prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen konstaterar att bemanningen inom hemvärnsförbanden är fortsatt god även om detta i huvudsak möjlig- görs genom rekrytering av personal som tidigare genomfört värnpliktsutbildning. Regeringen noterar att samtliga 40 hemvärnsbataljoner har genomfört krigsförbandsövning och därtill har ytterligare övningar i syfte att öva särskilda mo- ment genomförts . Övningar har bland annat genomförts inom basområ- den och flygbasområden. Hemvärnsförbanden har i ökad omfattning övat med krigsförband ur marin- och flygstridskrafterna. Ledningsträningsövningarna Geltic Bear har genomförts med stöd av lednings- och under- rättelseförband tillsammans med 20 hemvärns- bataljonsstaber, totalt omfattande ca 700 delta- gare. Övningarna har bidragit till att utveckla bataljonernas förmåga till ledning inklusive sam- verkan med andra myndigheter och media. Central chefsutbildning för Hemvärnets perso- nal har genomförts med ca 700 elever. har försök med chefsutbildningar för specialistgruppchefer initierats och genomförts. Införandet av granatkastarplutoner i Hemvär- net har fortsatt . En hemvärnsgranat- kastarpluton är nu krigsplacerad och grundutbil- dad enligt Hemvärnets utbildningssystem. Erfa- renheter från försöken har överlämnats till öv- riga organisationsenheter som fått i uppdrag att etablera motsvarande granatkastarplutoner. har hemvärnsförbanden lämnat stöd till det övriga samhället omfattande drygt P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 , vilket motsvarar samma omfatt- ning på stöd som lämnades . Internationella utbyten har genomförts med , , och samt i begränsad omfattning med . Hemvärns- förbanden har även genomfört övningar i och . har tillkännagett för regeringen att den bör ta initiativ till att överväga förutsättning- arna att öka hemvärnsförbandens insatsbered- skap vid extraordinära kriser (bet. 2012/13:FöU10, rskr. 2012/13:197). redovisades betänkandet För- svarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret (SOU 2014:73). I betänkandet lämnades bl.a. förslag till författ- ningsändringar som syftar till att öka hemvärnets tillgänglighet i fredstid. Betänkandet har remiss- behandlats. Regeringen redovisade i propositionen För- svarspolitisk inriktning – försvar 2016– 2020 (prop. 2014/15:109) en bedömning avse- ende tillgänglighet och beredskap hos Försvars- maktens krigsförband inklusive hemvärnsför- banden. beslutade regeringen om inriktning för Försvarsmaktens verksamhet för åren 2016–2020. Enligt regeringens beslut ska hemvärnsförbanden även i fredstid snabbt kunna lösa ålagda uppgifter inklusive stöd till samhället vid kris. lämnades betänkan- det En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) till regeringen. Betän- kandet har remissbehandlats. I samband med den fortsatta hanteringen av personalförsörjningsutredningarna (SOU 2014:73 och SOU 2016:63) bereds bl.a. frågan om hemvärnets insatsberedskap. Därefter kom- mer regeringen att återkomma till . Sammantaget bedömer regeringen att marin- stridskrafterna i likhet med 2015 i huvudsak har utvecklats i enlighet med och rege- ringens beslut. Regeringen konstaterar att den operativa förmågan för marinstridskrafterna har utvecklats , främst med anledning av en omfattande övningsverksamhet samt åtgärder för materiel och plattformar i kombination med en fortsatt god personaluppfyllnad. Marinstridskrafterna har upprätthållit till- gänglighet och beredskap i enlighet med rege- ringens beslut. Antalet gångtimmar har ökat för flertalet plattformar inom marinstridskrafterna jämfört med , främst till följd av ökad övningsverksamhet. Diagram 3.1 Gångtimmar per fartygstyp Källa: Försvarsmaktens årsredovisning 2016. Huvuddelen av de förbanden har en god personaluppfyllnad. Bristande redundans kvar- står främst inom vissa nyckelkategorier, främst specialistofficerare i teknisk tjänst. Regeringen bedömer att genomförd insats- och övningsverksamhet, nationellt och inter- nationellt, har bidragit till de strids- krafternas förmågeutveckling och operativa förmåga, inte minst vad gäller maringemensamt och försvarsmaktsgemensamt uppträdande. Här kan t.ex. nämnas deltagande i nationella övningar inom ubåtsjakt och sjömålsstrid, den nationella övningen Swenex, den bilaterala övningen Swefinex med samt i de internationella övningarna Baltops och Northern Coasts. Metoderna för att genomföra förbandspro- duktion under pågående nationell övervaknings- operation har utvecklats ytterligare vilket bidragit till utvecklad förmåga vid krigs- förbanden. Förbandssättning av tung kustrobot påbörja- des . Den försvarsindustriella omstruktureringen på det området har lett till fortsatta produktionsstörningar med leverans- förseningar och förseningar av nya projekt som följd. Materielutvecklingen inom marinområdet kommer därför fortsatt att följas nära av rege- ringen. Bland viktigare leveranser inom marin materiel finns uppgraderad utbildningssimulator, ledningssystem för ubåtar, modifiering av , modifiering av minröjningsfartyg typ Koster samt skjutfältsbåtar. Sammantaget bedömer regeringen att flygstrids- krafterna i likhet med 2015 i huvudsak har ut- vecklats i enlighet med och regering- ens beslut. I enlighet med det försvarspolitiska inrikt- ningsbeslutet (2014/15:109) har tre nya förband krigsorganiserats, 7. flygflottiljen, 71. stridsflyg- divisionen samt 72. stridsflygdivisionen, samtliga en del av flygflottilj. Regeringen konstaterar att den nationella in- satsverksamheten har varit intensiv för flyg- stridskrafterna och på grund av främst personella resursbrister har insatser och utbildning priorite- rats högre än förmågeutveckling. Vidare har verksamheten generellt varit om- fattande och ett stort antal övningar har ge- nomförts, däribland Cold Response 16, Baltops 16, Joint Warrior 16 samt 16. Dessa övningar har bidragit till ökad interoperabilitet och vidareutvecklad förmåga inom nationellt försvar. Det totala antalet flygtimmar per flygplans- och helikoptertyp redovisas i tabell 3.1. Rege- ringen noterar att flygtidsproduktionen i flyg- stridssystemet har minskat något men i stort sett ligger kvar på samma nivå som . Skä- let till nedgång är framförallt kopplat till rådande personalbrist samt vissa kvarvarande brister i bland annat utbytesenheter och reservdelar. Tabell 3.1 Flygtimmar per flygplans- och helikoptertyp Källa: Försvarsmaktens årsredovisning 2016. Inom Försvarsmakten och Försvarets materiel- verk gjordes betydande ansträngningar i syfte att höja den operativa tillgängligheten avseende P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 antalet tillgängliga JAS 39 med tillhörande rele- vant utrustning. Inför ombeväpningen till JAS 39E är det i rådande försämrade omvärldsläge av avgörande betydelse att tillgängligheten inom stridsflygsystemet höjs så att Försvarsmaktens operativa behov kan tillgodoses. En uppgradering av JAS 39-systemet har skett 2016 med leverans av JAS 39C/D i version 20. Detta innebär att flygstridskrafterna tillförts en förbättrad luftförsvarsförmåga med radarjakt- samt markmålsförmåga med den så kallade Small Diameter Bomb – SDB. Sammantaget har detta bidragit till att den flyg- operativa förmågan har ökat. Avseende utveckl- ingen av JAS 39E så har premiärvisningen av det nya provflygplanet skett och den första prov- flygningen genomfördes . har återtagandet av tidigare förse- ningar inom flygutbildningen kunnat fortsätta. Inom helikoptersystemet har tre helikoptrar med sjöoperativ förmåga () levererats vilket innebär att antalet flygtimmar ökade och att totalt fyra av nio sjöoperativa helikoptrar har levererats till förband. Nationell beredskap och operationer Regeringen delar Försvarsmaktens bedömning om att beredskap för nationella operationer har upprätthållits i enlighet med Försvarsmaktens grundoperationsplan. Den nationella bered- skapen och Försvarsmaktens förmåga till oper- ationer visar på hur vi kan hävda den territoriella integriteten. Skyddet av den territoriella integri- teten har upprätthållits genom att flygplan och fartyg med incidentberedskapsuppgifter har funnits tillgängliga för identifiering av okända enheter längs gränser samt för överträ- delser av tillträdesförordningen (1992:118). Incidentberedskapen har anpassats mot den höga militära aktiviteten i närområdet. På land har beredskapsstyrkor och bevak- ningsresurser ständigt funnits avdelade. Med anledning av det förändrade och försäm- rade säkerhetsläget i närområdet beslutade rege- ringen om en tidigareläggning av ett mekaniserat kompani och en framskjuten ledningsfunktion på . Intill dess att den permanenta närva- ron är etablerad, upprätthåller Försvarsmakten närvaro på genom att rotera förband. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 skedde tolv kränkningar av svenskt luftrum. var motsvarande siffra elva. Regeringen konstaterar att suveräni- tet har kränkts vid sex tillfällen genom andra staters agerande inom svenskt territorialvatten och inom svenskt landterritorium, i jämförelse med 2015 då inga kränkningar skedde till havs eller på land. Sam- mantaget innebär det att antalet överträdelser av tillträdesförordningen har ökat från elva stycken 2015 till 20 stycken 2016. Försvarsmakten rapporterar dock att huvuddelen av dessa över- trädelser är av administrativ karaktär. har kränkt andra staters suveränitet genom att Försvarsmakten har befunnit sig inom danskt, finskt och portugisiskt luftrum vid var- dera ett tillfälle samt norskt territorialvatten . Egna överträdelser av tillträdesbe- stämmelserna i luften har enligt Försvarmakten berott på misstag i form av felaktig geografisk lägesuppfattning samt administrativa misstag. Försvarsmaktens stöd till samhället Regeringen bedömer att Försvarsmaktens stöd till samhället har varit omfattande och att samar- betet har fungerat väl. Försvarsmakten under har 2016 lämnat stöd enligt förordningen (2002:375) om Försvars- maktens stöd till civil verksamhet jämfört med 30 tillfällen , varav huvuddelen har varit till . Stödet har bland annat omfattat ammunitionsröjningsinsatser, dykning, hundekipage, transporter och utlåning av materiel. Försvarsmakten har inom ramen för myndighetsöverenskommelser lämnat stöd på daglig basis till andra myndigheter. Stödet har t.ex. utgjorts av delgivning av sjölägesbild, plott- ningsutdrag och följning av fartyg. Inom ramen för Försvarsmaktens ansvar att omhänderta och oskadliggöra militära sjöfynd har 18 ammunitionsröjningsinsatser genomförts vilket kan jämföras med åtta insatser 2015. Stödet till , som påbörjades med anledning av det stora antalet asylsökande i , avslutades . Beman- ningsstödet upphörde efter första kvartalet 2016 och utlåning av lokaler för flyktingboende . Försvarsmakten har deltagit i flera civila övningar och som adjungerad i sam- verkansområden enligt förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevaknings- ansvariga myndigheters åtgärder vid höjd bered- skap. De regionala stabernas totalförsvarsplanering och samverkan med civila aktörer har fortsatt förbättrats . På regeringens uppdrag har Försvarsmakten även upprätthållit beredskap för stöd till polisen med medeltung helikopter. Insatser har skett vid åtta tillfällen. Det inkluderar anpassningar av beredskap i ordinarie gruppering, tillfällig base- ring på annan plats samt genomförda transpor- ter. Överenskommelsen mellan som trädde i kraft har effektuerats. har Försvarsmakten genomfört två övningslarm, tolv övningar samt tio skarpa insatser . försvars- och säkerhetspolitiska samar- beten har fortsatt fördjupats . Rege- ringen bedömer att samarbetet bidragit till ökad nationell operativ förmåga, ökad interoperabili- tet och kostnadseffektivitet. vidare- utvecklades det bilaterala samarbetet med Fin- land. Samarbetet har en särställning då det om- fattar operativ planering och förberedelser för gemensamt användande av militära resurser i scenarier bortom fredstid. Vidare underteckna- des en bilateral avsiktsförklaring med , ett samarbetsprogram med Storbritan- nien och ett samförståndsavtal med . Nya initiativ togs även för att utveckla samar- betet med och . Regeringen bedömer att samarbetet med För- enta staterna har etablerats väl och i linje med den gemensamma avsiktsförklaringen som un- dertecknades . Bland annat har samar- betet mellan Försvarsmakten och US European Command (USEUCOM) formaliserats . Samarbetet med är sedan tidi- gare brett och väl förankrat på samtliga nivåer. Samarbetet har fördjupats ytterligare i linje med det samarbetsprogram som under- tecknades . Försvarsmakten deltog i den brittiskledda EU-stridsgruppen liksom i den brittiskledda öv- ningen Joint Warrior. har de säkerhets- och försvarspo- litiska frågorna hamnat i förgrunden för EU:s stats- och regeringschefer. har aktivt bidragit till utformningen av EU:s globala stra- tegi (EGS) och de tillhörande rådsslutsatserna . har också haft ett brett del- tagande i förmågeutvecklingsprojekt inom den europeiska försvarsbyrån, (). Försvarsmakten deltog i 24 olika projekt, bl.a. för tillvaratagande av analyskunskaper för att säkerställa förmåga till teknisk destruering av hemmagjorda bomber. Exempel på andra projekt är en EU-gemensam modulär sjukvårdsförmåga för internationella insatser, utbildning i taktiskt uppträdande för helikoptrar samt utbyte av reservdelar med andra länder. Dessutom deltar Försvarsmakten kontin- uerligt i analysarbete i syfte att skapa gemensam syn på prioriterade förmågeområden. har partnerskapet med Nato för- djupats, främst genom Enhanced Opportunities Programme (EOP). Inom ramen för EOP har samarbetet fokuserat på en utvecklad politisk dialog, utvecklat informationsutbyte samt delta- gande i avancerade och komplexa övningar. För- svarsmakten har också påbörjat implemente- ringen av de nya partnerskapsmål som rege- ringen beslutade om . Partnerskapet med Nato ger Försvarsmakten tillgång till kvali- ficerad utbildnings-, tränings-, och övningsverk- samhet samt standardiserings-, evaluerings-, och certifieringsverksamhet. Regeringen bedömer att Försvarsmakten har ökat sin för- måga att samverka och utbyta information med Natos ledningsstrukturer, förband och enheter vilket sammantaget bedöms leda till ökad opera- tiv effekt. har det nordiska försvarssamarbetet Nordefco fortsatt att utvecklas och fördjupas inom de fem samarbetsområdena förmågor, personalfrågor och utbildning, materiel, insatser samt träning och övningar. Regeringen bedömer att samarbetet har bidragit till Försvarsmaktens operativa förmåga och till att höja tröskeln för incidenter, kriser och konflikter i närområdet. enades de nordiska länderna om att förenkla förutsättningarna för ländernas för- svarsmakter att få tillträde till varandras territo- rium i fredstid. Säkra kommunikationsmedel mellan både försvarsministerier och de militära staberna har inrättats vilket bidragit till möjlig- heten att stärka dialogen och koordineringen mellan länderna på det säkerhets- och försvars- politiska området. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Det fördjupade nordiska flygsamarbetet fort- satte att utvecklas genom att försvarsmakterna undertecknade ett avtal om alternativbaser. Av- talet gör det möjligt att av flygsäkerhetsskäl använda ett annat nordiskt lands flygbaser. På flygsidan undertecknades även ett samförstånds- avtal som möjliggör en mer rationell användning av de samlade nordiska transportresurserna. De nordiska länderna enades om att fortsätta arbetet med att utveckla Exercise till en kvalificerad flygövning, Northern Flag, till- sammans med . Arbetet med att etablera utbyte av luftlägesinformation fördju- pades . De nordiska länderna utbyter kontinuerligt information avseende internation- ella insatser. Ett övergripande avtal mellan , , och avseende samarbete inom försvarsmaterielområdet undertecknades 2015. Ett underavtal om upphandling under- tecknades . Likaså har det nordisk-baltiska samarbetet ut- vecklats . Riktlinjer har utarbetats på militär nivå för att ytterligare underlätta de bal- tiska ländernas deltagande i olika Nordefco- projekt och representanter från de baltiska län- derna har deltagit i flera olika forum inom Nordefco. Samtliga länder har också underteck- nat en deklaration om vikten av det nordisk- baltiska samarbetet inom kapacitetsbyggnad. Regeringen fortsatte att genomföra samarbetet med i enlighet med den plan som togs fram . Övningssamar- betet har utvecklats inom samtliga stridskrafter. har och deltagit i respektive lands nationella flygövningar (Ruska och Flygvapenövning 16). Vidare deltog båda länderna med en gemensam brigadstab under svensk ledning och en gemensam bataljon under finsk ledning i övningen Cold Response i . har försvarsmakterna fortsatt ut- vecklingen av den svensk-finska strids- gruppen (). Inom marinen pågår även samarbetet Sea Surveillance Co-operation (SUCFIS) genom vilket försvarsmakternas sjölägescentraler delar sjölägesinform- ation. Inom samarbetet har en nära dialog på politisk nivå etablerats. Som ett led i det fördjupade för- svarssamarbetet har tjänstemannautbytet mellan P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Försvarsdepartementet och försvarsministeriet i fortgått. Regeringen har fortsatt arbetet med implemen- teringen av samförståndsavtalet med , vilket undertecknades . Målet med samarbetet är att öka den operativa effekten inom maritima insatser och flyginsatser i freds- tid. Försvarsmakten har getts i upp- drag att förhandla avtal om ökat tillträde till respektive lands luftrum för genomflygningar med militära flygplan och användning av varand- ras flygbaser i samband med genomflygning. Vid försvarsministrarnas möte beslutades att försvarssamarbetet mellan och ska utvecklas ytterligare. Bland annat har regeringen beslutat att återinföra ett utbyte av försvarsattachéer. Regeringen bedömer att metoderna för per- sonalförsörjningen av såväl officerare som gruppbefäl, soldater och sjömän har varit otill- räckliga för att tillgodose Försvarsmak- tens behov. överlämnades betän- kandet Försvarsmakten i samhället – en långsik- tigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret (SOU 2014:73) till . Betänkandet har remissbehandlats. överlämnades betän- kandet En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) med det hu- vudsakliga förslaget att återaktivera mönstring och grundutbildning med värnplikt. Betänkandet har remissbehandlats. beslu- tade regeringen med stöd av 1 kap. 3 a § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt att totalför- svarspliktiga ska vara skyldiga att genomgå mönstring och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Skyldigheten att genomgå mönstring gäller och skyldig- heten att fullgöra grundutbildning med värnplikt gäller . Per- sonalförsörjningen ska så långt som möjligt bygga på den enskildes intresse, motivation och vilja. har tillkännagett för regeringen som sin mening vad försvarsutskottet anför om en utredning av Försvarsmaktens nya personal- försörjning (bet. 2012/13:FöU7, rskr. 2012/13:223). Regeringen tillsatte två personal- försörjningsutredningar som lämnade betänkan- det Försvarsmakten i samhället -en långsiktig hållbar militär personalförsörjning och en mo- dern folkförankring av försvaret(SOU 2014:73), och betänkandet En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63). Båda betänkandena har remissbehandlats. Genom de frågor som blivit belysta genom utredningarna bedömer regeringen att tillkännagivandet är tillgodosett och därmed slutbehandlat. inrättade Försvarsmakten en längre och mer ändamålsenlig grundutbildning för gruppbefäl, soldater och sjömän utifrån för- ordningen (2015:613) om militär grundutbild- ning. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet redovisar att 31 229 individer ansökte till militär grundutbildning (kvin- nor, män), vilket är ca 950 personer färre än 2015. Diagram 3.2 Antal sökande till militär grundutbildning Källa: Totalförsvarets rekryteringsmyndighets årsredovisning 2016. påbörjade 2 417 individer den mili- tära grundutbildningen, varav kvin- nor och män. Mål enligt Försvars- maktens jämställdhetsplan är att av de som genomför militär grundutbildning ska vara kvinnor. Målet har inte nåtts. Regeringens bedömning är att myndigheterna behöver vidta fortsatta åtgärder. Under ett utbildningsår sker flera inryckningar varvid 542 av de 2 417 rekry- terna har slutfört utbildningen varav kvinnor och män. Av de 542 rekryter som slutförde sin grundutbildning var det 401 som fortsatte med en anställning eller fortsatt engagemang i myndig- heten. Övriga slutför sin utbildning . Regeringen konstaterar att Försvarsmakten öppnade 3 200 utbildningsplatser, vilket ska ställas i relation till behovet på 4 000 platser. Andelen sökande som fullgör grundutbildningen har legat stabilt på 6–. Sammantaget resulterar situationen i fortsatta underskridanden av rekryteringsmålen och i en omfattande ackumulerad brist på nyutbildad personal som stora delar av pliktperso- nalen kommit närmare den tioårsgräns som utgör ett ramvillkor för dess nyttjande. Genomsnittsåldern för yrkesofficerare (offi- cerare och specialistofficerare) var 2016 . För civilanställda låg genomsnittsåldern kvar , vilket är densamma som 2015. Regeringen konstaterar att andelen yrkesoffi- cerare som är kvinnor ökat marginellt till 7 pro- cent. I gruppen officerare är andelen kvinnor medan andelen bland specialistofficerare är . Även i gruppen kontinuerligt tjänstgörande soldater är läget oförändrat och andelen kvinnor är . I gruppen reserv- officerare är andelen kvinnor oförändrat 3 pro- cent. Bland de civilanställda är andelen kvinnor i likhet med . Tabell 3.2 Personella förändringar i Försvarsmakten 1 Varav 2 706 placerade på befattningar för specialistofficerare. Källa: Försvarsmaktens årsredovisning 2016. Inom ramen för regeringens uppdrag jämställd- hetsintegrering i myndigheter (JiM), har För- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 svarsmakten fortsatt sin granskning av styrande dokument och utöver detta har handboken genomlysts utifrån bl.a. ett jäm- ställdhetsperspektiv. pågick utbild- ningsprogrammet Gender Coach med högre chefer inom Försvarsmakten. Utbildningsåtgär- der inom jämställdhetsintegrering har skett på olika nivåer inom myndigheten, exempelvis utbildningar vid stridsskolorna med konceptet Gender training of trainers. En integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksam- heten har publicerats. överlämnande Försvarsmakten förslag på kvan- titativa mål avseende fördelningen mellan kvin- nor och män på alla nivåer i myndigheten. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, som också har ett särskilt uppdrag om jämställdhets- integrering av kärnverksamheten, har i sin tur påbörjat ett arbete för att säkerställa att de tester som genomförs inför antagning till militär grundutbildning ger lika möjligheter för kvinnor och män. Regeringen ser positivt på det arbete som myndigheterna har genomfört. I tabell 3.3 redovisas hur Försvarsmaktens personalkostnader har utvecklats . Personalkostnaderna anges i löpande priser. Tabell 3.3 Personalkostnader i Försvarsmakten 1Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal. 2Sociala avgifter enligt lag och avtal samt pensionskostnader. Källa: Försvarsmaktens årsredovisning 2016. Personalkostnaderna relativt 2015 har ökat med . Förändringen beror bl.a. på ökade kostnader för sociala avgifter och pens- ionskostnader, genomförd lönerevision, ökade kostnader för övningsdygnstillägg och minskade ledighetsskulder. Antalet rekryterade gruppbefäl, soldater och sjömän i förhållande till Försvarsmaktens målbild och planering Antalet anställda GSS/K har minskat bl.a. till följd av att den nya militära grundutbildningen som inrättades 2016 medför att huvuddelen av P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 rekryterna avslutar utbildningen och kan anstäl- las först . Diagram 3.3 Tillväxten av GSS/K relativt Försvarsmaktens målbild och planering Antal rekryterade GSS/K