prop · H403211 · 2017-06-27 00:00:00 — Att leda projekt, starta upp och genomföra verksamheter med syfte att pröva nya metoder, möta och ge stöd åt människor som lever i utsatta situationer, leda volontärer och ansvara för en budget innebär sannolikt både stort ansvar och makt i situationen men inte nödvändigtvis över sin situation. Det finns ingen större skillnad när det gäller vilken typ av organisation . 2016/17:211 och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare Här skiljer sig arvsfondsprojekten från studier som visar att kvinnor oftare än män är engagerade inom omsorg, solidaritet och kultur. Projekt riktade till enbart män Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd till bedriver tre verksamheter som riktar sig enbart till män. Två av dessa drivs av för Jämställdhet. Projektet man – för dig som vill fatta och förändra som genomförs tillsammans med Crossing Boarders och Femtastic, syftar till att få unga män, 15–, att reflektera kring frågor om sexuellt våld. Målsättningen är att de ska förstå, ta ansvar och vilja vara en del av det förändringsarbete som startats upp genom . Projektet kommer att samla in en mängd personliga berättelser som belyser hur killar och unga män upplever och relaterar till maskulinitetsnormer och sexuellt våld. Män för Jämställdhets andra projekt 2.0, genomförs tillsammans med Unizon och ROKS och har som syfte att vidareutveckla metodmaterialet Machofabriken till att omfatta ett bredare våldsperspektiv och normförändrande arbete. Det tredje projektet som riktar sig till män är Behandling av unga våldsutövare 13–som drivs av föreningen 4 U. Föreningen vill inom ramen för sin killjoursverksamhet testa och ta fram ett metodutvecklande behandlingsarbete med unga våldsutövare. Projekt riktade till enbart kvinnor Tjugotvå projekt riktar sig enbart till kvinnor. Av dessa drivs fem av idrottsföreningar som vill skapa förutsättningar för kvinnor att idrotta, pröva nya aktiviteter och att ta mera plats. Ett sådant projekt är idrottsförbunds projekt eller boll – domaren spelar roll, som vill få in fler tjejer i kommittéer och utskott när det gäller domarverksamhet och som utbildare och matchdomare genom att skapa ett bättre arbetsklimat för unga domare inom lagidrotterna. Ett annat exempel är Real Fighter Sällskap som med projektet vill skapa nya mötesplatser för unga tjejer som befinner sig i ett utanförskap där de kan genomföra aktiviteter tillsammans med andra. Ett flertal projekt har som syfte att engagera unga kvinnor i musik och kultur och samhällsfrågor. Exempelvis projekt riktar sig till tjejer 13–som är intresserade av musik och kultur för att inspirera dem att ta plats med sin musik och sin konstform. Flera projekt vänder sig till flickor med annan etnisk bakgrund. Ett av dessa är till kvinnas projekt som vill skapa mötesplatser och möjliggöra erfarenhetsutbyten mellan nyanlända unga kvinnor och svenska unga kvinnor. Projektdeltagarna kommer bland annat att ges stöd för att genomföra egna projekt och aktiviteter som syftar till att sprida kunskap om kvinnors rättigheter och jämställdhet. 2016/17:211 Uppföljning av målgruppens delaktighet i arvsfondsprojekten Arvsfondsdelegationens uppföljnings- och utvärderingsverksamhet visar att fondens medel lämnar spår, men också att många utmaningar återstår för att säkerställa att fondens medel når ut till målgrupperna oavsett kön, etnicitet, sexualitet, socioekonomisk bakgrund, funktionsnedsättning och plats. En annan utmaning är att fondens målgrupper får reella möjligheter att också ha inflytande över och i de verksamheter som bedrivs. Syftet med uppföljningen av målgruppens delaktighet är att synliggöra målgruppens roller i projekten, hur man når målgruppen, hur de får en röst och vilka projekten når respektive inte når. Ett av kriterierna för att beviljas medel är målgruppens delaktighet. Detta är ett kriterium som handläggarna i den aktiva handläggningen och Arvsfondsdelegationen vid beslut om stöd lägger stor vikt vid. Hur deltagandet ser ut i olika samhällsgrupper och möjligheten att påverka detta är svårare att få en bild av och att påverka, då föreningar och organisationer har sina unika förutsättningar. Enligt projektens slutredovisningar är det i planeringen och i genomförandet av projektet som målgruppen får ett reellt inflytande och kan vara delaktig. Därmed inte sagt att de alltid även får inflytande i övriga delar av organisationens verksamhet. Projekten skapar arenor och mötesplatser där människor med liknande erfarenheter, idéer och drömmar möts. Att dela gemensamma erfarenheter med andra ger en positiv identitetsutveckling som kan bilda motvikt mot den negativa identitet som marginaliserade grupper kan ha tilldelats av majoritetssamhället. I projekten får målgruppen redskap att sätta ord på sina erfarenheter, bryta med ett destruktivt liv och redskap att gå vidare, exempelvis till arbete och studier. Redskapen kan vara film eller teater, framtagande av ny teknik eller ett nytt arbetssätt. Genom medverkan i projekten och föreningslivet blir människor delaktiga i ett sammanhang och i samhället. Vilka når projekten och hur? I första hand når projekten sina egna medlemmar. Men den offentliga sektorn är ofta samarbetspartner och utgör arena för utförande och en ingång för att få kontakt med målgruppen. Skolan, både förskola, grundskola, gymnasieskola, grund- och gymnasiesärskola är de vanligaste arenorna för projekt. Av detta kan man dra slutsatsen att många projekt når ut till ett brett spektrum av barn och unga. Detta säger dock inget om inflytande och valfrihet att delta, men å andra sidan når projekten sannolikt unga som annars aldrig skulle kommit i kontakt med föreningslivet och specifika verksamheter. Detta är ett dilemma som Arvsfonden försöker hålla levande i sin handläggning. Vilken roll har målgruppen efter projekttidens slut? Hälften av alla arvsfondsprojekt överlever i någon form. genererar ny kunskap, nya former av stöd och nya verksamheter. Exempel på detta är unga som utbildats till ledare för yngre barn i Skr. 2016/17:211 projekt unga ska höras och synas, ensamkommande flyktingbarn som har en egen förening, – och personer med omfattande kommunikationssvårigheter som lättare kan kommunicera med sin omvärld tack vare ny teknik via DART:s projekt . I vissa fall resulterar projekten i att personer ur målgruppen väljs in i organisationens styrelse eller att en ny målgruppsstyrd sektion bildas inom föreningen. Lokalstöden omfattar ett brett spektrum av stöd från anläggning av klätterhall, byggnation av bågskyttehall eller tillgänglighetsanpassning av toaletter och omklädningsrum till nybyggnation av en aktivitetshall. Delaktigheten ser därför väldigt olika ut, allt från att initiativet kan kommit från målgruppen till att hela bygden är involverad i planering och byggande. Också när det gäller lokalstöden är det oftast via föreningen eller någon annan intresseorganisation som målgruppen får en röst. Det kan vara svårt att ha inflytande över en byggnation, men däremot är målgruppen alltid inblandad i någon form när det gäller innehållet i verksamheten. Majoriteten av lokalstöden har någon form av samverkan med offentlig sektor vanligtvis fritids, särskolan och skolan. ingår drygt 80 projekt i pågående utvärderingar. kommer utvärderingar av funktionshinderssatsningen Egen Kraft, Röda Korsets projekt är fri som handlar om hedersrelaterat våld och en metautvärdering av samtliga utvärderingar genomförda mellan 2006–2015 att slutredovisas. Ytterligare tre utvärderingar är under planering. Fem utvärderingar har avslutats . I det följande redovisas kortfattat de viktigaste slutsatserna i dessa studier. Att veta sin plats. En studie om arvsfondsprojekt i den periferin Denna utvärdering handlar om nitton olika projekt i , som finansierats av Arvsfonden med det gemensamma att de främst riktar sig till barn och unga i det som kommit att kallas för utsatta områden. I fokus står frågor om demokrati och delaktighet. Syftet med studien har varit att ta tillvara de erfarenheter och kunskaper som projekten fört med sig och att sätta in projekten i en samhällelig kontext om föreställningar kring plats och utanförskap och de senaste decenniernas allt skarpare gränsdragningar mellan olika bostadsområden och stadsdelar. Studien visar hur många från målgruppen (framförallt barn och unga) känner av majoritetssamhällets stämplingar av deras bostadsområden, men också hur detta framkallar arbetsmetoder där delaktighet, egenmakt och en känsla av sammanhang står i fokus. En av slutsatserna är att flera 2016/17:211 av projekten har lyckats organisera arbetet på egna villkor där unga människor får växa med uppgifterna och förstå att de kan vara med och påverka och göra skillnad. Relationer, mötesplatser och projektlogikens utmaningar. Den här rapporten utvärderar sexton arvsfondsprojekt som genomförts i . Projekten har stor spridning vad gäller syfte och målgrupp, men alla samverkar i någon form med den offentliga sektorn för att hitta nya metoder och former för arbetet med barn och unga. Studiens fokus ligger framför allt på dem som arbetat i projekten, i synnerhet projektledarna, som kan förklara hur arbetet organiserats, vilka övergripande resultat man uppnått, vilka mål som satts upp och hur deltagarna rekryterats och fått tillgång till projektarbetet. Ett annat fokus har varit de som tagit del av projektet, det vill säga projektets målgrupp. Rapporten visar att de flesta projekt lyckas med sina målsättningar och har relativt stor spridning. visar undersökningen att det är ett tufft klimat för civilsamhället med hård konkurrens om bidrag, deltagare och utrymme. Samarbeten med offentliga aktörer är ofta sårbara. Flera av projekten samarbetar med olika offentliga aktörer, exempelvis skola eller olika kulturella institutioner. Dessa aktörer bär med sig sina egna logiker och mål, vilket kan skapa utmaningar för projekten. Exempelvis innebär samarbeten med skolan att eleverna kanske inte deltar frivilligt, och det innebär ofta en personbundenhet genom att några medarbetare snarare än hela organisationen är involverade i samarbetet. En del projekt samarbetar också med olika kommunala projekt, som i sin tur agerar inom ramen för en projektlogik. Detta menar forskaren försvårar långsiktighet och social förändring. Sociala medier i projekt finansierade av Arvsfonden Sociala medier har en stor betydelse för många av de projekt som finansieras av Arvsfonden. Därför har Arvsfondsdelegationen låtit genomföra en studie av hur sociala medier används i arvsfondsprojekt, och hur denna användning står i relation till projektens målsättningar. Syftet med studien är att ge kunskap om hur Arvsfonden kan arbeta för att möta de utmaningar som projekt kan stöta på till följd av att kultur, politik och samhälle digitaliseras. Ett särskilt intresse har också riktats mot att synliggöra särskilda utmaningar för användningen av social medier i arvsfondsprojekt. Användningen av sociala medier i arvsfondsprojekt karaktäriseras av en stor bredd att skapa och tillgängliggöra informations- och utbildningsmaterial, bygga mobila applikationer eller organisera socialt stöd. Det stöd som Arvsfonden förmedlar har kan sägas ha stor betydelse för utvecklingen av en demokratisk digital offentlighet. Genom arvsfondsprojekt utvecklas ny kunskap om hur den digitala offentligheten kan användas för att stärka demokratiska processer och öka medborgerligt deltagande. bedriver projekten också ytterst viktiga ut- vecklingsarbeten vad gäller förutsättningar för att stärka delaktigheten för grupper med särskilda behov i digitala miljöer. Mot bakgrund av Skr. 2016/17:211 detta är förutsättningar för kunskapsutbyten mellan projekt också mycket Att detta sannolikt skulle vara till stor nytta för många projekt är också en av studiens centrala slutsatser. En majoritet av arvsfondsprojekten använder sig av ett flertal olika sociala medieplattformar, för flera olika syften. Användningen av sociala medier upplevs också i allt väsentligt som stärkande för nästan alla arvsfondsprojekt. Framför allt stärker det projektens kontakter med målgruppen, men också kommunikationen internt i projekten och med andra betydelsefulla aktörer. Deltagande i sociala medier kan också vara legitimitetsstärkande för projekten. Projektledaren, organisationen och projektet. En studie av projektledarens arbetssituation i projekt finansierade av Allmänna arvsfonden –2014 I denna rapport redovisas en studie av projektledare avseende projekt som finansierats med medel ur Arvsfonden –2014. Syftet med undersökningen har varit att kartlägga vilka projektledarna är och hur deras ledargärningar ser ut för att öka kunskapen både om deras situation och om hur projektet i civilsamhället genomförs. Ett uttalat mål har varit att bättre förstå hur relationen ser ut mellan dessa temporära projekt och deras egen organisering och de olika ideella organisationer i vilka de har bedrivits. En enkätundersökning visar att projektledarna i allmänhet är högutbildade kvinnor () i alla åldrar. Det är dock bara några enstaka som är . De flesta av projektledarna, sju av tio, har tidigare erfarenhet av organisationen där de nu är anställda som projektledare. över hälften var även anställda vid organisationen innan de blev anställda som projektledare för det aktuella projektet. Det är uppenbart att arbetet ser olika ut från projektledare till projektledare. En del lägger mycket av sin arbetstid i direkt verksamhet med de individer som definieras som målgrupp för projektet, medan detta för andra är något som endast sker undantagsvis. Dessa kan i stället ha en mer renodlad ledningsroll där de ansvarar för planering och administration av projektet. Det är sedan anställda eller ideellt engagerade medarbetare som inom ramen för projektet genomför själva verksamheten med de personer som utgör Arvsfondens målgrupper. Gemensamt för många projektledare är dock att de hanterar många olika typer av arbetsuppgifter. De förväntas också hantera många olika relationer både internt i projektet och inom den egna organisationen samt externt med andra organisationer och myndigheter som projektet relaterar till. Samverkan mellan ideella och offentliga aktörer: målsättningar, former och resultat I denna studie undersöktes samverkansrelationerna mellan ideella och offentliga aktörer i 40 projekt som drivs eller har drivits med medel ur Arvsfonden. Projekten som ingick i studien hade alla någon form av samverkan med offentlig sektor. Tjugo projekt var avslutade och har i sin slutredovisning uppgett att de fortlever i samarbete med eller har tagits 2016/17:211 över av offentlig sektor. De övriga tjugo pågick när studien inleddes och hade i sin ansökan om medel uppgett att de skulle samverka med offentlig sektor. Två övergripande strategier för samverkan i projekten framkommer: å ena sidan sprida kunskap om målgruppen hos allmänheten och offentlig sektor, å andra sidan att offentliga aktörer ska bli intresserade av att köpa tjänster av organisationerna eller integrera verksamheten i den offentliga sektorn. Majoriteten av projekten kom till på initiativ från ideella organisationer. Samverkan med offentliga aktörer skedde huvudsakligen på tjänstemannanivå. Det var vanligt att samverkan organiserades genom att det inrättades en styrgrupp med representanter för projektpartners och en referensgrupp med representanter för målgruppen. Studien visar i huvudsak ett gott samverkansklimat mellan de deltagande aktörerna men att man hade olika förutsättningar för att kunna samarbeta. Målgruppens roll i projekten visade sig också variera och ibland hade de begränsade möjligheter att medverka. Forskarna fann att de flesta av projekten har lämnat avtryck efter sig och lever kvar i någon form. Men ofta krävdes anpassning som kunde innebära att projekten ändrade karaktär. Målgruppen för utvärderingarna är främst myndigheter och organisationer som är verksamma inom det aktuella området. har Arvsfondsdelegationen hållit fem seminarier där resultatet av en utvärdering redovisas och diskuteras, och där totalt cirka 500 personer från , , myndigheter och organisationer deltagit. Vid lanseringen av en utvärdering har information skickats ut till ca 1500 personer. Samtliga utvärderingar finns nedladdningsbara på webbplatsen och resultaten av utvärderingarna har spridits genom elektroniska nyhetsbrev samt på Twitter och Facebook. Därutöver har forskarna själva använt och spridit resultaten inom sina verksamhetsområden. Via de nätverk som Arvsfondsdelegationen ingår i har även andra myndigheter tagit del av erfarenheterna från arvsfondsprojekt och utvärderingar. Exempelvis Nätverket för bidragsgivande myndigheter där ett trettiotal myndigheter ingår och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors myndighetsnätverk för det civila samhället. Information om pågående utvärderingar och forskarnas utvärderingsrapporter finns för nedladdning på Arvsfondsdelegationens webbplats. Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling Regeringens bedömning: I och med att Allmänna arvsfondens verksamhet består i att förvalta arv efter personer som saknar arvsberättigade släktingar och bevilja stöd ur fonden bör höga krav ställas på transparens, rättssäkerhet och opartiskhet. Regeringen välkomnar det interna visionsarbetet som med en tydlig värdegrund bidrar till att minska risken för att organisationer som inte delar eller verkar för demokratiska värderingar får stöd ur fonden. Det är betydelsefullt att värdegrunden också får genomslag i praktiken. Regeringen anser att det är angeläget att arbetet med att förstärka den interna styrningen och kontrollen och att effektivisera handläggningen fortsätter. De administrativa kostnaderna för fonden ska vara välmotiverade och hållas på en rimlig nivå. Det är vidare av stor vikt att reglerna för redovisningen av förvaltningen av Allmänna arvsfonden är tydliga. Regeringen avser därför att förtydliga regelverket i detta avseende. Regeringen ser positivt på de insatser som gjorts för att stärka den externa kommunikationen och vill betona vikten av att vidareutveckla denna verksamhet. Det är viktigt att kunna nå ut till samtliga målgrupper och till organisationer i hela landet samt att sprida erfarenheter och kunskap från projekten. Regeringen anser det därför vara eftersträvansvärt att synliggöra goda exempel och erfarenheter från projekt som fått stöd ur fonden genom t.ex. ökat deltagande i offentliga sammanhang. Det är positivt att över hälften av projekten lever vidare efter att projektmedlen är avslutade. Regeringen anser sammantaget att medlen fördelats på ett väl genomfört sätt och i enlighet med Allmänna arvsfondens ändamål och de prioriterade områdena. Regeringen kommer att invänta den beslutade översynen av regelverket för Allmänna arvsfonden samt den myndighetsanalys av Arvsfondsdelegationen som görs och avser därefter att återkomma med bedömningar om verksamhetens utveckling och inriktning. Skälen för regeringens bedömning Regeringen anser liksom föregående år att det är angeläget att den administrativa verksamheten är kostnadseffektiv, att kostnaderna är välmotiverade och hålls på en rimlig nivå samt att åtgärder för att förstärka och effektivisera handläggningen fortsätter. Syftet med Allmänna arvsfonden är att förvalta och fördela arv efter personer som saknar arvsberättigade släktingar. Detta ställer höga krav på kvalitet, effektivitet, etik och transparens. Regeringen anser därför att detta även särskilt bör beaktas i fondens placeringar. 2016/17:211 Kostnaderna för Arvsfondsdelegationens verksamhet 2016 var , vilket är en ökning med från föregående år. har dock förvaltnings- och administrationskostnaderna för Arvsfondsdelegationen ökat. har de totala kostnaderna för Arvsfondsdelegationen ökat successivt med nästan . En förklaring är att verksamheten tillförts ökade resurser för handläggning, controllerverksamhet, juriststöd och kommunikationsinsatser. har de medel som gjorts disponibla för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om ökat. – ökade summan projektmedel som beslutats av Arvsfondsdelegationen . har nästan fördelats till projekt genom 438 beslut av Arvsfondsdelegationen. Denna beslutsvolym bedöms fortsatt ligga på . De kvalitetshöjande förstärkningarna gällande administration, kontroll och handläggning som pågått bör därmed få genomslag och därmed bör även kvaliteten i verksamheten bibehållas trots ökad beslutsvolym. Driftskostnaderna i förhållande till beslutade projektmedel har ökat marginellt från föregående år men är lägre än de tre åren . Kostnaderna per beslutad ansökan har däremot fortsatt att öka med motsvarande . En anledning är de förstärkta insatserna vad gäller kontroll och uppföljning av projektmedlens användning. En annan förklaring är ett minskat antal avslagsbeslut, eftersom ansökningarna i genomsnitt håller en högre kvalitét . Kontroll av fondmedlens användning Regeringen ser positivt på att arbetet med den förstärkta interna styrningen och kontrollen av fondmedlens användning fortsätter. Utvecklingsarbetet med en vision och värdegrund är en betydelsefull inriktning som bidrar till att verksamheten blir tydligare och mer rättssäker. Att fondmedlen används till det avsedda ändamålet är centralt för att uppnå ökad kvalitet samt för att bibehålla och stärka legitimiteten med fonden. inrättades en controllerfunktion för att stärka den interna styrningen och kontrollen av utdelade medel, ge projekten och handläggarna mer stöd samt för att kontrollera projektmedlens användning ytterligare. Denna funktion förstärktes . är det dessutom obligatoriskt att budgeten för samtliga nya projekt ska granskas av controllerfunktionen. En viktig del av stödet till och kontrollen av projekt är projektbesök på plats. Controllerfunktionen genomförde 45 kontrollbesök på plats. Det motsvarar av de projekt som fick stöd ur Allmänna arvsfonden . Handläggarna genomförde också till del i kontrollsyfte, 137 projektbesök på plats . Antalet pågående projekt var drygt 500. Det betyder att ca vart fjärde projekt besöktes . förtydligades och utvecklades projektbesluten samt de Skr. 2016/17:211 villkor som gäller för projekt som får projektstöd ur Allmänna Granskning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden Regeringen anser att det är viktigt att förvaltningen av Allmänna arvsfondens egendom är transparent och att det finns en väl fungerande kvalitetssäkring för hur förvaltade medel redovisas. Det är därför av stor vikt att redovisningen sker på ett transparent och rättssäkert sätt. Allmänna arvsfondens egendom förvaltas av Kammarkollegiet, som en särskild fond. Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden (arvsfondslagen) ska Kammarkollegiet till regeringen lämna en redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden som avser det senast avslutade räkenskapsåret. ska därefter granska redovisningen. avlämnade en revisionsrapport med anledning av Kammarkollegiets tillämpning av årsredovisningslagen. I revisionsrapporten ifrågasätter om det är lämpligt att redovisa i enlighet med BFN U 95:3 som om Allmänna arvsfonden vore en avkastningsstiftelse. anser det dock vara svårt att påstå, på basis av den osäkerhet som föreligger i normgivningen för Kammarkollegiets redovisning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden, att nuvarande redovisning inte gör det möjligt att i huvudsak följa förvaltningens resultat och ställning. uttalade sig därför inte med reservation i revisionsberättelsen för redovisningen av förvaltningen av Allmänna arvsfonden utan lämnade endast en upplysning av särskild betydelse som innebar en rekommendation att Kammarkollegiet verkar för att uppnå klarhet i hur gällande regelverk bör tillämpas. Vidare rekommenderade Kammarkollegiet att sträva efter att endast lämna kommentarer som kan styrkas samt att se till att kommentarerna är konsekventa och därmed rättvisande i förhållande till utfall mellan olika år. Regeringen noterar med tillfredsställelse att medel har ökat till projekt för barn sedan föregående år.