prop · H403173d2 · 2017-01-01 00:00:00 — i , och , åläggs tillsynsansvar enligt penningtvätts- regleringen när det gäller verksamhet enligt pantbankslagen (1995:1000). Fastighetsmäklarinspektionen åläggs tillsynsansvaret över de tillkom- mande hyresförmedlarna till lokaler. tillsynsupp- gifter utsträcks, i fråga om penningtvättsregleringen, till att omfatta även värdebolagens uppräkningsverksamhet. Flera av rörelselagstiftningarna kompletteras med bestämmelser om möjlighet till platsbesök, vilket möjliggör en effektivare tillsyn. Sanktioner m.m. (kapitel 17) För att uppfylla direktivets krav på en sanktionsregim föreslås flera lagstiftningsåtgärder Tillsynsmyndigheterna ges t.ex. rätt att ingripa mot verksamhets- utövare genom beslut om sanktionsavgifter. I de finansiella rörelse- lagarna anpassas befintliga system till direktivets krav, vilket innebär att nya tak för bestämmande av avgifternas storlek bestäms. I de icke- finansiella rörelselagarna införs bestämmelser som möjliggör beslut om sanktionsavgifter enligt vad direktivet kräver. Åtgärder och sanktioner ska inte bara kunna beslutas mot verk- samhetsutövare utan också mot fysiska personer som företräder verksam- hetsutövare som styrelseledamot, verkställande direktör eller på mot- svarande sätt. Utredningen föreslår att myndigheterna ska kunna ingripa mot företrädare genom förbud att utöva funktioner eller genom beslut om sanktionsavgift. Här föreslår utredningen att de principer om sanktions- föreläggande som finns i bl.a. lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse ska tillämpas. När det gäller advokater och biträdande jurister på advokatbyrå föreslår utredningen att sanktionsavgifter ska kunna riktas mot advokater. bedömer att en högre avgift är motiverad än den straffavgift om , som samfundet har möjlighet att besluta om, föreslår utredningen att disciplinnämnden överlämnar frågan om beslut om sanktionsavgift till Justitiekanslern. Samordningsfunktion (kapitel 18) Såväl Fatfs rekommendationer som direktivet förutsätter att det finns effektiva mekanismer för samverkan när det gäller det nationella arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Utredningen föreslår i detta syfte att en ny samordningsfunktion inrättas, som ersätter dagens Samordningsorgan för tillsyn över åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. ska ha det övergripande nationella ansvaret för det förebyggande arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Samarbetet ska utgå från de myndigheter som genomförde den nationella riskbedömningen: , , , , , , , , Polis- myndigheten (tillsammans med särskild representation från Finanspolis- sektionen), , , , Åklagarmyndig- heten, Länsstyrelserna i , och län. Även ska erbjudas möjlighet att fullt ut delta i samordningsfunktionens arbete. Även andra myndigheter, organ, verksamhetsutövare samt andra yrkesmässiga eller ideella aktörer ska, vid behov, kunna knytas till arbetet. Samordningsfunktionen föreslås lokaliseras till . Nyckelbegreppen för den nya samordningsfunktionen föreslås vara informationsutbyte och kunskapsöverföring. Detta innefattar inte enbart att förse regimens olika aktörer med väl avpassad kunskap. Det inbegriper bl.a. även kartläggning, analys, övervakning av risker i fråga om penningtvätt och finansiering av terrorism. Vidare innefattar arbetet utformningen av strategier, policyer och metoder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Funktionens samordningsansvar bör även omfatta genomförandet av nationella riskbedömningar och årliga nationella strategier, initiativ till förslag till förändringar i regelverk, samordning av föreskrifter och allmänna råd, metoder för tillsyn samt tillämpningen av sanktioner. Funktionen bör också vara ansvarig för informationsutbyte med organ som svarar för samordning av det brottsbekämpande arbetet. Samordningsfunktionen ska dock inte inkräkta på myndigheternas rätt till självbestämmande. Andra förordade och föreslagna effektivitetsförbättringar (kapitel 13, 19 och 20) Finanspolisen, som är finansunderrättelseenhet, har en viktig roll i ett effektivt system för penningtvätt och finansiering av terrorism. Utredningen förordar att organisation ses över så att Finanspolisens självständighet och tillgång till tillräckliga resurser kan garanteras. Utredningen förordar vidare att Finanspolisens arbete med strategisk analys av information, informationsspridning och återkoppling till verksamhetsutövare vidareutvecklas. För att förbättra Finanspolisens tillgång till information föreslår utredningen vidare att Finanspolisen inte bara ska ha rätt att ställa frågor till verksamhetsutövare i anledning av en utredning om penningtvätt eller finansiering av terrorism. Finanspolisen ska också kunna ställa frågor till de aktörer som bedriver eller har bedrivit penninginsamling för humanitärt, välgörande, kulturellt eller annat allmännyttigt ändamål. Vidare föreslår utredningen att inte enbart tillsynsmyndigheter, som är fallet , ska underrätta Finanspolisen om de upptäcker omständigheter som tyder på penningtvätt eller finansiering av terrorism. Denna skyldighet ska också åligga andra myndigheter, dock enbart i samband med att de hanterar kontanter och under förutsättning att underrättelse kan ske utan hinder av sekretess. När det gäller statistik föreslår utredningen inte några specifika och genomgripande insatser. Det kan dock konstateras att det fortlöpande pågår arbete för att ta fram uppgifter av högre kvalité. Insyn i fråga om ägande och kontroll i juridiska personer (kapitel 22) För att uppfylla direktivets krav på att juridiska personer ska till- handahålla uppgifter om verkliga huvudmän och att uppgifter ska lagras i ett centralt register föreslår utredningen införandet av en ny lag; en lag om registrering i syfte att förebygga penningtvätt och finansiering av terrorism. Lagen föreslås innehålla bestämmelser om insyn i juridiska personers ägar- och kontrollförhållanden. I lagen anges hur juridiska personer ska samla in information om sina verkliga huvudmän och hur informationen ska hållas tillgänglig. Informationen om verkliga huvudmän ska samlas i ett centralt register. Syftet med att göra informationen om ägar- och kontrollförhållanden tillgänglig är att motverka att de juridiska personerna utnyttjas för penningtvätt och finansiering av terrorism. Lagen föreslås vara tillämplig på svenska juridiska personer. Från lagens tillämpningsområde undantas vissa juridiska personer, såsom t.ex. stat, landsting och kommuner samt juridiska personer där det offentliga har ett bestämmande inflytande, aktiebolag vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, dödsbon och konkursbon. Den allmänna definitionen av verklig huvudman föreslås i den nya lagen vara densamma som den föreslagna definitionen i penningtvättslagen: En fysisk person som ytterst äger eller kontrollerar en juridisk person eller en fysisk person till vars förmån någon annan handlar. Anpassningar till förordningen om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel (kapitel 21) Förordningen om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Den ska tillämpas av domstolar, myndigheter och av de verksamhetsutövare som omfattas av den som direkt gällande rätt. Det krävs dock att förordningen kompletteras med regler av verkställande karaktär. Jämfört med den tidigare förordningen finns ett större behov av anpassning och kraven är, särskilt när det gäller de sanktioner som ska kunna beslutas för överträdelser av förordningen, mera detaljerade. Utredningen föreslår att den nuvarande lagen (2008:99) om tillämp- ning av och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel upphävs. I stället föreslår utredningen att nationella bestämmelser av verkställande karaktär införs i de rörelselagar som reglerar de verksam- heter på vilka förordningen är tillämplig. Vidare föreslår utredningen att vissa bestämmelser införs i penningtvättslagen. Utredningen föreslår att fortsättningsvis ska vara den behöriga myndighet som enligt förordningen övervakar, vidtar åtgärder och meddelar beslut om sanktioner för att säkerställa att kraven i förordningen uppfylls. Bestämmelser som reglerar sanktioner för överträdelser av för- Prop. 2016/17:173 ordningen föreslås föras in i lagen (2004:297) om bank- och finan- Bilaga 3 sieringsrörelse (LBF), lagen (2011:755) om elektroniska pengar och lagen (2010:751) om betaltjänster. Förslaget är att detta genomförs genom att en uttrycklig hänvisning till förordningen görs i de bestämmelser som reglerar sanktioner till följd av överträdelser av penningtvättslagen. Överträdelser av förordningen ska kunna sanktioneras på motsvarande sätt som överträdelser av penningtvättsregleringen. Den lösning som utredningen förslagit i fråga om en mekanism för rapportering av överträdelser och anknytande frågor med anledning av penningtvättsdirektivet föreslås gälla även rapportering som avser överträdelser av förordningen. De behov av anpassning som detta medför föreslås tas om hand i de rörelselagar som reglerar betaltjänstleveran- törernas verksamhet. Möjligheten att undanta vissa transaktioner från förordningens tillämp- ningsområde föreslås fortsättningsvis utnyttjas och undantaget genom- förs som en särskild bestämmelse i lagen (2010:751) om betaltjänster. Ikraftträdande (kapitel 23) Utredningen föreslår att den nya lagstiftningen ska träda i kraft . Vissa övergångsbestämmelser är nödvändiga. Konsekvenser (kapitel 24) Utredningens förslag kommer att medföra flera konsekvenser. Att penningtvättsregleringen utvidgas till att omfatta flera verksam- hetsutövare medför t.ex. följande typer av kostnader: a) ökade admi- nistrativa kostnader för de nya verksamhetsutövarna, b) eventuella intäktsförluster p.g.a. av att kunder är ovilliga att underkasta sig de utvidgade kontrollerna och c) ökade administrativa kostnader för tillsynsmyndigheterna. De största kostnaderna av förslaget till ny penningtvättsreglering faller på de nya verksamhetsutövarna. Kostnaderna för den föreslagna samordningsfunktionen beräknas till drygt /år varav /år antas finansierade genom utökade anslag medan resten antas finansieras via de deltagande myndigheternas ordinarie anslag. När det gäller kravet på uppgifter om verkliga huvudmän är det svårt att uppskatta konsekvenserna för de berörda juridiska personerna, men kostnaden per juridisk person bedöms i genomsnitt bli låg. , som föreslås föra registret över verkliga huvudmän, har beräknat kostnaden för etablering av registret till mellan 59,4–och därefter 14,9–21,. Även dessa beräkningar präglas dock av betydande osäkerhet. Finansiering av kostnader kan ske genom anslag eller genom att anmälning till registret beläggs med en mindre avgift. Författningsförslag i betänkandet Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (SOU 2016:8) Förslag till lag (2017:000) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism Härmed föreskrivs följande. Lagens syfte, tillämpningsområde och definitioner 1 § Denna lag syftar till att förhindra att finansiell verksamhet och annan näringsverksamhet utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Med penningtvätt avses i denna lag åtgärder med avseende på egendom som härrör från brott eller brottslig verksamhet som 1.kan dölja egendomens samband med brott eller brottslig verksamhet, 2.kan främja möjligheterna för någon att tillgodogöra sig egendomen eller dess värde, 3.kan främja möjligheterna för någon att undandra sig rättsliga påföljder, eller 4.innebär att någon förvärvar, innehar, hävdar rätt till eller brukar egendomen. Vid tillämpning av denna lag ska även åtgärder med egendom, som är ägnade att dölja att någon, genom att fullfölja en påbörjad brottsplan, avser att berika sig genom brottslig handling, jämställas med penning- tvätt. Med finansiering av terrorism avses i denna lag insamling, till- handahållande eller mottagande av egendom i syfte att den ska användas eller med vetskap om att den är avsedd att användas 1.för att begå sådan brottslighet som avses i 5 b § lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet, 2.för att begå sådan brottslighet som avses i 2 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, eller 3.av en person eller sammanslutning av personer som begår, försöker begå eller förbereder, stämplar eller medverkar till sådan särskilt allvarlig brottslighet som avses i 2. Lagens tillämpningsområde 2 § Denna lag är tillämplig på: 1.bank- eller finansieringsrörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 3.verksamhet av det slag som beskrivs i 2 kap. 1 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 4. verksamhet som kräver ansökan hos enligt lagen (1996:1006) om valutaväxling och annan finansiell verksamhet eller lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, 5.försäkringsförmedling enligt lagen (2005:405) om försäkrings- förmedling, i fråga om sådan verksamhet rörande livförsäkring, bedriven av andra än anknutna försäkringsförmedlare, 6.verksamhet för utgivning av elektroniska pengar enligt lagen (2011:755) om elektroniska pengar, 7.fondverksamhet enligt lagen (2004:46) om värdepappersfonder, 8.verksamhet med att som betalningsinstitut tillhandahålla betal- tjänster enligt lagen (2010:751) om betaltjänster, 9.verksamhet med att tillhandahålla betaltjänster enligt lagen om betaltjänster utan att vara betalningsinstitut, 10.förvaltning av alternativa investeringsfonder enligt lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder, 11.verksamhet med konsumentkrediter enligt lagen (2014:275) om viss verksamhet med konsumentkrediter, 12.verksamhet som fastighetsmäklare med fullständig registrering eller med registrering enbart som hyresförmedlare till lokaler enligt fastighetsmäklarlagen (2011:666), 13.kasinospel enligt kasinolagen (1999:355), 14.verksamhet som anordnare av speltjänster som bedrivs med tillstånd eller registrering enligt lotterilagen (1994:1000), dock inte till den del verksamheten avser anordnande av spel på varuspelsautomater enligt 25 § lotterilagen (1994:1000), 15.yrkesmässig handel med varor, till den del som utbetalt eller mottaget belopp i kontanter uppgår till minst ett belopp som motsvarar , 16.verksamhet enligt pantbankslagen (1995:1000), 17.verksamhet som auktoriserad eller godkänd revisor eller registrerat revisionsbolag, 18.yrkesmässig verksamhet som avser bokföringstjänster eller revisionstjänster men som inte omfattas av 17, 19.yrkesmässig verksamhet som består i att lämna råd i avsikt att påverka storleken på en skatt eller avgift (skatterådgivare), 20.yrkesmässig verksamhet som advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå, till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § första stycket, 21.yrkesmässig verksamhet som annan oberoende jurist än som avses i 20, till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § första stycket, eller 22.yrkesmässig verksamhet till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § andra stycket och verksamhetsutövaren inte är en sådan person som avses i 17–21. 3 § Tjänster som avses i 2 § 20 och 21 omfattar 1.att handla i en klients namn för dennes räkning vid finansiella transaktioner eller transaktioner med fastigheter, 2.att hjälpa till vid planering eller genomförande av transaktioner för en klients räkning vid a) köp och försäljning av fastigheter eller företag, b)förvaltning av klientens pengar, värdepapper eller andra tillgångar, c)öppnande eller förvaltning av bank-, spar- eller värdepappers- konton, d)anskaffande av nödvändigt kapital för bildande, drift eller ledning av företag, eller e)bildande, drift eller ledning av bolag, föreningar, stiftelser eller truster. Tjänster som avses i 2 § 22 omfattar 1.bildande av juridiska personer, försäljning av nybildade aktiebolag och förmedling av svenska eller utländska juridiska personer, 2.fullgörande av funktion som styrelseledamot eller bolagsrättsligt ansvarig, som bolagsman i handels- eller kommanditbolag eller i någon liknande ställning i förhållande till andra juridiska personer, 3.tillhandahållande av ett registrerat kontor eller en postadress och därmed sammanhängande tjänster till en juridisk person eller en trust eller en liknande juridisk konstruktion, 4.förvaltning av en trust eller en liknande juridisk konstruktion, och 5.funktion som nominell aktieägare för en verklig huvudmans räkning. 4 § Bestämmelserna i 2 kap. 3–7 §§ samt 4 kap. 3, 5, 9 och 10 §§ ska tillämpas på drift av en auktionsplattform för handel med utsläppsrätter som en reglerad marknad i enlighet med artikel 26.1 i kommissionens förordning (EU) nr 1031/2010 av om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter för växthusgaser i enlighet med och rådets direktiv /87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen. 5 § I fråga om verksamheter som avses i 2 § 1–8, 10 och 11 gäller lagen även filialer i till utländska juridiska personer med huvudkontor i utlandet. 6 § I denna lag betyder 1.affärsförbindelse: en affärsmässig förbindelse som har, eller när kontakten etableras förväntas att ha, en viss varaktighet, 2.brevlådebank: ett utländskt institut som är registrerat inom en juris- diktion inom vilken det saknar verklig etablering och ledning och där institutet inte heller ingår i en finansiell grupp som omfattas av tillsyn, 3.EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 4.kund: den som har trätt i avtalsförbindelse med sådan verk- samhetsutövare som avses i denna lag, 5.person i politiskt utsatt ställning: a)fysisk person som har eller har haft en viktig offentlig funktion i en stat, och b)fysisk person som har eller har haft en funktion i ledningen i en internationell organisation, 6.verklig huvudman: En fysisk person som ytterst äger eller kontrollerar en juridisk person eller en fysisk person till vars förmån någon annan handlar, och 7. verksamhetsutövare: en fysisk eller juridisk person som utför verksamhet som omfattas av denna lag. 7 § Med viktig offentlig funktion i 6 § 5 avses funktioner såsom 1.stats- eller regeringschefer, ministrar samt vice och biträdande ministrar, 3.ledamot av ett politiskt partis styrelse, 4.domare i högsta domstol, konstitutionell domstol eller andra rättsliga organ på hög nivå vilkas beslut endast undantagsvis kan överklagas, 5.högre tjänstemän vid revisionsmyndigheter och ledamöter i centralbankers styrande organ, 6.ambassadörer, beskickningschefer samt höga officerare i för- svarsmakten, och 7.personer som ingår i statsägda företags förvaltnings-, lednings- eller kontrollorgan. 2 kap. Riskbaserat förhållningssätt 1 § En verksamhetsutövare ska vidta åtgärder för att förhindra att verk- samheten utnyttjas för penningtvätt och finansiering av terrorism. Dessa åtgärder ska utgå från ett riskbaserat förhållningssätt. 2 § Det riskbaserade förhållningssättet bygger på att verksamhetsutövaren känner till och förstår riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism i verksamheten. Verksamhetsutövaren ska med en riskbedömning som utgångspunkt utforma rutiner och vidta de andra åtgärder som krävs enligt denna lag och som i övrigt fordras för att effektivt motverka de identifierade riskerna. Rutinerna och de övriga åtgärderna ska fortlöpande anpassas efter nya och förändrade risker för penningtvätt och finansiering av terrorism. 3 § Verksamhetsutövare ska kartlägga och bedöma riskerna för penning- tvätt och finansiering av terrorism i verksamheten. Denna riskbedömning ska dokumenteras och hållas uppdaterad. Riskbedömningen ska genom- föras och utformas i syfte att kunna läggas till grund för verksamhets- utövarens rutiner och övriga åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Vid genomförandet av riskbedömningen ska verksamhetsutövaren beakta faktorer såsom verksamhetens typ av kunder, produkter, tjänster, distributionskanaler och geografiska riskfaktorer. Verksamhetsutövaren ska även beakta de risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som framkommer genom vidtagna åtgärder för kundkännedom, granskning och rapportering samt information från myndigheter och andra organ. Verksamhetsutövaren ska identifiera och analysera riskerna så att den förstår på vilka sätt och i vilken omfattning verksamheten skulle kunna utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. 4 § Verksamhetsutövare ska ha interna riskbaserade rutiner för att förhindra att verksamheten utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. 5 § Om en verksamhetsutövare är moderföretag inom en koncern ska verksamhetsutövaren, utöver de interna rutinerna enligt 4 §, även fastställa gemensamma riskbaserade rutiner för de företag som omfattas av koncernen. Utbildning och skydd av anställda m.fl. 6 § Verksamhetsutövare ska svara för att anställda fortlöpande får den utbildning och information som behövs för att förhindra att verksamheten utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Skydd av anställda m.fl. 7 § Verksamhetsutövare ska ha rutiner och vidta de åtgärder i övrigt som behövs för att skydda anställda och andra företrädare för verksamheten från hot eller fientliga åtgärder till följd av att de granskar eller rapporterar misstankar om penningtvätt eller finansiering av terrorism. Anställda hos verksamhetsutövaren, som har informerat om misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism, internt eller till Polismyndig- heten, får inte utsättas för ogynnsamma eller diskriminerande anställ- ningsåtgärder om de hade anledning att räkna med att informationen borde lämnas. Förbud mot anonyma konton och förbindelser med brevlådebanker 8 § Verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 1–11 får inte föra anonyma konton eller utfärda anonyma motböcker. 9 § Verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 1–11 får inte etablera eller upprätthålla korrespondentförbindelser med brevlådebanker och ska se till att sådana förbindelser inte heller etableras eller upprätthålls med institut som tillåter att deras konton används av sådana banker. Situationer som kräver kundkännedom 1 § En verksamhetsutövare ska vidta åtgärder för kundkännedom 1.vid etableringen av en affärsförbindelse samt därefter fortlöpande under hela den tid som affärsförbindelsen pågår, 2.vid enstaka transaktioner som uppgår till ett belopp motsvarande eller mer, 3. vid transaktioner som understiger ett belopp motsvarande men kan antas ha samband med en eller flera andra transaktioner och som tillsammans uppgår till minst detta belopp, 4. vid osäkerhet om tillförlitligheten eller tillräckligheten av tidigare mottagna uppgifter om kunden. 2 § Verksamhetsutövare ska, utöver i de fall som avses i 1 §, vidta åtgärder för kundkännedom vid utförandet av sådana överföringar av medel som avses i artikel 3.9 i och rådets förordning (EU) 2015/847av om uppgifter som ska åtfölja över- föringar av medel och om upphävande av förordning (EG) nr 1781/2006, om överföringen överstiger ett belopp motsvarande . 3 § Verksamhetsutövare som bedriver yrkesmässig handel med varor ska, utöver i de fall som avses i 1 §, vidta åtgärder för kundkännedom 1.vid enstaka transaktioner där utbetalt eller mottaget belopp i kontanter motsvarar eller mer, och 2.vid transaktioner där utbetalt eller mottaget belopp i kontanter understiger ett belopp motsvarande men kan antas ha sam- band med en eller flera andra transaktioner i kontanter som tillsammans uppgår till minst detta belopp. 4 § Verksamhetsutövare som tillhandahåller kasinospel enligt kasinolagen eller någon av de övriga speltjänster som omfattas av 1 kap. 2 § 14 ska, utöver i de fall som avses i 1 §, vidta åtgärder för kundkännedom 1.vid enstaka transaktioner som avser utbetalning av vinster, betalning av insatser, eller båda, och som uppgår till ett belopp som motsvarar eller mer, och