prop · H403173 · 2017-04-26 00:00:00 — behöver utses och det behöver finnas bestämmelser som säkerställer att olämpliga personer inte innehar ledande befattning hos en sådan Vidare behöver bestämmelser införas som säkerställer att tillsynsmyndigheten har tillgång till information som den behöver för att bedriva en effektiv tillsyn. I avsnitt 6.2.2 föreslår regeringen att anordnare av speltjänster som bedriver verksamhet med stöd av tillstånd eller registrering enligt lotterilagen (1994:1000) ska ingå bland de verksamhetsutövare som ska vara skyldiga att tillämpa den nya penningtvättslagen. får lotterier, med vissa undantag, endast bedrivas efter att tillstånd meddelats eller efter registrering. Speltjänster omfattas av den nya penningtvättslagen och dessa aktörer är enligt lotterilagen föremål för ett tillstånds- eller registreringsförefarande. innebär detta att direktivets krav på reglering och förstärkta Lotteriinspektionen har den centrala tillsynen över att lotterilagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen följs (48 § Lotteriinspektionen utövar också den närmare tillsynen över sådana lotterier som anordnas efter tillstånd av inspektionen och Enligt regeringens bedömning bör Lotteriinspektionen anförtros uppgiften att utöva tillsyn enligt penningtvättslagen. även gälla när den tillståndsgivande myndigheten är en annan eller när anordnaren bedriver sin verksamhet med stöd av registrering enligt 17 § Som nämnts ovan krävs enligt direktivet att de behöriga myndigheterna ser till att personer som har en ledande befattning inom de ansvariga enheterna eller är deras verkliga huvudmän är lämpade. lämplighetsprövning sker redan inom ramen för gällande rätt. att anordna ett lotteri får endast lämnas om det kan antas att verksamheten kommer att bedrivas på ett från allmän synpunkt lämpligt sätt samt enligt meddelade föreskrifter, villkor och bestämmelser (10 § Denna bestämmelse uppställer dock inte något uttryckligt krav på prövning av lämplighet av personer i ledningen hos anordnare av speltjänster som bedrivs med tillstånd eller registrering. finner därför att det behöver införas en uttrycklig bestämmelse i lotterilagen av innebörd att personer som väsentligen har åsidosatt sina skyldigheter i näringsverksamhet eller som har gjort sig skyldiga till allvarlig brottslighet inte får ingå i ledningen eller ha ett kvalificerat innehav i en anordnare av speltjänster. Bestämmelsen bör gälla i Lotteriinspektionens tillsyn och vid tillstånds- eller registrerings- myndigheters prövning av en ansökan om tillstånd eller registrering. Lotteriinspektionen påpekar att motsvarande regler om lämplighets- prövning som föreslås i kasinolagen inte föreslås i lotterilagen när regeringen meddelar tillstånd enligt 45 §. inspektionens bedömning och bestämmelsen bör därför kompletteras i Lotteriinspektionen anser att det är oklart om kraven på lämplighets- prövning även ska gälla lotteriföreståndare och att det behövs närmare vägledning kring vilken krets som ska anses ingå i ledningen hos anordnaren och som ska vara föremål för lämplighetsprövning enligt 10 a § lotterilagen. Av lotterilagen följer att i de fall det finns ett krav på en föreståndare så ska denne godkännas av tillståndsmyndigheten. bedömning omfattas inte föreståndare direkt av kravet på lämplighetsbedömning i 10 a §. Föreståndare kan dock komma att omfattas beroende på vilken position personen i övrigt har i en anordnare av speltjänster eller i ägarkretsen. Regeringen vill dock understryka att tillståndsmyndigheten vid prövningen av föreståndarens lämplighet, med beaktande av föreståndarens ansvar, har att göra en nyanserad prövning där personens åsidosättande av skyldigheter i näringsverksamhet och eventuell allvarlig brottslighet bör beaktas i godkännandeprocessen. För att direktivet ska få fullt genomslag räcker det emellertid inte med att en lämplighetsprövning görs innan tillstånd meddelas eller en En sådan prövning bör även ske fortlöpande. Enligt regeringens mening bör en skyldighet för tillståndshavaren att anmäla förändringar i ägarkretsen och i ledningen av den juridiska personen därför införas i lotterilagen. Det bör också införas en möjlighet Prop. 2016/17:173 för tillstånds- eller registreringsmyndigheten att förelägga verksamhets- utövaren att upphöra med verksamheten eller återkalla tillståndet om det, efter att anordnaren fått tillstånd eller registrerats, framkommer att denne väsentligt åsidosatt vad som åligger honom eller henne i näringsverksamhet eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Om anordnaren är en juridisk person bör tillstånds- eller registrerings- myndigheten kunna förelägga anordnaren att göra rättelse, alternativt återkalla tillståndet eller förelägga den registrerade att upphöra med verksamheten. Om det är den som har ett kvalificerat innehav av andelar i den juridiska personen som väsentligen åsidosatt sina skyldigheter i näringsverksamhet eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet, bör tillstånds- eller registreringsmyndigheten kunna förelägga denne att avyttra så stor del av aktierna eller andelarna att innehavet därefter inte är kvalificerat eller, om innehavaren är en juridisk person, att byta ut den diskvalificerade personen i dess ledning. Lotteriinspektionen önskar ett tydliggörande av om det räcker att utföra lämplighetsprövning i samband med tillståndsprövningen och vid ändringar eller om ytterligare prövning krävs med lämpligt intervall. Hur ofta Lotteriinspektionen bör kontrollera att detta krav är uppfyllt bör enligt regeringens bedömning dock inte anges i lag. De föreslagan bestämmelserna om vandelsprövning m.m. bör endast gälla anordnare av speltjänster som omfattas av kraven i penningtvättslagen. Detta bör anges i lagen. För att möjliggöra en effektiv tillsyn av att penningtvättsregelverket följs bör lotterilagen även kompletteras med en bestämmelse som ger Lotteriinspektionen rätt att genomföra en undersökning på plats när tillsynen avser tillämpningen av penningtvättsregelverket. Av 50 § lotterilagen framgår vidare att den som har tillstånd enligt denna lag eller med stöd av 17 § anordnar lotterier efter registrering är skyldig att på begäran av tillsynsmyndigheten lämna de upplysningar och tillhandahålla de handlingar eller annat som behövs för tillsynen. Regeringen bedömer därför att gällande rätt i övrigt uppfyller direktivets krav på tillsyn. 12.8.2Tillsynen när speltjänster tillhandahålls genom ombud Regeringens förslag: En anordnare som vill tillhandahålla spel- tjänster genom ombud ska ansöka om registrering av ombudet hos Lotteriinspektionen. Inspektionen ska registrera ombudet om ansökan och ombuden bedöms uppfylla uppställda krav. Ett ombud ska lämna upplysningar och tillhandahålla handlingar som behövs för tillsynen av anordnaren av speltjänster om Lotteri- inspektionen begär det. Lotteriinspektionen ska också ha rätt att genomföra undersökningar på plats hos ett ombud. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de villkor som ska gälla för att tillhandahålla lotterier genom ombud och den information som en ansökan om registrering ska innehålla. Föreskrifter får också meddelas avseende undantag från kravet på att anmäla ombud. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår dock att registrering ska ske i enlighet med ett anmälningsförfarande och att ombudet ska registreras i ett särskilt register som ska hållas tillgängligt vid myndigheten. Remissinstanser: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Lotteriinspektionen anser att ombuds- begreppet i 48 b § fjärde stycket lotterilagen ska justeras så att endast yrkesmässig försäljning av lotter omfattas. Folkspel anser att det av föreskrifter bör framgå vilka närmare åtgärder verksamhetsutövare av speltjänster ska vidta för att anses ha uppfyllt kravet på tillsyn över aktuella ombud och samarbetspartners. Folkspel anför vidare att ansvarsfördelningen mellan Lotteriinspektionens tillsynsverksamhet och de tillsynsåtgärder som verksamhetsutövare av speltjänster måste vidta närmare behöver klargöras. Skälen för regeringens förslag: Ombud som en anordnare av spel- tjänster anlitar ska inte betraktas som verksamhetsutövare enligt penning- tvättslagen. På den svenska spelmarknaden använder sig många anordnare av ombud. Ombuden fullgör därför i relativt stor utsträckning de skyldigheter som direktivet ställer på anordnare av speltjänster. För att Lotteriinspektionen ska kunna kontrollera att anordnarna följer penningtvättsregleringen även då de anlitar ombud bör därför även ombuden påföras vissa skyldigheter och träffas av vissa lämplighetskrav. Dessa bör regleras i lotterilagen. För att Lotteriinspektionen ska kunna utöva en effektiv tillsyn krävs att ombuden blir kända för Lotteriinspektionen. I annat fall finns det ingen möjlighet för tillsynsmyndigheten att kontrollera att anordnarna följer penningtvättsregelverket när de väljer att använda sig av ombud. Anordnarna ska därför ansöka om registrering av ombuden hos Lotteriinspektionen när de avser att använda ombud som ska agera för deras räkning inom ramen för försäljning av lotterier, mottagande av insatser eller förmedling av vinster. Ansökan bör innefatta uppgifter om ombuden och om deras lämplighet att tillhandahålla lotterier. Som Lagrådet föreslår bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter om vilken information som ska lämnas i ansökan. Sådan information skulle t.ex. kunna bestå av handlingar som visar att ombuden är lämpliga att tillhandahålla tjänster i anordnarens ställe. Efter att informationen har kontrollerats och myndigheten har gjort en lämplighetsbedömning av ombudet ska uppgifter om ombuden, samt vilka anordnare som ombudet har rätt att företräda, registreras. Utredningen föreslår att informationen ska registreras i ett särskilt register som ska hållas tillgängligt vid Lotteriinspektionen. Enligt regeringens mening uppställer direktivet inte något krav på ett sådant register. Ett register kan inte heller i övrigt anses motiverat vare sig utifrån ett penningtvätts- eller konsumentperspektiv. Lotteriinspektionen anser att ombudsbegreppet i 48 b § fjärde stycket lotterilagen ska justeras så att endast yrkesmässig försäljning av lotter omfattas. Ett generellt undantag av det slag som Lotteriinspektionen förespråkar riskerar att skapa en situation där vissa ombud inte lämplighetsprövas alls, vilket riskerar att skapa undantag som inte är Prop. 2016/17:173 grundande på en bedömning av låg risk. Lotteriinspektionen bör dock ges möjlighet att meddela föreskrifter om undantag från kraven på registrering och prövning av ombuden i vissa fall. Sådana undantag bör kunna meddelas avseende ombud vars roll i förmedlingen av insatser eller vinster är sådan att risken som kan förknippas med ombudet är lågt, och där av en registrering och prövning av ombundet inte kan motivaras med hänsyn till intresset av att förhindra penningtvätt eller finansiering av terrorism. För att den fortsatta tillsynen över anordnare som använder sig av ombud ska vara effektiv bör anordnarna vara skyldiga att anmäla eventuella förändringar till Lotteriinspektionen. Inspektionen bör också ges möjlighet att som ett led i tillsynen av anordnarna begära att få del av handlingar och annan information direkt från ombuden. Inspektionen bör vidare få rätt att genomföra undersökningar på plats hos ombuden. Även bestämmelser av denna innebörd bör därför införas i lotterilagen. Av lotterilagen bör också framgå att registreringen av ett ombud ska upphävas om anordnaren begär det eller ombudet inte längre bedöms vara lämpligt. Med anledning av Folkspels synpunkter kan följande anföras. Det är anordnaren av speltjänster som ansvarar för att ombudet följer penning- tvättsregelverket. De förslag som avser intern kontroll och regelefter- levnad gäller även i förhållande till ombud som agerar för anordnarens räkning (se avsnitt 11.1). Lotteriinspektionens tillsynsåtgärder gentemot ombudet syftar till att säkra att anordnaren även i den verksamhet som bedrivs genom ombud uppfyller penningtvättsregelverket. 12.9Övriga frågor om tillsyn 12.9.1Advokater, biträdande jurister och advokatbolag Regeringens bedömning: Det bör inte föras in bestämmelser som ställer advokatbolag under tillsyn avseende skyldigheterna i penningtvättslagen eller som avser prövning av om ägare till och personer i ledningen av advokatbolag är lämpliga. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna tillstyrker bedömningen eller har inget att erinra Skälen för regeringens bedömning: Bestämmelserna om tillsyn finns i artiklarna 47 och 48 i fjärde penningtvättsdirektivet. fysiska eller juridiska personer som driver verksamhet som notarie eller annan oberoende jurist ska medlemsstaterna se till att tillsynsmyndig- heterna vidtar nödvändiga åtgärder för att hindra att brottslingar som dömts inom relevanta områden eller deras medhjälpare har en ledande befattning inom eller är verkliga huvudmän bakom dessa verksamheter (artikel 47). För fysiska eller juridiska personer som driver verksamhet som notarie eller annan oberoende jurist får medlemsstaterna tillåta att självreglerande organ utför, övervakar och vidtar åtgärder som är 2016/17:173 nödvändiga för att säkerställa att direktivet efterlevs, under förutsättning att dessa organ uppfyller de krav som ställs på tillsynsmyndigheter i direktivet (artikel 48.9). Vissa artiklar i penningtvättsdirektivet riktar sig mot juridiska personer i vilka verksamhetsutövare är anställda (jfr avsnitt 7.7). Det gäller bl.a. artikel 46 i direktivet, enligt vilken den juridiska personen ska tillhandahålla anställda viss utbildning. I artikel 45 anges vissa skyldigheter för verksamhetsutövare avseende gemensamma rutiner i koncerner eller filialiserade verksamheter som också gäller sådana juridiska personer. Av gällande rätt följer att om en fysisk person som omfattas av 1 kap. 2 § penningtvättslagen driver sin verksamhet som anställd hos en juridisk person, ska skyldigheterna att göra en riskbedömning och att upprätthålla rutiner gälla den juridiska personen (5 kap. 1 § tredje stycket samma lag). Regeringen föreslår i avsnitt 7.7 att vissa ytterligare krav i den nya penningtvättslagen ska gälla juridiska personer i vilka en verksamhetsutövare är anställd. utövar enligt gällande rätt tillsyn över advokater. I tillsynen ingår bl.a. att övervaka att advokaterna följer penningtvättslagen. Det krävs således inte några ytterligare genomförandeåtgärder för att uppfylla direktivets krav på tillsyn i detta avseende. Som framgått ovan riktas krav även mot juridiska personer där verksamhetsutövare är anställda, dvs. i detta fall advokatbolag. tillsyn omfattar emellertid inte uttryckligen advokatbolag, även om tillsynen i praktiken utövas över såväl advokater som advokatbolag och biträdande jurister. Tillsyn över advokatbolagen utövas också indirekt genom tillsynen av advokater. Detta beror på att endast advokat, om styrelsen inte medger undantag, kan vara delägare eller bolagsman i ett advokatbolag. Penningtvättsdirektivet är dock inte fullt ut genomfört i detta avseende. Detta innebär därutöver att det inte är möjligt för att göra en prövning av om ägare till och personer i ledningen av advokatbolag är lämpliga, vilket krävs enligt direktivet (artikel 47). I advokatbolag får dock endast advokat vara delägare eller bolagsman, om inte medger undantag (8 kap. 4 § ). Sammantaget är därför inte heller artikel 47 fullt ut genomförd. I det aktuella lagstiftningsärendet finns inte underlag att lämna förslag som medför ett fullständigt genomförande av direktivets kvar på tillsyn över advokatbolag och lämplighetsprövning av ägare till och ledningen i sådana bolag. Några bestämmelser om detta kan därför inte införas. Frågan bör därför bli föremål för ytterligare överväganden. 12.9.2Periodisk rapportering för vissa verksamhetsutövare Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att verksamhetsutövare som står under tillsyn ska lämna uppgifter om sin verksamhet, sina kunder och andra förhållanden som är nödvändiga för att inspektionen ska bedöma den risk som kan förknippas med verksamhetsutövarna. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanser: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Lotteriinspektionen anser att inspektionen har ett behov av ett bemyndigande liknande det som utredningen föreslår för att få bättre förutsättningar att genomföra en riskklassificering på ett ändamålsenlighet sätt. anser att det föreslagna bemyndigandet inte är förutsägbart eller rättssäkert eftersom det ger rätt att i stort sett kräva rapporter om allt som rör verksamheten. försäkringsförmedlares förening anser att det är olämpligt att ett sådant omfattande bemyndigande ges utan tydliga riktlinjer för hur föreskrifterna ska utformas, vilken information som ska inhämtas och så vidare. Svensk Försäkring anför att det föreslagna bemyndigandet inte har någon förebild i penningtvättsdirektivet och ifrågasätter om inte det föreslagna bemyndigandet inryms helt i det generella bemyndigandet i 17 kap. 30 § andra stycket försäkringsrörelse- lagen. Skälen för regeringens förslag: Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna, då de tillämpar en riskbaserade tillsynsmetod, har en klar uppfattning om riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism i sin medlemsstat, har intern och extern tillgång till all relevant information om de specifika nationella och internationella risker som är kopplade till verksamhetsutövarnas kunder, produkter och tjänster och baserar den interna och externa tillsynens frekvens och intensitet på verksamhetsutövarnas riskprofil och på risker för penningtvätt och finansiering av terrorism i den medlemsstaten (artikel 48.6 i fjärde penningtvättsdirektivet). Bedömningen av verksamhetsutövares riskprofil för penningtvätt och finansiering av terrorism, inklusive riskerna för bristande efterlevnad, ska ses över regelbundet och vid viktiga händelser inom eller förändringar av deras ledning och verksamhet (artikel 48.7). Direktivet ställer således krav på medlemsstaterna att se till att de myndigheter som utövar tillsyn ska ha tillgång till uppgifter som gör det möjligt för dem att riskklassificera tillsynsobjekten. Regeringen delar således inte Svensk Försäkrings bedömning att förslaget saknar stöd i direktivet. Av direktivet följer vidare att de myndigheter som bedriver tillsyn över kreditinstitut, finansiella institut och tillhandahållare av speltjänster ska ha förstärkta tillsynsbefogenheter (artikel 48.3). Detta grundas på bedömningen att sådana verksamheter löper störst risk att utnyttjas för penningtvätt och finansiering av terrorism. Det är således av särskild vikt att de tillsynsmyndigheter som bedriver tillsyn över kreditinstitut, finansiella institut och tillhandahållare av speltjänster kan planera och prioritera sin tillsyn med hjälp av relevanta och verklighetsförankrade riskklassificeringar. I gällande rätt finns enligt regeringens bedömning inte något tydligt stöd för någon myndighet att regelbundet begära in uppgifter från verksamhetsutövare i syfte att utgöra underlag för en bedömning av risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med dem. De myndigheter som har tillsyn över penningtvättsregelverket har olika förutsättningar och ett varierande behov av underlag för sin Vissa myndigheter har bedrivit tillsyn över ett relativt begränsat antal verksamhetsutövare och har därigenom skaffat sig goda kunskaper om de olika verksamhetsutövarna och deras risker. Andra tillsynsmyndigheter utövar tillsyn över verksamhetsutövare som erbjuder relativt standardiserade produkter och vars kunder varierar , vilket innebär att risken som kan förknippas med tillsynsobjekten varierar i relativt liten utsträckning. och länsstyrelserna har dock ett stort antal tillsynsobjekt, vars verksamheter varierar både i art och omfattning. Dessa myndigheter kan med anledning av detta ha svårt att skaffa sig tillräcklig kännedom om sina verksamhetsutövare genom den löpande tillsynen och på andra sätt, vilket i sin tur försvårar en adekvat Även Lotteriinspektionen anser att myndigheten bör få bättre förutsättningar att genomföra en riskklassificering på ett Enligt regeringen bör det övervägas om dessa myndigheter ska ges befogenhet att begära in uppgifter från sina tillsynsobjekt i syfte att kunna göra en så relevant riskklassificering som Det som talar emot att införa en rätt för myndigheterna att begära in uppgifter i sådan ordning är framför allt den administrativa börda som verksamhetsutövarna åläggs genom att de tvingas förse tillsynsmyndigheterna med allmän information om verksamheten. det ska anses motiverat att ge tillsynsmyndigheter rätt att begära in information av detta slag måste det därför stå klart att informationen kan vara till nytta för tillsynsmyndigheten, inbegripet att denna har möjlighet att använda informationen på ett ändamålsenlighet sätt. stå klart att den tillkommande informationen är en nödvändig förutsättning för att myndigheten ska kunna bedriva en riskbaserad Länsstyrelserna påbörjade ett arbete med ett riskklassificeringssystem I den första fasen har en stor del av de cirka 10 000 tillsynsobjekt som har registrerat sig hos fått besvara en enkät med frågor om verksamhetsutövarnas riskprofil utifrån faktorer såsom antal kunder, antal företagskunder, kundernas geografiska placering, vilka produkter som tillhandahålls, omsättning m.m. det underlag som länsstyrelserna får in på frivillig väg är tillräckligt för att kunna göra en relevant riskklassificering återstår att se. regeringen kan det inte slås fast att det i arbetet med riskklassificering av länsstyrelsernas tillsynsobjekt är nödvändigt att ge länsstyrelserna rätt att begära in ytterligare information. Lotteriinspektionen, som utövar tillsyn över tillhandahållare av spel- tjänster, ska enligt direktivet ha förstärkta tillsynsbefogenheter. för att inspektionen bör kunna begära in information från verksamhets- utövarna som endast syftar till riskklassificering. tillsynsansvar avseende penningtvättslagen utökas i samband med genomförandet av fjärde penningtvättsdirektivet, då en stor del av den svenska spelmarknaden ställs under tillsyn i fråga om efterlevnad av Inspektionen ges emellertid rätt att meddela beslut om att undanta vissa speltjänster från lagens tillämpningsområde. således i viss mån oklart hur många verksamhetsutövare som kommer att ställas under inspektionens tillsyn, samt vilken information som inspektionen kan behöva för att kunna riskklassificera de tillhandahållare som omfattas av penningtvättslagen. Regeringen anser därför att en Prop. 2016/17:173 möjlighet för Lotteriinspektionen att begära information som syftar till riskklassificeringen får övervägas när inspektionen kunnat bilda sig en grundad uppfattning om behoven i detta avseende. Regeringen bedömer dock att möjligheter till riskklassificering av de verksamhetsutövare som myndigheten har tillsyn över skulle öka väsentligt om inspektionen får möjlighet att begära in relevant information om verksamheterna och dess risker. Finansinspek- tionen har därutöver tillräckliga resurser för att kunna använda denna information och kan i sin tillsyn ha stor nytta av en korrekt och adekvat riskklassificering av sina tillsynsobjekt. och Svenska försäkringsförmedlares förening anser att det bemyndigande som föreslås av utredningen inte är tillräckligt tydligt avgränsat och därför inte rättssäkert och förutsebart. Enligt regeringens bedömning är det emellertid inte lämpligt att i lagen i detalj ange vilka uppgifter som ska få inhämta, om det ska ske endast på begäran eller med vissa intervall och andra liknande detaljer.