prop · H403148 · 2017-03-21 00:00:00 — Egen uppdragsforskning finansieras genom exempelvis det delägda utvecklingsföretaget . Därutöver beställer utvecklade produkter och lösningar där produktutvecklingen har skett hos leverantörerna.131 En styrelseledamot framför behovet av kompetenta användare av ny teknik och menar att i större utsträckning skulle kunna delta i pilot- och demonstrationsprojekt.132 deltar i Smart Grids . 128Svenska kraftnäts webbplats ; uppgifter från . 129Intervju med styrelsen . Regleringsbrev för för , M2016/00709/Ee. 132Intervju med styrelsen . 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Forskningsfinansieringens omfattning och inriktning redovisas i figur 2. Figur 2 Svenska kraftnäts FoU-finansiering uppdelad på teknikområden, genomsnittligt totalt utfall –2015 Ny teknik för stationer, kablar och luftledningar Energimarknadsutveckling Särskilda satsningar Informations- och driftsystem Område ej definierat Ökat systemutnyttjande Källa: bearbetning av uppgifter från . delar inte in forskningsfinansieringen efter inriktning i sin redovisning, vilket har inneburit svårigheter för affärsverket att lämna exakta uppgifter för figur 2. Av figuren framgår att uppskattar att ny teknik i stationer, kablar och luftledningar är den absolut största delen i forskningsfinansieringen. Forskning om markkabel för att ersätta luftledningar ingår dock inte i affärsverkets forskningsfinansiering133, trots att bedömer att en sådan forskning ökar Svenska kraftnäts flexibilitet i investeringarna. Denna forskning görs i stället genom produktutveckling hos leverantörerna, vilket dock förutsätter ett uttalat intresse från som är den klart största avnämaren för högspänningskabel i Sverige.134 Den näst största utgiftsposten är kompetensuppbyggnad och kompetensförsörjning. Det finns därmed en risk att kompetensuppbyggnad och kompetensförsörjning inte överensstämmer med avsikt att forskningsfinansieringen mer bör vara inriktad mot genomförande av verksamheten.135 har inte tagit fram tillräckliga beslutsunderlag för att vidta åtgärder som effektiviserar verksamheten. 135Intervju med Miljö- och . Svenska kraftnäts synpunkter på rapportutkast , R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G •I instruktionen ställs krav på att ska göra samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar av investeringar i stamnätet, men regeringen har inte gett vägledning för arbetet. •Ingen oberoende tredje part prövar Svenska kraftnäts samhällsekonomiska analyser eller prioritering av investeringar. Vidare saknas reglering om att högsta möjliga samhällsnytta ska prövas innan en investering. Insynen från berörda intressenter ligger sent i beslutsprocessen, vilket försvårar möjligheten att påverka utformningen av investeringen utan att hela processen måste göras om. Delar av Svenska kraftnäts styrelse bedömer att styrelsen inte har tillräckligt underlag för att granska om investeringarna är samhällsekonomiskt effektiva. Vissa styrelseledamöter bedömer också att styrelsen kommer in för sent för att kunna påverka beslutsprocessen. •Svenska kraftnät gör inga samhällsekonomiska analyser vid anslutningsplikt av ny produktion eller vid reinvesteringar. Vidare görs undantag från analyser i de fall driftsäkerhetskriteriet inte kan uppfyllas på något annat sätt än genom en investering i nätet. Att i vissa fall inte göra sådana analyser är ett internt beslut och kan vara motiverat, men bedömningarna redovisas inte transparent och jämförbart. •Svenska kraftnät genomför få samhällsekonomiska analyser inför beslut om nyinvesteringar i stamnätet. I analyserna beaktas främst nyttor och kostnader för elmarknaden, vilket innebär en risk att potentiellt viktiga nyttor och kostnader för övriga samhället inte beaktas eller värderas på relevant sätt. Ofta redovisas inte alternativa sträckningar och teknikval för styrelsen eller intressenter, vilket minskar transparensen och försvårar jämförbarheten mellan olika alternativ. Den begränsade samhällsekonomiska analysen försvårar också jämförbarheten av lönsamhetsbedömningar . och har olika uppfattningar om vem som ska göra den samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningen. Sammantaget innebär det att det inte är säkert att de investeringar prioriterar leder till högsta möjliga samhällsnytta. •Svenska kraftnät gör främst elmarknadsnyttoanalyser inför byggandet av infrastruktur som syftar till marknadsintegration. Syftet med dessa är att väga de ökade elnätskostnaderna för en utbyggd överföringskapacitet, mot nytttorna för ett utjämnat elpris i hela , ökad försörjningstrygghet och förbättrad konkurrens och därmed förväntad högre kostnadseffektivitet på elmarknaden. Genom att inga kompletta samhällsekonomiska analyser görs, där kostnader och nyttor för övriga samhället beaktas, går det inte att avgöra om hänsyn tas till uttalanden om att utbyggnaden av stamnätet ska vara samhällsekonomiskt försvarbar. Eftersom överskrider EU:s mål om elnätsintegration med god marginal bör en fortsatt utbyggnad prövas utifrån vilka effekter den får på samhällsekonomin i stort. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Svenska kraftnät gör få uppföljningar och utvärderingar av genomförda investeringar, vilket medför att lärdomar inte tillräckligt tas tillvara inför kommande investeringsprocesser. Styrelsen får inte heller tillräcklig insyn i verksamheten, vilket den behöver för att kunna styra strategiskt. Avsaknaden av en systematisk och övergripande avvikelserapportering samt en analys av orsaker och möjliga åtgärder försvårar också för styrelsen att fatta strategiska beslut om effektivisering av investeringsprocessen. •Riksrevisionens internationella utblick visar att det är nödvändigt för en systemoperatör att utveckla kunskap för att bli en kompetent aktör i det framtida kraftsystemet, med en stor andel variabel elproduktion. Det finns en risk att Svenska kraftnäts forskningsfinansiering inte är tillräckligt omfattande och inte inriktas mot områden som dels effektiviserar den egna verksamheten, dels underlättar omställningen mot mer förnybar energi. Det sker ingen forskningsfinansiering av ny kabelteknik som kan ersätta luftledningar på ett kostnadseffektivt sätt. Det är också tveksamt om en allmän kompetensförsörjning gynnar Svenska kraftnäts verksamhet specifikt. Vidare deltar affärsverket i begränsad utsträckning i pilot- och demonstrationsprojekt och förlitar sig därmed till stor del på produktutveckling hos leverantörerna. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G 5Har regeringen och tydligt styrt mot en säker kraftöverföring till samhällsekonomiskt försvarbara kostnader? I kapitlet behandlas frågan om hur regeringen har styrt Svenska kraftnäts styrelse och hur styrelsen i sin tur har styrt affärsverket. Kapitlet inleds med utgångspunkter och bedömningsgrund. 5.1Styrelsens oklara roll har motverkat en effektiv styrning av verksamheten Utgångspunkten för granskningen är att styrelsens ansvar och roll bör vara tydlig och att hela styrelsen ska förstå innebörden i uppdraget. 5.1.1 Styrelsens ansvar och roll bör vara tydlig Regeringen styr främst genom instruktion, regleringsbrev, uppdrag och ekonomiska mål. Regeringen utser också generaldirektör och styrelseledamöter. Enligt Svenska kraftnäts instruktion leds affärsverket av en styrelse som bl.a. särskilt ska ägna sig åt den långsiktiga planeringen inom koncernen.136 Styrelsens främsta uppgift inom investeringsplaneringen är att fatta beslut om budget för framtida ny- och reinvesteringar.137 vägledning för statliga myndighetsstyrelser138 anger att det är styrelsens ansvar att verksamheten bedrivs rättssäkert, effektivt och redovisas på ett tillförlitligt sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel. Styrelsen ska säkerställa att det finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt genom lämpliga kontrollsystem, rutiner och kompetens. Styrelsen ska noggrant följa hur myndighetens kontrollsystem i olika avseenden är upplagda och vid behov ta initiativ till särskild intern eller extern granskning. Internrevisionen är styrelsens redskap och ska rapportera till styrelsen. Styrelsen ska besluta om åtgärder till följd av internrevisionens iakttagelser och rekommendationer. Styrelseordföranden ska planera och leda styrelsens arbete samt introducera nya styrelseledamöter i arbetet. Varje ledamot förutsätts bidra med egen kompetens till ett aktivt och effektivt styrelsearbete och känna ansvar för uppgiften. I uppdraget ingår att hålla sig uppdaterad om myndighetens verksamhet liksom om vilka krav och förväntningar som ställs på myndigheten av riksdag och regering. 1367 § förordningen (2007:1119) med instruktion för . 138Regeringskansliet, 2008. – Vägledning för statliga myndighetsstyrelser. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Styrelsen kan tillsätta arbetsgrupper där ledamöter ingår, för att utreda eller bereda en viss fråga. En styrelseledamot utför uppdraget på regeringens vägnar. Departementsledningen och myndighetsledningen, representerad av ordföranden och myndighetens chef, ska genomföra en mål- och resultatdialog om myndighetens verksamhet, styrningen av verksamheten, resultat m.m. Löpande kontakter ska normalt ske genom ordföranden och/eller myndighetschefen.139 Vidare bör alla styrelseledamöter ha genomgått introduktionsutbildning för nya ledamöter i myndighetsstyrelser.140 5.1.2 Styrelsen utnyttjas för lite och tar för sällan eget initiativ är den enda styrelsemyndigheten under Miljö- och . ser det som styrelsens uppgift att se till att det finns gedigna och tillräckliga underlag inför exempelvis beslut om investeringar och regeringen har förstärkt styrelsen ur denna aspekt.141 Styrelsearbetet i ett affärsverk skiljer sig från det i ett statligt bolag. Regeringen utser generaldirektör i affärsverk, till skillnad från i statliga bolag, där verkställande direktör utses av styrelsen. I statliga bolag ingår inte heller den verkställande direktören i styrelsen, vilket generaldirektören gör i . Därigenom blir styrelsens roll i ett affärsverk inte lika tydlig som regeringens medel att styra verksamheten. Flera styrelseledamöter i affärsverket hade fram till inte heller genomgått styrelseutbildning, vilket är en av flera förutsättningar för ett ändamålsenligt styrelsearbete. intervjuer visar att regeringen och inte har klargjort sina intentioner med och det är t.ex. oklart för merparten av styrelsen för vems nytta arbetar. Styrelseordföranden deltar, tillsammans med generaldirektören, i myndighetsdialogen med . har påbörjat en mer aktiv dialog med styrelseordföranden i . De invalda styrelseledamöterna ska också delta i styrelseutbildning. Flera styrelseledamöter efterfrågar dock mer regelbundna möten och en tydligare styrning från . Möten mellan , den politiska ledningen och styrelsen har kommit igång i slutet av 2015.142 Några styrelsemedlemmar har framfört till att de är förundrade över hur stora frihetsgrader riksdag och regering ger och styrelsen rörande beslut om investeringar. De ifrågasätter också om den generösa tillgången till finansiering ger incitament till samhällsekonomiskt effektiva investeringsbeslut. 139Regeringskansliet, 2008. – Vägledning för statliga myndighetsstyrelser. 2005/06:1 Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 141Intervju med Miljö- och . 142Regeringskansliets synpunkter på rapportutkast . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G Det är bl.a. oklart varför ingen prövning görs av stamnätsinvesteringar, liknande den som görs av investeringar inom transportområdet. Flera styrelseledamöter menar att riksdag och regering borde vara en mer aktiv ägare till affärsverket. En styrelseledamot lyfter i detta sammanhang att det inte finns någon ägarrepresentant från i Svenska kraftnäts styrelse, vilket det gör i de statliga bolagens styrelser.143 som i liten utsträckning har kommunicerat med hela styrelsen har iakttagit att kraven på styrelsearbetet, som framgår av vägledning, inte tillräckligt har uppmärksammats av hela styrelsen. Möjligheten att bilda arbetsgrupper för att fördjupa sig i olika frågor har endast utnyttjats i revisionsutskottet. Externa granskningar i syfte att få en second opinion av Svenska kraftnäts samhällsekonomiska bedömningar i investeringsplaneringen har inte initierats av styrelsen, trots att det inom delar av styrelsen konstaterats att det är en bristande transparens i investeringsplaneringen.144 I intervjuer framkommer att delar av styrelsen upplever att internrevisionen inte är styrelsens redskap att följa upp verksamheten. Flera styrelseledamöter har framfört att internrevisionens arbete inte omfattar en revision av verksamhetens faktiska genomförande, utan varit mer inriktat mot upprättande av nya rutiner och processer för att få verksamheten att fungera bättre . noterar att styrelsen trots detta inte har sett till att fler personer anställs till internrevisionsfunktionen eller styrt den mot en annan verksamhetsinriktning.145 har styrelsen genomfört en förenklad styrelseutvärdering i syfte att ordförande ska få en återrapportering av hur styrelsearbetet har fungerat. Till följd av styrelseutvärderingen planerar styrelsen att skaffa sig djupare kunskap, dock inte vad gäller frågor som rör beslut i investeringsärenden.146 bedömer att regeringen och Svenska kraftnäts styrelse inte tillräckligt har styrt mot en säker kraftöverföring till samhällsekonomiskt försvarbara kostnader. •Regeringskansliet har inte i tillräcklig omfattning utnyttjat styrelsen för att få insyn i och styra verksamheten i proaktivt. Exempelvis har det sällan funnits någon direktkommunikation mellan och styrelsen i sin helhet. 143Intervjuer med styrelsen , och . 144Intervjuer med styrelsen , , och . 145Intervjuer med styrelsen , , , och . 146Intervjuer med styrelsen och . 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Styrelsen har för sällan tagit initiativ till eget arbete i utskott eller ställt krav på utvärdering eller revision av affärsverkets genomförande av verksamheten. •Regeringen har inte tillräckligt tydligt styrt Svenska kraftnäts styrelse så att styrelsens ansvar och roll har klargjorts. har inte hela styrelsen tillräckligt satt sig in i och förstått sin roll utifrån vägledning för ett effektivt styrelsearbete. Detta har påverkat hur effektivt Svenska kraftnäts verksamhet har genomförts. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G Budgetlagen (2011:203). Ellagen (1997:857). Lagen (2003:436) om effektreserv. Förordningen (2016:423) om effektreserv. Förordningen (2007:1119) med instruktion för . Förordningen (2007:1118) med instruktion för . Förordningen (2014:1064) om intäktsram för elnätsföretag. Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Europeiska kommissionens förordning 838/2010. och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. och rådets direktiv /72/EC av om gemensamma regler för den inre marknaden för el. 2015/16:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 21. 2015/16:117, Effektreserv 2020–2025. 2008/09:163, En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi. 2005/06:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 2. Samhällsekonomi och finansförvaltning. Regeringens skrivelse 2013/14:21, om staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring. betänkande, om staten på elmarknaden, 2013/14:NU9. betänkande, Effektreserven , 2009/10:NU17. betänkande, Effektreserv 2020–2025, 2015/16:NU19. betänkande, Riktlinjer för energipolitiken, 2008/09:NU25. betänkande, Vissa elmarknadsfrågor, 2008/09:NU26. Riksdagsskrivelse, 2008/09:301. Riksdagsskrivelse, 2015/16:230. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Planera för effekt! – Slutbetänkande från för smarta elnät. Regleringsbrev för för budgetåren 2009–2015. Regleringsbrev för för , M2016/00709/Ee. Regeringen, dir. 2015:25. Översyn av energipolitiken, . Regeringen, 2008. – Vägledning för statliga myndighetsstyrelser. Regeringens webbplats , Mål för förnybar energi, . Protokoll II:6 vid regeringssammanträde M2015/04312/Ee, . Ramöverenskommelse mellan , , de gröna, och , . Mål om driftsäkerhet, regeringsbeslut dnr N2009/6994/E. Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande, 2008, 2013. (2014).De svenska energimarknaderna – en samhällsekonomisk analys, bilaga 2 till (SOU 2014:37). (2016). Mot en integrerad europeisk marknad för el?, rapport 2016:263, Energiforsk. och R (2016). Framtidens elmarknad, en delrapport. Vägval el, Kungl. , S , A Badano, L Söder, S , N , J , J Lönnberg, L , B , H , T och S Montin (2016). Reglering av kraftsystemet med ett stort inslag av variabel produktion, Energiforsk. Byman, K (2016). Fem vägval för , syntesrapport, projektet el, Kungl. , K och P Sonnerby (2008). Investeringar i stamnät och utlandsförbindelser, rapport 08:43, Elforsk. , M , K , J Helbrink, M , M , J och P (2014). Framtida krav på elnäten, rapport 14:26, Elforsk. (2016). framtida elnät, delrapport, projektet el, Kungl. och R (2016). Energilagring Teknik för lagring av el, projektet el, Kungl. , H , J (2016). 88 guldkorn – En sammanfattning av resultat- och slutsatser från NEPP:s första etapp, Energiforsk. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G , E , H , B , M Odenberger M och F (2015). 15 slutsatser om Elsystemets utveckling i , och , Energiforsk. Rapporter och andra handlingar från myndigheter Fastställande av Svenska kraftnäts intäktsram enligt ellagen inklusive bilagor. presentation, 2015. Ökad efterfrågeflexibilitet – lösningen på effektfrågan? Fyra framtider – Energisystemet efter 2020 (ET 2016:04). tredje rapport om utvecklingen av förnybar energi enligt artikel 22 i Direktiv /28/EG. Ansvar och roller för en trygg energiförsörjning analys (ER 2013:25). Regeringskanslibeslut M2016/01039/Ee . Staten på elmarknaden (RiR 2013:3). Anpassning av elsystemet med en stor mängd förnybar elproduktion, . Investerings- och finansieringsplaner för åren 2014–2016, 2015– 2017, 2016–2018 samt 2017–2020. Mål för driftsäkerhet, dnr 2009/1058, . Nätutvecklingsplan –2025. Samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar av stamnätsinvesteringar, pm till styrelsemötet , . Stamnätstariffen 2016, . Stamnätstariffens utformning och utveckling, . Svenska kraftnäts styrelseprotokoll och underlag 2014, 2015 och t.o.m. . Svenska kraftnäts yttrande till elmarknadsgruppen på , Effektproblematik i den nordiska elmarknaden, dnr 2015/1216, . Svenska kraftnäts yttrande till energi- och , Promemorian Ef- fektfrågan, dnr 2015/1137, . Svenska kraftnäts årsredovisningar för åren 2008–2015. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tillväxtanalys (2016). Hänt i världen – Laddad innovation: energilagring i batterier och vätgas, Svar direkt 2016:05. (2015). Grundfrågan: Ska alla ha el årets alla timmar i ?, i Second Opinion, . LRF, , , , , , , , , och kommuner (2016). Gör om och gör rätt – slutsats efter Pöyrys rapport om konsekvenser vid en ny 400 kV-kraftledning i bygden!, . , Unik konsekvensanalys av stor kraftledning i sydöstra , pressmeddelande, . Frontier economics, Consentec och (2013). E3GRID2012 – European TSO Benchmarking Study. (2013). in Electricity TSO Benchmarking e3GRID 2012. Beken (2013). Projektrevision etapp 1 Sydvästlänken, . Direktoratet for økonomistyring (2014). Veileder i samfunnsøkonomiske analyser, . DNV-GL (2016). Jämförelsestudie: Systemoperatörer i , och , rapport till . Roadmap 2013–2022. 0/consult_view, Shape the next European Cost Benefit Analysis Methodology (CBA 2.0), . Norska cirkulär R-109/2014. (2016). Samhällsekonomisk analys av kraftledningsprojekt ––Hemsjö. (2015), Potential att utveckla vattenkraften – Från energi till energi och effekt. Skriftliga kommentarer från referenspersoner Kommentarer till rapportutkast Förutsättningar för en trygg elförsörjning, . Sammanfattande kommentarer till granskning av utkast till rapporten för en trygg elförsörjning, . Utlåtande över rapportutkast Förutsättningar för en trygg elförsörjning, . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G Balansansvariga är de företag som har avtal med och ett ekonomiskt ansvar att tillförd och uttagen mängd el alltid är i balans inom företagets åtagande. har det slutliga fysiska balansansvaret. Effekt (MW) Den maximala kapaciteten/den optimala potentialen energi i driftögonblicket eller den aktuella produktionen, förbrukningen eller överföringen vid ett givet ögonblick. Energi (MWh) Mängden effekt som överförs , t.ex. det verkliga utfallet effekt . Balansen mellan tillförsel och användning av elenergi i driftögonblicket, dvs. att det i varje givet ögonblick finns tillräckligt med effekt för att tillgodose förbrukningens behov. Om uttaget av el vid enskilda tillfällen är större än tillförseln uppstår brist på el vid den givna tidpunkten. Effektreserv (kortvarig störningsreserv) Effektreserven tas i anspråk om det inte är möjligt att få utbud och efterfrågan att matcha varandra med andra medel. Effektreserven ingår inte i marknaden under normala förhållanden. Den svenska effektreserven består av 660 MW produktionskapacitet och 340 MW förbrukningsreduktion. Produktionsapparaten och överföringsnäten på alla spänningsnivåer (stam-, region- och lokalnät) mellan produktionsanläggningarna och elkonsumenterna. En marknad där intäkterna från elproduktionen uteslutande genereras av det elpris som marknaden sätter på den producerade energivolymen. En marknad där man skapar incitament för elproducenterna att bygga och tillhandahålla kapacitet motsvarande marknadens hela reservbehov av effekt. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ett regelverk som säkerställer en viss tillgänglighet av effekt. Kapacitetsmekanism innebär att tillgänglig kapacitet i elkraftsystemet är större än vad den skulle varit på en energy only-marknad, eftersom det kan antas att ett politiskt mål rörande leveranssäkerhet är högre än det rena marknadsutfallet. Beräkning och simulering av elkraftsystemets egenskaper, t.ex. överföringskapacitet där hänsyn tas till produktion, förbrukning, import, export, energilagring och efterfrågeflexibilitet. Kortvarig och långväga elöverföring. I kallas transmissionsnätet för stamnätet. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G Ekonomisk utveckling, mål och utfall Tabell 1 : Koncernens samt verksamhetsgrenarnas intäkter och resultat, Källa: Svenska kraftnäts årsredovisningar åren 2009–2015. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2 Svenska kraftnäts ekonomiska mål med utfall samt andra nyckeltal, procent +/-0 +/-0 +/-0 -12,1 -2,5 Källa: Svenska kraftnäts årsredovisningar 2007–2015; regleringsbrev för för budgetåren 2009–2015; e-post från med sammanställning av effekt- och energiavgifternas utveckling, . 147 skulle räntabilitetsmålet nås , därefter över en konjunkturcykel. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G beslutar om avgifter för nätverksamheten och om hur de avgifter som inte är internationellt reglerade ska utformas. har beslutat att ta ut två avgifter för stamnätsverksamheten: effektavgiften och energiavgiften.