prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — arbete med att förebygga och mot- verka ekonomisk brottslighet sker i beskatt- ningsverksamheten och i den särskilda skatte- brottsenheten, men även i viss utsträckning exempelvis i folkbokföringen och id-kortsverk- samheten. Skattebrottsenhetens verksamhet be- står i huvudsak av att biträda åklagare vid Eko- brottsmyndigheten i förundersökningar om misstanke om brott enligt skattebrottslagen (1971:69) och om bokföringsbrott. Antalet brottsanmälningar från beskattnings- verksamheten ökade jämfört med . Främsta orsakerna till det är ett ökat P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 fokus i beskattningsverksamheten att anmäla brott och att en ny arbetsrutin införts som inne- bär att brottsanmälan görs i ett tidigare skede. Tabell 3.4 Förebygga och motverka ekonomisk brottslighet Antalet inkomna ärenden till skattebrotts- enheten har ökat och är nu på samma nivå som 2014. Genomsnittligt antal brottsmisstankar per avslutat ärende har ökat från knappt 12 brotts- misstankar 2015 till drygt 14 brottsmisstankar 2016. Detta indikerar att utvecklingen mot kom- plicerade ärenden med utredningar som avser kvalificerad brottslighet, är juridiskt komplicer- ade eller är av stor omfattning fortsätter. Ekonomisk brottslighet blir alltmer komplex och får fler internationella förgreningar och kopplingar till den digitala ekonomin. Skatte- verket har anpassat kompetensutvecklingen till de nya kompetenskrav som detta innebär. har bidragit i den myndighets- gemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. Skattebrottsenhetens deltagande i förundersökningar och underrättelseärenden har minskat något, men beskattningsverksamhetens åtgärder i skattekontroller och säkringar av tillgångar för betalning av skatt från företag med koppling till organiserad och ekonomisk brotts- lighet har fortsatt att öka. I en särskild insats med fokus på identitetsrelaterad brottslighet har vidtagit administrativa åtgärder som bedöms ha haft stor betydelse för att avbryta eller försvåra brottsupplägg och undandragande av skatt. Insatsen avsåg att utreda falska och osanna identiteter som bl.a. används för att ansöka om folkbokföring, för att sedan använda dessa uppgifter i skilda brottsupplägg för att illegalt utnyttja olika former av statligt stöd i form av bidrag och ersättningar. Genom informationsdelning och förändrade arbets- metoder kunde en mer effektiv verksamhet bedrivas tillsammans med finanspolisen och . Vidare har bidragit i arbetet med rättsväsendets informationsförsörjning genom att förbereda och påbörja utveckling av it-stöd så att dokument kan utbytas digitalt och direkt mellan myndigheters verksamhetsstöd. Utveck- lingsinsatsen ska digitalisera över 250 000 pappersutbyten mellan myndigheterna. har även, tillsammans med ett tiotal andra myndigheter, bidragit i myndighets- samverkan mot osund konkurrens. Rättvisande register för att bidra till ett väl fungerande samhälle En viktig del i att bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag är att Skatte- verket upprätthåller en god registerkvalitet. Att uppgifterna i folkbokföringen speglar befolk- ningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden är inte bara en förutsättning för fastställande av skatter utan även för att andra samhällsfunktioner ska ha ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Folkbokföring sker på kommun och inte i församling. Det nya begreppet distrikt har införts, vilket har en viktig funktion för statistik- och forskningsändamål. Vidare har i enlighet med uppdrag i reglerings- brevet redovisat hur ärenden om ändrad könstillhörighet hanteras (Fi2016/02172/S3). Synen på ändring av könstillhörighet har för- ändrats i samhället. Mot bakgrund av den rätts- liga utvecklingen inom området har tagit fram ett ställningstagande som innebär att det nya namnet och personnumret för den som ändrat könstillhörighet även visas för dennes barn och föräldrar i folkbokföringen. Diagram 3.2 Ärendevolym i folkbokföringsverksamheten Antalet avslutade ärenden i folkbokföringsverk- samheten har fortsatt att öka och är drygt en miljon fler än . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 år har det även skett en förskjutning från enklare registreringsärenden till mer kvalificerade ären- den med större komplexitet. Den ökade invand- ringen till har medfört att utländsk lag- stiftning måste tillämpas i högre grad och över- sättning av handlingar har blivit mer omfattande. Antalet invandringsärenden ökade med 2016 till följd av det stora antalet asylsökande. omfördelade resurser från annan verksamhet för att hantera den vänt- ade ökade ärendemängden. Arbetsförmedlingen, och för att förenkla processen för nyanlända i deras myndighetskontakter fortsatte i enlighet med ett regeringsuppdrag (A2016/01467/EXPCH). Genomströmnings- tiderna för flera ärendegrupper var dock längre 2016 än . Utöver invandringsärenden var genomströmningstiderna för flyttning och övriga ärenden (t.ex. namn, födelse, civilstånd och dödsfall) längre jämfört med föregående år. Andelen avslutade ärenden var dock i nivå med resultatet 2015. Felaktigheter i folkbokföringen kan upp- komma t.ex. när en person inte anmäler utflytt- ning från , men det förekommer även att felaktiga uppgifter avsiktligt lämnas till folkbok- föringen i syfte att möjliggöra t.ex. bedrägeri och identitetsstöld. säkerställer god registerkvalitet bl.a. genom preventiva kon- troller, bosättnings- och identitetsutredningar. Tabell 3.5 Rättvisande folkbokföring Andel utredningar av totala impulser om Andel utredningar som resulterar i Andel överprövningsärenden i domstol har i större utsträck- ning arbetat för att förhindra att fel uppgifter registreras än att korrigera felaktiga uppgifter i efterhand. Information om felaktiga uppgifter i folkbokföringen, s.k. impulser, rapporteras från andra myndigheter och andra verksamheter inom . De flesta impulser kan av- slutas efter förgranskning och övriga går vidare till mer resurskrävande utredning. Fler impulser gick vidare till utredning och även om an- delen som resulterade i ändring minskade be- dömer att ändringsfrekvensen är tillräckligt hög för att innebära att rätt ärenden valts ut för utredning. Att enkelt kunna komma i kontakt med Skatte- verket och få den service som efterfrågas är vik- tigt för förtroendet för myndighetens verksam- het. Information och service ska därför vara behovsanpassad och lättillgänglig. attitydundersökningar visar att andelen allmän- het och företag som instämmer i påståendet att det är lätt att få information av är i nivå med föregående år. har på grund av sjunkande svarsfrekvens ändrat metod för attitydundersökningarna . Där- för kan inte jämförelse göras längre bakåt i tiden. Någon skillnad mellan kvinnor och män finns inte på samma sätt som i undersökningen 2015. Flera av aktiviteterna i hand- lingsplan för jämställdhetsintegrering som har genomförts har bäring på bemötandet, t.ex. har bemötandeutbildningen utvecklats. har förberett för en oberoende undersökning som kommer att genomföras med syfte att studera om bemöt- andet har förändrats sedan förra analysen 2014. Allmänhetens och företagens förtroende för påverkar viljan att göra rätt för sig och efterlevnaden av skattereglerna positivt. Det är därför viktigt att ärendehantering, kontroller och rättstillämpning utförs korrekt och enhetligt så att alla behandlas lika. fick 2016 negativ publicitet och kritik mot att överdirektören försökt ringa en före detta kollega för att informera om att lämnat ut handlingar avseende kollegan till programmet , som vid tillfället gjorde en granskning av själv- rättelser. Med stöd från internrevisionen vid genomförde en utred- ning om myndighetsledningens agerande vid händelsen. Utredningens slutsats var att ager- andet var olämpligt. Att har ett etiskt förhållningssätt och värnar om allas likhet inför lagen är centralt för förtroendet för myn- digheten. Olika åtgärder har därför genomförts för att ytterligare synliggöra de etiska frågorna inom myndigheten. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Tabell 3.6 Förtroende för verksamhet Andel privatpersoner som instämmer i att det är lätt att få information av 1 som instämmer i att det är lätt att få information av 1 Andel privatpersoner som instämmer i att de har förtroende för sätt att sköta sin som instämmer i att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift 1 1 Metod i attitydundersökningen ändrades 2015. Resultatet 2014 är inte jämförbart och redovisas därför inte. 2 Skillnaden mellan kvinnor och män är statistiskt säkerställd. Statistiska tester har geno mförts på medelvärdet. 3 Indexvärde 0-100. I attitydundersökningarna som genomfört 2016 minskar privatpersoners och företags förtroende för myndigheten något. Andelen som uppgav att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift minskade jämfört med föregående år. Förändringen mellan åren är dock inte statistiskt säkerställd. Fler kvinnor instämmer i påståendet och skillnaden mellan könen är statistiskt säkerställd. I under- sökningarna uppgav av privatperson- erna och av företagen att de har för- troende för förmåga att ta in skatt från allmänhet och företag. Även detta är en försämring då andelen 2015 var för privatpersoner och för företag. Det försämrade resultatet är statistiskt säkerställt. Regeringens samlade bedömning är att Skatte- verkets resultat är goda och att myndigheten i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgifts- området. Skattefelet är oförändrat 2013–2016 Regeringen bedömer att åtgärder har bidragit till att minska skattefelet jämfört med hur stort det skulle ha varit utan åtgärderna. Regeringen efterfrågar fortsatt mer precision i uttalanden om både skattefelets utveckling och skattefelets storlek. I regleringsbrevet har regeringen därför förstärkt återrapport- eringskravet. felets storlek och i vilken grad skattefelet har förändrats. De årliga slumpkontroller som genomförts bör ge bättre för- utsättningar för att följa skattefelets utveckling . Det är positivt att genomfört ett stort antal besök för att kontrollera personal- liggare. Reglerna för personalliggare i bygg- branschen trädde i kraft och regeringen be- dömer att det särskilt gynnar regelefterlevnaden att besöker bygg- arbetsplatser så att eventuella oavsiktliga fel kan korrigeras och att hanteringen blir rätt fortsätt- ningsvis. Det är viktigt att skattereglerna följs och att resurserna för kontrollverksamheten kon- centreras till områden med hög risk för fel och fusk. Att åtta av tio genomförda revisioner leder till ändring tyder på att urvalet har hög precision. Regeringen noterar att bedömer att felutrymmet, upplevd risk för upptäckt, motiva- tion och social tillit var ungefär oförändrat 2013–2016. Ett syfte med kontroll och sank- tioner är att förstärka och upprätthålla normer och regeringen anser därför att det är bra att an- talet beslut inom kontrollverksamheten har ökat. Att upprätthålla kontrollnivåerna är av vikt för den upplevda risken att bli upptäckt vid skatte- fusk. Vidare kan regeringen konstatera att i allt högre utsträckning använder informationsutbytesavtal och sam- arbetar med flera länder för att spåra tillgångar utomlands, tillgångar som enligt regelverket ska beskattas i . Regeringen anser att det är positivt att all- männa ombudet ansökt om fler förhandsbesked. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Ökade ärendevolymer i folkbokföringen Regeringen bedömer att register- kvalitet i huvudsak är bra, men anser att den kan bli ännu bättre för att säkerställa ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Skatte- verket har, genom god planering och samverkan med andra myndigheter, klarat av att hantera de ökade ärendevolymerna till följd av det stora antalet asylsökande 2015. Varje folkbokförd individ genererar ett visst antal ärenden kopplade till folkbokföringen under sin livstid och det är därför troligt att ärendevolymerna kommer att vara fortsatt höga. Ökad digitalisering och automatisering kan möj- liggöra såväl minskat felutrymme vid registrering av uppgifter som omfördelning av resurser från handläggning till att utföra kontroller och ut- redningar avseende bosättning och identitet. Samarbete motverkar brottslighet och bidrar till ett väl fungerande samhälle Felaktiga eller falska uppgifter i folkbokföringen kan användas av aktörer för att möjliggöra bedrägerier, felaktiga utbetalningar från välfärds- systemen och annan ekonomisk brottslighet. I åtgärder för att förebygga och motverka identitetsrelaterad brottslighet sam- arbetar kompetenser från flera av myndighetens verksamheter; folkbokföringen, beskattningen och id-kortshanteringen. Regeringen ser att denna samverkan mellan kompetensområden liksom aktiviteter tillsammans med andra myndigheter är avgörande för att effektivt motverka den identitetsrelaterade brottsligheten. Regeringen gör bedömningen att är en viktig samarbetspart i myndigheternas gemensamma satsning för att motverka den organiserade brottsligheten och i myndighets- samverkan för att motverka osund konkurrens. Vidare bedöms leveranser och underlag i arbetet med att digitalisera och utbyta elektronisk information inom rättsväsendet hålla god kvalitet. Då den brottsbekämpande verk- samheten innebär alltmer komplexa ärenden är det fortsatt viktigt att de möjligheter till sam- verkan som finns med andra myndigheter tas tillvara och vidareutvecklas. Förtroendet har minskat, men är fortfarande högt Attitydundersökningarna som genomförts 2016 visar lägre resultat vad gäller förtroende för myn- digheten. har dock, sett till myndig- heter och organisationer i samhället i stort, fort- satt högt förtroende. Regeringen tolkar det lägre resultatet i attitydundersökningarna som ett tecken på att förtroendet för myndigheten för- sämrades av negativ publicitet . Skatte- verket har förstärkt aktiviteterna för att åter- uppbygga förtroendet. Det är viktigt att intensi- fiera det långsiktiga arbetet med att stärka all- mänhetens och företagens förtroende för myn- digheten. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunk- tioner och andra offentliga utgifter. Vid sidan om detta ska den även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljö- mässigt och socialt hållbart samhälle (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15: FiU20, rskr. 2014/15:254). Högt förtroende för skattesystemet och arbete mot skatteundandragande Regeringen anser att ett fungerande skatte- system där var och en gör rätt för sig är en förut- sättning för den svenska modellen. Skattefusk och skatteundandragande skadar en fri och rätt- vis konkurrens och undandrar samhället stora inkomster. Det ökar också ojämlikheten när skatteuttaget övervältras på ekonomiskt svagare grupper i samhället. Att motverka skattefusk och aggressiv skatteplanering är en fortsatt hög politisk prioritering. har beslutat om regler som bl.a. innebär att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå ska lämnas i en arbetsgivardeklaration till (prop. 2016/17:58, bet. 2016/17: SkU21, rskr. 2016/17:256). Genom att Skatte- verket får löpande tillgång till uppgifter får myn- digheten bättre underlag för skattebeslut och möjlighet att effektivisera kontrollverksamheten. Reglerna påverkar alla företag och andra som betalar ut ersättning för arbete som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för eller ersätt- ning som utbetalaren är skyldig att betala arbets- givaravgifter för. För att företagen ska hinna anpassa sina it-system för att lämna uppgifter är det viktigt att utvecklar it-systemet och kan hantera ärendeökningen som reformen innebär. Regeringen föreslår därför att medel tillförs . En vägledande princip för skattepolitiken är att allmänheten och företagen ska ha ett högt förtroende för skattesystemet och att skatter ska tas ut på ett rättssäkert sätt (prop. 2014/15:100 avsnitt 5.5). ska därför fortsätta att prioritera insatser för att säkerställa enhetlighet och rättssäkerhet i skattesystemet. Det handlar bl.a. om rimliga handläggningstider, enhetlig rättstillämpning och rätt kontrollnivåer. Ett högt förtroende för skattesystemet kräver även åtgärder för att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden. För att öka de allmänpreventiva effekterna anser rege- ringen att ska prioritera sådana om- råden där risken för allvarliga fel är hög och där fusk är särskilt förtroendeskadligt. Kontroller ska i huvudsak riktas mot att upptäcka och åtgärda avsiktliga fel. För en hög preventiv effekt på individnivå ska kontrollen ske tidigt och följas upp i syfte att minska upprepat fel och fusk. I denna proposition aviserar regeringen ett kommande förslag om krav på att föra personal- liggare i fler verksamheter. Det är viktigt att genomför oanmälda kontrollbesök i rätt omfattning i all verksamhet som omfattas av kravet på att föra personalliggare. Regeringen föreslår därför att medel tillförs . En minskning av skattefelet kan bredda skattebaserna. Regeringen vill därför att Skatte- verket kontinuerligt och med högre precision ska följa såväl skattefelets utveckling som skatte- felets storlek . Regeringen kommer att fortsätta följa myndighetens insatser för att kunna mäta skattefelets storlek. har konstaterat att det finns skattefel inom delningsekonomin eftersom det är svårare att förutse skattereglernas konsek- venser och att tillgången på kontrollinformation är låg jämfört med i den traditionella ekonomin. Regeringen understryker att ansträngningar för att öka tillgången på kontroll- information och att informera om skattereglerna behöver fortsätta. Regeringen avser att följa P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 arbete med anledning av delnings- ekonomins fortsatta utveckling. Arbete mot skatteflykt och kapacitetsuppbyggnad på skatteområdet Skatteflykt och skatteundandragande innebär stora kostnader för och andra länder och det drar undan resurser från vår gemensamma välfärd. Vad gäller att motverka skatteflykt och skattefusk utvecklar löpande arbetssätt och samverkan, bl.a. genom att ta del av andra länders erfarenheter. Regeringen följer arbetet och anser att det är viktigt att Skatte- verket på ett effektivt sätt använder uppgifterna som fås genom informationsutbyte med andra länders skatteadministrationer. Kapacitetsutveckling i låg- och medelinkomst- länder är av central betydelse för att möjliggöra för dessa länder att upptäcka och motverka skatteflykt, att få in de skatter som ska betalas i enlighet med deras skattelagstiftning samt delta i det globala informationsutbytet. Regeringen lyfter även fram vikten av kapacitetsutveckling i skrivelsen Politiken för global utveckling i gen- omförandet av Agenda 2030 (skr. 2015/16:182). Motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemet och organiserad brottlighet Regeringen understryker att det ska vara ordning och reda i välfärdssystemen. Att rätt personer får det stöd de är berättigade till är en förutsättning för tilliten till de system som är till för att trygga vår gemensamma välfärd. Stöd ska lämnas till dem det är avsett för och inte till oseriösa aktörer eller kriminella. bidrar i flera fall med information som ligger till grund för andra myndigheters beslut om bidrag och utbetalningar, t.ex. uppgifter från folkbok- föringen. Felaktiga eller falska uppgifter i folk- bokföringen kan inte bara användas av aktörer för att möjliggöra felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen utan även för att möjliggöra bedrägerier och annan ekonomisk brottslighet. Regeringen anser därför att det är viktigt att kvaliteten i myndighetens register höjs. I kommande regleringsbrev avser regeringen att särskilt följa insatser för ökad registerkvalitet i folkbokföringen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Vidare är en av flera myndigheter som utfärdar identitetshandlingar. Regeringen avser att vidta åtgärder för att förbättra hante- ringen kring utfärdande av identitetshandlingar och kommer noga följa aktiviteter tillsammans med andra myndigheter för att effektivt motverka den identitetsrelaterade brottsligheten. ska även förstärka arbetet med att förhindra och motverka finansiering av ter- rorism. Terroristorganisationer och enskilda med kopplingar till terrorism hittar nya och fler tillvägagångssätt för att finansiera sin verksam- het. Det kräver att myndigheterna kontinuerligt uppmärksammar risker och identifierar mot- åtgärder. Samverkan med andra myndigheter är viktig eftersom frågorna är komplexa. Regeringen anser att myndighetegemen- samma insatser för att motverka osund kon- kurrens ska förstärkas. ska bidra i arbetet med metodutveckling för myndighets- gemensamma tillsynsinsatser som Arbetsmiljö- verket koordinerar. net och telefon. Servicekontoren, som Skatte- verket, och Pensionsmyndig- heten gemensamt ansvarar för, är därför ett fort- satt viktigt komplement till den digitala myndig- hetsservicen. Regeringen genomför en satsning för att säkra och stärka statlig lokal service, både på landsbygden och i socialt utsatta områden (se utg.omr. 2 avsnitt 5.5). ska minst tio nya servicekontor öppna och regeringen till- för därför medel. För att påskynda etablering av nyanlända är även arbetet inom ramen för det förlängda uppdraget om förenklade och mer effektiva processer för nyanlända av vikt (se utg.omr. 13 avsnitt 3.6). Högt förtroende för myndigheten är en förut- sättning för att effektivt ska kunna utföra sitt uppdrag och säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn. Därför vill regeringen betona att det är viktigt att aktivt arbetar med insatser för att stärka allmänhetens och företagens förtroende för myndigheten. God service till allmänhet och företag har omfattande kontakter med allmänhet och företag. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och villkor. Därför anser regeringen att det är angeläget att fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering. Arbetet omfattar t.ex. att vidareutveckla den individ- baserade verksamhetsstatistiken och analysen av denna. Allmänhetens och företagens uppgiftslämn- ande ska i första hand ske genom digitala lös- ningar eftersom det bidrar till ökad rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet. Det är viktigt att arbetet med att utveckla de digitala tjänsterna för före- tagen fortsätter utifrån förhållningssättet att uppgiftslämnandet måste anpassas till olika före- tags behov och förutsättningar. Det är centralt att upprätthåller hög it- och infor- mationssäkerhet för såväl digitala tjänster för all- mänhet och företag som myndighetens verksam- hetssystem. Webbplatser och digitala tjänster har kommit att spela en allt större och viktigare roll vid till- handahållandet av service. finns det enskilda som, t.ex. på grund av bristande språk- kunskaper eller funktionsnedsättning, inte kan eller vill ta del av myndigheters service via inter- Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 660 620 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 644 169 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvalt- ningsutgifter inklusive vissa nämnder och bidrag till vissa internationella organisationer inom skatteområdet samt maximalt i ersättningsbelopp enligt vissa lagar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.8 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1Avser intäkter för förhandsbesked och låneförbud samt ansökningsavgift för äktenskapsregistret och europeiskt arvsintyg. 2Avser intäkter för prissättningsbesked, aviseringssystemet, ID -kort, namn- ärenden () och kopior av allmänna handlingar. (varav tjänsteexport) (33 400) (30 000) (3 400) (varav tjänsteexport) (30 000) (30 000) (varav tjänsteexport) (30 000) (30 000)