prop · H40391 · 2017-02-07 00:00:00 — Det är viktigt att en avvägning sker mellan integritetsintressen och effektivitetsintressen innan uppgifter i det enskilda fallet förs vidare. Det måste framstå som proportionerligt att en uppgift förs över till den andra verksamheten. Det kan här påminnas om att det inte är fråga om ett rutinmässigt uppgiftslämnande, utan att det ska krävas särskilda skäl. Regeringen vill härutöver lyfta fram att de sekundära ändamål som föreslås i detta avsnitt bedöms vara förenliga med finalitetsprincipen. Regeringen föreslår således en bestämmelse om att personuppgifter som behandlas i brottsbekämpande verksamhet enligt den föreslagna 2 kap. 5 § även ska få behandlas när det är nödvändigt för att tillhandahålla information som behövs i annan verksamhet som Tull- verket ansvarar för, om det finns särskilda skäl att tillhandahålla informa- tionen. Förslaget motsvarar den bestämmelse som finns i polisdatalagen. Förslaget genomförs genom 2 kap. 6 § första stycket 4 i den nya lagen. Tillhandahållande av information i vissa andra fall Det finns ytterligare fall där personuppgifter måste kunna få behandlas av för utlämnande till andra. måste t.ex. ha möjlig- het att behandla personuppgifter om det behövs för att fullgöra författ- Prop. 2016/17:91 ningsenliga förpliktelser att bistå en annan svensk myndighet. t.ex. vara att bistå åklagare i en förundersökning eller polis vid kontroll av utlänningars inresa eller utresa enligt utlänningslagen. I polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen finns reglering om att respektive får behandla person- uppgifter när det är nödvändigt för att tillhandahålla information som behövs i en myndighets verksamhet under förutsättning att Polismyndig- heten respektive enligt lag eller förordning är skyldig att bistå myndigheten med viss uppgift (se 2 kap. 8 § första stycket 7 a polisdatalagen och 3 kap. 3 § första stycket 4 a kustbevakningsdata- lagen). Någon sådan bestämmelse finns inte i den nuvarande tullbrotts- datalagen. En bestämmelse som täcker in dessa behov för bör dock enligt regeringens mening tas in i den nya lagen. Regeringen före- slår därför att en bestämmelse om att personuppgifter som behandlas enligt den föreslagna 2 kap. 5 § även ska få behandlas när det är nödvän- digt för att tillhandahålla information som behövs i en myndighets verksamhet, om enligt lag eller förordning är skyldigt att bistå myndigheten med viss uppgift. Det finns enligt den nuvarande tullbrottsdatalagen möjlighet att lämna ut personuppgifter dels till och regeringen, dels till andra i den utsträckning uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (9 §). Motsvarande bestämmelser finns även i polisdatalagen (2 kap. 8 § andra stycket) och kustbevakningsdatalagen (3 kap. 3 § andra stycket). Något minskat behov av en sådan reglering har inte uppmärksammats. Rege- ringen föreslår därför att det även i den nya lagen anges att person- uppgifter som behandlas enligt den föreslagna 2 kap. 5 § får behandlas om det är nödvändigt för att tillhandahålla information till och regeringen. Liksom bör det också i den nya lagen anges att person- uppgifter får behandlas om det är nödvändigt för att tillhandahålla information till andra i den utsträckning skyldighet att lämna person- uppgifter följer av lag eller förordning. Förslaget genomförs genom 2 kap. 6 § första stycket 5 a och andra stycket i den nya lagen. Som anges i avsnitt 10.1 anser regeringen att i fråga om behandling av personuppgifter för andra sekundära ändamål än de i lagen angivna ska den s.k. finalitetsprincipen tillämpas. Skälen för detta redovisas i det avsnittet. Regeringen föreslår därför en bestämmelse som motsvarar t.ex. vad som finns i kustbevakningsdatalagen och polisdatalagen, nämligen att i ett enskilt fall ska personuppgifter som behandlas i brottsbekämpande verksamhet även få behandlas för att tillhandahålla information för något annat ändamål, under förutsättning att ändamålet inte är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in. Förslaget genomförs genom 2 kap. 6 § tredje stycket i den nya lagen. 2016/17:91 10.4 Behandling som är nödvändig för diarieföring Regeringens förslag: Personuppgifter ska få behandlas i brottsbekämpande verksamhet om behandlingen är nödvändig för diarieföring eller om uppgifterna har lämnats till i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för hand- läggningen. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Promemorians förslag är något annorlunda utformat. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: I den nuvarande tullbrottsdatalagen finns det inte någon särskild bestämmelse om behandling av person- uppgifter som är nödvändig för diarieföring eller om behandling av inkomna personuppgifter som är nödvändig för handläggning. I polis- datalagen och kustbevakningsdatalagen finns det uttryckliga bestämmel- ser om att personuppgifter får behandlas om behandlingen är nödvändig för diarieföring eller om personuppgifterna har lämnats i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för handläggningen (2 kap. 9 § polisdatalagen och 2 kap. 6 § kustbevakningsdatalagen). Avsaknaden av en uttrycklig ändamålsbestämmelse om detta i den nuvarande tullbrottsdatalagen har medfört viss osäkerhet inom om sådan behandling är tillåten eller inte. De primära ändamålen ger inte nödvändigtvis stöd för behandling av alla personuppgifter som kan komma in till i form av anmälningar, tips och meddelanden av olika slag. Om uppgifterna faktiskt inte behövs i verksamheten, finns tveksamhet om en behandling ligger inom ramen för de primära ända- målen, men måste ändå fullgöra sina skyldigheter i fråga om diarieföring och bevarande av inkomna handlingar. De inkommande uppgifterna kan utgöra en del av en allmän handling i tryckfrihetsförordningens mening. Enligt 5 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen gäller som huvudregel att allmänna handlingar som kommit in till eller upprättats hos en myndighet ska registreras, dvs. Vid sidan av skyldigheten att registrera allmänna handlingar ska enligt 5 § andra stycket förvaltningslagen (1986:223) en myndighet se till att det är möjligt för enskilda att kontakta myndigheten med hjälp av bl.a. e- post och att svar kan lämnas på samma sätt. När en personuppgift kommer in till en myndighet, t.ex. i ett e-post- meddelande, kan det vara svårt att avgöra för vilket ändamål, om något, som det finns behov av att behandla uppgiften. I den mån personuppgiften utgör en del av en allmän handling måste den ändå utan dröjsmål kunna behandlas för diarieföring. Därutöver måste myndigheten alltid kunna leva upp till de krav på kommunikation med enskilda som ställs i förvaltningslagen. Det måste alltså finnas en möjlig- het att ta emot och diarieföra personuppgifter i elektronisk form, liksom att behandla dem i det ärende som handlingen föranleder, oavsett om myndigheten anser att personuppgifterna behövs i myndighetens Prop. 2016/17:91 verksamhet eller inte. Det finns därför även för brottsbekämpande verksamhet ett behov av en uttrycklig bestämmelse som otvetydigt klargör att myndig- heten alltid i enlighet med offentlighets- och sekretesslagens regler får diarieföra allmänna handlingar och vidta sådana åtgärder som har nämnts i det föregående. En bestämmelse bör således införas i den nya lagen som motsvarar den som finns i polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen om att personuppgifter får behandlas om behandlingen är nödvändig för diarieföring eller när personuppgifterna har lämnats till i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för handlägg- ningen. Avsikten är att samtliga framställningar till ska omfattas av bestämmelsen, t.ex. även uppgifter lämnade vid telefonsam- tal. Det är alltså fråga om en särreglering som tar sikte på sådan behand- ling av personuppgifter som inte ryms inom lagens ändamålsbestäm- melser men som ändå måste kunna utföra för att uppfylla sina skyldigheter i fråga om allmänna handlingar och ärendehandläggning. Regeringen föreslår således en bestämmelse om att personuppgifter ska få behandlas om behandlingen är nödvändig för diarieföring eller uppgifterna har lämnats till i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för handläggningen. Förslaget genomförs genom 2 kap. 7 § i den nya lagen. 11 Bokningsuppgifter från transportföretag Regeringens förslag: Det ska i den nya lagen anges att personuppgifter som har lämnats till från transportföretag enligt 4 kap. 6 § tullagen eller 15 § lagen om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen ska få behandlas om det är tillåtet enligt dessa lagar och enbart i den utsträckning det behövs för planering av kontrollverksamheten och urval av kontrollobjekt. Om det behövs i ett enskilt fall ska sådana personuppgifter få behand- las för något annat primärt ändamål och göras gemensamt tillgängliga. Vid sökning i sådana personuppgifter ska namn, personnummer, samordningsnummer och andra liknande identitetsbeteckningar få använ- das som sökbegrepp bara om uppgifterna avser en person som är eller har varit misstänkt för brott eller kan antas ha samband med brottslig verksamhet eller som övervakas på grund av misstanke om att personen kan komma att utöva brottslig verksamhet. För personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga ska bestämmelserna i kapitlet som gäller gemensamt tillgängliga uppgifter om sökning gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Promemorians förslag är något annorlunda utformat. Remissinstanserna: Kammarrätten i anser att innebörden av uttrycket enstaka personuppgifter som används i promemorians förslag bör belysas ytterligare, då det förefaller ha olika betydelse om det tillämpas avseende personuppgifter från transportföretag respektive elektroniskt utlämnande av personuppgifter. anger att möjligheter att samla in uppgifterna från transportföretagen förutsätter att uppgifterna behövs i Behandling föreslås dock få ske för planering av kontrollverksamhet och urval av kontrollobjekt vilket kan föra tankarna även till fiskala verksamhet. överens med de primära ändamålen som ju avser brottsbekämpande Avsikten med de föreslagna bestämmelserna bör förtydligas. I övrigt yttrar sig ingen remissinstans särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt bestämmelserna i 4 kap. 6, 7 och 8 §§ tullagen (2016:253) samt 15 och 16 §§ lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (kallad inregränslagen) gäller, med vissa mindre skillnader, följande. får begära att ett transportföretag som befordrar varor, passagerare eller fordon till eller från ska lämna de aktuella uppgifter om ankommande och avgående transporter som företaget har tillgång till. I fråga om passagerare får endast begära uppgifter om namn, resrutt, bagage och medpassagerare samt sättet för betalning och bokning. får begära uppgifter endast om uppgifterna kan antas ha betydelse för brottsbekämpande Transportföretaget ska skyndsamt lämna de uppgifter som verket begär. Transportföretag får lämna uppgifter på så sätt att de görs läsbara för genom terminalåtkomst. får ta del av uppgifter genom terminalåtkomst endast i den omfattning och som behövs för att kontrollera aktuella transporter. får inte ändra eller på annat sätt bearbeta eller lagra uppgifter som hålls tillgängliga på detta sätt. Uppgifter om enskilda personer som lämnats på annat sätt än genom terminalåtkomst ska förstöras, om de visar sig sakna betydelse för utredning och lagföring av brott (mer om detta, se propositionen Tullens befogenheter vid den inre gränsen, prop. 1995/96:166 s. 76–85). Enligt lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet (kallad tullbrottsdatalagen) får uppgifter som kommit in till om passagerare, importörer, exportörer och transportörer samt varor och transportmedel behandlas, inom ramen för de primära ändamålen att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet, för planering av kontrollverksamheten och urval av kontroll- objekt (13 §). Sådana uppgifter som behandlas enbart med stöd av den bestämmelsen får inte behandlas i tullbrottsdatabasen (19 § tredje Dessutom innehåller den nuvarande tullbrottsdatalagen en bestämmelse som innebär att namn, personnummer och samordnings- nummer, med vissa angivna undantag, får användas som sökbegrepp bara om uppgifterna avser en person som misstänks för något visst brott eller för brottslig verksamhet (21 § första stycket). Som framgår ovan innebär redan bestämmelserna i tullagen och inregränslagen att inte får ta del av personuppgifterna från transportföretagen för något brottsbekämpande ändamål mer än i den omfattning och som behövs för att kontrollera aktuella Att uppgifterna endast får begäras in för att de behövs i den brottsbekämpande verksamheten framgår alltså av annan lagstiftning än den nuvarande tullbrottsdatalagen. Även fortsättningsvis bör det enligt regeringens mening framgå av registerförfattningen att har möjlighet att behandla uppgifter från transportföretag, varför regeringen i den nya tullbrottsdatalagen föreslår en bestämmelse som upplyser om detta. I den nya lagen bör också i likhet med anges närmare förut- sättningar för detta, dock med en något annan utformning än nuvarande reglering. Liksom enligt den nuvarande tullbrottsdatalagen bör uppgifterna från transportföretag som utgångspunkt bara få behandlas i den utsträckning det behövs för planering av kontrollverksamheten och urval av kontroll- objekt, varför regeringen föreslår en bestämmelse med sådant innehåll. Uppgifterna bör inte heller som utgångspunkt få göras gemensamt tillgängliga – med nuvarande begreppsanvändning får de inte ingå i tullbrottsdatabasen. Att generellt tillåta att sådana uppgifter om resande- strömmar som kommit till del som det nu är fråga om görs gemensamt tillgängliga i brottsbekämpande verksamhet skulle strida mot intentionerna bakom de nämnda bestämmelserna i tullagen och inregränslagen. Om sådana uppgifter, t.ex. efter en kontroll, visar sig vara nödvändiga för t.ex. en brottsutredning, bör de dock få behandlas inom ramen för den utredningen och dessutom göras gemen- samt tillgängliga. På motsvarande sätt bör i enskilda fall sådana uppgifter som t.ex. kan antas ha samband med allvarlig misstänkt brottslig verk- samhet eller som behöver lämnas ut enligt någon internationell förplik- telse få behandlas för sådana ändamål och göras gemensamt tillgängliga. Regeringen föreslår därför en reglering som anger att om det behövs i ett enskilt fall får personuppgifter behandlas för något annat primärt ända- mål och göras gemensamt tillgängliga. Regeringen har härigenom valt en annan författningsteknisk lösning än promemorian, varför Kammarrätten i invändningar mot uttrycket enstaka personuppgifter också tillgodoses. I avsnitt 14.4 berörs vilka restriktioner som bör gälla för sökning i gemensamt tillgängliga uppgifter. Uppgifter som har begärt in från transportföretag intar dock en särställning och behandlas därför i detta avsnitt och också separat i den föreslagna lagen. Om detta vill regeringen framföra följande. Dels är transportföretagen skyldiga att lämna ut uppgifterna, dels avser de flesta uppgifterna helt oskyldiga resenärer. Att tillåta sökningar på resenärens namn i dessa fall är förenat med särskilda integritetsrisker. Det är visserligen effektivt för brotts- bekämpningen om kan samköra uppgifter om resenärer som kommit in från transportföretag inför en transport med andra uppgifter från den brottsbekämpande verksamheten och få fram vilka som redan övervakas eller kan misstänkas ha samband med brottslig verksamhet. Det har dock inte framkommit att den begränsning av sökmöjligheterna som gäller har, i fråga om uppgifter från transportföretag, inneburit något allvarligt hinder mot en effektiv brottsbekämpning. Tills vidare bör det därmed enligt regeringens mening, liksom , vara tillräckligt att det är möjligt att i uppgifterna från transportföretag söka efter personer som redan är eller har varit misstänkta för brott eller kan antas ha samband med brottslig verksamhet. 2016/17:91 Därutöver bör få söka i uppgifterna från transportföretag efter sådana allvarligt kriminellt belastade personer som övervakas i enlighet med de förutsättningar som berörs närmare i avsnitt 14.2.2. När det gäller personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga ska bestämmelserna som handlar om sökning gällande gemensamt tillgäng- liga uppgifter gälla, vilket regeringen föreslår ska anges uttryckligen i lagen. Regeringen föreslår sammantaget en reglering som anger att person- uppgifter som har inkommit till från transportföretag enligt 4 kap. 6 § tullagen och 15 § inregränslagen får behandlas om det är tillåtet enligt dessa lagar. Behandlingen ska vidare få ske enbart i den utsträckning det behövs för planering av kontrollverksamheten och urval av kontrollobjekt. Om det behövs i ett enskilt fall ska sådana person- uppgifter få behandlas för något annat primärt ändamål och göras gemensamt tillgängliga. Vid sökning i sådana personuppgifter som inte har gjorts gemensamt tillgängliga ska namn, personnummer, samord- ningsnummer och andra liknande identitetsbeteckningar få användas som sökbegrepp bara om uppgifterna avser en person som är eller har varit misstänkt för brott eller kan antas ha samband med brottslig verksamhet eller som övervakas på grund av misstanke om att personen kan komma att utöva brottslig verksamhet. För personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga ska bestämmelserna om sökning i kapitlet som gäller gemensamt tillgängliga uppgifter gälla. anser att då behandling föreslås få ske för planering av kontrollverksamhet och urval av kontrollobjekt vilket kan föra tankarna även till fiskala verksamhet, stämmer detta inte överens med de primära ändamålen som ju avser brottsbekämpande verksamhet. Avsikten med de föreslagna bestämmelserna bör därför enligt Skatte- verket förtydligas. Regeringen vill framhålla att det framgår redan av förutsättningarna i tullagen och inregränslagen att det endast är för brottsbekämpande syften som behandlingen får ske. Vidare gäller den nu föreslagna lagen bara för brottsbekämpande verksamhet. Regeringen anser därför inte att något förtydligande behöver ske i lagtext. Förslaget genomförs genom 2 kap. 8 och 9 §§ i den nya lagen. Regeringens förslag: Uppgifter om en person ska inte få behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv (känsliga person- Uppgifter om en person som behandlas på annan grund ska få kompletteras med känsliga personuppgifter när det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Känsliga uppgifter ska också få behandlas om det är nödvändigt för diarieföring eller om personuppgifterna har lämnats i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för Uppgifter som beskriver en persons utseende ska utformas på ett objektivt sätt med respekt för människovärdet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: anger att det vad gäller använd- ningen av ordet ”ras” vid andra lagstiftningsärenden har hänvisats till en kommande allmän översyn och att eftersom någon sådan allmän översyn inte har skett, kan det vara lämpligt att ta ställning till om den av uttalade ambitionen ska kvarstå. hänvisar också till sitt remissvar inför kustbevakningsdatalagen där det ifrågasatte om bestämmelsen att uppgifter som beskriver en persons utseende ska utformas på ett objektivt sätt med respekt för människovärdet bör föras in i lagtexten, dels då regeringsformens bestämmelser i 1 kap. 9 § om objektivitet och saklighet gäller, dels då det kan ifrågasättas om inte detta bör gälla alla personuppgifter. I övrigt yttrar sig ingen remissinstans särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (2005:787) om behand- ling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet (kallad tull- brottsdatalagen) får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Om uppgifter om en person redan behandlas på annan grund får dock uppgifterna kompletteras med sådana uppgifter när det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Uppgifter som beskriver en persons utseende ska alltid utformas på ett objektivt sätt och med respekt för människovärdet. Dessutom får sådana uppgifter behandlas om de förekommer i en handling som kommit in till i ett ärende (11 §). Bestämmelsen bör enligt regeringens mening föras över till den nya lagen. Det kan också nämnas att bestäm- melser med motsvarande innebörd finns i 2 kap. 10 § polisdatalagen (2010:361) och 2 kap. 7 § kustbevakningsdatalagen (2012:145). Innebörden av bestämmelsen är att det t.ex. inte är tillåtet att föra särskilda register över personer med viss etnisk bakgrund eller sexuell läggning. Förekommer personen i en förundersökning eller något annat ärende, får dock sådana uppgifter antecknas, om det bedöms vara absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Såvitt avser begreppet ras har i andra lagstiftningsärenden uttalat att det inte finns någon vetenskaplig grund för att dela in människor i skilda raser och från biologisk synpunkt följaktligen heller ingen grund för att använda ordet ras om människor. Ordet ras före- kommer dock förutom i personuppgiftslagen (1998:204) även i polisdat- alagen och kustbevakningsdatalagen. I samband med lagstiftningsärendet om kustbevakningsdatalagen kom regeringen efter omfattande över- väganden fram till att det inte var lämpligt att i ett enstaka specifikt lagstiftningsärende utmönstra ordet ras och därmed ändra den vedertagna beskrivningen av känsliga personuppgifter. Även ordet ras skulle därför föras över till den nya lagen. anger att det vid andra lagstiftningsärenden vad gäller användningen av ordet ”ras” har hän- visats till en kommande allmän översyn och att eftersom någon sådan allmän översyn inte har skett kan det vara lämpligt att ta ställning till om den av uttalade ambitionen ska kvarstå. 2016/17:91 att i detta lagstiftningsärende behandla frågan om en översyn av begreppet. Det kan dock nämnas att frågan behandlas i betänkandet SOU 2015:103 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. och även kan komma att aktualiseras i samband med genomförandet av och rådets direktiv (EU) 2016/680 av om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut /977/RIF (kallat dataskyddsdirektiv). När det gäller anmälningar som kommer in måste alltid ha möjlighet att diarieföra och handlägga inkommande anmälningar och liknande skrivelser. Skälen för detta har utvecklats i avsnitt 10.4. Sådan behandling bör vara tillåten även i de fall där inkommande handlingar innehåller känsliga personuppgifter. Detta bör enligt regeringens mening komma till uttryck i lagtexten som ett undantag från förbudet att behandla känsliga personuppgifter. I nämnda avsnitt redogörs för vilken behandling som bör omfattas av bestämmelsen om behandling för diarieföring. Regeringen föreslår således en reglering om att uppgifter om en person inte ska få behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv (känsliga personuppgifter). Uppgifter om en person som behandlas på annan grund ska få kompletteras med känsliga personuppgifter när det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen.