prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Den bedömning regeringen gör är att det finns en outnyttjad potential i att göra det enklare för företagen med mer digitala myndighets- kontakter. Det förväntas bl.a. bidra till att skapa förutsättningar för företagen att utvecklas. Regeringen gör bedömningen att genom mer digitala myndighetskontakter minskar företag- ens uppgiftslämnande, myndigheternas transpa- rens ökar och risken för företagare att göra fel i ansökningar minskar. Regeringens arbete med SKL om att kunna erbjuda en nationell digital process för kom- munala tillstånd är unikt i ett internationellt per- spektiv. Arbetet har föregåtts av ett kartlägg- nings- och förenklingsarbete där både ansvariga sektorsmyndigheter och kommuner har bidragit med värdefulla kunskaper och erfarenheter. Den kommunala variationen bl.a. vad gäller det antal bilagor som har krävts för att få ett serveringstillstånd har varierat stort i landets kommuner och man har inom ramen för arbetet enats om vad som är rimligt i förhållande till vad lagstiftningen kräver. Både och Natur- vårdsverket tittar nu närmare på om liknande arbetssätt även kan användas för arbetet med digitala bygglovsprocesser respektive rapporte- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ring av och förbättrad tillgänglighet av miljö- information. har tillkännagett för regeringen att alla myndigheter ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider (bet. 2016/17:NU12, rskr. 2016/17:192). Regeringen har uppdragit åt att ta fram förslag på hur myndig- heterna kan arbeta för att korta handläggnings- tiderna för företag. Enligt uppföljning av mål för förenklingsarbetet på centrala myndigheter har det skett en positiv utveckling av förenklings- arbetet på de 19 myndigheter som omfattas av uppdraget. märks en förbättring inom områdena minskade handläggningstider, fler företagare är nöjda med sina kontakter med myndigheter och att myndigheterna har ett mer systematiskt samråd med företagare. Erfarenhet- er från arbetet är bl.a. att ett viktigt steg för att minska handläggningstiderna är att mäta och att utifrån detta göra analyser och vidta åtgärder. Det är även av betydelse att myndigheterna ser handläggningsprocessen i ett brett perspektiv. Information om processen, förväntad handlägg- ningstid samt möjligheten att kunna följa sitt ärende och veta vem man kontaktar vid frågor är ofta minst lika viktigt för företagen som handl- äggningstiden i sig. Tydliga tidsgränser kan hjälpa företagen att få en överblick över hur deras ärende maximalt kommer att ta, vilket hjälper företagen att planera sina verksamheter. finns risker med att alltför rigida tidsgränser kan leda till suboptimering i ärende- hanteringen. Ett annat alternativ till tidsgränser för handläggningstider är långsiktiga mål för att minska den genomsnittliga handläggningstiden. Även digitalisering kan vara ett sätt att effektivi- sera handläggningsprocesserna och på så sätt minska handläggningstiderna. Kostnader för företagen till följd av regler uppföljning av de administrativa kostnaderna visar att de har ökat. I vissa fall beror ökningen på regelförändringar vars ökade administrativa kostnader anses försvarliga med hänsyn till regelns syfte och i vissa fall av regelförändringar som härrör från EU-lagstift- ning. Regeringens mål att de administrativa kostnaderna för företag ska vara lägre 2020 än 2012 ligger emellertid fast. För att nå målet krävs ett långsiktigt arbete med att bl.a. synliggöra de kostnader som följer av nya eller förändrade 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 uppföljning av andra kostnader än de administrativa kommer att bidra till att en bättre helhetsbild av företagens kostnadsbörda. konstaterar i sin årsrapport att konsekvensutredningarna oftast brister av- seende redovisningen av förslagens påverkan på företagens kostnader, konkurrensförhållanden och behov av särskild hänsyn till små företag. Med anledning av detta finns ett behov av fort- satt och utökat stöd till regelgivare mot dessa delar. De riktade stödinsatser i enskilda ärenden som genomfört mot departement, kommittéer och myndigheter bedöms ha fun- gerat väl då bedömde samtliga konse- kvensutredningar som godtagbara där regelgiv- are fått stöd från och där Regel- rådet yttrande sig över desamma. Regeringen bedömer att det uppdrag Tillväxt- verket fått gällande att ta fram en digital hand- ledning för arbetet med konsekvensutredningar bidrar i arbetet med att höja utredningarnas kvalitet. Viktiga delar är här att säkerställa att alla relevanta aspekter, dvs. ekonomiska, miljö- mässiga och sociala aspekter tas med på ett rele- vant sätt. En stor del av lagstiftningen som svenska företag har att förhålla sig till beslutas på EU-nivå. deltar i kommissionens arbete med för- enkling inom ramen för Regulatory Fitness and Performance Programme (Refit). har länge arbetat för att konsekvensutredningarna ska bli bättre på EU-nivå och har beslut tagits om att inleda en pilotsatsning med konsekvensutredningar i Europeiska unionens råd vid större förändringar i lagförslagen. Arbetet i Refit Platform möjliggör att EU-regler som är motsägelsefulla eller inte längre uppfyller sitt syfte kan identifieras och uppdateras eller tas bort, vilket frigör resurser för företag och förvaltning. På väl fungerande marknader är det lätt att ta sig in och ut, pröva affärsidéer och utmana befintliga aktörer. I ett långsiktigt perspektiv är därför en av konkurrenspolitikens viktigaste uppgifter att skapa goda förutsättningar för företag och verk- samheter att utmana befintliga företag. Arbetet för väl fungerande marknader med effektiv kon- kurrens vårdar marknadsdynamiken och säker- ställer att konkurrenskraftiga företag har en arena att utveckla och pröva sina affärsidéer på så att de kan växa, anställa och därigenom skapa jobb. Konkurrens stimulerar marknadsdynamiken och bidrar till att skapa konkurrenskraftiga företag. Aktörer som konkurrerar med varandra i enlig- het med de regler som finns på marknaden måste vara nytänkande, effektivisera och utveckla sina produkter och tjänster samt hålla priserna på en konkurrenskraftig nivå. Det leder till investe- ringar i forskning och utveckling och att konsu- menterna kan dra nytta av ökade valmöjligheter, högre kvalitet och lägre priser på varor och tjänster. kan hävda sig på marknader såväl i som utanför . En väl utformad konkurrenspolitik skapar därige- nom förutsättningar för ekonomisk tillväxt, ökat välstånd och fler människor i arbete. Det kon- kurrensfrämjande arbetet kan delas in i tre områden; moderna konkurrensregler, en effektiv konkurrenstillsyn och öppna marknader. En övervägande del av den nationella kon- kurrenslagstiftningen utgör en anpassning till motsvarande regler inom . Det är eftersträvansvärt att det råder likhet i materiellt hänseende mellan nationella och EU-rättsliga konkurrensregler. Det underlättar och minskar kostnaderna för företag som etablerar sig på olika geografiska marknader eller konkurrerar över gränserna. För att undanröja konkurrensbegränsningar och avhålla företag från att överträda kon- kurrensreglerna måste reglerna vara utformade så att såväl konkurrensmyndighetens förfarande som domstolsprocesserna kan bedrivas snabbt, effektivt och rättssäkert. Det måste också finnas tillräckliga sanktionsmöjligheter och möjlighet för skadelidande att få ersättning för sina skador. Regeringen beslutade en lagrådsremiss med förslag om utökad beslut- anderätt för i ärenden om företagskoncentrationer och om att anpassa konkurrenslagens regler om vissa konkurrens- begränsande avtal inom försäkringssektorn till . är en marknadsvårdande myndighet och grunden för dess verksamhet som tillsynsmyndighet över konkurrens- och upphandlingsregelverken är att tillsynen ska skapa och upprätthålla väl fungerande mark- nader. Tilltron till de marknadsvårdande myn- digheternas möjligheter att beivra marknads- skadligt beteende är av särskild vikt för små och medelstora företags vilja och möjlighet att pröva bärkraftigheten i sina affärsidéer. En effektiv konkurrensmyndighet som har företagens och allmänhetens förtroende är en förutsättning för konkurrensreglernas genomslag. Antalet tips som kommer in till Konkurrens- verket har ökat. har Kon- kurrensverket genomfört sammanlagt 53 kon- kurrenstillsynsutredningar varav 13 har avslutats med ansökan om stämning respektive beslut om åläggande, åtagande, avgiftsföreläggande eller av- skrivning på grund av förändrat beteende. Myn- digheten har genomfört flera platsundersök- ningar och vissa av utredningarna i de ärendena pågår fortfarande. Vidare har myndigheten bi- stått vid oanmälda plats- besök s.k. gryningsräder i . En analys visar att i de fall väckt talan i domstol utgör domstolsprocessen av den totala handläggningstiden, dvs. tiden från det att inlett en utredning fram till att det finns en dom som vunnit laga kraft (KKV Rapportserie 2017:5). Av de ärenden som har tagit till domstol har ca 64 pro- cent varit framgångsrika, dvs. att myndigheten helt eller delvis har fått bifall för sin talan. Myndigheten har också lagt mycket tid och resurser på förebyggande arbete samt att följa hur kännedomen om konkurrensreglerna utvecklas bland myndighetens intressenter. har bedrivit utredningar parallellt med systermyndigheter i andra EU- länder t.ex. när det gäller förmedlingstjänster inom e-handel. Majoriteten av antalet ärenden på upphand- lingsområdet har rört otillåtna direktupphand- lingar. har prioriterat de ären- den där myndigheten har kunnat ansöka om 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 upphandlingsskadeavgift, men har även fattat flera tillsynsbeslut som avsett otillåtna direkt- upphandlingar. presenterade EU-kom- missionen ett förslag till direktiv om stärkta befogenheter för nationella konkurrensmyndig- heter. Förslaget syftar till att säkerställa att de nationella konkurrensmyndigheterna har nöd- vändiga garantier i fråga om oberoende och tillsyns- och bötesbefogenheter så att de på ett effektivt sätt kan tillämpa förbudet mot kon- kurrensbegränsande samarbete i artikel 101 och förbudet mot missbruk av dominerade ställning i artikel 102 i EUF-fördraget. –2017 har utrett och tagit fram rapporter kring flera olika marknader samt tagit fram tillsynsrapporter för konkurrens- respektive upphandlingsområdet. Öppna marknader är viktiga förutsättningar för effektiv konkurrens. Det handlar då bl.a. om att hinder för att träda in och ut på olika marknader minimeras eller anpassas, att det råder likvärdiga villkor mellan privata och offentliga aktörer och att konsumenterna kan göra och gör välgrund- ade val mellan olika leverantörers erbjudanden. På marknader där inträdeshindren är låga har företagen incitament till att ständigt bli mer effektiva och innovativa för att inte tvingas ut ur marknaden på grund av konkurrensen från tillträdande aktörer. Inträdeshinder kan delas in i två kategorier: legala och strategiska. Varje upphandling är en marknad. Avsak- naden av effektiv konkurrens i offentlig upp- handling kan vara mycket skadlig för samhället, näringslivet och medborgarna då det bl.a. finns risk för sämre kvalitet och mindre innovation till högre priser i inköpen. Det riskerar också att leda till att de samhälleliga mål som ska uppnås genom de krav man har ställt i upphandlingen inte förverkligas. Upphandlingslagstiftningen och tillsynen säkerställer att den offentliga upp- handlingen är öppen för konkurrens. Regeringen understryker i den nationella upphandlingsstra- tegin att en väl fungerande konkurrens med en mångfald av aktörer, varor och tjänster är avgör- ande för att den offentliga upphandlingen ska kunna tillgodose samhällets behov. Tre nya upp- handlingslagar har trätt ikraft . Kon- kurrensverkets tillsynsroll är i detta avseende mycket viktig. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tid prioriterat tillsynsärenden avseende otillåtna samarbeten (karteller) som har handlat om miss- tankar mot att företag i offentliga upphandlingar har gått samman och bildat otillåtna karteller för att samordna anbudsgivningen på leverantörs- sidan, bl.a. med avseende på marknader och priser. Sektorsspecifik reglering för att skapa väl fun- gerande marknader inom olika områden har stor betydelse för konkurrensförutsättningarna inom dessa områden. Tillsammans med Konkurrens- verkets bredare uppdrag för väl fungerande marknader med effektiv konkurrens utgör arbe- tet inom dessa sakområden en viktig del av det konkurrensfrämjande arbetet. redovisade Konkurrens- verket det uppdrag regeringen gav myndigheten att utifrån ett konkurrens- och näringspolitiskt perspektiv kartlägga och analysera utvecklingen i av delningsekonomi och e-handel. I rapporten tillväxt på digitala marknader (KKV 2017:2) lämnas en redogörelse för de möjligheter och de utmaningar som finns med avseende på marknader inom delnings- ekonomi och e-handel i strävan efter att uppnå effektiv konkurrens och väl fungerande mark- nader. Det handlar bl.a. om vilka utmaningar står inför för att myndigheten ska kunna bedriva en effektiv konkurrenstillsyn. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till en ny spelreglering, som ska syfta till att skapa en spelmarknad som präglas av bl.a. tydliga förutsättningar för att få vara verksam på marknaden (dir. 2015:95). redovisade betänkandet En omreglerad spelmarknad (SOU 2017:30) vari utredaren föreslår ett licenssystem för att bringa ordning och reda på spelmarknaden. Betänk- andet har remitterats och frågan bereds för när- varande i . beslutade regeringen att tillsätta en kommitté (dir. 2017:22) som ska genomföra en systematisk och grundlig översyn av ett antal regelverk på byggområdet i syfte att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Uppdraget ska redo- visas . har som huvudsaklig uppgift att handlägga frågor om auktorisation och godkännande av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revi- sorers och revisionsbolags verksamheter, att pröva frågor om disciplinära åtgärder och att ansvara för att god revisorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. Myndigheten för register över auktoriserade och godkända revisorer samt registrerade revi- sionsbolag. I revisorsregistret fanns 3 391 revisorer, vilket är 85 färre revisorer än vid årets början. har antalet revisorer minskat . Dock ökade såväl an- talet nya ansökningar om auktorisation, god- kännande och registrering som antalet ansökningar om fortsatt auktorisation, god- kännande och registrering. Dessutom deltog fler personer i prov för revi- sorsexamen jämfört med de närmast föregående åren. öppnades något fler disciplin- ärenden än året innan (102 jämfört med 94). har den utgående balansen fortsatt att minska. fanns det 59 öppna disci- plinärenden, att jämföras med 70 föregående år. Antalet övriga tillsynsärenden (kvalitetskon- troller, systematisk och uppsökande tillsyn samt förhandsbesked) minskade från 31 stycken 2015 till 22 stycken 2016. Offentligt stöd är ändamålsenligt när närings- livet inte själva klarar av att skapa fungerande marknader för varor och tjänster. Behovet av offentligt stöd varierar över landet. Fokus för regeringens arbete på statsstödsområdet är där- med att de stöd som ges ska vara välriktade, effektiva och ge ett tydligt mervärde för sam- hällsekonomin. Bestämmelserna om statligt stöd utgör en central del av konkurrensregler. De anger att statligt stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Huvudprin- cipen är att statligt stöd till näringslivet är förbjudet, men det finns undantag. Begreppet ”statligt stöd” omfattar all stödgivning från det offentliga till företag, dvs. också stöd från kommuner, landsting och offentligägda bolag. Effektivare och mer transparenta stöd Tillsammans med medlemsstaterna har Euro- peiska kommissionen arbetat med att förenkla och förtydliga tillämpningen av stats- stödsreglerna. Detta för att rikta uppföljningen mot de stöd som mest riskerar att snedvrida konkurrensen som tillväxtfrämjande åtgärder, som t.ex. innovationsstöd, ska premi- eras. Den har på EU-nivå varit drivande i diskussionerna för att få igenom den i förankrade strikta svenska statsstödslinjen. Den allmänna målsättningen inom ramen för gällande statsstödsregler är att rikta stödgivningen inom EU mot uttalade marknadsmisslyckanden. I fråga om belopps- mässigt mindre och enklare stöd har kom- missionen tagit fram särskilda förordningar med bl.a. gruppundantag. Öppenhet är en väsentlig del av statsstöds- reglerna och kommissionen har antagit flera dokument med syfte att ge företag och allmän- heten insyn i vilka medel som ett visst företag har beviljats. Regeringen har genom- fört lagändringar som säkerställer att fullgör de transparenskrav som följer av EU- rätten. Vad gäller statligt stöd som ges i form av energiskattebefrielse på el har vissa ändringar i lagen (1994:1776) om skatt på energi trätt i kraft (se prop. 2016/17:1, volym 1, avsnitt 6.13, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). har i sitt betänkande (En kommunallag för framtiden, SOU 2015:24) bl.a. föreslagit att en särskild rådgivningsfunktion inrättas på en myndighet för att stödja kommuner och landsting i frågor om statligt stöd. Regeringen avser att inrätta en funktion hos för att ge stöd i frågor av detta slag (se utg.omr. 25 avsnitt 2.5.4 och utg.omr. 2 avsnitt 8). fortsatte arbetet med översynen av ett flertal av de regelverk som kommissionen har beslutat om på området för statligt stöd. antog kommissionen änd- ringar av den allmänna gruppundantagsför- ordningen som bl.a. innebär en utvidgning av undantagen även till investeringsstöd till hamnar och regionala flygplatser. Ändringarna är helt i linje med de svenska ståndpunkter som förts fram under konsultationen av reglerna. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 gäller dels att företag som flyttar sin produktion från ett land till ett annat som utgångspunkt inte ska ta emot regionalstöd, samt även en ny möjlighet att ge driftstöd för att täcka eventuella förluster hos regionala flygplatser med upp till 200 000 årliga passagerare. Regeringen har vidare initierat ett arbete för att se över och effektivisera den svenska stats- stödshanteringen som helhet. Översynen om- fattar både hanteringen inom liksom rapportering och registerföring hos berörda myndigheter och förväntas avslutas . Välriktade stöd som ger mervärde i I slutet av publicerar kommissionen uppgifter om hur mycket statligt stöd varje medlemsstat lämnat närmast föregående år i enlighet med . Enligt dessa data har rapporterat att statligt stöd till ett värde av lämnats i enlighet med . Detta motsvarar av BNP, vilket är något över EU-genomsnittet (0,) men lägre än hos viktiga handelspartner som , och . Totalt lämnade samtliga EU:s 28 medlemsstater i stöd till företag . Detta exkluderar dock de särskilda åtgärder som vidtagits med anledning av den finansiella krisen såsom bankgarantier, majoriteten av stöden till järnväg och ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Merparten av det svenska statliga stödet avsåg stöd för miljöfrämjande åtgärder (), främst nedsättningar inom energi- och koldioxidskatteområdet. Betydande satsningar har även gjorts för att främja en hållbar regional tillväxt, utbyggnad av bredband samt forskning, utveckling och innovation inom näringslivet. Uppgifter för stöd utbetalat har ännu inte publicerats. har regeringen fokuserat på stöd som ger ett stort samhällsekonomiskt mervärde. Det rör bl.a. stödåtgärder inom bostadsområdet och på det arbetsmarknadspolitiska området. De regionala flygplatserna i fyller en viktig funktion i transportsystemet genom att erbjuda persontransporter där alternativ saknas. Flygplatserna bidrar till att skapa tillgänglighet, arbetstillfällen och därmed tillväxt i hela landet. godkände stöd till de regionala flygplatserna i och som tillhanda- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 håller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. godkände motsvarande stöd till flygplatsen i . Även de svenska hamnarna fyller en viktig funktion i transportsystemet. godkände ett investe- ringsstöd till hamn, och godkändes investeringsstöd till hamn. har regeringen inrättat Saminvest, vars uppgift är att stimulera privat kapital att investera i vissa riskkapitalområden för innova- tiva bolag med tillväxtpotential. Regeringen har möjliggjort användningen av stöd vid Saminvests fondinvesteringar, genom en stödförordning. Inom ramen för Exportstrategin förbättrar rege- ringen nuvarande stödmöjligheter för att under- lätta för svenska företag att kunna exportera och importera varor och tjänster, genom vilket näringsliv kan växa sig starkare utanför vårt lands gränser och ta del av den globala marknaden. och enskilda äger rätt att till kommissionen inlämna klagomål mot misstänkt olagligt statsstöd. Regeringen har löpande besvarat frågor från kom- missionen avseende sådana klagomål. Kom- missionen har inte inlett någon fördjupad granskning av något klagomål . Moderna konkurrensregler, en effektiv kon- kurrenstillsyn och låga in- och utträdesbarriärer på marknaden är viktiga förutsättningar för att få till stånd en väl fungerande marknad med god dynamik. På väl fungerande marknader med konkurrens på lika villkor har konkurrens- kraftiga företag möjlighet att växa och skapa jobb. Genom en effektiv konkurrens på hemma- marknaden förbättrar och effektiviserar svenska företag sina verksamheter och får därigenom bättre förutsättningar att konkurrera effektivt, såväl inom som utanför gränser. Konkurrensområdets bidrag till de närings- politiska målen uppnås främst genom säkerställ- andet av en modern konkurrenslag som håller jämna steg med teknikutveckling och andra omvärldsförändringar, en effektiv konkurrens- myndighet som säkerställer att konkurrens- reglerna och upphandlingsreglerna följs samt genom att ett konkurrensfrämjande perspektiv beaktas i beslut och åtgärder som genomförs över hela samhällsekonomin så att nya idéer och innovationer får möjlighet att blomstra. Arbete pågår med att se över konkurrens- lagens regler avseende beslutsbefogenheter och flera sektorer i sam- hällsekonomin ses över för att främja kon- kurrens och marknaders funktion, däribland upphandlingsmarknader, spelmarknaden och marknaden för bostadsbyggande. Konkurrenstillsynen står inför flera utma- ningar inte minst med anled- ning av samhällets ökande digitalisering och de höga beviskrav som ställs för att nå framgång i domstol. Till följd av den digitala utvecklingen förändras marknader i snabb takt och de blir allt- mer gränsöverskridande och globala. E-handeln växer och utvecklingen av delningsekonomiska affärsmodeller och företag kan väntas öka i omfattning, vilket har stor potential att förbättra konkurrensen till nytta för konsumenterna. Detta innebär även nya krav och utmaningar för marknadsvårdande tillsynsmyndigheter, såsom . konkurrensmyndig- heter arbetar ständigt för att effektivisera till- synen och förbättra samarbetet myndigheterna emellan. I EU pågår ett arbete med ett förslag om en ännu effektivare konkurrenstillsyn i med- lemsländerna för att främja sysselsättning och tillväxt. En enkätundersökning utförd av Konkurrens- verket visade att de flesta som varit föremål för myndighetens tillsyn har genomfört någon form av förändring avseende hanteringen av inköp och upphandlingar (se även utg.omr. 2 avsnitt 7). Myndighetens tillsynsbeslut och ansökningar om upphandlingsskadeavgift är enligt svaren i huvudsak enkla och begripliga. Konkurrens- verket har också fått förslag på hur myndigheten kan förbättra såväl handläggning som tillsyns- beslut och ansökningar om upphandlingsskade- avgift. Trots ett ökat antal deltagare i proven för revi- sorsexamen och fler ansökningar om ny samt förlängd auktorisation, godkännande och regi- strering fortsätter det totala antalet auktori- serade och godkända revisorer att minska.