prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Inkomster från försäljningar av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen av dessa inkomster. Under pro- gnosperioden gör regeringen ett beräknings- tekniskt antagande om försäljningar om 5 milj- arder kronor . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av lån utställda av staten. Den övervägande delen av inkomsterna under inkomsttypen består av återbetalningar av studiemedel upptagna . I det nuvarande studiestödssystemet finansieras studielånen inte med anslag utan med lån i . Återbetalningar av studielån upptagna 1989 och senare redovisas därför under posten Riksgäld- skontorets nettoutlåning i stället för under denna inkomsttyp. beräknas inkomsterna under denna inkomsttitel gradvis minska eftersom antalet återbetalare i det gamla systemet blir färre. Under inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster redovisas huvudsakligen statliga pensionsav- gifter, men även avskrivningar och amorteringar. väntas dessa inkomster gradvis öka, vilket förklaras av ökade inkomster av för statlig tjänstepension. Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder. De största enskilda posterna utgörs av bidrag från , Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt ut- giftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. beräknas inkoms- terna under denna inkomsttyp ligga på en stabil nivå, som är något högre än 2016. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar: tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skattesystemet. De tillkommande inkomsterna består av inkomster som bruttoredovisas i statens budget. Motsvarande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på budgetens utgiftssida. Inkomsterna består av tullmedel som tillfaller EU och kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Den största delen av avräkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kompensation för betald mer- värdesskatt. Som avräkningar redovisas dess- utom avgiftsintäkter som redovisas mot myndigheters m.fl. in- och utlåning i , t.ex. insättningsgaranti- och resolutionsavgifter. De tillkommande inkomsterna uppgår till 10–under prognos- perioden. Avräkningarna, som påverkar inkoms- terna negativt, beräknas vara högre 2020 än 2016. Detta beror framför allt på den bedömda utvecklingen av inkomsterna från mervärdesskatt och statlig mer- värdesskatt, men även på den bankresolutions- avgift som infördes . Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Under inkomsttypen Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Redovisningen syftar till att öka möjligheter att granska statens budget. uppgick dessa negativa in- komster till och avsåg sjöfartsstöd, stöd till nystartsjobb och yrkes- introduktionsanställningar samt ersättning för höga sjuklönekostnader. redovisas och budgeteras dessa utgifter under anslag på budgetens utgiftssida. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 5.10 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -0,3 -0,3 Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag Ändringar av grundavdraget (pensionärer) -1,8 Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar -0,1 -0,2 -0,3 -0,1 Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag -0,7 -0,7 Slopad skattereduktion för gåvor Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga i två steg Förändringar i nedsättningen av socialavgifter för unga -0,3 -0,1 -0,5 -1,5 -1,2 -0,8 Avdragsförbud för ränta på vissa efterställda lån -1,2 -1,2 -1,2 -1,0 -1,2 -1,2 -1,2 -1,0 Övriga skatter på kapital -0,6 Beskattning vid överlåtelse av fastighet till juridisk person Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen, avkastningsskatt på pensionsmedel -0,6 Ändrade regler för kapitalförsäkringar -0,1 -0,2 -0,1 -0,3 -0,3 -0,4 Skatt på energi och miljö -0,1 Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer -1,9 -2,3 Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. Restförda och övriga skatter -1,1 Totala skatteintäkter, exkl. utdebitering -1,1 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Tabellen visar både tidigare beslutade och i denna proposition föreslagna och aviserade regeländringar. I de celler i tabellen ovan där det står 0,0 uppgår beloppet till . Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 5.4Uppföljning av statens inkomster –2020 Jämförelse med prognoserna i budget- propositionen I detta avsnitt jämförs prognosen för skatte- intäkterna i denna proposition med prognosen i budgetpropositionen . Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redovisade i tabell 5.13. I tabell 5.11 finns de viktigaste antagandena för skatteprognoserna och en jämförelse med bedömningen i budgetpropositionen. Utfallet för intäkterna från skatt på arbete 2015 blev marginellt högre jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Upprevideringen förklaras till stor del av att intäkterna från den särskilda löneskatten blev högre än förväntat. Även har intäkterna reviderats upp något, vilket till viss del kan förklaras av att husavdraget bedöms bli lägre än bedömningen i budgetpropositionen. En höjning av prognosen för den särskilda löneskatten till följd av utfallet bidrar också till upprevideringen. En lägre prognos för lönesummans utveckling har en motverkande effekt. För övriga prognosår har intäkterna från skatt på arbete reviderats ned. Nedrevideringen förklaras bl.a. av att prognosen för lönesumman har reviderats ned. Tabell 5.11 Antaganden i skatteprognoserna och förändringar jämfört med budgetpropositionen Årlig procentuell förändring om inget annat anges -0,3 -0,1 -0,4 -0,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 -0,1 -0,2 -0,4 -0,2 -0,2 -0,2 -1,0 -0,6 -0,2 -0,1 -0,4 -0,8 -0,9 -1,0 -0,4 -0,5 -0,5 -0,5 -0,2 -0,3 -0,2 -0,3 -0,1 -0,4 -0,4 -0,8 -0,7 -0,7 -1,5 -4,0 -2,3 -5,9 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt Nationalräkenskapernas (NR) definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 6Medelvärde , procent. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. Prognosen för intäkterna från skatt på kapital har jämfört med budgetpropositionen reviderats ned något 2016. Det förklaras av att hushållens ränteavdrag bedöms bli högre än enligt bedöm- ningen i budgetpropositionen, vilket minskar skatteintäkterna. –2020 har intäkterna från skatt på kapital reviderats ned med i genomsnitt . Nedre- videringen förklaras till stor del av lägre intäkter från avkastningsskatt på pensions- och kapital- försäkringar på grund av en lägre nivå för statslåneräntan jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Det slutliga taxeringsutfallet för skatt på företagsvinster blev något högre än enligt prognosen i budgetpropositionen. Det förklaras av en bättre utveckling av företagens vinster än vad som förväntades i budgetpropositionen. Prognosen för skatt på företagsvinster –2018 har reviderats upp marginellt till följd av en samlad bedömning av en rad faktorer, exempelvis utfallet för . har prognosen för skatt på företagsvinster reviderats ned marginellt till följd av att den svenska ekonomin väntas utvecklas mer måttligt mot slutet av prognosperioden än vad som antogs i budgetpropositionen. Skatt på konsumtion och insatsvaror Prognosen för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror har reviderats upp jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Till största delen är det intäkterna från mervärdesskatten som väntas öka starkare. De höga utfallen har föranlett upprevideringar av prognosen, trots att prognosen för hushållens konsumtion reviderats ned. har intäkterna från punkt- skatterna reviderats upp marginellt, vilket i huvudsak beror på att användningen av diesel väntas bli högre enligt senaste prognos. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen medförde periodiseringseffekter att statens skatteinkomster blev högre 2016. Det förklaras främst av att intäktsräntan på skattekontot skapade incitament för företag och hushåll att placera pengar på kontot utöver skattebetalningar. väntas motsvarande negativa effekt på periodiseringsposten, när P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 merparten av de placerade medlen från företag och hushåll betalas ut. Utfallet för intäkter av övriga inkomster var lägre än vad som bedömdes i budget- propositionen, främst beroende på lägre inkomster av försåld egendom (se tabell 5.12). Tabell 5.12 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen -1,0 -1,0 -1,4 -1,2 -4,8 Bidrag m.m. från EU -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 -0,7 -0,9 Utgifter som ges som -4,8 -1,4 -1,7 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källa: Egna beräkningar. har inkomsterna reviderats upp något, medan de reviderats ned . De mest signifikanta revideringarna avser inkomster av statens verksamhet och avräk- ningar m.m. i anslutning till skattesystemet. Inkomster av statens verksamhet bedöms bli lägre än vad som förväntades i budgetpropositionen till följd av lägre inkomster från räntor på skatte- konton m.m., nedjusterade offentligrättsliga avgifter och en förändrad bedömning avseende inkomsterna från statens aktier . Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet påverkas samtliga år av en lägre prognos för den kommunala kompensationen för mervärdesskatt, som minskar avräkningarnas negativa bidrag till övriga inkomster. Därtill påverkas avräkningarna av högre intäkter som förs till fonder, främst beroende på högre bankresolutionsavgifter i samband med om- struktureringen av Nordea , vilket ökar avräkningarnas negativa bidrag till övriga inkomster. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 5.13 Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen , den ursprungligt beslutade budgeten samt statens budget -2,5 -4,4 -5,5 -4,9 -5,7 -7,9 -1,0 -0,6 -4,8 -6,4 -5,7 -6,0 -1,9 -1,4 -1,5 -4,0 -4,7 -5,3 -6,8 -0,6 -0,8 -0,1 -0,5 -1,0 -0,2 -104,0 -104,9 -1,2 -0,2 -23,7 -13,3 -0,5 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -0,3 -0,3 -2,2 -1,7 -1,9 -2,3 -1,9 -0,5 -0,2 -2,3 -19,1 -3,8 -5,9 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -33,6 -35,6 -0,4 -1,2 -4,0 -6,5 -6,3 Skatt på kapital, hushåll -1,8 -1,5 -0,5 -1,0 -0,7 -0,8 -1,6 -0,1 -0,7 -1,0 -3,4 -5,3 -6,7 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 -0,4 Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 -1,1 -0,4 -0,2 -0,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,5 Övriga skatter på energi och miljö -0,2 -0,3 -0,1 -0,3 -0,4 -0,2 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 -0,2 -0,4 -0,1 Restförda skatter och övriga skatter -4,3 -4,7 -0,4 -0,4 -0,4 -0,4 -0,4 -1,6 -1,0 -0,9 -6,3 -0,3 -6,1 -0,1 -1,6 -1,0 -0,8 Avgår, kommunala inkomstskatter -651,7 -686,3 -1,7 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -224,1 -233,7 -0,8 -34,1 -31,2 -6,6 -20,8 -9,2 Anm.: I den vänstra delen av tabellen ovan görs jämförelsen av utfallet mot den beslutade budgeten . Där finns inte samma detaljeringsgrad varför några celler är tomma. Dessutom försvåras jämförelsen av att i beslutad budget redovisas förslaget om avskaffad neds ättning av socialavgifter för unga i posten Arbetsgivaravgifter, medan det redovisas i posten Nedsättningar i utfallet . Källor: , och egna beräkningar. Uppföljning av den beslutade budgeten och statens budget Utfallet för intäkterna från skatt på arbete 2015 blev lägre jämfört med vad som beräknades i den beslutade budgeten . Det beror bl.a. på att de direkta skatterna blev lägre. blev de indirekta skatterna högre, vilket förklaras av att nedsättningen av socialavgifterna för unga reducerades . bedöms intäkterna från skatt på arbete blivit högre än vad som beräknades i budgeten . Förklaringen är delvis en uppreviderad prognos för lönesummans ut- veckling. En annan förklaring är husavdraget, som bedöms bli lägre än vad som bedömdes tidigare. Jämfört med beräkningarna i den beslutade budgeten ökade intäkterna från skatt på kapital markant. Det var både intäkter från skatt på hushållens kapitalvinster och skatt på företagsvinster som bidrog till den kraftiga ökningen. Den stora ökningen av intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster förklaras främst av att hushållens kapitalvinster blev betydligt högre än förväntat. Även hushållens utdelningsinkomster blev högre än förväntat. Den stora upprevideringen av intäkterna från skatt på företagsvinster förklaras främst av en tillfälligt kraftig ökning av nivån på grund av att en enskild koncern gjorde oväntat stora vinster . Jämfört med beräkningarna i statens budget har intäkterna från skatt på kapital reviderats upp betydligt. Framför allt beror detta på att intäkter från skatt på hushållens kapital- inkomster bedöms bli större än beräknat, men även intäkterna från skatt på företagsvinster har reviderats upp något. Upprevideringen av prognosen för skatt på hushållens kapital- inkomster förklaras främst av att hushållens kapitalvinster även 2016 förväntas ha blivit betydligt högre än enligt tidigare bedömning. Det förklaras i sin tur av en gynnsam utveckling på bostads- och aktiemarknaden. Intäkterna från skatt på företagsvinster har reviderats upp jämfört med bedömningen i budgeten , till följd av högre utfall avseende beskattningsår 2014 och 2015 samt bättre makroförutsättningar än i den beräk- P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 ningen som låg till grund för statens budget . Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror blev nästan högre 2015 än vad som beräknades i den beslutade budgeten . Det beror på att intäkterna från mervärdesskatten var betydligt högre än väntat, vilket i sin tur beror både på en starkare återhämtning av konjunkturen och på att sammansättningen av hushållens konsumtion var gynnsam för mervärdesskatteintäkterna. väntas intäkterna från skatt på beräknades i budgeten . Även detta år beror det på att utfallet för mervärdesskatten var betydligt högre än väntat. Det förklaras i sin tur både av att investeringarna ökat mycket starkare än vad som förväntades i budgeten och av att sammansättningen i hushållens kon- sumtion var gynnsam för mervärdesskatte- intäkterna. Jämfört med den beslutade budgeten blev periodiseringarna betydligt mer negativa än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Det förklaras till stor del av en enskild koncerns stora inbetalning av skatt som avsåg inkomstår 2015. beräknas periodiseringarna ha blivit betydligt mer positiva än vad som beräknades i budgeten . Det förklaras främst av höga inbetalningar på skattekontot från hushåll och företag till följd av en attraktiv intäktsränta. Utfallet för övriga inkomster blev lägre 2015 jämfört med bedömningen i den ursprungligt beslutade budgeten (se tabell 5.14). Skillnaden förklaras främst av lägre inkomster av försåld egendom, men även av att inkomsterna av statens verksamhet blev högre än beräknat. Utfallet för avräk- ningar m.m. i anslutning till skattesystemet bidrog till något lägre inkomster än enligt prognosen som låg till grund för statens budget . Utfallet för inkomsterna blev lägre än vad som beräknades i budgeten . Denna avvikelse förklaras främst av högre avräkningar P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 m.m. i anslutning till skattesystemet, beroende på införandet av resolutionsfondsavgifter och högre kompensation för mervär- Avvikelsen förklaras till stor del även av lägre inkomster av försåld egendom. Tabell 5.14 Övriga inkomster, utfall –2016 jämfört med ursprungligt beslutad budget respektive statens budget Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom -14,9 -4,8 -0,3 Bidrag m.m. från EU -0,6 -1,7 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -85,8 -2,2 -95,1 -6,4 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -8,2 -34,4 -12,3 -41,1 -12,8 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 –Som andel av BNP väntas de takbegränsade utgifterna minska från . –De takbegränsade utgifterna beräknas öka med mellan 2016 och Det motsvarar en genomsnittlig ökning om ca eller . –De utgiftsområden som bidrar mest till utgiftsökningen är utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Sammanlagt ökar dessa utgifts- områden med . –Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget beräknas samman- lagt öka med . –Jämfört med bedömningen i budget- propositionen (prop. 2016/17:1) beräknas de takbegränsade utgifterna –2020 bli lägre . De främsta förklaring- arna till det är att antalet asylsökande, kommunmottagna nyanlända och antalet utbetalda nettodagar med sjukpenning beräknas bli lägre. I detta avsnitt redovisas och analyseras utvecklingen av utgifterna i statens budget och de takbegränsade utgifterna. Utgiftssidan i statens budget delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgiftssida hör även Riksgälds- kontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 7.2). De utgifter som omfattas av utgiftstaket, de s.k. takbegränsade utgifterna, består av utgifterna under utgifts- område 1–25 och 27 samt utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. I tabell 6.1 framgår översiktligt utgifterna under budgetens utgiftsområden och de tak- begränsade utgifterna . I tabell 6.2 presenteras utgifterna per utgifts- område . I avsnitt 6.1 beskrivs utvecklingen av statens utgifter , hur medlen fördelas på olika områden och vilka faktorer som driver utgifts- utvecklingen. I avsnitt 6.2 redovisas en jämförelse mellan den aktuella utgiftsprognosen och de ursprungligt anvisade medlen i statens budget . I avsnitt 6.3 jämförs utgiftsprognosen –2020 med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 6.1 Utgifter under utgiftsområden i statens budget och takbegränsade utgifter Miljarder kronor om inget annat anges systemet vid sidan av 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgiftsområden i statens budget (exklusive UO26 Statsskuldsräntor m.m.) och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. 3Regeringens bedömning av nivå på utgiftstaket (se avsnitt 4.2). 4Utrymmet mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna kallas budgeteringsmarginalen. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 6.2 Utgifter per utgiftsområde –2020 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgiftsområden exkl. statsskulsräntor4 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Inklusive förslag enligt propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99). 3Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Summa utgiftsområden exklusive UO26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för stat sskuldsräntor. Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 4.2). Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 6.1Utveckling av de takbegränsade Utvecklingen av volymerna i transfererings- I detta avsnitt analyseras hur nivåerna på statens utgifter utvecklas mellan respektive –2020, hur medlen fördelas på olika områden och vilka faktorer som driver utgifts- utvecklingen. Dessa faktorer utgörs bl.a. av reformer, volymförändringar och makro- ekonomisk utveckling. Med reformer avses tidigare beslutade och aviserade åtgärder och i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99) föreslagna åtgärder. Tabell 6.3 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Beslutade, föreslagna och 1Förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99) till följd av nya reformer medför höjda anslagsnivåer 2017 netto om ca . I redovisningen i tabell 6.3 ingår inte förslag i propositionen Vårändringsbudget som avser tillskott till följd av ändrade volymer utan att någon ny reform föreslås, eller tillskott till följd av den makroekonomiska utvecklingen. Detta avser de huvudsakligen regelstyrda anslagen 1:12 Rättsliga biträden m.m. under utgiftsområde 4 Rättsväsendet och 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden under utgiftsområde 8 Migration samt förslag avseende ett flertal anslag mot bakgrund av förändrade växelkurser. Dessa förslag medför höjda anslagsnivåer netto om ca . Vidare ingår inte anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket. 2Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändring ar, bl. a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på kostnaden per person i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. 3Utgiftsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstakets nivå. Källa: Egna beräkningar. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med , vilket i genomsnitt motsvarar . Den makroekonomiska utvecklingen förklarar den enskilt största delen av utgiftsökningen, sammanlagt . Utgifts- ökningarna 2016–2020 förklaras också av reformer som bidrar till ökade utgifter om sammanlagt . systemen väntas sammanlagt minska utgifterna med . Pris- och löneomräkningen, dvs. systemet för uppräkning av i första hand myndigheternas för- valtningsanslag, medför att utgifterna samman- taget ökar med . Posterna Tekniska justeringar och Övriga utgiftspåverkande faktorer förklarar utgifts- ökningar om sammanlagt . Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna och de viktigaste faktorerna bakom den årliga förändringen redovisas i tabell 6.3. I den efter- följande beskrivningen motsvaras varje rad i tabellen av en rubrik. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer I detta avsnitt beskrivs hur utvecklingen av de takbegränsade utgifterna påverkas av tidigare beslut och regeringens nu aktuella förslag, oavsett i vilken proposition de har presenterats. Det är således den samlade budgeteffekten på de takbegränsade utgifterna, både vad gäller reformer och finansiering av dessa i förhållande till föregående år, som redovi- sas. I beskrivningen ingår budgeteffekterna av att tidigare reformer eller temporära program upphör eller minskar i omfattning. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas öka utgifterna under utgiftstaket med sammanlagt . Den årliga utvecklingen som framgår av tabell 6.3, med en relativt stor utgiftsökning till följd av beslut och en mindre utgifts- minskning 2018, förklaras i stor utsträckning av de reformer som regeringen föreslog i budget- propositionen . De flesta utgiftsökande åtgärderna beräknas få full effekt , medan en av de huvudsakliga finansierings- åtgärderna inom migrationsområdet beräknas få full effekt först . Det är en viktig förklaring till att utgifterna minskar till följd av beslut . I tabell 6.4 redovisas hur beslutade, föreslagna och aviserade reformer påverkar utgiftsutvecklingen fördelat på enskilda år och utgiftsområden. Nedan kommenteras i vilka ekonomiska propositioner några av de största utgiftspåverkande reformerna presenterats. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap