prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — inrikes respektive utrikes födda föräldrar, relativt och absolut mått, Anslagsutveckling 1:1 Barnbidrag ............................................................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1.1 Barnbidrag...................... Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring ................................................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Föräldraförsäkring ........ Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd ...................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Underhållsstöd .............. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Adoptionsbidrag............ Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd ....................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Barnpension och Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn............... Antal vårdbidrag för funktionshindrade barn, utfall , prognos Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Vårdbidrag för Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår ......................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Pensionsrätt för Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag ........................................................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:8 Bostadsbidrag ................ P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 Antal födda och summerad fruktsamhet, 1970–2021 .............................. Disponibel inkomst per konsumtionsenhet, medianvärde 2009–2016 ................................................................................................... De familjeekonomiska stödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, 2016............................................................................ Andelen hushåll med låg ekonomisk standard, relativt mått och absolut mått, 2011–2016 ............................................................................ Andelen hushåll med barn som lever med låg ekonomisk standard, relativt mått, 2009–2016 ............................................................................ Långvarig låg ekonomisk standard under 1–, absolut mått, 2011–2016 ................................................................................................... Familjeekonomiska stödens effekt på låg ekonomisk standard, absolut mått, prognos 2016 .................................................................................... Sysselsättningsgrad för kvinnor och män 15–med hemmavarande barn , 2006–2016........................................... Utbetald föräldrapenning, nettodagar för kvinnor och män, 2006–2016 ................................................................................................... Utbetald tillfällig föräldrapenning för vård av barn, nettodagar för kvinnor och män, 2006–2016..................................................................... Antal mottagare av bostadsbidrag, 2010–2016........................................ P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 2. för anvisar ramanslagen socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1 och under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt tabell 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 15 kap. 3 och 5 §§ socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Allmänt barnbidrag lämnas med för varje barn från och med månaden efter barnets födelse. Allmänt barnbidrag lämnas med för varje barn från och med månaden efter barnets födelse. Förlängt barnbidrag lämnas med Förlängt barnbidrag lämnas med anges i 4 § för ett barn som går i anges i 4 § för ett barn som går i 1.grundskolan, sameskolan, eller internationell skola på grundskolenivå, 2.grundsärskolan, gymnasiesärskolan eller specialskolan. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2011:1091. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn omfattar tre typer av för- måner:1 –barnpension och efterlevandestöd till barn –pensionsrätt för barnår –vårdbidrag för funktionshindrade barn Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statens budgets utgifts- sida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av skatteutgif- ter. Den nedsatta mervärdesskatten för livsmedel redovisas som en skatteutgift under utgifts- område 12 Ekonomisk trygghet för familjer och 1 I socialförsäkringsbalken skiljer sig indelning och terminologi något från ovanstående. barn, eftersom familjer med barn är en viktig målgrupp för detta stöd. Exempel på statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är studiehjälpen under utgifts- område 15 Studiestöd, samt maxtaxan inom förskola, fritidshem och annan pedagogisk verk- samhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgifterna inom utgiftsområdet blev och var därmed ca (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för anslaget föräldra- försäkring och anslaget bostadsbidrag blev lägre än beräknat. beräknas utgifterna bli . Det är ca lägre än budgeterat. I förhållande till 2016 beräknas utgifterna bli högre. Av utgifterna för de familjeekonomiska stöden utgjorde försäkringsförmånerna mer än hälften av utgifterna, ca . De generella bidragen utgjorde ca och de behovsprövade bidragen ca . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1:5 Barnpension och efterlevandestöd 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1 Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan at t staten erhåller någon direkt motprestation. Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på bud- getens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovis- ningen av skatteutgifterna har redovisats i rege- ringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2016/17:98). Den nedsatta mervärdesskatten för livsmedel utgör en skatteutgift som redovisas under ut- giftsområde 12, se Tabell 3.4. Detta för att en viktig målgrupp för nedsättningen är familjer med barn. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Nedsatt mervärdesskatt på livsmedel Totalt för utg. omr 12 Källa: Regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2016/17:98) Målet för utgiftsområdet är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekono- miska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. 2015/16:1 utg.omr. 12, bet. 2015/16:SfU3, rskr. 2015/16: 88). 3.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: –barnfamiljernas inkomstutveckling, –barnhushåll med låg ekonomisk standard, –de familjeekonomiska stödens betydelse för hushållens inkomster, –föräldrarnas arbetskraftsdeltagande, –föräldrarnas användning av föräldraförsäk- ringen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 har på regeringens uppdrag tagit fram ett antal indikatorer som beskriver hur familjepolitiken bidrar till förbättrade förutsätt- ningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer.2 Som underlag till beräk- ningarna har utfall använts, framskrivet till värden enligt de ekonomiska och demografiska uppgifter som finns. Värdena är därmed en prognos. I bedömningen vägs även in resultat från rapporter och undersök- ningar från t.ex. Inspektionen för social- försäkringen (ISF) och (). För området administration används indikatorer och bedömning- ar. Den ekonomiska familjepolitiken ska ses i ett större sammanhang. Utvecklingen inom olika utgiftsområden ger gemensamt förutsättningar och möjligheter som påverkar barnfamiljernas ekonomiska välfärd. Utöver de ekonomiska stöd som redovisas i detta avsnitt finns det andra faktorer som har betydelse för barnfamiljernas ekonomi såsom reallöneutveckling, transfere- ringar, skatter och subventioner utanför den ekonomiska familjepolitiken. Exempel på det senare är subventionerad förskola och fritidshem samt hälso- och sjukvård. Utvecklingen på arbetsmarknaden har avgörande betydelse för familjernas inkomster och förutsättningar att kombinera arbetsliv och familjeliv, vilket på- verkar arbetskraftsdeltagandet för kvinnor och män. Resultatredovisningen inleds med en genomgång av barnhushållens sammansättning och barna- födande. Därefter beskrivs barnhushållens eko- nomi och utvecklingen för barnfamiljer med låg ekonomisk standard samt hur de familjeekono- miska stöden bidrar till att öka barnfamiljernas ekonomiska standard. I avsnittet beskrivs även hur den ekonomiska familjepolitiken bidrar till ett jämställt föräldraskap, administrationen av 2 , Svar på regeringsuppdrag (dnr S2017/03537/FST)- Barnhushållens ekonomi – resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 stöden och påverkan av internationellt sam- arbete. Barnhushåll ser olika ut I finns det drygt 1,3 miljoner hushåll med barn som i olika utsträckning berörs av den ekonomiska familjepolitiken. Antalet barn i åldrarna 0–uppgår till drygt två miljoner. I en genomsnittlig barnfamilj finns det 1,8 barn. Av Tabell 3.5 framgår antal individer i åldern 0–uppdelat på hushållstyp. En uppdelning mellan olika hushållstyper och mellan hushåll där föräldrarna har svensk eller utländsk bakgrund är relevant för att synliggöra skillnader i förutsätt- ningar mellan grupperna. Storleken på de olika grupperna skiljer sig åt vilket också är relevant vid jämförelser av t.ex. inkomster. Tabell 3.5 Antal individer 0–som bor i hushåll med barn, uppdelat på hushållstyp och bakgrund, 2016 Sammanboende med barn, svensk bakgrund Sammanboende med barn, svensk och utländsk Sammanboende med barn, utländsk bakgrund Ensamstående med barn, svensk bakgrund Ensamstående med barn, utländsk bakgrund Anm: Svensk bakgrund avser inrikes född med minst en inrikes född förälder. Utländsk bakgrund avser utrikes född eller inrikes född men med två utrikes födda föräldrar. I tre av fyra barnfamiljer är föräldrarna samman- boende. Den resterande fjärdedelen består av familjer med ensamstående föräldrar, oftast en ensamstående mamma, samt ombildade familjer med gemensamma barn. Yngre barn har i mycket högre grad sammanboende föräldrar än vad äldre barn har. Bland barn till särlevande föräldrar har det växelvisa boendet, där barnet bor stadigvarande hos båda föräldrarna, ökat kraftigt. bedöms av alla barn till särlevande föräldrar bo växelvis (SCB, Olika familjer lever på olika sätt, Demografisk rapport 2014:1). De uppgifter om barns boende som finns till- gängliga i inkomststatistiken grundar sig på folk- bokföringen, vilket påverkar hur barns och för- äldrars ekonomiska standard kan mätas. Föräld- rar som inte har barnet folkbokfört hos sig anges inte heller vara ett barnhushåll trots att barnet i vissa fall bor där halva tiden. Antalet födda barn i har ökat de flesta år , vilket framgår av Diagram 3.1. föddes 117 400 barn. Antalet födda barn förväntas enligt SCB:s prognos att fortsätta öka . Som en följd av befolk- ningens åldersstruktur beräknas antalet födda barn vara stort 2021, ca 131 900 barn. Detta beror på att de stora kullarna födda runt 1990 beräknas få barn omkring den tidpunkten. Diagram 3.1 Antal födda och summerad fruktsamhet, 1970–2021 Anm: Prognos 2017-2021 Källa: SCB. För att behålla en stabil befolkningsutveckling (utan invandring) behöver den summerade fruktsamheten uppgå till 2,1 barn per kvinna. Summerad fruktsamhet är ett mått som anger hur många barn som en kvinna i genomsnitt skulle föda under sin fruktsamma period utifrån fruktsamheten som gäller i regionen när beräkningen görs. var nivån 1,87 barn per kvinna, vilket är något högre än . Den summerade fruktsamheten väntas öka något och nå upp till 1,93 barn per kvinna 2021. Den summerade fruktsamheten i är bland de högsta i enligt . Genomsnittet för länderna inom EU var 1,58 . och ligger högst med 1,96 respektive 1,92 barn. Lägst i ligger med 1,31 samt och med 1,32 barn per kvinna. Det finns flera faktorer som påverkar ett lands födelsetal. Institutionella faktorer såsom arbets- marknadsanknytning, anställningsform och ar- betsinkomst har betydelse för barnfödande. relativt höga födelsetal anses till stor del bero på den generösa familjepolitiken och möj- ligheten att förena familj med förvärvsarbete. En annan faktor som påverkar antalet barn och även barnafödande är invandring. kom ett stort antal asylsökande till jämfört . var antalet asylsökande markant lägre och åter i nivå . En stor andel av de nyanlända som har kommit är i fertil ålder vilket väntas medföra ytter- ligare ökningar av antalet födda barn framöver och ger möjlighet att nå nivån för stabil befolk- ningsutveckling. Utgifterna ökar över tid I takt med att antalet födda barn och det totala antalet barn i befolkningen ökar så ökar också utgifterna inom den ekonomiska familjepolitik- en. Antalet födda barn får direkta effekter, t.ex. för barnbidrag och föräldrapenning. Den fort- satta ökningen av barn i befolkningen beräknas medföra fortsatta ökningar av utgifterna . Utgifterna för förmåner till familjer beräknas dessutom öka till följd av att fler barn har be- viljats uppehållstillstånd . Nyan- lända familjer med barn, nyblivna föräldrar, unga vuxna eller ensamkommande barn och unga som har beviljats uppehållstillstånd har rätt till bosätt- ningsbaserade socialförsäkringsförmåner, såsom barnbidrag eller bostadsbidrag om de anses bo- satta i . En annan faktor som påverkar utgifterna är konjunkturen och barnhushållens möjligheter till försörjning. Stigande lönenivåer påverkar ut- gifterna för inkomstgrundade förmåner som ex- empelvis föräldrapenning på sjukpenningnivån och tillfällig föräldrapenning. Nyanlända famil- jers möjlighet till arbete och försörjning kommer också att påverka behovet av behovsprövade för- måner som t.ex. bostadsbidrag. Hushållens sammansättning och andelen ensamståendehus- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 håll med barn kan också påverka utgifterna för exempelvis bostadsbidrag och underhållsstöd. Barnhushållens ekonomi har stärkts Barnhushållens ekonomiska standard, mätt som real disponibel inkomst per konsumtionsenhet dvs. ett särskilt mått för varje medlem i bostads- hushållet, har i genomsnitt ökat för samtliga typer av barnhushåll jämfört med situationen 2009. Förändringen har dock varit olika stor för olika hushållstyper. För sammanboendehushåll- en redovisas inte denna statistik uppdelad på kön eftersom alla individer i ett hushåll antas ha samma ekonomiska standard. Diagram 3.2 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet, medianvärde 2009–2016 Ensamstående, 1 barn, man Ensamstående, 2+ barn, man Ensamstående, 1 barn, kvinna Ensamstående, 2+ barn, kvinna Diagram 3.2 illustrerar skillnaden mellan olika typer av hushåll utifrån disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Även om alla hushållstyper i genomsnitt har fått en högre inkomst finns det stora nivåskillnader i den ekonomiska standarden mellan olika hushållstyper. Skillnaderna mellan olika hushållstyper har också ökat . Ensamstående kvinnor och män med barn har –2016 i genomsnitt en lägre medianinkomst än sammanboendehushåll med barn. Ensamstående kvinnor med barn är den hushållstyp som i genomsnitt har den lägsta dis- ponibla inkomsten och antalet barn i hushållet påverkar nivån negativt. Fler barn innebär en större försörjningsbörda, vilket påverkar nivån på den disponibla inkomsten när den mäts per konsumtionsenhet. Detta gäller dock främst P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 nivån på disponibel inkomst för ensamstående kvinnor. Jämfört med ensamstående män med barn har ensamstående kvinnor med barn i genomsnitt ett lägre arbetskraftsdeltagande, då fler arbetar del- tid, vilket är en anledning till skillnaderna i dis- ponibel inkomst mellan ensamstående föräldrar. Dessutom har kvinnor i genomsnitt lägre lön än vad män har. har i svar på regerings- uppdrag (S2017/03537/FST) med hjälp av SCB skattat medianen för den disponibla inkomsten för ensamstående med barn efter att hänsyn tagits till barn som bor växelvis. Generellt sett minskar skillnaderna något mellan hus- hållstyperna i dessa analyser eftersom försörj- ningsbördan för växelvist boende barn delas upp över flera hushåll. De övergripande resultaten förändras dock inte nämnvärt efter att dessa skattningar har gjorts. Resultaten visar dock att det inom gruppen ensamstående med barn finns stora skillnader mellan olika grupper beroende på om barnen är fullt boende barn, växelvist boende barn eller en kombination av dessa. Den ekonomiska familjepolitikens betydelse för barnhushållens ekonomi Det är inte bara inkomsternas nivå och utveck- lingen som skiljer sig åt mellan olika hushållstyper. Även inkomsternas sammansätt- ning varierar, exempelvis gällande hur stor andel av inkomsterna som består av transfereringar från samhället. Diagram 3.3 De familjeekonomiska stödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, 2016. E man 2+ S 3+ barn E kv 1 S 2 barn E man 1 S 1 barn Anm: Sammanboendehushåll förkortas S och ensamståendehushåll förkortas E. De familjeekonomiska stödens betydelse för barnfamiljernas inkomster ökar med antalet barn Av den disponibla inkomsten för samtliga barnhushåll kommer i genomsnitt från de familjeekonomiska stöden. Diagram 3.3 visar hur stor andel av den dis- ponibla inkomsten per konsumtionsenhet som utgörs av olika familjeekonomiska stöd. Familje- stöden utgör en större andel av hushållens dispo- nibla inkomst för ensamstående kvinnor och män med barn än för sammanboende med barn. beräknas exempelvis av den disponibla inkomsten för ensamstående kvinnor med två eller flera barn utgöras av olika former av familjeekonomiska stöd. För ensam- stående män med två eller fler barn beräknas denna andel till . För ensamstående kvinnor med ett barn beräknas av den disponibla inkomsten utgöras av olika familjeekonomiska stöd. För motsvarande grupp män beräknas denna andel till . För sammanboendehushåll med tre barn eller fler kommer av den disponibla inkomsten från olika familjeekonomiska stöd. De behovsprövade bidragen, exempelvis bo- stadsbidraget, har störst betydelse för ensam- stående föräldrar med barn medan försäkrings- förmånerna utgör en större andel för samman- boendehushållen. De generella bidragens betyd- else ökar med antalet barn i hushållet oberoende av hushållstyp. För ensamståendehushåll ökar de behovs- prövade stödens andel av den disponibla in- komsten något jämfört med det föregående året. De familjeekonomiska stödens andel av den dis- ponibla inkomsten har dock minskat för samt- liga barnhushåll , i synnerhet för ensamstående. Det beror delvis på att bidrags- beloppen inte har ökat i samma takt som lönerna. Sammantaget kommer en allt större an- del av hushållens inkomster kommer från arbete och inkomstslaget kapital. Ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer Regeringen anser att det är av särskild vikt att följa utvecklingen för barnhushåll med låg eko- nomisk standard. Ur ett barnrättsperspektiv har frågan stor betydelse. Det är också en viktig aspekt sett till regeringens långsiktiga reform- program för att minska segregationen. En vanlig orsak till att barn lever i hushåll med ekonomisk utsatthet är att föräldrarna saknar arbete eller endast har en förgymnasial utbild- ning och därmed har sämre förutsättningar på arbetsmarknaden. De samlade insatserna, ex- empelvis på områdena arbetsmarknad och ut- bildning samt stöden inom den ekonomiska familjepolitiken och socialpolitiken, bidrar till att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. De skattningar om låg ekonomisk standard som redovisas i detta avsnitt är baserade på data som i sin tur utgör beräkningar av hushållens och individernas ekonomiska resurser. De hushåll vars inkomster ligger under en viss gräns be- traktas som hushåll med låg ekonomisk standard. Mått på låg ekonomisk standard – absoluta och relativa mått Den inkomstgräns som väljs för att beskriva låg ekonomisk standard kan vara absolut eller rela- tiv. En absolut inkomstgräns innebär att det finns en på förhand bestämd gräns som inte ändrar sig (förutom efter pris-utveck- ling). En relativ inkomstgräns förändras däremot i takt med att medianinkomsten ändras. I dia- grammen och tabellerna i detta avsnitt presen- teras resultaten utifrån dels ett relativt mått, dels ett absolut mått. Det relativa måttet visar andelen hushåll med inkomster av medianinkomst- en. För det relativa måttet på låg ekonomisk standard varierar inkomstgränsen . I en lågkonjunktur sänks gränsen för ekonomisk ut- satthet om medianinkomsten sjunker, vilket kan bli fallet när fler blir arbetslösa. Även om många av de med lägst ekonomisk standard då lever på en realt oförändrad inkomstnivå kan resultatet bli att andelen med relativ låg ekonomisk standard minskar i takt med att ekonomin i landet försämras. I en konjunkturuppgång kan resultatet bli det omvända, dvs. att det ekono- miska uppsvinget leder till att fler hamnar under gränsen för låg ekonomisk standard, trots att någon förändring av denna grupps reala inkom- ster inte behöver ha skett. Det absoluta måttet utgår års relativa gräns och skrivs sedan upp med utvecklingen av konsumentpris- index. När utvecklingen av andelen hushåll med låg ekonomisk standard studeras beror resultaten i stor utsträckning på vilket mått som används. De olika måtten har för- och nackdelar och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 genom att redovisa resultat baserat på flera, kompletterande mått ges en mer nyanserad bild av hur andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard förändras . Det finns också svårigheter med att mäta hushållens ekonomiska standard, framför allt för dem med låga in- komster och för de hushåll med barn som bor växelvist hos båda föräldrarna.3 Barnhushåll med låg ekonomisk standard Andelen barnhushåll med låg ekonomisk stand- ard 2016 uppgår med det relativa måttet till . Motsvarande andel är med det absoluta måttet. Det mått som används för låg ekonomisk standard har avgörande betydelse både för nivån och för förändringen , se diagram 1.4.