prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Andra verksamheter som kan omfattas är uppstädning kring bangårdar, ogräs- och vegetationsbekämpning inklusive invasiva arter längs infrastrukturen samt inventeringar av trummor, artrika väg- kanter, dräneringar längs det statliga vägnätet eller andra personalintensiva underhållsåtgärder. ska inom ramen för underhålls- verksamheterna för väg och järnväg skapa syssel- sättning till personer som står långt ifrån arbets- marknaden. Kostnaderna som belastar Trafik- verket är i huvudsak kostnader för arbetsledning, maskiner och andra omkostnader upp till ett be- lopp av –2020, varav hälften på vägunderhåll och hälften på järnvägsunderhåll. Genom att utnyttja de möjligheter som finns till subventionerade anställningar inom arbetsmarknadspolitiken kan kostnaderna för entreprenörerna minskas sam- tidigt som sysselsättningen ökar bland de som står långt från arbetsmarknaden. Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.27 Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Bidrag för drift av enskild väg Drift, underhåll och trafikledning Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i budgetunderlag 2018–2020 samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). Tabell 3.28 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Vidmakthållande av väg i Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att 21 anvisas under anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur . beräknas anslaget till 23 respektive 24 . Tabell 3.29 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 394 641 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 394 641 tkr prisnivå. Anslaget får användas för för- valtningsutgifter. Från anslaget finansieras utgifter för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppfölj- ning av verksamheten, övrigt verksamhetsstöd och intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens produkter och tjänster/prestationer. Anslaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området. Anslaget får även användas för modell- utveckling och analys inom transportområdet. Anslaget får vidare användas för verksamhet rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom sjö- och luftfartsområdet samt för administration av drift- och investe- ringsbidrag till icke statliga flygplatser och administrationen av trafikavtal. Förstärkning med anledning av ökade verksamhetsvolymer Regeringen föreslog i propositionen Infrastruk- tur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) en ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029. biföll regeringens förslag (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). De kraftigt ökade verksamhetsvolymer som följer av beslut om nya ramar medför stora utmaningar för . En adekvat kom- petensförsörjning och nyrekryteringar behöver säkras. För att ge förbättrade förutsätt- ningar att möta denna utmaning föreslår rege- ringen en förstärkning av förvalt- ningsanslag med 2018 och . Finansiering sker dels genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med 23 mil- joner kronor 2018 och med , dels genom att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur minskas med 2018 och med . Förstärkning inför kommande översyner Regeringen har för avsikt att initiera två över- syner, dels gällande hur laddinfrastruktur längs större vägar kan främjas, dels gällande förutsätt- ningarna för fossilfrihet för statligt ägda fartyg t.ex. vägfärjor och lotsbåtar. För genomförandet av den förstnämnda översynen föreslår regering- en att anslaget 1:3 ökas med 5 miljo- ner kronor 2018, 2019 och 2020. För genomförandet av den sistnämnda översynen föreslår regeringen att anslaget 1:3 ökas med 2018. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.30 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förstärkning på grund av Översyn: Elektrifiering i hela Översyn: Fossilfrihet för Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.7.41:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsverksamhet Tabell 3.31 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsverksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 3.7.51:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Tabell 3.33 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter inom Sjöfarts- verkets ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjöräddning, isbrytningsverksamhet samt fritidsbåtsinfra- struktur. Tabell 3.32 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsverksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Ersättning för sjörädd- ning och fritidsbåtsändamål . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för att täcka drift och administration av Troll- hätte kanal och slussar och samt övrig kanalverksamhet och byggnadsminnen. Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur . beräknas anslaget till respektive . 3.7.61:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser Tabell 3.35 Anslagsutveckling 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att finansi- era delar av driftunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Anslaget får användas för utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget får därutöver användas för ersättning till utförare av flygtrafiktjänst för flygningar där avgift inte får tas ut. För att säkerställa att flygskatten inte innebär ökade driftunderskott vid icke-statliga flyg- platser i , se vidare avsnitt 3.6.2 tillförs ytterligare medel för detta ändamål. Ersättning avseende icke statliga flygplatser föreslås ökas med 2018 och med . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.37 Anslagsutveckling 1:7 Trafikavtal 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statens trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget får an- vändas för utgifter för tillfällig juridisk, ekono- misk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till trafikavtal. Anslaget får även an- vändas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänste- koncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upp- handling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2019–2027. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigan- det föreslås vara något högre än beräknade utestående åtaganden för att ta höjd för den variation och osäkerhet som förekommer. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekono- miska åtaganden i samband med tjänstekon- cessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2019–2027. Tabell 3.38 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Trafikavtal -3 576 700 Erhållet/föreslaget bemyndigande Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i budgetunderlag 2018–2020 samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). Utökad nattågstrafik till och från Regeringen anser att det är viktigt att det finns grundläggande tillgänglighet med nattåg även under de perioder då det inte bedrivs regelbund- en nattågstrafik till . Brister i tillgänglig- het innebär risker för att pendlare och turistrese- närer inte når sina målpunkter. En god till- gänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva, och verka i alla delar av landet, samt för att få ett som håller ihop. En väl fungerande nattågstrafik har be- tydelse för både sysselsättningen och besöks- näringen i berörda regioner. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:7 Trafikavtal ökas med 2018, 2019 och 2020. Tabell 3.39 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Trafikavtal Förändring till följd av: Nattågstrafik till och från Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:7 Trafikavtal . beräknas anslaget till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.7.81:8 Viss internationell verksamhet Tabell 3.40 Anslagsutveckling 1:8 Viss internationell verksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuni- versitetet (, WMU). Anslaget får även användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organisa- tioner inom transportområdet. Tabell 3.41 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:8 Viss internationell verksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvis- as under anslaget 1:8 Viss internationell verksam- het . beräknas anslag- et till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.42 Anslagsutveckling 1:9 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 53 540 tkr prisnivå. 3Motsvarar 53 540 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för utred- ningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får användas för medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts deltagande i EU-projekt. Anslaget får även användas för inrättandet och driften av ett nationellt om cykling. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Källa: Statens väg- och transportforskningsinstituts budgetunderlag – 2020 inkl. kompletterande underlag. Studie av möjligheten att förbättra kollektivtrafiken Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22 avsnitt 3.6.9) att en satsning skulle genomföras i syfte att för- bättra kollektivtrafiken och järnvägens att- raktionskraft i landsbygd. biföll regeringens förslag (bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100). Ett nationellt för forskning och utbildning om cykling Regeringen föreslår att ett nationellt kunskaps- centrum för forskning och utbildning om cykling inrättas med Statens väg- och transport- forskningsinstitut (VTI) som administrativ värd. Vid ett sådant centrum kan olika cykelaktörer mötas för att tillsammans diskutera och utveckla cyklingens roll i . Regeringen föreslår därför att anslaget 1:9 ökas med 2018, 2019, 2020 samt 2021. Tabell 3.44 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:9 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvis- as under anslaget 1:9 Statens väg- och transport- forskningsinstitut . beräknas anslaget till respek- tive . 3.7.101:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Tabell 3.45 Anslagsutveckling 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för bidrag som EU beviljar genom det äldre regelverk om finansiering på området för TEN-T och den nya Fonden för ett sammanlänkat , CEF. Bidrag från EU till statliga transport- och infra- strukturprojekt betalas in på statens budgets inkomstsida. Beviljade bidrag utbetalas sedan från statens budgets utgiftssida till de aktuella projekten. De bidrag som får utgör en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar. gäller nya riktlinjer för TEN-T och för finansiering av TEN, för både energi, transport och it, genom Fonden för ett sammanlänkat (Connecting Europe Facility, CEF). Transeuropeiska nätverket för transporter ska stärka och länka samman trans- portsystemet i EU. De nya riktlinjerna för TEN- T sätter i huvudsak tekniska krav och standarder för nätverket. klassificeras i övergripande transportnät respektive stomnät. Dessutom pekas nio prioriterade stomnätskorri- dorer ut. Den stomnätskorridor som huvudsakligen berörs av är korridoren mellan och som kallas för Skandina- vien–. Utöver de nio stomnätskorri- dorerna finns två horisontella prioriteringar 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 inom det transeuropeiska transportnätet. Dessa horisontella prioriteringar är sjömotorvägs- projekt (Motorways of the Sea) samt det euro- peiska signalsystemet för järnvägar, ERTMS (). hade Europeiska kom- missionen de två första utlysningarna i CEF. Utlysningarna omfattade mer än , vilket är en stor del av fondens budget för programperioden . Utlysningarna omfattade alla trafikslag samt erbjöd möjlighet att söka medfinansiering för horisontella priori- teringar. utlyste Europeiska kom- missionen ytterligare ca i en utlysning för transportprojekt. Europeiska kommissionen utlyste även i en separat utlysning för pilot- och studieprojekt som kombinerar transport- och energilösningar längs det transeuropeiska transportnätet . öppnades ny typ av utlysning, s.k. blending call. Detta är den första utlysningen som kombinerar traditionella bidrag med olika former av finansiella instrument. Syftet är att kunna möjliggöra finansiering för angelägna transportprojekt, dvs. att bidragen kan under- lätta för projekten att få en förmånlig med- finansiering från banker och andra finansiella institut. Transportprojekten som ansöker om bidra i denna utlysning måste även ha med- finansiering via lån för att beviljas finansiella bidrag av Europeiska kommissionen. På så sätt kan även bankerna delta i arbetet att granska projektens mognad och lämplighet för med- finansiering från Europeiska kommissionen. och kommer arbetet med att förbereda för nästa ramprogram för finansiering av transportprojekt inom det transeuropeiska transportnätet att ske. Regering- en anser att det är fortsatt viktigt att aktivt främjar ett sökande av bidrag från budget- en för CEF och att projekt som tilldelats bidrag för TEN-T och CEF slutredovisas så snabbt som möjligt så att bidraget kan betalas ut av kommissionen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.46 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk . beräknas anslaget till respektive . 3.7.11 1:11 Trängselskatt i Tabell 3.47 Anslagsutveckling 1:11 Trängselskatt i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för –investeringar i vägnätet i Stockholms- regionen som finansieras med överskott från trängselskatten, –statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i Stockholms- regionen, –medfinansiering av tunnelbaneutbyggnad i , samt –system- och administrationsutgifter för trängselskatten. Bestämmelser som anknyter till anslagets användning finns i förordningen (2009:237) om statlig medfinansiering till vissa regionala kollek- tivtrafikanläggningar m.m. Genom Stockholmsförhandling har staten slutit avtal om finansi- ering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i med , , kommun, kommun och kommun (N2013/05666/TE). Enligt avtalet ska staten bidra med statlig medfinansiering till tunnel- baneutbyggnaden i . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 29 2019–2057. Skälen för regeringens förslag: De investe- ringar i väginfrastrukturen som finansieras från anslaget för trängselskatt i förutsätter att ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budget- årets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vid beräkningarna används en långsiktig jämviktsränta som är vilken är fastställd av den europeiska tillsynsmyndigheten (Pensions Authority). Räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndiganderamen först då lån upptagits. Avgörande för när ett åtagande inträffar är vanligen när respektive kontrakt tecknas. Ekonomiska åtaganden som staten ingår i samband med överenskommelser med kom- muner, landsting eller företag om medfinansi- ering av transportinfrastruktur ska dock i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår sådana överenskommelser. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i be- myndigandet. Utan en sådan försämras möjlig- heterna för att genomföra kostnadseffektiva 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 upphandlingar och därmed också ett kostnads- effektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och kan fördyra projektgenomförandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 29 2019–2057. Tabell 3.48 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Trängselskatt i -2 447 000 -1 935 000 -1 489 000 -1 511 000 -26 275 500 Erhållet/föreslaget bemyndigande Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i budgetunderlag 2018–2020 samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Överskottet från trängselskatten ska i enlighet med den s.k. Stockholmsöverenskommelsen finansiera bl.a. Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för priser samt för utbyggnad av tunnelbanan i . Den del av investe- ringarna som täcks av framtida skatteintäkter finansieras genom lån i . Dessa lån redovisas under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur tillsammans med övriga lån som tar upp för infra- strukturprojekt, eftersom de ingår i den samlade låneramen för infrastrukturprojekt. Lån tas även upp för räntekostnader. Räntor och återbetal- ning av lån kommer att belasta anslaget 1:11 Uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel Tilldelningen av medel från trängselskatte-in- komster till väginvesteringar utgår från en prog- nos av hur stort överskott trängselskattesyste- met förväntas ge , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kostna- derna för att administrera systemet förväntas bli. I fastställandet av de medel som avsätts till inve- steringar tas hänsyn till hur väl tidigare beräkna- de överskott och avsatta medel har stämt överens. I tabell 3.49 nedan finns en sammanställning av inbetald trängselskatt, kostnaderna för admi- nistration samt avsatta medel till väginveste- ringar –2016. Tabellen nedan har justerats genom att även anslags- sparande på posterna som berörda myndigheter disponerar för administrationskostnader, som omfördelas till anslagsposten avsatt för investe- ringar, ingår i tabellen. Av tabellen framgår att den ackumulerade differensen mellan överskott och totalt avsatta medel vid utgången av uppgick till -. Detta belopp läggs till det beräknade överskottet 2017, se vidare i tabell 3.51. Tabell 3.49 Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar Intäkter från inbetald trängselskatt Investeringar i vägnätet (Förbifart och andra väganknutna projekt i samt tunnelbanan i Medlen avsatta på en egen anslagspost i regleringsbrev exkl. omdisponeringar . Summa totalt avsatta medel Differens mellan överskott och avsatta medel Källa: Årsredovisningar från , , , Domstolar och för aktuella budgetår. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Uppföljning av avsatta medel och hur de har använts Enligt den s.k. Stockholmsöverenskommelsen ska överskottet från trängselskatten huvudsak- ligen finansiera Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för .