prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Anslaget ökas med anledning av uppdaterade beräkningar av utvecklingen av det indexerade inkomsttaket i maxtaxan. Fler platser och en kvalitetshöjning av yrkesvux 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning Anslaget ökas för att möjliggöra en utökning av dels antalet platser i yrkesvux, dels en kvalitets- höjning, i syfte att främja samhällets kompetens- försörjning samt för att öka individens möjlig- heter till utbildning och omställning. Stöd för fler lärcentra 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning Anslaget ökas för att stimulera förekomsten av kommunala lärcentra som tillhandahåller lokaler och stöd för vuxnas lärande samt för att underlätta för människor att studera på distans och bo kvar på hemorten. 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning Anslaget minskas till följd av att utbildnings- delen av traineejobben avvecklas. Medlen används i stället för att finansiera satsning på utbildningsplatser inom . 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning Anslaget ökas för att möjliggöra utbildnings- platser till yrkesförare i syfte att underlätta kompetensförsörjningen i denna sektor. An- slaget ökas också till följd av att befintliga medel för utbildningsplatser till yrkesförare flyttas från anslag 1:14. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildningen Anslaget tillförs medel till följd av att antalet yrkeshögskoleplatser utökas i syfte att främja samhällets kompetensförsörjning samt för att öka individens möjligheter till utbildning och omställning. Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i grundskola och föreskoleklass 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Anslaget upprättas för att möjliggöra ett nytt statsbidrag till förskoleklass och grundskola som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskaps- utvecklingen. Sommarkurser för högre genomströmning i högskolan Anslagen till universitet och högskolor: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Anslagen tillförs medel i syfte att introducera sommarkurser, särskilt inom lärarutbildningen, men också inom humaniora och samhällsveten- skap. Utbyggnad av högskoleutbildningar inom bristyrken Anslagen till universitet och högskolor: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Anslagen ökas med anledning av utbyggnad av utbildningar vid universitet och högskola inom bristyrken. Utbyggnad av högskoleplatser inom främst samhällsvetenskap Anslagen till universitet och högskolor: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Anslagen ökas med anledning av att antalet platser vid universitet och högskola utökas, främst på kurser inom samhällsvetenskapliga ämnen. Förlängd kvalitetssatsning inom samhällsvetenskap, humaniora och lärarutbildningen Anslagen till universitet och högskolor: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Anslagen tillförs medel för en förlängning av satsningen på kvalitetshöjning inom samhälls- vetenskap, humaniora och lärarutbildningen. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet Anslagen tillförs medel i syfte att öka utbudet och tillgängligheten till biblioteksverksamhet i hela landet. Förbättrade förutsättningar för den fria konsten 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 4:1 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 4:4 Bidrag till bild- och formområdet 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Anslagen ökas för att förbättra förutsättningarna för den fria konsten i hela landet. Satsningen innebär bl.a. en förstärkning av stipendier och ersättningar som fördelas direkt till konstnärer. 8:1 Centrala museer: Myndigheter Anslaget tillförs medel till följd av renoveringen och ombyggnationen av hu- vudbyggnad. Bidrag till vissa ideella organisationer 13:5 Insatser för den ideella sektorn Anslaget tillförs medel i syfte att stödja åtgärder mot hemlöshet bland unga. Föräldrars delaktighet i lärandet 14:1 Bidrag till folkbildningen Anslaget ökas för att möjliggöra studieför- bundsinsatser som syftar till att öka föräldrars delaktighet i lärandet i skolan. Uppsökande och motiverande insatser till utrikes födda kvinnor Anslaget tillförs medel i syfte att främja fler övergångar till studier för målgruppen utrikes födda kvinnor genom uppsökande och motive- rande insatser vid studieförbund. 14:1 Bidrag till folkbildningen Anslaget tillförs medel för att öka individens möjligheter till utbildning och omställning. Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 1:10 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Anslagen ökas i syfte att främja en god inom- husmiljö i bostäder och lokaler. Stöd för innovativt och hållbart bostadsbyggande 1:11 Innovativt och hållbart byggande Anslaget tillförs medel i syfte att återuppta och bredda det tidigare stödet för innovativt byggande av bostäder för unga så att det om- fattar bostadsbyggande generellt med inriktning mot hållbart byggande. Utgiftsområde 19: Regional tillväxt Stöd till socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden Anslaget tillförs medel i syfte att skapa för- utsättningar för ekonomisk och social utveckling i områden och kommuner som är socioekono- miskt eftersatta. Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård Åtgärdspaket mot plast i hav och natur 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Anslagen tillförs medel för att bidra till att minska problemen med plast i haven, bl.a. genom strandstädning och åtgärder mot ned- skräpning, innovationssatsning på hållbar plast och insatser inriktade mot mikroplaster. Eko-bonus för godstransporter med sjöfart Anslaget tillförs medel för att ytterligare främja utvecklingen av kust- och inlandsjöfart genom att ett tillfälligt s.k. eko-bonussystem införs. Skydda dricksvattnet: Restaurering av våtmarker 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Anslaget tillförs medel för att bidra till anläggande och restaurering av våtmarker i syfte att förebygga torka. Medlen avses användas både i jord- och skogsbruk liksom i tätort. Gröna jobb inom naturvården 1:3 Åtgärder för värdefull natur Anslaget tillförs medel för fortsatt upprustning av det statliga ledsystemet och skötsel och förvaltning av skyddad natur, där arbetsuppgifter kan ge jobb åt nyanlända och långtidsarbetslösa. Rent hav: Sanering av miljögifter i 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden Anslaget ökas i syfte att förstärka insatser för sanering av miljögifter i inklusive hantering av sjunkna vrak. Halvårs förlängning av supermiljöbilspremien Anslaget tillförs medel till följd av att super- miljöbilspremien förlängs. Klimatbonus inom bonus–malus-systemet för bilar Anslaget tillförs medel i syfte att införa bonusen som en köpare av en bil med låga koldioxid- utsläpp kommer att bli berättigad till. Klimat- bonusen är en del i bonus–malus-systemet. Anslaget ökas för att förstärka kunskapsstödet till kommuner och myndigheter för att ta fram en nationell strategi för klimatanpassning samt för att tillföra medel till en älv-delegation och skredsäkring runt . Rent hav: Stärkt havs- och vattenarbete 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 1:15 Havs- och vattenmyndigheten Anslagen tillförs medel för åtgärder mot självgenererande övergödning i vatten och hav belastade av gamla utsläpp (internbelastning), för att motverka övergödning samt för att stärka det områdesskyddet och därigenom bidra till bevarandet av marin biologisk mångfald. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Rent hav: Läkemedel i miljön 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljön Anslaget tillförs medel för åtgärder mot minskad påverkan av läkemedel på miljön genom stöd till avancerad avloppsrening, förbättrad information och kunskapsspridning samt inrättande av centrum för läkemedel i miljön. 1:12 Insatser för internationella klimat- investeringar Anslaget minskas till följd av att aviseringen i budgetpropositionen om köp och annullering av utsläppsrätter inom EU:s ut- släppshandelssystem ETS inte genomförs. 1:12 Insatser för internationella klimat- investeringar Anslaget ökas för att genomföra insatser som bidrar till utsläppsminskningar i utvecklings- länder, företrädesvis medelinkomstländer. Där- igenom stöds ett ambitiöst genomförande av . 1:14 Skydd av värdefull natur Anslaget tillförs medel för att skydda nyckel- biotoper genom att ersätta markägare som har nyckelbiotopsrika fastigheter. Förstärkning och förlängning av Klimatklivet Anslaget tillförs medel i syfte att förstärka stödet till lokala åtgärder som minskar utsläppen av koldioxid på lokal nivå, det s.k. Klimatklivet. Åtgärder för hållbara transporter: Ladda hemma- stöd Anslaget tillförs medel i syfte att genom stöd bidra till omställning av transportsektorn från fossila bränslen till laddpunkter i hemmet. Anslaget tillförs medel till följd av att elbuss- premien förlängs. Investeringsstöd för gröna städer 1:18 Investeringsstöd för gröna städer Anslaget upprättas i syfte att främja grönare städer, stadsnära grönska, ekosystem- tjänster och barns utemiljöer. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Anslaget upprättas i syfte att ge en premie till fysiska personer vid köp av exempelvis elcyklar och elmopeder. Anslaget upprättas för ett nytt stöd till den svenska processindustrin för att stimulera tekniksprång med syfte att kraftigt minska utsläppen av växthusgaser. Utgiftsområde 21: Energi 1:2 Insatser för energieffektivisering 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimatanpassning Anslagen tillförs medel i syfte att fortsätta och förstärka energi- och klimatarbetet hos offent- liga aktörer på regional och lokal nivå bl.a. energi- och klimatrådgivarna samt för nya sats- ningar på energieffektivisering inom industrin. 1:5 Planeringsstöd för vindkraft Anslaget ökas i syfte att stödja de kommuner som bidrar till målet om förnybar energi genom att ny vindkraft etableras i kommunen. Anslaget tillförs medel för en utökad satsning på installation av solceller. Utgiftsområde 22: Kommunikationer 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget tillförs medel för förbättringsåtgärder avseende vägnät. Förstärkt kollektivtrafik i landsbygd 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget tillförs medel i syfte att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygden genom en utökning av den på- gående satsningen på kollektivtrafik i landsbygd. Avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget tillförs medel för att finansiera av- giftsfri kollektivtrafik för skolungdomar . Vidmakthållande av väg på landsbygden 1:2 Vidmakthållande av statens transport- infrastruktur Anslaget tillförs medel i syfte att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygden genom förbättrat vägunderhåll. Anslaget ökas med anledning av ökade verksam- hetsvolymer. Kompensation för införandet av flygskatt 1:6 Ersättning avseende icke-statliga flygplatser Anslaget ökas för att säkerställa att flygskatten inte innebär ökade driftsunderskott vid icke- statliga flygplatser i . Nattågstrafik till och från Anslaget tillförs medel för att möjliggöra en utökad nattågstrafik till och från . 2:4 Informationsteknik och telekommunikation Anslaget ökas för åtgärder kopplade till genom- förandet av digitaliseringsstrategin. Utgiftsområde 23: Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1:2 Insatser för skogsbruket Anslagen ökas för en satsning på naturvård och markvård, som t.ex. röjning och annan skötsel av naturreservat som kan utföras av personer med begränsad utbildningsbakgrund. 1:2 Insatser för skogsbruket Anslagen tillförs medel för att skydda nyckel- biotoper genom att ersätta markägare som har nyckelbiotopsrika fastigheter samt för en riks- täckande inventering av nyckelbiotoper. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget tillförs medel för kommande lands- bygdspolitiska åtgärder som ska presenteras . Omfördelning av utgifter inom havs- och fiskeriprogrammet 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Anslaget tillförs medel i syfte att omfördela avsatta medel mellan år för att anpassa utgifts- nivån till förväntade utbetalningar. Ekologisk produktion och konsumtion 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget tillförs medel för att nå mål till 2030 om ekologisk produktion och offentlig livs- medelskonsumtion. Ökad medfinansiering till landsbygdsprogrammet 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget tillförs medel för bl.a. miljöåtgärder inom landsbygdsprogrammet. Statsbidrag till vissa kommuner i glesbygd 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget tillförs medel för att stödja vissa kommuner i glesbygd som har geografiska och demografiska utmaningar. Utgiftsområde 24: Näringsliv Anslaget tillförs medel i syfte att säkerställa Norrlandsfondens långsiktiga kapacitet att erbjuda marknadskompletterande lån till företag i norra . Finansiering sker genom att betalar en utdelning till aktie- ägaren staten. Utveckling av biobränsle till flyg Anslaget tillförs medel för att stödja utveckling av biobränsle till flyg. Anslaget tillförs medel i syfte att främja initiativ som matchar arbetssökande och arbetsgivare, med utgångspunkt i företagens behov. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Anslaget tillförs medel i syfte att öka sprid- ningen av svenskt kunnande och export av svensk teknik och innovativa lösningar för den smarta staden genom en nationell export- och investeringsplattform. Elektrifiering av fordonsparken samt biodrivmedel Anslaget tillförs medel för elektrifiering av fordonsparken och biogas som riktar sig mot fordonsindustrin. Den involverar bl.a. upp- byggnad av testcenter för elektromobilitet – en testbädd för att utveckla nästa generations håll- bara lösningar för elbilar och andra fordon. Anslaget tillförs medel i syfte att främja socialt företagande. Upprustning och drift av 1:15 Upprustning och drift av Medel tillförs AB kanalbolag för renove- ringsarbeten så att det kulturhistoriska bygg- nadsverket återställs och bevaras. 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Anslaget upprättas i syfte att hantera framtida eventuella underskott från verksamheten med statsstödda exportkrediter. Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Kompensation till kommunsektorn till följd av sänkt skatt för pensionärer Anslaget ökas för att kompensera kommunerna för ändringen av det förhöjda grundavdraget för äldre. Reglering av skatteavtal mellan och Anslaget ökas till följd av utjämning mellan och av skatt som tas ut av skattskyldiga som pendlar över . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Höjning av det generella statsbidraget till kommunsektorn Anslaget ökas i syfte att möjliggöra bättre kvalitet och fler anställda i välfärden samt bidra till att skapa långsiktiga planeringsförutsätt- ningar för verksamheten. Ekonomisk redovisning på skolenhetsnivå Anslaget ökas för att möjliggöra att allmän- hetens insyn i skolväsendet ökar. Anslaget ökas för att kompensera kommunerna för utökade kostnader i samband med att förskoleklassen blir obligatorisk. Anslaget ökas för att kompensera kommunerna för ökade kostnader med anledning av genom- förande av förslag från utredningen om elever som kommer till under senare årskurser. Anslaget ökas för att kompensera kommunerna för utökade åtaganden vid skollags- och läroplansförändringar utifrån förslag från Skol- kommissionen. Anslaget ökas för att kunna erbjuda gyne- kologisk cellprovsscreening, enligt Socialstyrel- sens rekommendationer, avgiftsfritt till kvinnor i . Anslagsökning till följd av ny prognos för LSS- utjämning 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Anslaget ökas till följd av en beräknad ökning av utjämningsbidraget. Statsbidrag för kommuners arbete med långtidsarbetslöshet 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Anslaget tillförs medel till kommuner och landsting som särskilt bidrar till att minska långtidsarbetslösheten genom att använda sig av extratjänster. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Pris- och löneomräkningen har reviderats marginellt jämfört med den beräkning som redovisades ekonomiska vår- proposition. Utgifterna till följd av pris- och löneomräkning beräknas bli högre 2019 och 2020, jämfört med ekonomiska vårproposition. Förändringen beror på nya makroekonomiska antaganden, som medför att den prognostiserade pris- och löneomräkningen revideras upp för de flesta utgiftsområden. Jämfört med ekonomiska vårpro- position har de utgifter som påverkas av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till den nya bedömning som görs i denna proposition. Sammantaget har den makroekonomiska utvecklingen bidragit till att utgiftsprognosen reviderats ned, främst till följd av att räntor, inkomstindex och arbetslöshet nu beräknas bli lägre än vad som prognostiserades ekonomiska vårproposition. lämnar ålderspensions- systemet balanseringsperioden, vilket innebär att omräkningen av pensionerna 2018–2020 kom- mer att baseras på utvecklingen av inkomstindex. Prognosen för inkomstindex har reviderats ned jämfört med ekonomiska vårpropo- sition, vilket ger en lägre utgiftsprognos. Under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv revideras utgifterna ned till följd av att prognosen för antalet arbetslösa har sänkts. Där- utöver bedöms antalet personer i arbetsmark- nadspolitiska program och i subventionerade anställningar bli lägre än vad som prognostise- rades ekonomiska vårproposition. De beräknade utgifterna –2020 har också förändrats till följd av nya prognoser över antalet personer som uppbär ersättning från regelstyrda transfereringssystem. De mest väsentliga utgifts- förändringarna i förhållande till bedömningen ekonomiska vårproposition redovisas i tabell 8.15. att utgifterna väntas bli lägre än vad som beräk- nades ekonomiska vårproposition. Den största volymrevideringen jämfört med ekonomiska vårproposition avser utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och funktionsnedsättning. Antalet startade sjukfall bedöms bli lägre och den genomsnittliga varaktigheten kortare, vilket sammantaget ger färre nettodagar med sjuk- och rehabiliterings- penning. Även antalet personer med aktivitets- och sjukersättning har reviderats ned 2018–2020, bl.a. till följd av att antalet nybeviljade sjukersätt- ningar beräknas bli lägre. Volymförändringarna medför att utgiftsprognosen sänks för samtliga prognosår. Under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering leder volym- relaterade prognosförändringar till lägre utgifter i förhållande till ekonomiska vårpro- position. Prognosen för antalet kommunmot- tagna i etableringsersättning revideras till följd av flera samverkande faktorer, däribland nya be- dömningar avseende såväl antalet asylsökande som den genomsnittliga handläggningstiden för asylärenden. Även för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygg- het för familjer och barn justeras utgifterna ned jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Huvudskälet är en ny befolkningsprognos med färre barn men också att antalet bostadsbidrags- tagare varit lägre än tidigare prognostiserat. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 8.15 Volymer inom olika transfereringssystem 2018– 2020 Förändring mot ekonomiska vårproposition inom parentes (-0,7) (-1,7) (-2,4) Antal personer med sjuk- (-12,3) (-16,0) (-20,6) (netto), miljoner (-1,6) (-2,1) (-2,5) Antal barnbidrag, tusental (1,6) (-0,8) (-2,7) (-1,9) (-2,1) (-2,5) (1,1) (3,1) (-4,2) Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade. Endast ett urval med större förändringar redovisas i tabellen. Se tabell 8.8 för könsuppdelade utfall. 1 Antal dagar med partiell ersättning är omräknade till . Källa: Egna beräkningar. Vissa av de förslag som regeringen lämnar i denna proposition motiverar tekniska justeringar av utgiftstakets nivå (se tabell 8.12 och tabell 8.14). Dessa budgetförändringar uppgår totalt till . Den största tekniska justeringen beror på att statsbidragen till kommunerna föreslås höjas för att neutralisera att skatteintäkterna till kommunerna blir mindre till följd av den föreslagna skattesänkningen för pensionärer. I enlighet med praxis avrundas de årsvisa tekniska justeringarna till hela miljarder kronor och uppgår till 2018–2020 (se avsnitt 5.2). I förhållande till bedömningen ekonomiska vårproposition har utgiftsprogno- serna –2020 sammantaget justerats ned mer än de beräknade anslagsnivåerna . Det innebär att behållningen av medel på ramanslagen beräknas bli högre än bedömningen ekonomiska vårproposition. Posten Minskning av anslagsbehållningar som redovisas i statens budget är negativt definierad, dvs. ett negativt värde innebär att anslagsbehållningarna ökar. De ökade anslagsbehållningarna innebär P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 därmed att posten minskar i förhållande till bedömningen ekonomiska vår- proposition. De ökade anslagsbehållningarna beror bl.a. på en justering av prognosen för det statliga bidraget till läkemedelsförmånerna till lands- tingen. Även lägre bedömda utbetalningar av vissa stöd under Utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik bidrar till ökade anslags- behållningar. Utgiftsprognoserna kan också revideras till följd av nya prognosmetoder, justeringar som motiveras av ny information som inte avser makroekonomiska förutsättningar eller volymer, korrigeringar av tidigare gjorda fel och regel- ändringar utanför regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Jämfört med bedömningen ekonomiska vår- proposition har utgifterna till följd av övriga faktorer sammantaget reviderats ned 2018 och upp 2019 och 2020. Nedrevideringen 2018 beror framför allt på att utgifter för gårdsstöd under Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel skjuts då utbetalningarna väntas bli högre än tidigare beräknat. Upp- revideringen 2019 och 2020 beror främst på att avgiften till Europeiska unionen väntas bli högre. Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskulden P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 9 Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskulden skulden motsvarade av BNP vid utgången av året. räknas den konsoliderade statsskulden som vilket som mest uppgick till ca 60 miljarder andel av BNP uppgå till . kronor eller av BNP 2014, har är den lägsta nivån på statsskuldskvoten utvecklingen för de offentliga finanserna En stark återhämtning av den svenska kvoten att sjunka och beräknas 2020 uppgå ekonomin har i kombination med en an- svarsfull finanspolitik medfört att unders- förbättrat finansiellt sparande 2017 jämfört vändes till överskott 2015. med föregående år. Till stor del beror det på sparandet förstärktes ytterligare 2016 och med 10 miljarder . eller av BNP. ella sparandet i kommunsektorn bedöms uppgå till mellan -0,2 och -0,av bedöms möjliggöra att både behålla över- BNP 2017–2020. rande väntas vara i balans . perioden –2020. –Den offentliga sektorns finansiella till- I detta avsnitt redovisas den offentliga sektorns av BNP under hela prognos- perioden –2020. (NR). bruttoskulden för den offentliga sektorn görs för såväl de enskilda delsektorerna staten, Bruttoskulden understeg därmed med god som för den totala konsoliderade offentliga marginal referensvärdet inom stabilitets- Konsolideringen innebär att transfere- och tillväxtpakten, som uppgår till 60 pro- ringar mellan offentlig sektors olika delsektorer cent av BNP. väntas bruttoskulden fortsätta att minska, Skatter och statsbidrag redovisas enligt den med nu aviserad politik, och uppgå till ca ordning som gällde före den genomgripande av BNP 2020. revideringen av NR . Den konsoliderade statsskulden minskade P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1