prop · H50349 · 2017-12-05 00:00:00 — Finnes ej någon, som enligt 8 kap. är för brottet ansvarig, eller kan ej stämning här i riket delgivas honom, må åklagaren eller målsä- ganden i stället för att väcka åtal göra ansökan om skriftens konfis- kering. Vid tillämpning av 5 § ska utgiv- ning enligt 1 kap. 5 och 6 §§ anses ha skett när programmet sändes eller började tillhandahållas på det sätt som avses i 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen eller den tekniska upptagningen lämna- des ut för spridning. Angivelse och enskilt åtal Vad som föreskrivs i lag om mål- sägandens rätt att ange brott till åtal eller att själv väcka åtal gäller även för tryckfrihetsbrott. Finns det ingen ansvarig för ett tryckfrihetsbrott enligt 8 kap., får Justitiekanslern eller målsäganden i stället för att väcka åtal ansöka om att skriften ska konfiskeras. Detsamma gäller om den som är ansvarig för brott inte kan delges stämning i . Om ett tryckfrihetsbrott har för- övats genom ett sådant tillhan- dahållande ur en databas som avses i 1 kap. 5 eller 6 § utan att det finns någon som enligt 8 kap. är ansvarig för brottet, får Justi- tiekanslern eller målsäganden i stället för att väcka åtal ansöka om att domstolen ska besluta att det brottsliga yttrandet ska tas bort ur databasen enligt 7 kap. 27 §. Det- samma gäller om den som är an- svarig för brott inte kan delges stämning i . En ansökan som avses i första stycket kan framställas trots att straff för brottet inte kan dömas ut på grund av preskription. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om 1.beslag av tryckta skrifter i avvaktan på beslut om konfiskering (2– 12 §§), 2.beslag av exemplar av tryckta skrifter som kan ha betydelse för ut- redningen i ett tryckfrihetsmål (13 §), och 3.tvångsmedel vid krig och krigsfara (14–16 §§). 2 § Om det finns anledning att konfiskera en tryckt skrift på grund av tryckfrihetsbrott, får skriften tas i beslag i avvaktan på beslut om konfis- kering. 3 § Innan åtal för tryckfrihetsbrott har väckts eller ansökan gjorts hos rätten om att skriften ska konfiskeras, får beslut om beslag meddelas av Justitiekanslern. En förutsättning är att brottet hör under allmänt åtal. I lag får det föreskrivas att även allmän åklagare får besluta om beslag. 4 § Om ett beslag har verkställts utan rättens beslut, får den som drabbas begära att rätten prövar beslaget. Har allmän åklagare beslutat om beslag, ska beslutet skyndsamt an- mälas till Justitiekanslern, som genast ska pröva om beslaget ska bestå. 5 § När Justitiekanslern har beslutat om beslag eller fastställt ett beslag enligt 4 § andra stycket, ska åtal väckas efter Justitie- kanslerns beslut. Annars upphör beslaget. Detsamma gäller ansökan enligt 9 kap. 8 § om konfiskering. Beslag efter åtal eller ansökan om konfiskering 6 § Om det har väckts åtal för tryckfrihetsbrott eller gjorts en ansökan om konfiskering av en skrift, får rätten besluta om beslag och häva beslag som har meddelats. Prövning av beslag när ett mål avgörs 7 § När ett mål avgörs, prövar rätten om tidigare beslag ska bestå. Om målet avvisas på den grunden att rätten inte är behörig och det kan antas att talan om konfiskering kommer att föras i ett annat mål, får rät- ten bestämma att ett beslag ska bestå . Väcks inte talan upphör beslaget. Bestämmelserna i andra stycket tillämpas också när rätten av något an- nat skäl skiljer målet från sig utan att pröva om en skrift är brottslig. Uppgifter i beslut om beslag 8 § Beslut om beslag ska innehålla uppgifter om det eller de avsnitt i den tryckta skriften som har gett anledning till beslaget och ska avse endast band, delar, nummer eller häften där ett sådant avsnitt förekommer. 9 § Polisen ska genast verkställa ett beslut om beslag. 10 § Verkställighet av beslag ska omfatta endast de exemplar av den tryckta skriften som är avsedda för spridning. 11 § Bevis om beslag ska utan avgift lämnas till den som beslaget har gjorts hos och till den som tryckt skriften. Beviset ska innehålla uppgifter om det eller de avsnitt i skriften som har gett anledning till beslaget. Ett sådant bevis ska lämnas så snart det är möjligt. 12 § Om ett beslag har upphävts, ska verkställigheten genast avbrytas och det beslagtagna lämnas tillbaka. 13 § Sådana exemplar av en tryckt skrift som skäligen kan antas ha bety- delse för utredningen i ett tryckfrihetsmål enligt 12 kap. får tas i beslag. För ett sådant beslag gäller 3, 4, 6, 8, 9 och 12 §§. I övrigt ska i til- lämpliga delar gälla vad som i allmänhet är föreskrivet om beslag. Åtal ska dock alltid väckas inom en månad från det att beslut om beslag med- delades, om inte rätten på begäran från Justitiekanslern medger att tiden förlängs. Tvångsmedel vid krig och krigsfara 14 § Om riket är i krig får i avvaktan på rättens beslut enligt 7 kap. 29 § tillfälligt utgivningsförbud meddelas för en periodisk skrift. För ett så- dant beslut gäller det som sägs om beslag i 3, 5 och 6 §§. I fråga om beslag av en periodisk skrift som sprids i strid med ett ut- givningsförbud eller som uppenbart utgör en fortsättning på en periodisk skrift som omfattas av ett sådant förbud, gäller det som föreskrivs i lag om beslag av föremål som kan förklaras förverkade. Förvar i avvaktan på beslag 15 § Om riket är i krig eller krigsfara och det vid en avdelning av för- svarsmakten anträffas en tryckt skrift som uppenbart innebär sådan upp- vigling som är straffbar enligt 7 kap. 5 § genom att krigsman därigenom kan förledas att åsidosätta vad som åligger honom eller henne i tjänsten, får skriften tas i förvar i avvaktan på beslut om beslag. Beslut om förvar fattas av en befattningshavare som enligt lag ska avgöra frågor om disci- plinansvar för personal vid avdelningen. Är det fara i dröjsmål får en åtgärd enligt första stycket vidtas av någon annan befattningshavare enligt föreskrifter som meddelas i lag. sådant beslut har fattats, ska anmälan skyndsamt göras hos den befatt- ningshavare som avses i första stycket. Denne ska genast pröva om skriften ska bli kvar i förvar. 16 § Ett beslut om förvar enligt 15 § ska så snart det kan ske anmälas till Justitiekanslern, som genast ska pröva om skriften ska läggas under be- slag. Enskilt anspråk i anledning av missbruk av tryckfriheten må grundas allenast därå att den skrift, som anspråket avser, in- nefattar tryckfrihetsbrott. Sådant anspråk må, om ej annat nedan stadgas, icke göras gällande mot annan än den som enligt 8 kap. svarar för brottet. Har på grund av omständighet, som avses i 8 kap. 10 §, ansvaret övergått å honom, må anspråket göras gällande även mot den som före honom haft att svara, om och i den omfattning sådant anspråk eljest enligt lag må göras gällande. Vad i 8 kap. 12 § är stadgat i fråga om ansvar gälle ock beträf- fande enskilt anspråk. Om enskilt anspråk på grund av brott enligt 7 kap. 2 eller 3 § gäller vad i lag är stadgat. För enskilt anspråk, som må göras gällande mot utgivare av periodisk skrift eller ställföreträdare för denne, svare ock skriftens ägare. I fråga om annan tryckt skrift svare för anspråk, som må göras gällande mot författaren eller utgivaren, även skriftens förläggare. Skadestånd för missbruk av tryckfriheten får grundas endast på att den skrift som kravet avser innefattar tryckfrihetsbrott. I fråga om skadestånd på grund av brott som avses i 7 kap. 21– 23 §§ gäller vad som är föreskrivet i lag. Vad som sägs om skadestånd enligt detta kapitel gäller i till- lämpliga delar även krav enligt 7 kap. 25 § på att en dom om förtal eller förolämpning ska föras in i en skrift. Har någon som laga ställföre- trädare för juridisk person eller som förmyndare, god man eller förvaltare att svara för enskilt anspråk på grund av tryckfrihets- brott, får anspråket göras gällande även mot den juridiska personen eller mot den, för vilken förmyn- daren, gode mannen eller förval- taren förordnats, om och i den omfattning sådant anspråk eljest enligt lag får göras gällande. Vem som är ansvarig Den som är ansvarig för tryck- frihetsbrott enligt 8 kap. är även ansvarig för skadestånd. Krav på skadestånd som kan rik- tas mot utgivaren till en periodisk skrift eller dennes ställföreträdare kan även riktas mot skriftens ägare. För andra tryckta skrifter kan krav på skadestånd mot en författare eller utgivare även riktas mot skriftens förläggare. Om ansvaret för brott har gått över på någon annan enligt 8 kap. 11 eller 12 §, får krav på skade- stånd även riktas mot den som skulle ha varit ansvarig, i den utsträckning skadestånd får dömas ut enligt lag. Om någon är ansvarig för ska- destånd på grund av tryckfrihets- brott i egenskap av ställföreträ- dare för en juridisk person, får krav på skadestånd även riktas mot den juridiska personen. Om förmyndare, god man eller förvaltare är ansvarig för skade- stånd på grund av tryckfrihetsbrott, får krav på skadestånd även riktas mot den för vilken förmyndaren, den gode mannen eller förvaltaren har utsetts. Krav på skadestånd enligt denna paragraf får framställas om och i den omfattning anspråket kan göras gällande enligt lag. Skall någon enligt detta kapitel jämte annan svara för enskilt an- språk, svare de en för båda och båda för en. Om bestämmande av ansva- righeten mellan dessa inbördes gälle vad eljest är stadgat. Om två eller flera är ansvariga för skadestånd enligt detta kapitel, ansvarar de solidariskt för skade- ståndet. I fråga om ansvaret dem emellan gäller vad som föreskrivs i lag. Enskilt anspråk i anledning av tryckfrihetsbrott må göras gäl- lande utan hinder av att fråga om ansvar för brottet förfallit eller talan därom eljest ej kan föras. Skadestånd när åtal inte kan Krav på skadestånd med anled- ning av ett tryckfrihetsbrott kan framställas trots att straff för brottet inte kan dömas ut på grund av preskription eller av något annat skäl. Om rättegången i tryckfrihets- länsstyrelse har sitt säte. kommer anledning att även annan tingsrätt inom länet skall äga Till tryckfrihetsmål hänföras mål anspråk på grund av tryckfrihets- brott så ock ansökningsmål, som hetsmål hänföras även mål angå- ende ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott enligt 7 kap. 3 §. Är fråga om brott enligt sist- och har den som anskaffat upp- giften eller underrättelsen ej of- fentliggjort denna i tryckt skrift eller meddelat den till annan för sådant offentliggörande, skall dock målet handläggas som tryckfri- hetsmål endast om det är uppen- bart att anskaffandet skett för offentliggörande i tryckt skrift. grundlag är mål om 1. ansvar eller I tryckfrihetsmål, vari talan föres om ansvar, skall frågan, huruvida brott föreligger, prövas av en jury om nio medlemmar, såframt ej parterna å ömse sidor förklara sig vilja utan sådan prövning hän- skjuta målet till rättens avgörande. enligt 8 kap. är ansvarig för skrift, prövas dock alltid enbart av rätten. Då jury prövar, huruvida brott föreligger, skall så anses vara fallet, om minst sex jurymän äro Finner juryn att brott icke före- ligger, skall den tilltalade frikän- Har juryn funnit brott före- ligga, skall även 7 kap. 1–20 §§, 7 kap. 22 §, eller 3. konfiskering eller borttagande efter ansökan enligt 9 kap. 8 eller Även mål om ansvar eller skade- stånd på grund av anskaffarbrott enligt 7 kap. 23 § är tryckfrihets- mål, om den som anskaffat upp- giften eller underrättelsen har offentliggjort denna i en tryckt skrift eller meddelat den till någon annan för att offentliggöras på det sättet. I andra fall är målet ett tryckfrihetsmål endast om det är uppenbart att anskaffandet har skett för offentliggörande i tryckt skrift. Tryckfrihetsmål prövas av den tingsrätt inom vars domkrets läns- styrelsen har sitt säte. Om det finns skäl att även låta en annan tings- rätt i länet pröva tryckfrihetsmål, får regeringen besluta om det. I tryckfrihetsmål som gäller an- svar för brott ska en jury som består av nio medlemmar pröva om brott föreligger. Är parterna överens om det, av- görs målet av de lagfarna domarna (rätten) utan medverkan av jury. Det är enbart rätten som prövar om den tilltalade är ansvarig för en skrift enligt 8 kap. Är rätten av annan mening än juryn, äger rätten fri- känna den tilltalade eller hänföra brottet under mildare straffbe- stämmelse än den som juryn til- lämpat. Högre rätt, dit talan mot tingsrättens dom fullföljts, äge ej i vidare mån än tingsrätten frångå juryns bedömning. För varje län skall utses jurymän, fördelade i två grupper med sexton jurymän i första gruppen och åtta jurymän i andra gruppen. För skall dock första gruppen omfatta tjugofyra jurymän och andra gruppen tolv jurymän. Jurymännen i den andra gruppen skall vara eller ha varit nämnde- män vid allmän domstol eller all- män förvaltningsdomstol. Juryn har funnit att brott före- ligger om minst sex medlemmar är överens om det. Då ska även rätten pröva frågan. Har rätten en annan uppfattning än juryn, får rätten frikänna den tilltalade eller tillämpa en lindri- gare straffbestämmelse. Anser juryn att brott inte före- ligger ska den tilltalade frikännas. Om tingsrättens dom överklagas, får högre rätt inte frångå juryns bedömning i större utsträckning än tingsrätten. För varje län ska det utses jury- ledamöter som fördelas i två grup- per. Den första gruppen ska inne- hålla sexton juryledamöter och den andra åtta. För ska dock den första gruppen omfatta tjugofyra juryledamöter och den andra gruppen tolv. Juryledamöter i den andra grup- pen ska vara eller ha varit nämn- demän vid allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol. Jurymännen utses genom val för en tid av fyra kalenderår. Valet skall förrättas av lands- tingsfullmäktige i länet eller, då inom länet finns kommun som ej tillhör landsting, av landstings- fullmäktige och kommunfullmäk- tige i kommunen. I förrättas valet av kommunfullmäk- tige i . Skall enligt vad nu sagts jurymännen väljas av mer än en valmyndighet, fördelar antalet jurymän inom vardera gruppen mellan valmyndigheterna med ledning av folkmängden. Då juryman skall väljas, an- kommer det på tingsrätten att göra anmälan därom till den som har att föranstalta om valet. Till jurymän skola utses svenska medborgare, som äro bosatta inom länet. De bör vara kända för om- Juryledamöter utses genom val för av fyra kalenderår. Juryledamöter väljs av lands- tingsfullmäktige i länet. Om en kommun i länet inte tillhör ett landsting, väljer landstingsfull- mäktige samt kommunfullmäktige i kommunen. I är det kommunfullmäktige i som väljer. Ska valet utföras av mer än en valmyndighet, fördelar länsstyrel- sen antalet juryledamöter inom vardera gruppen mellan valmyn- digheterna med ledning av folk- mängden. När en juryledamot ska väljas, ska tingsrätten anmäla detta till den valmyndighet som enligt första stycket ska genomföra valet. Behörighetskrav och andra krav på juryledamöter En juryledamot ska vara svensk medborgare och folkbokförd i länet. Den som är underårig eller dömesgillhet, självständighet och rättrådighet. Bland jurymännen bör skilda samhällsgrupper och meningsriktningar samt olika delar av länet vara företrädda. Den som är underårig eller som har förval- tare enligt särskilda bestämmelser i lag får inte vara juryman. Juryman, som fyllt , äge avsäga sig uppdraget. Vill juryman eljest avgå, pröve tingsrätten, om giltigt hinder föreligger för honom att utöva uppdraget. Upphör jury- man att vara valbar, vare uppdra- get förfallet. Avgår juryman eller upphör han att vara valbar, skall inom den grupp av jurymän, som den av- gångne tillhörde, valmyndigheten utse annan i hans ställe för åter- stoden av valperioden. Valet får i ställe föret- agas av ; dock gäller sådant val endast för tiden intill näst- kommande möte. har förvaltare enligt särskilda Prop. 2017/18:49 bestämmelser i lag får inte vara Bilaga 2 juryledamot. En juryledamot bör vara omdö- mesgill, självständig och rättrådig. Bland juryledamöterna bör skilda samhällsgrupper och meningsrikt- ningar samt olika delar av länet vara företrädda. Juryledamöters avgång och ersättare En juryledamot som har fyllt får avsäga sig uppdraget. Om en juryledamot vill avgå av något annat skäl, prövar tings- rätten om det finns giltigt hinder för honom eller henne att utöva uppdraget. Är en juryledamot inte längre valbar, upphör uppdraget. Om en juryledamot avgår eller uppdraget upphör, ska valmyndig- heten enligt 9 § utse en ersättare för återstoden av valperioden. Valet ska göras inom den jury- grupp som juryledamoten tillhörde. Valet får göras av landstings- styrelsen i stället för av lands- tingsfullmäktige. Ett sådant val gäller dock endast fram till full- mäktiges nästa möte. Överklagande av val av juryleda- mot Klagan över val av juryman skall föras hos tingsrätten. Ehuru klagan ej föres, pröve rätten den valdes behörighet. Beträffande fullföljd av talan mot tingsrätts beslut i fråga, som avses i första stycket, gälle vad i lag är stadgat om fullföljd av talan mot underrätts beslut i rättegång. Mot hovrätts beslut må talan ej föras. Val av en juryledamot kan över- klagas till tingsrätten. Även om valet inte överklagas ska tingsrät- ten självmant pröva juryledamö- ternas behörighet. Vid överklagande av tingsrättens beslut i en fråga som avses i första stycket tillämpas vad som föreskrivs i lag om överklagande av en tingsrätts beslut under rättegång. beslut får inte överklagas. Föres klagan, lände valet dock till efterrättelse, om ej rätten för- ordnar annat. De som äro utsedda till jurymän skola uppföras å en jurymanna- lista. I denna skall varje grupp upptagas särskilt. I ett mål i vilket jury skall delta, skall rätten föredra jurymanna- listan och behandla frågan, om det föreligger jäv mot någon som är upptagen på listan. Om jäv mot juryman gäller vad som i lag är stadgat om domare. Därefter skall juryn bildas av de ojäviga jurymännen på så sätt att vardera parten får utesluta tre jurymän inom den första gruppen och en inom den andra samt att rätten genom lottning bland de övriga tar ut så många till supple- anter att sex kvarstår i den första gruppen och tre i den andra. För jury i får vardera parten utesluta fem jury- män inom den första gruppen och två inom den andra. Beslut om val av juryledamot gäller även om det överklagas, om rätten inte beslutar något annat. Hur jury bildas i mål Förfarandet när jury bildas De som är utsedda till juryleda- möter ska föras upp på en lista över juryledamöter. I listan ska varje grupp tas upp särskilt. Vad som föreskrivs i lag om jäv för domare gäller även juryleda- möter. I ett mål där en jury ska delta redogör rätten för listan över jury- ledamöter och behandlar frågan om det finns jäv mot någon som är upptagen på listan. Därefter ska juryn bildas av de juryledamöter som inte är jäviga. Det sker genom att vardera parten Äro å ena sidan flera parter och vill endast någon av dem begagna sin uteslutningsrätt, gälle den uteslutning han företager även för de övriga. medparter utesluta olika jurymän och kunna de ej enas, företage rätten uteslutningen genom lottning. får utesluta tre juryledamöter inom den första gruppen och en inom tar rätten sedan genom lottning ut så många till suppleanter att sex juryledamöter kvarstår i den första gruppen och tre i den andra. För en jury i får vardera parten utesluta fem jury- ledamöter inom den första gruppen och två inom den andra. Om endast en av flera medparter den uteslutningen även för de Om medparterna inte är som ska uteslutas, avgör rätten frågan genom lottning. Förfarandet vid jäv eller laga förfall för juryledamot Ej må någon utan laga förfall undandraga sig att tjänstgöra i jury. Kan på grund av jäv eller laga förfall för juryman nödigt antal ledamöter i någon grupp ej er- hållas, nämne rätten för varje juryman som erfordras tre till jurymän inom gruppen behöriga personer. Av de sålunda nämnda äge vardera parten utesluta en. Ej må till juryman nämnas någon som förut i samma mål uteslutits. Förekomma flera mål, vari jury skall deltaga, må rätten, Den som inte har laga förfall är skyldig att tjänstgöra som juryle- Om det på grund av jäv eller laga förfall för juryledamöter inte finns tillräckligt antal ledamöter i någon jurygrupp, utser rätten tre juryle- damöter för varje ledamot som Av dessa ledamöter får vardera parten utesluta en. utses ska uppfylla de krav som ställs på juryledamöter i den aktu- En juryledamot som har uteslutits från samma mål får inte Om flera mål ska prövas av jury, får rätten besluta att samma jury efter parternas hörande, förordna att samma jury skall tjänstgöra i alla målen. Skall jury utses gemen- samt för flera mål, äge vad i 11 § är stadgat om uteslutning av jury- man i mål, vari å ena sidan äro flera parter, motsvarande tillämp- ning. ska tjänstgöra i målen. Parterna ska tillfrågas innan rätten fattar ett sådant beslut. Ska det utses en gemensam jury för flera mål, tillämpas 17 § om det finns flera parter på någon sida. Talan om skadestånd eller konfiskering Föres i mål om ansvar jämväl talan om enskilt anspråk mot annan än den tilltalade, skola de åtgärder av svarandepart, som avses i 2 § första stycket, 10 § andra stycket och 12 § andra stycket, ankomma på den tilltalade. Då talan utan samband med åtal föres om tryckt skrifts konfiskering eller om enskilt anspråk gälle om rättegången i sådant mål vad i 2 och 10–13 §§ är föreskrivet; har frågan huruvida brott föreligger tidigare prövats i tryckfrihetsmål avseende ansvar för brott, skall dock prövning av samma fråga ej ånyo äga rum. I ansökningsmål skall den uteslutning av jurymän, som eljest ankommer på parterna, företagas av rätten genom lottning. Om det i ett mål om ansvar för brott även förs talan om skadestånd mot någon annan än den tilltalade, är det den tilltalade som vidtar de åtgärder som avses i 3 § andra stycket, 16 § andra stycket och 18 § andra stycket. Vid talan om skadestånd som inte har samband med ett åtal gäller 3–6 och 15–19 §§. Om det i ett tryckfrihetsmål om ansvar för brott har prövats om brott föreligger, ska dock samma fråga inte prövas på nytt. Detsamma gäller talan om konfiskering av en tryckt skrift utan samband med åtal. I ett ansökningsmål enligt 9 kap. 8 § ska den uteslutning av juryle- damöter som annars ska göras av parterna i stället utföras av rätten genom lottning. Första och andra styckena gäller Närmare bestämmelser om rätte- gången i tryckfrihetsmål meddelas i lag. Äro inom samma län flera tings- rätter, vilka äga upptaga tryckfri- hetsmål, skola de uppgifter, som avses i 4, 6, 8 och 9 §§, fullgöras av den tingsrätt regeringen be- stämmer. För fall då riket är i krig eller krigsfara eller det råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller krigsfara vari riket har befunnit sig får före- skrifter om anstånd med val av jurymän och om undantag från jurymäns rätt att avsäga sig sitt uppdrag meddelas i lag eller, efter bemyndigande i lag, av regeringen genom förordning. även talan om borttagande av information ur en databas enligt 9 kap. 9 §. Närmare föreskrifter om rättegången Närmare föreskrifter om rätte- gången i tryckfrihetsmål får med- delas i lag. Om det i samma län finns flera tingsrätter som är behöriga att pröva tryckfrihetsmål, bestämmer regeringen vilken tingsrätt som ska utföra de uppgifter som avses i 9 § tredje stycket samt 11, 13 och 14 §§. Om riket är i krig eller krigsfara eller det råder sådana extraordinära förhållanden som är föranledda av krig eller krigsfara som riket har befunnit sig i, får föreskrifter med- delas i lag om –anstånd med val av juryleda- möter, och –undantag från juryledamöters rätt att avsäga sig uppdraget. Efter bemyndigande i lag, får regeringen meddela sådana före- skrifter genom förordning. Om utrikes tryckta skrifter m.m. I fråga om skrift som tryckts I fråga om skrifter som tryckts utom riket och som utges här skall, utomlands och som ges ut i om inte annat sägs nedan, i til- gäller, om inte annat föreskrivs, i lämpliga delar gälla vad som är tillämpliga delar vad som är före- föreskrivet i 1 kap., 3 kap., 6 kap., 7 kap., 8 kap. 1, 2, 5–7 och 10– – 1 kap. om tryckfriheten, 12 §§ samt 9–12 kap. – 3 kap. om rätten att vara ano- – 6 kap. om spridning av tryckta – 7 kap. om tryckfrihetsbrott,