prop · H403176 · 2017-04-06 00:00:00 — Om det är så att det förekommer mer systematiskt missbruk av systemet bland andra aktörer än arbetsgivare – det finns rapporterade fall om ombud som använder olika arbetsgivare men omfattningen är oklar – så kan de sällan hittas genom Mi- grationsverkets kontrollverksamhet. är det en typ av verksamhet som säl- lan utreds av polisen när misstänkta fall anmäls eftersom straffvärdet är så lågt. 184 Tingsrättens dom B-2307-6, . 112 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Flera fackförbund visar kontinuerligt intresse för arbetskraftsinvandringssystemet. Några har uppmärksammat olika upplägg för fusk, vilket kan vara till hjälp när myn- digheterna utformar kontrollen (HRF 2012, LO 2013, intervju Fastighets 2015-12- 02). Facket antas också bidra till att arbetsvillkoren i systemet upprätthålls. I riks- dagsbeslutet framhölls att arbetskraftsinvandrarnas intressen, liksom andra arbetstagares, kunde tillgodoses i det vanliga partssystemet. är det svårt för fackförbunden både att organisera arbetskraftsinvandrarna och att följa upp ar- betskraftsinvandrarnas arbetsvillkor. Svårigheterna att följa upp om arbetsvillkoren följs beror både på att arbetskraftsinvandrarna är utspridda på många arbetsplatser och på att de i flera yrken – det gäller t.ex. städare – kan vara svåra att lokalisera till en arbetsplats. Facket har ett centrum för papperslösa (FCP) som ibland kommer i kontakt med arbetskraftsinvandrare, men bara efter det att deras anställningar upp- hört (intervjuer med Fastighets , FCP och LO/HRF/Bygg- nads ). Fackets intressen och arbetskraftsinvandrarnas intressen sammanfaller inte heller nödvändigtvis i enskilda fall. Få arbetskraftsinvandrare driver fall till Arbetsdomsto- len (AD), och de gör det i stort sett aldrig under pågående anställning. har tvistat i AD med ett byggföretag om löner till bl.a. arbetskraftsin- vandrare.185 har där argumenterat för att kvalificerade utländska arbetsta- gare ska ha lön motsvarande den som enligt kollektivavtal ges till den med svenskt yrkesbevis, vilket också hävdat i enskilda ärenden med följden att åtminstone en arbetskraftsinvandrare fått ansökan om permanent uppehållstill- stånd avslagen. När arbetskraftsinvandrare överklagar beslut handlar det ofta om att ifrågasätta bedömningar att arbetskrafts- invandrares inkomster varit för låga eller försäkringsskydd för dåligt (2016). 7.5.3 Samarbeten och den sammantagna kontrollen Det finns olika samarbetsforum etablerade mellan myndigheter och arbetsmark- nadsorganisationer där frågor av betydelse för arbetskraftsinvandringssystemet be- handlas, och i huvudsak främjar informations- och erfarenhetsutbyte (intervju Ar- betsmiljöverket , intervju Nationella samordnaren mot prostitution och människohandel , intervju ). För den direkta kontrollen av regelefterlevnaden i arbetskraftsinvandringssystemet spelar andra myndigheters insatser en mer begränsad roll. Det mest institutionaliserade samarbetet tycks finnas runt bärplockarna: en stor grupp arbetstagare kopplade till en liten grupp företag, som därmed utgör en tydlig part i en diskussion (intervju ). Det görs dock ibland 185 Arbetsdomstolens dom , nr 55/16, mål nr A 71/14 och 72/14. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? lokalt samordnade arbetsplatsinspektioner, där polisen, och Arbetsmil- jöverket samarbetar i olika konstellationer. I samband med sådana inspektioner kontrolleras ibland även arbetstillstånd. Hur arbetstillstånd erhållits kan då ibland också komma att utredas. Genomgången ovan av hur kontrollerna är utformade visar att beträffande kontrol- ler av arbetsvillkoren – försörjningskrav, lönekrav och krav på försäkringar – varie- rar förutsättningarna för god kontroll. Förutsättningarna för en fungerande kontroll mot lönekravet när arbetsplatsen inte är kollektivavtalsansluten bedömdes vara mindre goda eftersom det saknas riktlinjer för hur kravet ska tolkas. Det problemet handlar om förutsättningar saknas för en enhetlig bedömning, vilket är en annan typ av problem än när uppgifter om sakförhållanden inte går att få fram. Även om det finns fall där arbetskraftsinvandrares lön uppenbart strider mot alla tänkbara tolkningar av ”praxis” är kravet så vagt att kontrollen både skulle kunna godkänna uppseendeväckande låga löner och avslå vad som framstår som höga löner utan att det är självklart att någotdera är fel utifrån lagens krav. Att lönen är villkorsenlig hänger vid deltidsarbete dessutom på att den angivna tjänstens omfattning överens- stämmer med verkliga tjänsteomfattningen. Det kontrolleras inte. Här är problemet snarare att det finns små möjligheter att skaffa sig säker information om sakförhål- landet. I fråga om flera andra krav är förutsättningarna bättre. Slutsatsen att utformning av t.ex. kontrollen av försörjningskravet och av kravet på försäkringar bör ge förutsätt- ningar för att säkerställa att arbetsvillkoren uppfylls gäller dock i huvudsak om vill- koren prövas i en förlängningsansökan eller vid en efterkontroll. Det tycks även fin- nas förutsättningar för att kontrollen av arbetsgivarnas seriositet och arbetserbju- dandets äkthet ska kunna fylla sitt syfte när det är fråga om skenanställningar i vad som kan kallas ”skenverksamhet”. Att den kontrollen fungerar bygger också på att handläggare har förmåga att avläsa vad som är en fungerande företagsverksamhet utifrån företagets ekonomiska redovisning. Det är i så fall en typ av kontroll som har förutsättningar att fungera både vid förstagångsansökningar och vid förlängningsansökningar. Kontrollen tycks också ha lett till att efterlevnaden av försörjningskravet förbättrats betydligt, inte minst genom en preventiv effekt som förändrat inflödet till systemet i de särskilt kontrollerade branscherna. Ingen av de andra myndigheter som kommer i kontakt med arbetsgivare som miss- brukar systemet har något särskilt ansvar för att analysera läget för arbetstagare från tredje land, eller hur företag som bryter mot regler eller undanhåller skatt utnyttjar just personer med arbetstillstånd. 114 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2014). Kompetensinvandring – Så hotar motståndet svensk ekonomi. , Wadensjö E (2011). Rekrytering av utländsk arbetskraft: invandrares arbetsmiljö och anknytning till arbetsmarknaden i . LCI Studies Rapport 2011:1, . Arbetsförmedlingen (2012). Arbetsförmedlingens återrapportering – Strategi för ökade informationsinsatser om arbetskraftsinvandring från tredjeland. Arbetsförmedlingen (2013). Utlandsrekrytering och arbetskraftsinvandring – Resultat från en enkätundersökning bland arbetsgivare. Arbetsförmedlingen (2015a). Var finns jobben? Bedömning till och med och en långsiktig utblick. Arbetsförmedlingen (2015b). Nettoinvandring, sysselsättning och arbetskraft - utma- ningar för morgondagens arbetsmarknad. (2015). (2012). Förstudie om hur kan arbeta vidare med frågan om utländska företag och arbetstagare, 2012:5. (2014). Strategi mot osund konkurrens i arbetslivet. m.fl. (2014). Chinese restaurant workers in : Policies, patterns and social consequences, IOM. m.fl (2015). On waiting, work-time and imagined futures: theorising tem- poral precariousness among Chinese chefs in 's restaurant industry. (2011). Anteciperande förvaltning – Tjänstemäns makt i kommunala processer om vindkraft, Förvaltningshögskolan, . Bevelander P m.fl.(2014). Världens öppnaste land – arbetskraftsinvandring efter refor- men 2008, Studie 2014:1, Fores/. (2015). Intyget som dörröppnare till välfärdssystemet, Rap- port 2015:8. Calleman (2015). ”Byta spår” – ett nålsöga mellan asyl och arbete, i Calleman & Herzf- eld (red.) Arbetskraft från hela världen. Delmi Rapport 2015:9 (sid. 290 -331). (2016). Arbetskraftsinvandrares rättslöshet i – en rapport om utvisningar med bristfälligt lagstöd. DELMI (2015). Calleman, C. och , P. ), Arbetskraft från hela världen: hur blev det med reform? Delegationen för migrationsforskning (Delmi) Rapport 2015:9. (2014). lägesbild, 2014. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? och (2015). Högkvalificerad arbetskraftsinvandring till , i Calleman & (red.) Arbetskraft från hela världen. Delmi Rapport 2015:9 (sid. 72-113). , H (2016). Recruitment to Occupations with a Surplus of Workers: The Unex- pected Outcomes of Swedish Demand-Driven Labour Migration Policy, International Migration, Vol. 54 (2). , M (2015). Lärdomar från den internat- ionella litteraturen och svenska resultat Delmi Rapport 2016:6. (2010). Satisfying Labour Demand through Migration. (2013). Attracting highly qualified third-country nationals to . och (2015). Arbetskraftsinvandring från tredje land i restaurang- och städbranscherna, i Calleman & (red.) Arbetskraft från hela världen. Delmi Rapport 2015:9 (sid. 150-199). Hatzigeorgiou, A. och M. Lodefalk (2015). Utlandsfödda kan främja företagens export av tjänster, Ekonomisk Debatt, årgång 43, nr 6, s. 28-38. , C (2013). Grapes of Wrath? Spatialities and Aspects of Labour in the Wild , Competition and Change 17(1):57-74. , C (2015), Thailändska bärplockare – hushållsstrategier på en global arbets- marknad, i Calleman & (red.) Arbetskraft från hela världen. Delmi Rapport 2015:9 (sid. 114-149). och (2015). Inledning” samt ”Avslutande reflektioner, i Calleman & (red.) Arbetskraft från hela världen. Delmi Rapport 2015:9 (sid. 2-39 samt 500-526). Hotell och restauranganställdas förbund (2012). Till vilket pris som helst? En uppfölj- ning av arbetskraftsmigranternas villkor i hotell- och restaurangbranschen. IT & Telekomföretagen (2015). En rapport från IT- och telekomföretagen. Akut och strukturell kompetensbrist i it- och telekomsektorn. (2014a). Kritik mot för långa handläggnings- tider i tillståndsärenden och för att regeringsformens krav inte har beaktats när webbsök- ningar prioriterats, Beslutsdatum , Dnr 5497-2013. (2014b). Kritik mot för bristande service och tillgänglighet samt för felaktiga beslut, Beslutsdatum , Dnr 3549-2013. (2014c). Inspektion av i , Beslutsdatum , Dnr 6302-2013. (2015). Besök vid i , Protokoll , Dnr 2132-2015. 116 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , (2015). Valet och vägen – En intervjustudie med syriska asyl- sökande i , Delmi, Rapport 2015:8. (2015a). Företagens synpunkter på svenska regler för arbetskrafts- invandring – sammanställning, PM Dnr. 3.2.3-2013/00999-16. (2015b). How Cross-Border Movement of Persons Facilitates Trade. The Case of Rapport 2015:2. (2015c). Trade Costs of Visas and Work Permits. A Trade Faci- litation Perspective on Movement of Persons Rapport 2015:5. Lifvendahl m.fl.(2014). Jakten på det nya kapitalet – i den globala konkurrensen om kompetens, Rapport, . LO (2013). Fusk och utnyttjande – om avregleringen arbetskraftsinvandringen, LO. och (2014). Migration och integration av högkvalifice- rade arbetskraftsinvandrare, i Bevelander m.fl. (red) Världens öppnaste land: arbets- kraftsinvandring efter reformen 2008. Fores Studie 2014:1. (2007). (2008). (2010). (2012). (2013). Yttrande rörande förslaget om åtgärder mot missbruk av reg- lerna för arbetskraftsinvandring (Ds 2013:57), . (2014a). Rådata om arbetskraftsrelaterade ärenden från . (2014b). (2015a). Tillstånd för arbete - särskilda utredningskrav rörande vissa branscher samt nystartade verksamheter ur , från Mi- grationsverkets hemsida . (2015b). (2016a). , citerad från Migrations- verkets hemsida . (2016b). Arbetstillstånd för arbete i den, citerad från . (2016c). Tillstånd för arbete – certifiering av arbetsgivare i , citerad från . (2016d). Inkomna och avgjorda arbetsmarknadsärenden på Migrat- ionsverket innevarande år, aktuellt utdrag ur ärendedatabas, per e- post . R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? (2016e). Permanent uppehållstillstånd i den, aktuellt utdrag per e-post från . (2016f). Remissvar till utlänningsdatautredningen dir.2014:76. , V och , L (2013). Den nya vägen in– ett migrantperpektiv. (2011). Recruiting Immigrant Workers: , . (2015). i – Om skyddsökande arbetskraftsinvandrares villkor, i Calleman & (red.) Arbetskraft från hela världen. Delmi Rapport 2015:9 (sid. 244-289). Ruhs, M (2014). Immigration and Labour Market Protectionism, Protecting local Work- ers’ Preferential Access to the National Labour Market, i , C. och M. Freedland (red) Migrants at Work: Immigration & Vulnerability in Labour law. Uni- versity Press. Ruhs, M. (2016).Theorizing labour immigration policies i och red. Handbook of Migration and Social Policy. , Cheltenham UK. SCB (2015). Dokumentation av RAKS 1993 (2003) – 2013, och registerbaserad sysselsättning vid SCB, . (2015). Taktisk Risk - arbetskraftsinvandring. Översänd till per e-post 150527. (2016). Skatteavdrag och arbetsgivaravgifter – för anställda i och utomlands SKV 401 utgåva 22. Arbetskraftsinvandring till – förslag och konsekvenser. Arbetskraftsinvandring till , befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick (två delar). EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. (2014). Arbetskraftsinvandringen är avgörande för Stockholmsjobben, Analys 2014:2. (2013). (2012). Kampen om talangerna: En politik för ökad invandring av högkvalificerad arbetskraft. (2013a). Utmaningar kring regelverket för arbetskraftsinvandring från tredje land. Slutrapport pilotstudie inom gröna näringarna samt bärplockning avse- ende . (2014). (2015). Kartläggning av underliggande orsaker till långa handläggningstider avseende arbetstillstånd. 118 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2016a). Rekrytering– när teknikutveckl- ing och digitalisering förändrar jobben. (2016b). Rekrytering av internationell kompetens – Arbetskraftsin- vandringens betydelse för svenska företag. (2016c). Värdet av internationell kompetens – Arbetskraftsinvand- ringens bidrag till produktion och välfärd. Ingenjörer/(2014). World , från facket som är för arbetskraftsinvandring, Arbetet, debattartikel . Ingenjörer/(2013). Gräddfil för de stora men väntan för de små, Newsmill, debattartikel . TCO (2010). Så kan reglerna för arbetskraftsinvandring vårdas och förbättras. Timbro/, F (2016). Människorna mellan stolarna. Så kan sluta utvisa människor som gör rätt för sig, Timbro. Vogiazides, L. och , C. (2014). Människohandel för tvångsarbete och exploate- ring av arbetskraft i : Exempel från restaurang- och bärbranschen. Wadensjö (2015). Arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES – ekonomiska förklaringar och ekonomiska effekter, i Calleman & (red.) Arbetskraft från hela världen. Delmi Rapport 2015:9 (sid. 40-71). Vedung, E. (2009). Utvärdering i politik och förvaltning, , . Wingborg (2014). Villkoren för utländska bärplockare säsongen 2014. Woolfson m.fl. (2012). Forced Labour and Migrant in . Interna- tional Relations, vol. 28(2), s. 147–167. (2016). 2016–2017. In- sight report. m.fl. (2014). Seeking Similarity: How Immigrants and Natives Manage in the Labor Market, . 32, No. 3 (2014), pp. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? LO/HRF/, samordnare mot prostitution och människohandel, samt , 2015- 11-26 (möte/intervju), , observation av handläggning och intervjuer, tre handläggare Polisens Nationella Operativa Avdelning, 120 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kompletterande tabeller och diagram Diagram 16 Antal aktiva tillstånd fördelat på yrkesgrupper. Källa: ärendedatabas (2016) och SCB/. Tabell 10 Yrkesgrupper med störst andel arbetskraftsinvandrare () i förhållande till det totala antalet anställda (16–) inom yrkesgruppen, 2014. Yrkesgrupp (SSYK2012) 2012), år och Slaktare, bagare m.fl. IT-arkitekter, systemutv m.fl. Forts. på nästa s. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Yrkesgrupp (SSYK2012) 2012), år och Snabbmatspersonal, köks- och Städare och hemservicepersonal m.fl. Tidningsdistr., vaktmästare och övr. Källa: ärendedatabas (2016), SCB/. Anm.: SCB/yrkesregistret avser antal anställda förvärvsarbetande under mätmånaden november. Jämförelsetalen från ärendedatabas avser antal gällande tillstånd . Tabell 11 Genomsnittliga tillståndstider (antalet dagar) per tillstånd, uppdelad på yrkesgrup- per efter kvalifikationsnivå, exkl. bärplockare Källa: ärendedatabas (2016), SCB/samt egna bearbetningar. 122 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 17 Andel beviljade förlängningar av totala antalet beviljade tillstånd, exkl. bärplockare Slaktare och bagare och kassa Total Skönhetsvård Källa: ärendedatabas (2016), SCB/samt egna bearbetningar. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Tabell 12 Antal arbetsgivare fördelat över antal beviljade tillstånd fr.o.m. t.o.m. Källa: ärendedatabas (2016). Tabell 13 AKI-arbetsgivares relativa storlek inom respektive bransch mätt som andel av net- toomsättningen och andel av arbetsgivarna (procent). Branscher (baserat på SNI2007) Finans-, försäkrings-, och fastighetsverksamhet Restaurang-, catering- och barverksamhet Forts. på nästa s. 124 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Branscher (baserat på SNI2007) Jordbruk, skogsbruk och fiske Personliga och kulturella tjänster Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och Verksamhet inom Juridik, ekonomi, vetenskap Källa: ärendedatabas (2016), SCB/samt egna bearbetningar. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Tabell 14 Branschnischer där av arbetsgivarna erbjudit arbete till arbets- kraftsinvandrare . Branschnisch (SNI2007 Detaljgrupper) Andel *-arb. Tillverkning av kraftpapper och kraftpapp 17123 Framställning av järn och stål samt ferrolegeringar Partihandel med tobak 46350 Beredning och hållbarhetsbehandling av fjäderfäkött Tillverkning av luftfartyg, rymdfarkoster o.d. 30300 Tillverkning av motordrivna handverktyg 28240 Tillverkning av lastbilar och andra tunga motorfor- Framställning av oljor och fetter 10410 av andra oorganiska baskemikalier 20130 Öppna sociala insatser för pers. med funk.hinder 88102 Övrig tillverkning av papper och papp 17129 av hushålls- och hygienartiklar av papper Styckning av kött 10112 Tillverkning av lagad mat och färdigrätter 10850 Tillverkning av rälsfordon 30200 av optiska instr. Källa: ärendedatabas (2016), SCB/samt egna bearbetningar. Anm.: * avser arbetskraftsinvandrare. Andel anges bara när antalet arbetsgivare är fler än 1 ** Anledningen till att andelen AKI-företag i restaurangverksamhet i denna tabell är lägre än vad som tidigare angivits beror på att denna tabell sammanställer uppgifter medan den högre siffran anger den genomsnittliga andelen över 2009 till 2013. 126 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 18 Fördelning av rörelseresultat per anställd över branscher, 2009-2013 Källa: ärendedatabas (2016), SCB/samt egna bearbetningar. Anm.: Varje låda innehåller den mittersta hälften av materialet för varje grupp. Kanterna på lå- dorna markerarar den undre och övre kvartilen medan strecket i lådan markera medianen. Strecken som löper ut från lådan och avslutas med små vertikala streck (s.k. whiskers) beräknas som 1,5 gånger avståndet mellan de yttre kvartilerna, alla värden utanför dessa markeringar be- traktas som utliggare och har inte ritats ut i lådagrammet. Lådagrammet visas exklusive bran- schen Utvinning av mineraler då antalet företag vi har uppgifter om understiger 20 som standardavvikelsen är större än i övriga branscher vilket gör övriga branschers variation svårare att tyda. Tabell 15 Andel av företag med en operativ företagsledare med utländsk bakgrund uppdelat på företag som använt respektive inte använt arbetskraftsinvandringssystemet för ett angivet år. Källa: SCB och ärendedatabas (2016). R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Tabell 16 Handläggningstider (antalet kalenderdagar) för ärenden (inkl. förlängningar) inom ett urval yrkesgrupper (med fler än 2 000 tillståndsansökningar 2009–2015) före och efter , SSYK2012. Yrkesgrupp (SSYK2012) Andel ansökningar med handläggningstid >90 dagar Andel ansökningar med handläggningstid >90 dagar Källa: ärendedatabas (2016). 128 R I K S R E V I S I O N E N ETT VÄLFUNGERANDE SYSTEM FÖR ARBETSKRAFTSINVANDRING? infördes nya regler för arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES och (tredje land). Syftet var att underlätta för arbetsgivare att anställa utomeuropeisk arbetskraft och därigenom motverka arbetskrafts- brist och upprätthålla arbetskraftsutbudet. Goda förutsättningar för arbetskrafts- invandring skulle möjliggöra för att konkurrera om den internationella arbetskraften. har granskat hur arbetskraftinvandringssystemet har tagits i bruk efter reformen, hur tillståndsprövningen fungerat utifrån arbetsgivarnas behov och om kontrollsystemet har förutsättningar för att komma till rätta med miss- bruk av systemet. Granskningen visar att arbetskraftsinvandrarna utgör ett be- tydande inslag i ett mindre antal yrkesgrupper och branscher. Arbetsgivarnas förutsättningar för att kunna rekrytera arbetskraft i tredje land är emellertid inte tillräckligt goda, bland annat eftersom handläggningstiderna för flera ärende- typer är orimligt långa. De långa handläggningstiderna är delvis ett resultat av att den kontroll som ska förhindra missbruk av systemet har byggts ut. Granskningen ger också skäl att tro att denna kontroll har lett till att systemets villkor i flera avseenden uppfylls i allt högre grad. finns det fortfarande problem, både med arbetserbju- danden som inte är tänkta att leda till ett arbete och löner under det så kallade försörjningskravet. Det gäller särskilt i branscher där lågkvalificerade yrkesgrup- per dominerar. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2016/17:176 om arbetskraftsinvandring