prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — Orsaken till att utfallet är så lågt i förhållande till statens budget är att många kollektivtrafikmyndigheter är uppbundna i långsiktiga avtal. Dessutom betalas premien ut när elbussen levereras och leveranstiden på elbussar är 1–1,. Utfallet för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ökade med (29,0 pro- cent) jämfört med föregående år. Det med anledning av den stora satsningen på värdefull natur . Utfallet för anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. betalar ut intrångsersättning till fastighetsägare eller bidrag till kommuner i samband med bildande av natur- reservat, biotopskyddsområde eller tecknande av naturvårdsavtal. köper även in fastigheter för statens räkning. Totalt har ca mark säkrats för naturvårds- ändamål , det är ca mer än 2015. Utfallet för anslag 1:18 Klimatinvesteringar ökade med (477,) och uppgick till . Jämfört med har fördelat en större del av anslaget, jämfört . Det utbetalda stödet beräknas leda till en utsläpps- minskning om koldioxid . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.92 UO 20 Beställningsbemyndiganden Åtgärder för havs- och Skydd av värdefull natur Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan be- myndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Skillnaden för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden var den enskilt största. Enligt uttalande i revisions- berättelsen för Havs- och vattenmyndigheten har myndigheten överskridit slutåret för bemyndigandet avseende anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö genom att ingå åtaganden med . iakttagelser – årlig revision Havs- och vattenmyndigheten har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Myndigheten har överskridit det av regeringen beslutade avseende beställnings- bemyndigandet för anslaget 1:12 Åtgärder för S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 havs- och vattenmiljö, ap. 2, under utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård genom att ingå åtaganden på . För samma anslag har även det i regleringsbrevet angivna bemyndigandet överskridits med . Förhållandena framgår delvis i not till bemyndiganderedovisningen. Kemikalieinspektionen har fått en revisions- berättelse med upplysning avseende sin årsredo- visning . Upplysning av särskild betydelse Utan att det påverkar vårt uttalande ovan vill fästa uppmärksamhet på s. 97 i årsredovisningen, där Kemikalieinspektionen redovisar resultatet av avgiftsbelagd verksamhet där avgifterna inte disponeras. Som framgår av tabell 51 i myndighetens årsredovisning finns ett stort överskott för allmänkemikalieavgifter respektive ett stort underskott för bekämp- ningsmedelsavgifter. På grund av otydligheter i den ekonomiska styrningen för dessa resultat- områden har myndigheten inte getts möjlighet att efterleva de ekonomiska målen. Riks- revisionen uttalar sig inte med reservation i detta avseende. RiR 2009:21 Vad är utsläppsrätter värda? Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter. har granskat förväntade överskott av utsläppsutrymme under Kyoto- protokollet. har med anledning av gransk- ningsrapporten givit regeringen tillkänna att hanteringen av överskottet av utsläppsutrymme ska underställas för beslut. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder och hur överskottet av utsläppsutrymme ska hanteras i propositionen Godkännanden för Kyoto- protokollets andra åtagandeperiod (prop. 2014/15:81), i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20) samt i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. biföll regeringens förslag i propositionen 2014/15:81 (bet. 2014/15:MJU13, rskr. 2014/15:202). Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) att gav regeringen bemyndigande att annullera innehav av förvärvade utsläppsminskningsen- heter som har genererats under Kyotoproto- kollets första åtagandeperiod (2008-2012). Detta bifölls av . Regeringen gav regleringsbrev uppdrag till att utreda hur de utsläppsminskningsenheter som har erhållits och erhålls genom programmet för internationella klimatinsatser bör bokföras och redovisas inom staten. Uppdraget genomfördes i dialog med och redo- visades till (Miljö- och ) . I och med redovisningen i denna årsredo- visning samt tidigare redovisningar anses därmed granskningsrapporten slutbehandlad. RiR 2016:25 Statens förorenade områden har granskat hanteringen av förorenade områden som ägs av staten eller har förorenats av staten. Regeringen har i skrivelsen om statens förorenade områden (skr. 2016/17:111) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.21 Utgiftsområde 21 Energi Tabell 2.93 UO 21 Anslag -0,5 -3,7 -0,6 -1,2 -22,8 -3,2 -3,2 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrens- kraft och försörjningstrygghet. Det är främst , Energimarknads- inspektionen och som ansvarar för att genomföra åtgärderna inom området. Utfallet uppgick till och blev därmed (3,2 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (18,). Lägre utfall för elberedskap Utfallet för anslaget 1:9 Elberedskap blev , vilket är (22,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att planerade åtgärder inte har kunnat genomföras enligt ursprunglig plan på grund av personalförändringar inom och förseningar hos företag där elberedskapsåtgärder utförs. Tabell 2.94 UO 21 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden upp- gick till och är huvud- sakligen hänförlig till anslaget 1:4 Energi- forskning. Skillnaden på för detta anslag beror till stor del på att de projekt som sökte medel inte var så långa att mer av bemyndigandet behövde nyttjas. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.95 UO 21 Utlåning Delägarlån till bolag i vilka Svenska Kraftnät förvaltar statens aktier Inom utgiftsområdet uppgick låneramen som beslutat om till . Utestående lån vid utgången av 2016 var . Tabell 2.96 UO 21 Inomstatliga lån Svenska Kraftnäts lån i och utanför Inom utgiftsområdet har fastställt en låneram på för . Utestående lån vid utgången av 2016 var . RiR 2016:28 Förutsättningar för en säker kraftöverföring – Styrningen av i genomförandet av energiom- läggningen har granskat regeringens och svenska kraftnäts (Svenska kraft- nät) styrning mot en säker kraftöverföring till samhällsekonomiskt försvarbara kostnader. Regeringen har i skrivelsen för en säker kraftöver- föring (skr. 2016/17:148) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. avser att följa upp Svenska kraftnäts styrelses hantering av rekommendationer. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 2.97 UO 22 Anslag Utveckling av statens transportinfrastruktur -13,8 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur -2,1 -3,8 Från EU-budgeten finansierade stöd till -18,9 -7,3 -5,9 -7,5 Utgiftsområdet omfattar transportpolitiken och politiken för informationssamhället. Utfallet uppgick till och är därmed (7,5 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (6,), därav berodde på det nya anslaget Sjöfartsstöd som tidigare redovisades på budgetens inkomstsida. ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägs- trafik, sjöfart och luftfart samt för att bygga och driva statliga vägar och järnvägar. Hur mycket investerar bestäms av anvisade anslag, de lån som tar upp och tillskott de får via medfinansiering i form av externa bidrag. Utfallet som redovisas här är endast den verksamhet som är finansierad med anslag. redovisas den största delen av utgiftsområdet på två trafikslags-över- skridande anslag. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur används för investe- ringar och andra åtgärder för att utveckla transportsystemet och anslaget 1:2 Vidmakt- hållande av statens transportinfrastruktur används för att vidmakthålla den befintliga infra- strukturens funktion. Lågt ränteläge och senareläggningar medför lägre utgifter för utveckling av statens transportinfrastruktur Utfallet för anslaget 1:1 Utveckling av statens kronor, vilket är (13,) lägre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionen Höständrings- budget anvisade ytterligare till utgifter för att ersätta transportörer för kostnader för identitets- kontroller som utförs med stöd av lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Räntekostnaderna blev lägre än beräknat i statens budget på grund av det låga ränteläget . Järnvägs- investeringarna blev lägre än beräknat då anslagsutfallet påverkades av periodiseringar av framtida ersättningar från medfinansiärer i projektet . Väg- investeringarna blev lägre än beräknat. Det beror på senareläggningar i investeringsverksamheten. Övriga investeringar blev lägre än beräknat, vilket till stor del beror på förskjutningar i produktionen på grund av överklagade vägplaner och upphandlingar med för få anbud. Utöver detta har en miljöskuld omvärderats, vilket har S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 bidragit till ett lägre anslagsutfall. Av de övriga investeringarna har utnyttjats till stadsmiljöavtal med kommuner och landsting för att en större andel resor i städer ska ske med kollektivtrafik. Det är lägre än beräknat. Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev , vilket är (2,1 pro- cent) lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I enlighet med propositionen Vår- ändringsbudget minskade anslaget med för att finansiera andra utgifter i statens budget. Europeiska unionen (EU) ger normalt bidrag till projekt och studier för investeringar i transportinfrastruktur som ingår i det trans- europeiska transportnätverket (TEN). Bidragen från EU redovisas på inkomstsidan av statens budget (inkomsttitel ) och de aktuella projektens utfall belastar sedan anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk. Bidragen från EU är medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar i transportinfra- struktur. Utfallet för anslaget blev , vilket är (9,) högre än anvisat i statens budget. Att utfallet blev högre än budgeterat beror på att EU har beviljat bidrag som förskjutits . Det största bidraget avser tunnelprojekten i som uppgick till kronor (211,) jämfört Utfallet för anslaget 1:11 Trängselskatt i blev , vilket är (18,) lägre än anvisat. Anslaget används huvudsakligen till in- vesteringar i Förbifart och andra väg- anknutna projekt i , i enlig- het med den s.k. Stockholmsöverenskommelsen. Anslaget används också till medfinansiering av tunnelbaneutbyggnad i och finansierar även system- och administrations- kostnader för trängselskattesystemet i . De anvisade medlen i statens budget är en beräkning av hur stora intäkterna från trängselskattesystemet väntas bli. objektet i Stockholmsöverenskommelsen är E4 Förbifart som är en ny sträckning för E4 väster om . Att utfallet blev lägre än anvisat beror till största delen på att utbetalningsplanen för bidrag till utbyggnaden av tunnelbanan i har reviderats. Utfallet för anslaget 1:14 Trängselskatt i blev , vilket är (11,) högre än anvisat. Anslaget används i huvudsak till investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg. Några sådana investeringar är Västlänken och en ny vägtunnel under och järnvägsbro över vid . Anslaget finansierar även system- och administrationskostnader för träng- selskattesystemet i . Anslagskonstruktionen är densamma som för trängselskatteanslaget för . Väginvesteringarna ökade medan järnvägsinvesteringarna minskade I tabell 2.98 och tabell 2.99 jämförs utfallen för anslagen 1:1 Utveckling av statens transport- infrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med motsvarande anslags- och eller delposter . Tabell 2.98 Utveckling av statens transportinfrastruktur Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån för järnvägar Räntor och återbetalning av lån för vägar Bidrag till och Öresundsbrokonsortiet Större järnvägsinvesteringar enligt nationell plan Större väginvesteringar enligt nationell plan Trimning och effektivisering samt Planering, stöd och myndighetsutövning Summa anslag utveckling av statens Utfallet för anslag 1:1 Utveckling av statens Det är 737 miljoner kronor (3,8 pro- cent) högre än 2015. De största utgifterna under anslaget är större järnvägsinvesteringar enligt (7,). projekt som ingår i den nationella planen och som hade störst utgifter är: –i , en pendeltågstunnel under centrala , med två nya stationer: och . Dessutom ingår en järnvägsbro i . Planerad invigning för är . –Ökad kapacitet avseende sträckan (). –Västsvenska paketet i . Några exempel på projekt som ingår är: och dubbelspår över . –Ostlänken, en ny dubbelspårig höghastig- hetsjärnväg mellan . –Dubbelspår på i . har järnvägslänken mellan hamn och övriga enkelspår på den banan. –, en ny bro över med gång- och cykelbana samt spår. –Dubbelspår mellan och Härad. –Dubbelspår mellan och Degerön. Utgifterna för större väginvesteringar enligt nationell plan uppgick till , vilket är ökning med (46,). Exempel på vägprojekt som ingår i den nationella planen och som pågick är: –E4 Förbifart . –Västsvenska paketet i . –E4 södra. –E6 Trafikplats Spillepengen. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.99 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av vägar Bärighet och tjälsäkring av vägar Drift, underhåll och trafikledning på Bidrag för drift av enskild väg Summa anslag vidmakthållande av statens Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev , vilket är en minskning med (0,). Drift och underhållsutgifterna för det statliga vägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar uppgick till , vilket är (1,) lägre än 2015. Utgifterna för drift, underhåll och trafikledning (3,) uppgick till 7 604 miljoner Utfallet för det nya anslaget 1:15 Sjöfartsstöd kronor (7,) budgeterades och redovisades stöden på budgetens inkomstsida under inkomsttypen Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. uppgick stöden som redovisades på inkomsttitel Sjöfartsstöd till . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.100 UO 22 Beställningsbemyndiganden tjänster för personer med Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och 1:11 Trängselskatt i . För anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur uppgår skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtagande till . Det beror bl.a. på att avtalen om medfinansiering har ökat jämfört med tidigare beräkningar och att räntekostna- derna för upptagna lån blev lägre än väntat på grund av den låga marknadsräntan. För anslaget 1:11 Trängselskatt i beror skillnaden på att investeringar förskjutits och avtal därmed inte tecknats som planerat. Bemyndigandet för anslaget 2:3 Grund- läggande betaltjänster har överskridits med 6 mil- joner kronor. Tabell 2.101 UO 22 Utlåning 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117. Låneramen för är exklusive räntor och mervärdesskatt. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar på för utlåning. lån vid utgången av 2016 var (), får enligt beslut uppgå till priser och därutöver mervärdesskatt och ränta. Lånet uppgick vid utgången av 2016 till . Enligt uppgick mervärdesskatten till och räntan till i löpande priser, fram till . Utnyttjad ram exklusive dessa poster var därmed i löpande priser, vilket motsvarade priser. Vid utgången av 2016 var marginalen till låneramen, exklusive mer- värdesskatt och ränta, prisnivå. Tabell 2.102 UO 22 Garantier 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379. 1995/96:65, bet 1995/96:TU5, rskr. 1995/96:97 . 1992/93:100; bet. 1994/95:TU2, rskr. 1994/95:50. 4I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . 5Den beslutade garantiramen (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:116) uppgår endast till 33 600 000 CHF. uppstod i samband med emissionen 1997 då aktierna förvaltades av affärsverket . 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282. Valutakurser från per . Tabell 2.103 UO 22 Inomstatliga lån lån i och utanför AB) för fortsatt utbyggnad av lån i och utanför har fattat beslut om låneramar på . Utestående lån vid utgången av 2016 var . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 iakttagelser – årlig revision har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin års- redovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Myndigheten har överskridit bemyndigandet avseende anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster, ap3, under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Bemyndigandet uppgår till och utestående åtaganden enligt årsredovisningen uppgår till . RiR 2016:3 Erfarenheter av OPS-lösningen för har granskat erfarenheterna av OPS-lösningen för . Regeringen har i skrivelsen om erfarenheter av OPS-lösningen för (skr. 2016/17:20) redovisat sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som har gjort i granskningsrapporten avser inte att vidta några särskilda åtgärder med anledning av iakttagelser. Regeringen anser däremot att granskning är värdefull och kan komma att fungera som underlag inför framtida beslut om genomförandeformer för infra- strukturprojekt. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). RiR 2016:14 Den offentliga förvaltningens digitalisering – en enklare, öppnare och effektivare förvaltning? har granskat den offentliga förvaltningens digitalisering. Regeringen har i skrivelsen om den offentliga förvaltningens digitalisering (skr. 2016/17:54) redovisat ett antal åtgärder som vidtagits. Gransknings- rapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:FiU17, rskr. 2016/17:187). S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 RiR 2016:30 Statliga investeringar i allmänna farleder har granskat statens insatser för att åstadkomma effektiva investeringar i all- männa farleder. Regeringen har i skrivelsen om statliga investeringar i allmänna farleder (skr. 2016/17:164) vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tabell 2.104 UO 23 Anslag Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar -15,5 Strukturstöd till fisket m.m. -88,4 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket -98,2 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -30,2 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -28,1 -16,0 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och jakt samt rennäring och samefrågor. Utfallet uppgick till och är därmed (16,0 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna inom området med (18,). Lägre utgifter för gårdsstöd Utfallet för anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. blev , vilket är (15,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att det inte har gjorts någon slututbetalning av gårdsstödet . Jämfört med 2015 blev utfallet (15,) högre. Det högre utfallet förklaras främst av att har kunnat betala ut EU:s stöd genom förskott som en ny möjlighet. Högre utgifter för finansiella korrigeringar Utfallet för anslaget 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. uppgick till , vilket är (140,6 pro- cent) högre än anvisat i statens budget. med propositionen Höständringsbudget anvisade ytterligare . Utgifterna för finansiella korrigeringar blev högre än beräknat efter kommissionens revision av nyttjande av EU:s jord- bruksfonder och , bl.a. revision av arealstöd. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (dnr N2016/07879/SUN, N2017/00416/SUN och N2017/00825/SUN) och av det medgivna överskridandet utnyttjades . Sen uppstart av Havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020 Utfallet för anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. blev , vilket är (88,) lägre än anvisat i statens budget. Utfallet för anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. blev . Det är (98,) lägre än anvisat. De lägre utfallen för anslagen förklaras av den sena uppstarten av den nya program- perioden. har endast ett fåtal utbetalningar handlagts och betalats ut för projekt- och företagsstöd. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Förseningar i Landsbygdsprogrammet –2020 men högre utfall jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur uppgick till . Det är (30,) lägre än anvisat i statens budget. Utfallet för anslaget 1:19 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev , vilket är (28,) lägre än vad som anvisades i statens budget. De lägre utfallen beror i huvudsak på förseningar inom vissa delar av programmet för program- perioden –2020. De första utbetalningarna från programperioden –2020 genomfördes . Utbetalda medel i förhållande till utbetalningsprognosen är . Jämfört med 2015 är utfallet för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (56,) högre. Det beror på att den nya programperioden –2020 hade fler slututbetalningar och mindre för- seningar jämfört med föregående år. Förutom det medgivna överskridandet på anslaget 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. beslutade regeringen om ytterligare ett medgivet överskridande inom utgiftsområdet. Utfallet för anslaget 1:6 Bekämpande av kronor, vilket är kronor (11,) högre än anvisat i statens budget. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (dnr N2016/07879/SUN, N2017/00416/SUN och N2017/00825/SUN). Hela anslagskrediten på utnyttjades och av det medgivna överskridandet utnyttjades . Det medgivna överskridandet och anslagskrediten användes för särskilda undersökningar för bl.a. zoonoser, som är sjukdomar eller smittämnen som kan spridas mellan djur och människor. Tabell 2.105 UO 23 Beställningsbemyndiganden stöd till fisket m.m. miljö, areella näringar gande: Forskning och Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan be- myndiganden och utestående åtaganden uppgick till och var främst hänförlig till anslagen 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur. Huvuddelen av bemyndigandena för dessa två anslag avser ekonomiska åtaganden som planeras inom ramen för Landsbygdsprogram för 2014– 2020. Anslagen ska gälla för hela program- perioden och ett bemyndigande finns eftersom landsbygdsprogrammet till stor del består av fleråriga åtaganden. Det låga utnyttjandet av bemyndigandena beror dels på att de avser hela programperioden dels på att vissa beslut blivit försenade. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.106 UO 23 Garantier S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Tabell 2.107 UO 24 Anslag Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling -4,2 Upprustning och drift av -40,6 Bidrag till företagsutveckling och innovation -14,7 -4,2 -1,8 Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, politik för utrikeshandel samt politik för handels- och investeringsfrämjande.