prop · H5036 · 2017-09-19 00:00:00 — Särskilt bidraget kan då lämnas med om det i familjen bor ett barn växelvis, med om det i familjen bor två barn växelvis eller med om det i familjen bor tre eller fler barn växelvis. I andra stycket regleras de fall när det i en familj finns både hemmavarande barn och barn som bor växelvis. Särskilt bidrag för barn som bor växelvis kan när det i familjen även finns hemmavarande barn lämnas endast i angivna fall. När det i familjen finns ett hemmavarande barn och ett som bor växelvis, två hemmavarande barn och ett som bor växelvis eller ett hemmavarande barn och två som bor växelvis lämnas särskilt bidrag med i detta stycke angivna belopp. För de hemmavarande barnen lämnas särskilt bidrag för hemmavarande barn enligt 22 §. Om det exempelvis i en familj, förutom ett barn som bor växelvis, även finns tre hemmavarande barn som berättigar till särskilt bidrag för hemma- varande barn, kan det således inte lämnas något särskilt bidrag för barn som bor växelvis. Enligt 97 kap. 17 § får bostadsbidrag inte lämnas för fler än tre barn. Om en försäkrad har fler än tre barn lämnas i första hand de bidragen som är mest förmånliga. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I paragrafen finns det bestämmelser om med vilka belopp det kan lämnas umgängesbidrag. Finns det i en familj både hemmavarande barn och barn som kan berättiga till umgängesbidrag lämnas umgängesbidrag med ett reducerat belopp om för varje barn som berättigar till umgängesbidrag. I första stycket höjs de belopp varmed det kan lämnas umgängesbidrag. Andra stycket ändras så att umgängesbidrag ska lämnas med reducerat belopp även när det i en familj förutom barn som berättigar till umgängesbidrag även finns barn som bor växelvis. för reducerat umgängesbidrag till . Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Paragrafen innehåller vissa kompletterande bestämmelser om ansökan om förlängt underhållsstöd, äldreförsörjningsstöd, bostadstillägg och bostadsbidrag. När det gäller bostadsbidrag ska enligt tredje stycket barn som avses i 96 kap. 4 §, dvs. hemmavarande barn, och som har fyllt intyga på ansökningshandlingen de uppgifter som rör barnet om det inte finns särskilda skäl mot det. I detta stycke införs en hänvisning till 96 kap. 5 a §, vilket innebär att detta kommer att gälla även för ett barn som bor växelvis hos sina båda föräldrar, om barnet har fyllt . Övervägandena finns i avsnitt 5.1. De nya bestämmelserna ska träda i kraft . Enligt övergångsbestämmelserna i andra punkten ska de angivna upphävda eller äldre bestämmelserna om underhållstöd fortfarande gälla för sådant stöd som avser tiden . De upphävda bestämmelserna omfattar enbart underhållsstöd vid växelvist boende och de ändringar som görs i de äldre bestämmelserna innebär endast att underhållsstödet mönstras ut i fall med växelvist boende. Övergångsbestämmelsen i denna punkt innebär att bestämmelserna om underhållsstöd vid växelvist boende fortfarande ska gälla för stöd som avser tid . Underhållsstöd som avser mars månad betalas normalt ut . Upphävandet av underhållsstöd vid växelvist boende har enligt denna övergångsbestämmelse inte någon retroaktiv tillämpning. Övergångsbestämmelserna i tredje punkten innebär att de upphävda eller äldre bestämmelser om underhållstöd vid växelvist boende som avses i andra punkten i vissa fall ska gälla under en mer utsträckt tid än som följer av andra punkten. Detta är fallet om det för ett barn har lämnats underhållsstöd vid växelvist boende för mars månad 2018. I ett sådant fall ska de nämnda bestämmelserna fortfarande gälla när det är fråga om underhållsstöd som avser tid före . kan underhållsstöd vid växelvist boende fortfarande lämnas, dock trappas underhållsstödet vid växelvist boende ner till de belopp som anges i bestämmelsen för att helt falla bort från och med den februari månad 2021. Om ett underhållsstöd vid växelvist boende har upphört kan sådant underhållsstöd därefter inte längre lämnas. Enligt övergångsbestämmelsen i fjärde punkten ska äldre bestämmelser i 95 kap. 2 §, 96 kap. 3 §, 97 kap. 6, 11, 15 och 23 §§ och 110 kap. 5 § fortfarande gälla för bostadsbidrag som avser tid , vilket innebär att särskilt bidrag för barn som bor växelvis inte kan lämnas för . I femte punkten finns en ikraftträdandebestämmelse för det särskilda bidraget för barn som bor växelvis. De nya bestämmelserna om sådant stöd tillämpas första gången för bostadsbidrag som avser tid efter februari månad 2018. Bestämmelsen i sjätte punkten tar sikte på att det i 97 kap. 15 § andra stycket införs nya beloppsgränser för när den bidragsgrundande inkomsten ska medföra att bostadsbidraget ska minskas. En höjning görs av de inkomstgränser vid vilka bidraget ska minskas. För att uppnå en successiv höjning av inkomstgränserna genomförs denna höjning i fyra steg så att inkomstgränserna höjs till de belopp som anges i denna punkt. Den första höjningen gäller bidrag som avser en månad som infaller mars – . För bidrag som avser en månad under kalenderåren 2019 eller 2020 gäller de belopp som anges i denna punkt. gäller sedan de inkomstgränser som anges i 97 kap. 15 § andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 5.3, 5.4 och 6. Utdrag ur sammanfattningen av betänkande SOU 2011:51 Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull är cirka 50 000 barn med om en föräldraseparation. En del barn har också föräldrar som aldrig har levt ihop. Sammantaget har nära en halv miljon barn i åldern 0–särlevande föräldrar, vilket motsvarar en fjärdedel av alla barn i . Barn har både behov av och rätt till en nära och god kontakt med båda sina föräldrar. Denna rättighet slås fast i såväl som . Ur barnets perspektiv är det centralt att föräldrarna, oavsett om de lever tillsammans eller inte, kan samarbeta i frågor som rör barnet. En grundläggande utgångspunkt i föräldrars ansvar för sina barn är att barnets bästa ska stå i centrum vid beslut om till exempel vårdnad, boende, umgänge och försörjning av barnet. I utredningens uppdrag ingår att belysa hur omsorgs- och försörjningsansvaret för barnet faktiskt fördelas mellan särlevande föräldrar och i vilken utsträckning de familjeekonomiska regelverken påverkar föräldrarnas överväganden rörande barnets boende och ekonomi. Särlevande föräldrar och deras barn Särlevandehushållen ser olika ut Med särlevande föräldrar avses personer som har barn tillsammans men som inte lever ihop. Särlevandehushållen i ser mycket olika ut både vad avser familjesammansättning och ekonomiska förutsättningar. Hushållens sammansättning varierar också . De tre största hushållstyperna bland särlevandehushållen är ensamstående mammor med barn () följt av ombildade familjer () och ensamboende pappor (). I vilken grad föräldrar i dessa hushåll har faktisk omsorg om barnet varierar. Den ena föräldern kan ha barnet boende hos sig eller största delen av tiden (boförälder), medan den andra föräldern enbart har barnet boende hos sig ingen eller liten tid (umgängesförälder). Barnet kan också vara varaktigt boende hos båda föräldrarna, dvs. bo växelvis, vilket i praktiken innebär att barnet bor ungefär lika mycket hos båda föräldrarna. Även om ett barn bor växelvis hos föräldrarna kan det bara vara folkbokfört hos en av dem. Statistiken i allmänhet definierar enbart hushåll där barnet är folkbokfört som hushåll med barn. I viss statistik räknas, undantagsvis, även alla hushåll där barn bor växelvis hos föräldrarna som hushåll med barn. Utredningens analyser visar att folkbokföringen stämmer överens med var barnet faktiskt bor för endast av alla barn till särlevande föräldrar. Den vanligaste anledningen till att folkbokföringen inte överensstämmer med boendet är att barnet bor växelvis hos föräldrarna. Även om det inte finns barn folkbokförda i ett hushåll, kan det alltså ändå finnas minst en förälder i hushållet som har barn som denne är försörjningsansvarig för, och som har att samarbeta med en annan förälder i frågor som rör barnet. Utredningens analyser visar att det finns cirka 175 000 hushåll i den situationen. Kraftig ökning av barns växelvisa boende har det växelvisa boendet för barn ökat kraftigt, och utvecklingen har varit bor (enligt vissa undersökningar ) av barn till särlevande föräldrar växelvis hos dem båda. av barn med särlevande föräldrar bor antingen hela eller merparten av tiden med sin mamma. Motsvarande andel för barn boende hos pappa är . Det finns flera tänkbara orsaker till den kraftiga ökningen av barns Kvinnors ökade arbetskraftsdeltagande och ett alltmer jämställt föräldraskap har sannolikt haft stor betydelse för att det gemen- samma omsorgsansvaret och viljan att dela den vardagliga omsorgen om barnen har ökat. De flesta föräldrar fortsätter att ha gemensam vårdnad om barnet även efter en separation. Detta kan också ha betydelse för att det numera finns en ökad medvetenhet om barnets behov av båda sina Det växelvisa boendet erbjuder goda möjligheter att både dela och uppleva vardagen med barnet och att utveckla en personlig relation En annan faktor som kan ha betydelse är att ingen av föräldrarna kan åläggas att betala underhållsbidrag för barnet vid växelvis boende, och vissa familjeekonomiska stöd kan sökas av båda föräldrarna, eller fördelas mellan dem vid växelvis boende för barnet. Ett ökat fokus på barns rättigheter och en ökad medvetenhet om barns behov, och en uppfattning om att denna boendeform är bäst för barnet, kan också ha inverkat på föräldrarnas val. Sammantaget tyder utvecklingen på att det växelvisa boendet för barn kan komma att bli alltmer normativt för särlevande föräldrar . Föräldrar med barn som bor växelvis samarbetar bäst Hur föräldrarna fördelar den faktiska försörjningen av barnet mellan sig hänger nära samman med hos vem av föräldrarna barnet bor. barnet fördelar mellan sina föräldrar desto mer tycks föräldrarna dela på engagemang och kostnader för barnet, och desto bättre tycks de också samarbeta i frågor som rör barnet. Samarbetet fungerar tämligen väl för de flesta föräldrar med barn som bor växelvis, medan en stor andel boföräldrar och umgängesföräldrar uppger att de har ett mindre väl- Bland alla grupper av föräldrar finns det de som uppger att samarbetet fungerar dåligt eller mycket dåligt. föräldrar i alla grupper samarbetar bäst om är barnets boende, medan samarbetet om ekonomi rörande barnet fungerar sämst. Samarbetet mellan föräldrarna är i hög grad personberoende och varierar utifrån personliga, sociala och ekonomiska förutsättningar. Samarbetet tenderar att försämras och ju äldre barnen är. gäller särskilt samarbetet mellan boföräldrar och föräldrar där barnet inte bor. Regelbunden kontakt med båda föräldrarna har betydelse för barns välbefinnande Barn som bor ihop med båda föräldrarna i en s.k. kärnfamilj och barn som bor växelvis hos föräldrarna, har vid frågor om sin livssituation och sitt välbefinnande ofta gett likartade svar som tyder på att dessa barn mår bättre, har mer fritidsaktiviteter och bättre relation till båda sina föräldrar. Utredningens undersökningar visar att för barn som bor enbart eller större delen av tiden med en förälder verkar utsattheten öka, såväl ekonomiskt som känslomässigt. Barn som har tillgång till fler vuxna har större utrymme för materiella tillgångar, de uppfattar att det finns mer tid för dem och de verkar generellt må bättre. Utredningen kan inte uttala sig om det är så att vissa boendeformer ger bättre förutsättningar för barnets välmående, eller om det är så att en viss boendeform väljs med anledning av att föräldrarna har ett gott samarbete. Det är förmodligen vanligare att föräldrar som är engagerade i barnet väljer ett växelvist boende än när endast den ena föräldern är engagerad i barnet. Det går alltså inte att dra några säkra slutsatser om att det är boendeformen i sig som skapar en viss livssituation för barnet. Ekonomi som ett samarbetshinder Utredningen kan konstatera att särskilt när kommunikationen och förtroendet mellan föräldrarna inte fungerar, kan ekonomiska frågor om barnet vara en konfliktdrivande faktor som hämmar eller försvårar samarbete. Särskilt i de fall båda föräldrarna har en låg inkomst eller om det råder ojämlika inkomstförhållanden mellan dem kan rätten till familjeekonomiska förmåner bli en konfliktdrivande faktor som påverkar föräldrasamarbetet och ytterst barnet. Barnet kan uppfattas som bärare av olika ekonomiska förmåner, och användas som ett slagträ i föräldrarnas konflikt om ekonomi och andra frågor som rör barnet. Detta kan särskilt vara fallet då båda föräldrarna tar del i kostnader för barnet men där endast den ena föräldern har möjlighet att uppbära en familjeekonomisk förmån. Behov av ett anpassat och moderniserat familjeekonomiskt regelverk Det finns inga tecken på att de senaste årens utveckling av barns växelvisa boende kommer att avstanna. Enligt utredningen tyder utvecklingen snarare på att alltfler föräldrar vill ta ett gemensamt ansvar för sitt barn, även i de fall föräldrarna väljer att inte leva tillsammans. Antalet växelvis boende barn var betydligt färre då de flesta av de nuvarande familjeekonomiska stöden infördes. De ekonomiska familjestöden är därför anpassade efter om en förälder har barnet folkbokfört hos sig, eftersom detta har ansetts vara likställt med barnets varaktiga bosättning. Att alltfler särlevande föräldrar genom växelvis boende barn tar ett gemensamt ansvar för barnet innebär att den ena föräldern kan betraktas som exklusiv boförälder. Utredningen kan dock konstatera att flera av de nuvarande familjeekonomiska stöden är konfliktdrivande i den meningen att de inte fördelas mellan särlevande föräldrar utifrån den försörjningsbörda som en förälder kan antas ha med anledning av att ett barn bor eller vistas i Att i en större utsträckning ta hänsyn till detta skulle sannolikt öka särlevande föräldrars förutsättningar att komma överens, och att ta ett fortsatt gemensamt ekonomiskt ansvar för barnet efter en separation. Detsamma torde gälla i de fall föräldrarna aldrig har bott tillsammans. En fördelning av familjeekonomiska stöd som på ett bättre sätt än beaktar den försörjningsbörda en förälder kan ha för barn i hushållet torde uppfattas som mer rättvis av föräldrarna. Det torde generellt sett också vara i större grad överensstämmande med den kostnadsfördelning som föräldrarna enas om som särlevande. tyder på att en majoritet av de föräldrar vilkas barn bor växelvis, ansvarar för de kostnader som uppstår när barnet bor hos föräldern. Lagstiftningen bör inte ge uttryck för att en boendesituation är att föredra framför någon annan, utan bör sträva efter att vara så neutral som möjligt i förhållande till föräldrarnas beslut om ett boende som enligt dem kan vara förenligt med vad som är det bästa för barnet. för de familjeekonomiska stöden bör därför anpassas i förhållande till dagens familjebildning och barns boendemönster. Mål och syfte med utredningens förslag Målet för utredningens arbete är att tydliggöra föräldrarnas gemensamma ansvar för barnets omsorg och försörjning även när de inte lever tillsammans. Ett annat mål är att undanröja samarbetshinder och underlätta för särlevande föräldrar att komma överens och samarbeta i såväl ekonomiska som andra närliggande frågor som rör barnet. Utredningens förslag syftar därför till att –bättre anpassa regelverken för de familjeekonomiska stöden till förändrade familjemönster och boendeformer för barnet. Detta är särskilt påkallat pga. den kraftiga utvecklingen av växelvis boende för barn och bedöms öka möjligheterna till fördelning av olika familjeekonomiska stöd utifrån respektive förälders antagna försörjningsbörda för barnet, –tydliggöra föräldrarnas primära och gemensamma försörjningsansvar för barnet genom att öka incitamenten för att de själva ska komma överens om ett underhållsbidrag för barnet, - öka föräldrarnas valfrihet i frågor som rör barnets boende och försörjning genom att minska betydelsen av barnets folkbokföring och därmed minska de incitament som kan påverka föräldrarnas överväganden om barnets boende och vistelse i respektive föräldrahushåll, samt –öka utbudet av informations- och stödinsatser för att föräldrarna ska kunna göra välinformerade val i frågor som rör barnets boende, umgänge och försörjning. Förslag till åtgärder för att undanröja konfliktdrivande faktorer i regelverken och anpassa regelverken till barns boendemönster Utredningen lämnar ett antal förslag som syftar till att undanröja konfliktdrivande faktorer i de familjeekonomiska regelverken. Det handlar bl.a. om att på bättre sätt än ta hänsyn till att det kan finnas barn i ett hushåll, även om barnet inte är folkbokfört i hushållet, samt öka hänsynen till föräldrarnas antagna försörjningsbörda för barnet. Bostadsbidrag vid växelvis boende Nuvarande bestämmelser om bostadsbidrag tar inte hänsyn till om barnet bor växelvis hos sina föräldrar. Hänsyn tas därmed heller inte till hur föräldrarna sinsemellan fördelar kostnader för barnet. Det är endast den förälder som har barnet folkbokfört hos sig som kan få det särskilda bidraget för hemmavarande barn. Den andra föräldern, som barnet bor ungefär lika mycket hos, kan få ett umgängesbidrag som är på en lägre nivå. Det finns därför en skevhet i hur bostadsbidraget fördelas mellan olika särlevandehushåll som beror på hos vem av föräldrarna barnet är folkbokfört. Detta innebär således att två särlevande föräldrar med likvärdiga ekonomiska förutsättningar blir olika kompenserade när barnet bor växelvis hos dem. Detta innebär också att vissa föräldrar som i bostadsbidragets mening anses som boföräldrar, och som därmed förutsätts ha barnet boende hos sig merparten eller , i realiteten är s.k. växelvisföräldrar. Det innebär i sin tur att de genom att uppbära det särskilda bidraget för hemmavarande barn blir överkompenserade i förhållande till den försörjningsbörda de kan antas ha för barnet, eftersom barnet vistas halva tiden hos dem som de uppbär stöd som baseras på att de har barnet boende hos sig . Utredningens analyser av bostadsbidrag och underhållsstöd vid växelvis boende har dessutom visat att de båda bidragen sammantaget ger upphov till en rad negativa och icke önskvärda effekter. Exempelvis får föräldrar med låga inkomster vars barn bor växelvis, mer i sammanlagt bidrag än vad föräldrar får vilkas barn bor i hushållet. Utredningen föreslår därför att en ny bidragsform, växelvisbidrag, införs inom ramen för bostadsbidragets bestämmelser för hushåll som har barn som bor växelvis. Växelvisbidraget ska på motsvarande sätt som bostadsbidragets särskilda bidrag för hemmavarande barn respektive umgängesbidrag, lämnas för att barn i olika utsträckning bor eller vistas i hushållet. Ersättningsnivåerna för bostadsbidragets växelvisbidrag föreslås vara för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. I samband med införandet av ett växelvisbidrag föreslås det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjas med . Tillsammans med den höjning som regeringen har aviserat i budgetpropositionen kommer det särskilda bidraget att lämnas med totalt till hushåll med ett barn, till hushåll med två barn och till hushåll med tre eller flera barn. Förslaget lämnar umgängesbidraget oförändrat. Avskaffat underhållsstöd vid växelvis boende I konsekvens med att utredningen föreslår ett växelvisbidrag inom bostadsbidraget, föreslår utredningen att underhållsstöd vid växelvis boende avskaffas. För att begränsa de negativa ekonomiska konsekvenser som förslaget kan innebära för vissa hushåll presenterar utredningen en Åtgärder för ett gemensamt föräldraansvar Utredningens sammantagna bedömning av förslagen är att om båda föräldrarna i större utsträckning kan kompenseras utifrån sin antagna försörjningsbörda för barnet, borde några för föräldrarna betydelsefulla konfliktdrivande faktorer i regelverken minska. Det torde också bidra till att minska de ekonomiska incitament som kan påverka föräldrarnas överväganden om barnets boende eller vistelse i respektive föräldrahushåll. Ur ett barnperspektiv torde också betydelsen av att barnet kan uppfattas som bärare av ekonomiska förmåner och därmed bli ett slagträ i föräldrakonflikter, minska. Detta tillsammans med ett förbättrat och mer uttalat stöd till föräldrar i frågor som rör barnets omsorg och försörjning, borde betydligt förbättra förutsättningarna för samarbete mellan föräldrarna och bidra till att de får bättre förutsättningar att ta ett gemensamt ansvar för barnet. Utdrag ur lagförslag från betänkande SOU 2011:51 Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 17 kap. 4 §, 18 kap. 5, 16, 25, 37 och 39 §§ /…/ samt rubrikerna närmast före 17 kap. 4 § och 18 kap. 16, 25, 31 och 37 §§, ska upphöra att gälla, dels att /…/18 kap. 1 och 2 /…/§§, 19 kap. 4 /…/§, 95 kap. 2 §, 96 kap. 3 §, 97 kap. 6, 11, 22 och 23 §§ och 110 kap. 5 §, samt rubriken närmast före 96 kap. 3 §, ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, /…/ 96 kap. 5 a § och 97 kap. 22 a §, samt närmast före /…/ 96 kap. 5 a § och 97 kap. 22 a § nya rubriker av följande lydelse. I detta kapitel finns allmänna bestämmelser om rätten till underhållsstöd i 2-7 §§. Vidare finns bestämmelser om undantag från rätten till underhållstöd i 8-12 §§, förmånstiden i 13 och 14§§, – förmånstiden i 13–14§§, –vem som får utbetalningen av underhållsstödet i 15–19 §§, –beräkning av underhållsstöd i 20–32 §§, –omprövning vid ändrade förhållanden i 33–35 §§, 36 och 37 §§, och 36 §, och – handläggningen i 3842 §§. Ett barn har rätt till underhålls- Ett barn har rätt till underhålls- stöd under de förutsättningar som anges i 4 och 5 §§, om föräldrarna som anges i 4 och 5 §§, om inte bor tillsammans och en av och en av föräldrarna är barnet har växelvist boende. Om barnet har fyllt lämnas förlängt underhållsstöd, om även villkoren i 6 § är uppfyllda. Ett beslut om betalnings- Ett beslut om betalnings- skyldighet ska inte meddelas, om skyldighet ska inte meddelas, om 18 kap. 21, 24 eller 25 § tillämpas 18 kap. 21 eller 24 § tillämpas i form av ett engångsbelopp. i form av ett engångsbelopp. Om den bidragsskyldige är bosatt utomlands eller i och i eller från utlandet får lön eller annan inkomst som inte kan tas i anspråk genom utmätning enligt 7 kap. utsökningsbalken och en tillämpning av bestämmelserna i 28 och 29 §§ därför övervägs, behöver betalningsskyldighet inte fastställas. Bostadsbidrag lämnas i form av 1.bidrag till kostnader för bostad, 2.särskilt bidrag för hemmavarande barn, och 3.umgängesbidrag till den som på grund vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem. 2.särskilt bidrag för hemmavarande bar, 3.växelvisbidrag för barn som bor växelvis, och 4.umgängesdidrag till den som på grund vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem. Med växelvis boende enligt första stycket 3 avses att ett barn bor varaktigt hos båda sina föräldrar Särskilt bidrag och umgänges- Särskilt bidrag, växelvisbidrag Bostadsbidrag i form av särskilt bidrag kan lämnas till familjer med barn som avses i 4, 7 och 8 §§. Bostadsbidrag i form av växelvisbidrag kan lämnas till familjer med barn som avses i 5 a §. Bostadbidrag i from av umgängesbidrag kam lämnas till den som bor med barn i fall som avses i 6§. Sådant bidrag lämnas endast till en försäkrad som bor i en bostad som han eller hon äger eller innehar med hyres- eller bostadsrätt. Hushåll med växelvis boende barn Bostadsbidrag kan lämnas till en försäkrad som har vårdnaden om och bor tillsammans med barn för barn som för vård eller I den sammanlagda förmögenheten ingår förmögenhet för varje försäkrad samt för varje barn som avses i 96 kap. 4 och 9 §§. I fråga om barn som avses i 96 kap. 5 a § ska halva barnets förmögenhet ingå i den sammanlagda förmögenheten hemma men vistas växelvis i hemmet under minst så som motsvarar normala skolferier.