – fördelning av budgeterade kostnader på verksamhetsområden och trafikslag ................................... Avgifter som redovisas mot inkomsttitel och som inte motsvaras av verksamhetskostnader inom Transportstyrelsen...................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:12 Transportstyrelsen ...... Anslagsutveckling 1:13 Trafikanalys ......................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:13 Trafikanalys ................. Anslagsutveckling 1:14 Trängselskatt i .................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:14 Trängselskatt i Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar............................................................. Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har Trängselskatt i – beräkning av medel som avsätts till Anslaget 1:14 Trängselskatt i – fördelning på anslags- Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:14 Trängselskatt i Anslagsutveckling 1:15 Sjöfartsstöd ......................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:15 Sjöfartsstöd ................. Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på Översikt av de ekonomiska målen ............................................................ Prognos för resultat ......................................................... Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på Översikt av de ekonomiska målen .......................................................... Prognos för resultat ..................................................... Utgiftsutveckling inom Politiken för informationssamhället............... Indikatorer för måluppfyllelse – digitaliseringspolitik .......................... Anställda i åldern 16–inom it ......................................................... Andel av brev som inlämnats till Postnord för övernattbefordran och som utdelats dagen efter inlämning ................................................. Utvecklingen totalt brevmarknaden ....................................................... Anslagsutveckling 2:1 Post-och ........................................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 Post- och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslagsutveckling 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning.................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning..................... Anslagsutveckling 2:3 Grundläggande betaltjänster .............................. Beställningsbemyndigande för anslaget 2:3 Grundläggande Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för anslaget 2:3 Grund- Anslagsutveckling 2:4 Informationsteknik och telekommunikation.... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:4 Informationsteknik och Anslagsutveckling 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk Beställningsbemyndigande för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ................................................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Diagram 3.1 Indexerat inrikes persontransportarbete (personkilometer) och godstransportarbete (tonkilometer) samt index över BNP- Diagram 3.3 Utsläpp av växthusgaser från inrikes transporter..................................... Nya personbilars CO2-utsläpp.................................................................. Inrapporterade incidenter till PTS .......................................................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidig- are gjord upplåning uppgår till högst 39 för vissa infrastruk- turprojekt (avsnitt 3.7.1), 2.godkänner de ekonomiska målen för Sjö- fartsverket samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarig- het i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.16), 3.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.16), 4.godkänner investeringsplanen för Sjöfarts- verket –2020 som riktlinje för investeringar (avsnitt 3.7.16), 5.godkänner de ekonomiska målen för Luft- fartsverket samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarig- het i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.17), 6.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.17), 7.godkänner investeringsplanen för flyg- trafikledning –2020 som riktlinje för investeringar (avsnitt 3.7.17), 8.fastställer avgiftsuttaget för finansering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kom- munikation till högst (avsnitt 4.6.1), 9.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt tabell 1.1, 10.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för särskilda tjänster för personer med Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informations- samhället. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Totalt för utgiftsområde 22 Kommunikationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen föreslår att anvisas till utgiftsområde 22 Kommunikationer . beräknas anslagsnivån till och till . I tabell 2.2 redovisas förändringen av anslags- nivån för perioden –2020 jämfört med statens budget fördelat på olika kom- ponenter. Den årliga pris- och löneomräkningen av anslagen för förvaltningsändamål som görs för att kompensera myndigheterna för pris- och löneökningar utgör en del av den föreslagna anslagsförändringen. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Av tabell 2.3 framgår utgiftsområdets föreslagna anlagsram realekonomiskt fördelad på transfereringar, verksamhetskostnader och investeringar. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 22 Kommunikationer redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter.