prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Övergödningen är ett omfattande problem i sjöar, kust och hav. Halten av kväve och fosfor är kraftigt förhöjd i många ytvatten på grund av tillförsel av stora mängder kväve och fosfor från olika verksamheter . Det leder till en ökad förekomst av skadliga algblomningar och försämrad vattenkvalitet. För att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning ska utvecklas positivt anser regeringen att en ökning av åtgärdstakten behövs, särskilt vad gäller minskad tillförsel av fosfor till vatten. Ett samlat och riktat åtgärdsarbete med utgångspunkt i avrinningsområden och i kustnära områden är en viktig del av arbetet. I åtgärdsarbetet är lokalt engagemang en viktig del. Incitamenten till ett effektivt åtgärdsarbete i områden där insatserna är otillräckliga behöver stärkas. Det samlade åtgärdsarbetet bör i ökad utsträckning fokusera på insatser som är kostnadseffektiva och som kan ge tydliga resultat i miljön. Regeringen förstärker mot denna bakgrund anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö. Satsningen på havs- och vattenmiljö för att motverka P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 övergödning innefattar bl.a. sanering av tidigare utsläpp av näringsämnen i sjöar och kustvatten som ger upphov till självgenererande övergödning, s.k. internbelastning. Vidare tillförs ytterligare medel till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Regeringen satsar också på cirkulär ekonomi för att öka återföring av näringsämnen från sjöar och hav, t.ex. genom blå fånggrödor. Dessutom förstärks arbetet med tillsyn av avloppsreningsverk och enskilda avlopp. Regeringen avser även tillsätta en bred utredning om övergödning som ska titta på åtgärder inom de sektorer som ger störst bidrag till övergödningen, det vill säga industri, jordbruk och kommunala reningsverk med syfte att minska tillförsel av kväve och fosfor till kretsloppet och öka återcirkulering samt att få till åtgärder där de gör störst nytta. Det finns ett stort behov av att komma åt källor till utsläpp av miljögifter. Satsningen på havs- och vattenmiljö innefattar därför en särskild del för att avlägsna miljögifter genom bl.a. inventering och hantering av fiberbankar som riskerar att sprida miljögifter. Längs finns också flera vrak som utgör betydande miljörisker och som behöver hanteras. Genom en förstärkning av saneringsanslaget för att avlägsna miljögifter i havs- och vattenmiljö kan kända källor av miljögifter succesivt hanteras. Förbättrat vattenskydd och tillgång till vatten Klimatförändringen med högre temperatur, ökad avdunstning och förändrad nederbörd bedöms kunna påverka vattentillgången i vissa delar av landet. Förändringar i nederbörds- mönstret kan innebära att grundvattenbildning, vattenföring och vattenstånd minskar i vissa delar av landet medan de ökar i andra. En förändrad tillgång till vatten påverkar både dricksvattenförsörjningen och förutsättningar för jord- och skogsbruk, industri och turism liksom förutsättningarna för biologisk mångfald. Mot denna bakgrund har regeringen bl.a. uppdragit till Havs- och vattenmyndigheten att utreda och eventuellt föreslå föreskrifter för att under allvarliga och akuta förhållanden begränsa tillstånd att bortleda vatten för att undvika vattenbrist. Omkring en fjärdedel av landets ursprungliga våtmarksareal bedöms ha torrlagts genom utdikning, sjösänkning och uppodling. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 orsakat sänkning av grundvattennivåer, torrläggning av vattendrag, negativ påverkan på biologisk mångfald, ökning av växthusgaser samt reducering av våtmarkernas vattenrenande förmåga. För att förbättra kunskaperna har regeringen gett i uppdrag att ta fram ett underlag om våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet. Regeringen avser att gå vidare i arbetet och ge och berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en strategi för våtmarker. Regeringen gör en stor satsning på att i större utsträckning restaurera och anlägga våtmarker i syfte att stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet och öka vattenreningen. Våtmarker som restaureras och nyanläggs bidrar även till ökad biologisk mångfald, minskad klimatpåverkan och övergödning. Regeringen förstärker mot denna bakgrund anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur för åtgärder för våtmarker. En säker dricksvattenförsörjning är av avgörande betydelse för samhället. Regeringen förstärker därför länsstyrelsernas arbete med förebyggande åtgärder för att skydda dricksvatten, exempelvis genom inrättande av vattenskyddsområden (se utg. omr. 1, avsnitt 7.7.1). Skydd av områden är viktigt för att säkerställa och bevara den biologiska mångfalden i kust- och havsområden. beslutade regeringen om ytterligare Natura 2000-områden, främst med syfte att skydda tumlare. Det innebär att av havsområde är skyddat och att arealdelen i ettappmålet om att områden ska skyddas till 2020 är nått. Däremot kvarstår arbete för att säkerställa ett ekologiskt representativt och sammanhängande samt funktionellt nätverk i havet. Kunskapen om den biologiska mångfalden och effektiva bevarandeåtgärder behöver förstärkas. En viktig åtgärd för att säkerställa nätverks funktionalitet är att införa bevarandeåtgärder med avseende på fiske. Regeringen avser därför att även arbeta vidare med att införa relevanta och ändamålsenliga bevarandeåtgärder vad avser fiske i skyddade områden, till exempel områden med totalt fiskeförbud alternativt begränsningar av, och/eller förbud mot användning av vissa fiskeredskap eller metoder. Arbetet med införande av bevarandeåtgärder med avseende på fiske behöver kompletteras med införande av regleringar för andra verksamheter och sektorer för att säkerställa ett fullgott skydd. Det pågående arbetet med att minimera sjöfartens påverkan på de miljöerna behöver fortsätta och effektiviseras både nationellt och internationellt. redovisade Havs- och vattenmyndigheten en handlingsplan för marint områdesskydd. Handlingsplanen utgör ett viktigt verktyg i arbetet med att uppnå etappmålet. En del av satsningen på havs- och vattenmiljö innefattar ökade medel för marint områdesskydd och regeringen föreslår därför en ökning av både anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö samt medel till Havs- och vattenmyndigheten för myndighetens arbete. Vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, som enskild produktionskraft men också som regler- och balanskraft. Fysisk påverkan från vattenkraften på vattendragen medför stora konsekvenser för ekosystem och biologisk mångfald. kan vattenverksamheter i flera fall utgöra värdefulla kulturmiljöer och bidra till förståelse för de historiska sambanden och samhällets utveckling. Regeringen har remitterat en promemoria om vattenmiljö och vattenkraft som innehåller förslag som syftar till att genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av Energi- överenskommelsen samt till att förtydliga det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten i fråga om skyldigheten att säkerställa att rätt vattenstatus kan nås. Remisstiden pågår t.o.m. . Regeringen har därefter för avsikt att lämna en proposition till . ”” arrangerades med och som initiativtagare och ordförande i 5–. Syftet var att stärka genomförandet av Agenda 2030-mål 14 Hav och resurser. FN:s 193 medlemsländer representerades av bl.a. annat 80 ministrar, 15 statsöverhuvuden, frivilligorganisationer och näringsliv. FN:s medlemsländer beslutade om deklarationen ”Call for action” som tar ett helhetsgrepp på de havsrelaterade utmaningarna och som aktivt syftar till att vända utvecklingen till en hållbar utveckling för världens hav. fokuserade på lösningar och var en mötesplats för alla relevanta aktörer. Den resulterade i närmare 1 400 frivilliga åtaganden. Regeringen registrerade eller deltog i 26 frivilliga åtaganden, flertalet inom regeringens prioriterade områden inför konferensen vilka var att minska utsläpp av föroreningar och nedskräpning av haven, nå ett hållbart nyttjande av resurser inom havsbaserade näringar, t.ex. fisket, samt tyddliggöra kopplingen mellan hav, kust och klimat. Konferensen var startskottet för ett ökat engagemang nationellt, regionalt och internationellt inom det horisontella och komplexa havsområdet och arbete fortgår nu för att vända den negativa utvecklingen. Regeringen kommer även fortsättningsvis lägga stort fokus på, och arbeta aktivt med, havsfrågorna och uppföljningen av högnivåkonferensen om hav. Inte minst inom de tre områden som regeringen prioriterade inför konferensen. Regeringen kommer även att lägga stor vikt vid havsfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet. Regeringen har för avsikt att ta fram en ny tematisk strategi för det internationella utvecklingssamarbetet inom hållbar miljö, klimat, hav och naturresurser. Naturvård och biologisk mångfald ska ha en hög ambition i arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster nationellt, internationellt och inom EU. Regeringen bedömer att det även fortsatt krävs kraftfulla åtgärder för att nå miljökvalitetsmålen som omfattar naturvård, biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringen vill göra det enklare för människor att uppleva naturen. I finns 29 nationalparker som består av de mest storslagna och värdefulla landskapsavsnitten i landet. Nationalparkerna besöks av drygt 2,4 miljoner människor, varav många är utländska turister. Turismen bidrar också till sysselsättningen på landsbygden. Regeringen avser att föreslå att inrätta i P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Sjön och omgivande marker är ett nästan orört och vildmarksartat skogs- och sjölandskap långt söderut i landet. Det har mycket höga naturvärden kopplade till naturtillståndet i såväl land- som vattenmiljöerna och har ett rikt växt- och djurliv. Området representerar det sydsvenska slättlandskapet med dess sjöar och är väl lämpat som nationalpark. I finns även cirka 4 500 naturreservat som har flera miljoner besökare. För att de skyddade områdena ska vara enkla att besöka behöver de vara lättåtkomliga och tillgängliga. Regeringens tidigare förstärkningar av anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur, möjliggör en fortsatt satsning på till exempel stigar, rastplatser och informationsinsatser. Anslaget finansierar även den lokala naturvårdssatsningen () som är ett viktigt instrument för att öka det lokala arbetet med naturvård, friluftsliv, folkhälsa och turism, vilket engagerar många kommuner. Regeringens ambition är att det statliga ledsystemet i fjällen ska utvecklas och kompletteras för att åstadkomma en sammanhängande vandringsled från Treriksröset i norr till i söder. Satsningen ökar tillgängligheten och ger bättre förutsättningar för friluftsliv, naturturism och sysselsättning. Skydd av värdefulla skogar Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. De kraftiga höjningarna av anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur och anslag 1:2 Insatser för skogsbruket inom utg.omr. 23 har möjliggjort att , länsstyrelsernas och arbete med att skydda värdefulla skogar har ökat, vilket resulterar i att större arealer av värdefulla skogar nu kan skyddas. Regeringen bedömer att det behövs förstärkta insatser för att nå etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden då det återstår att skydda skogsmark med höga naturvärden för att uppnå den delen av etappmålet som omfattar formellt skydd av skog. Det innebär att arbetet för att skydda dessa skogar måste öka. Regeringen ser positivt på att och har reviderat strategin för formellt skydd av skog. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 gör bedömningen att användningen av ersättningsmark är ett kostnadseffektivt sätt att skydda värdefulla skogar som många markägare som erhåller ersättningsmark är nöjda. Regeringen kommer analysera hur användningen av ersättningsmark för att skydda värdefulla skogar har fungerat och hur metoden kan utvecklas. Myndigheternas redovisning av regerings- uppdraget om värdefulla skogar ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. Lagstiftning och tillsyn är viktiga instrument för ett hållbart brukande av skog och det behövs tydliga och långsiktiga spelregler. inventeringar av nyckel- biotoper är en av de största kartläggningarna av natur i landet. Det är dock viktigt att skogsägare accepterar arbetssättet samt har förståelse och motivation att bevara nyckelbiotoperna. Av bland annat detta skäl är det viktigt att inventeringarna håller hög kvalitet för att få ändamålsenliga kunskapsunderlag. Regeringen föreslår en satsning på en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper, dels för att applicera utvecklad och förbättrad metodik i nordvästra , dels för att uppdatera den nyckelbiotopinventering som genomförts i övriga delar av landet. Myndigheterna kan erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjlighet till områdesskydd. Regeringen föreslår att anslag 1:14 Skydd av värdefull natur ökar med . 23 ökas anslag 1:2 Insatser för skogsbruket med för samma ändamål. En översyn av fördelningen av förstärkningen mellan anslagen på utgiftsområdena ska göras vid 2019 och 2023 för att analysera att fördelningen mellan utgiftsområdena är den mest effektiva för att uppnå syftet med förstärkningen. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) och i Biologisk mångfald och ekosystemtjänster (Ds 2017:32) redovisat att etappmålen för miljöhänsyn i skogsbruket som innebär att de förväntningar som samhället har på miljöhänsyn i skogsbruket är tydliggjorda och kända för skogsbruket och ett variationsrikt skogsbruk som innebär att bestämmelser har förtydligats så att det finns goda förutsättningar för ett variationsrikt skogsbruk är uppnådda. Men regeringen bedömer att arbetet måste fortsätta. Miljöhänsynen ska öka i den brukade skogen och det behöver genomföras ytterligare åtgärder som främjar ett variationsrikt och hållbart brukande av skogslandskapet för att nå miljökvalitetsmålen och friluftslivsmålen. En viktig förutsättning för ökad naturlig föryngring är en viltstam i balans. Arealen med hyggesfritt skogsbruk och naturligt föryngrade skogar bör öka. Den hänsyn som skogsägarna tar vid brukandet av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Regeringen bedömer att det är viktigt att fortsatt följa upp frivilliga avsättningar som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden. Det statliga skogsbruket ska vara ett föredöme för ett hållbart skogsbruk. De frivilliga avsättningarna bör öka. Regeringen kommer att presentera ett nationellt skogsprogram. Fler gröna enkla jobb genom satsning på natur och friluftsliv Regeringen förstärkte anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur med totalt i vårändringsbudgeten och i budgetpropositionen vilket har medfört ökade satsningar på bl.a. skötsel och förvaltning av naturreservat och åtgärder för friluftslivet. Naturvårdsanslagen under utg.omr. 20 skapade totalt cirka 1 500 direkta årsarbetstillfällen runt om i landet, ofta på landsbygden. Regeringen avser att ta tillvara de goda förutsättningar som finns med arbetsuppgifter inom naturvård, friluftsliv, naturturism och biologisk mångfald genom att skapa gröna jobb av enklare karaktär för personer långt från arbetsmarknaden, t.ex. nyanlända. Arbets- uppgifterna kan t.ex. innebära att rusta upp det statliga ledsystemet, sköta naturreservat och bekämpa invasiva främmande arter. Regeringen gör en ytterligare ambitionshöjning och föreslår att anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur ökas ytterligare med 2018–2020, vilket öppnar för fler gröna enkla jobb inom naturvård, friluftsliv, naturturism och biologisk mångfald. Övergripande internationellt miljö- och klimatarbete Dagens miljöutmaningar är i stora delar gränsöverskridande och arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet förutsätter också att arbetar för en ambitiös miljöpolitik inom EU och internationellt. Vi ser vidare en global kris för den biologiska mångfalden med en pågående utrotning av arter som är den största i mänsklighetens historia. Regeringen kommer fortsatt att bedriva samarbete med länder som är av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. Regeringen kommer särskilt att verka för att dessa insatser ska bidra till genomförande av överenskommelser under internationella miljö- och klimatkonventioner i samarbetsländerna. Det bilaterala samarbetet är av vikt för att nå regeringens prioriteringar inom ett antal områden inom miljö, klimat och hållbarhet, däribland globala kemikaliefrågor, havs- och vattenfrågor, hållbar stadsutveckling och genomförande av om klimat samt Agenda 2030. Det bilaterala samarbetet bidrar också till genomförandet av regeringens exportstrategi genom att främja miljö- och klimatteknik. Insatser för att främja det regionala samarbetet i , , Barents, och bidrar därtill till att stödja en förbättrad miljö och klimat i närområdet. Mot bakgrund av den betydelse som regeringen lägger vid det bilaterala miljö- och klimatsamarbetet, föreslår regeringen en ökning av anslag 1:13 Internationellt miljösamarbete. Med denna förstärkning kommer regeringen ha möjlighet att ytterligare fördjupa samarbetet med befintliga samarbetsländer, och även ha möjlighet att utvidga samarbetet till fler områden. Regeringen har även möjlighet att fördjupa samarbete med fler länder som står för stor del av de globala utsläppen eller som av annat skäl bedöms viktiga att stödja i deras respektive implementering av gjorda miljö- och klimatåtaganden. Av vikt är även att komma vidare med genomförande av insatser under den samarbetsöverenskommelse på klimatområdet som undertecknades mellan och . Det globala genomförandet av Agenda 2030 är en fortsatt prioritering för regeringen . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Arbetet inom ramen för FN:s konvention för biologisk mångfald (UN CBD) är fortsatt viktigt. Fokus kommer bland annat att ligga på att nå de mål som är satta inom konventionens strategiska plan med slutår , hur arbetet för att nå målen ska kunna förstärkas samt hur en ny strategisk plan efter 2020 ska se ut. En viktig fråga för regeringen är FN:s tredje miljömöte UNEA3 (United Nations Environment Assembly) i i , arrangerat av FN:s miljöprogram UN Environment/. Mötet äger rum med det övergripande temat föroreningar i relation till bland annat miljö och hälsa under titeln ”Towards a pollution free world”. Frågan om föroreningar är nära kopplad till människors hälsa och möjlighet till ekonomisk utveckling. För att uppnå målen i Agenda är det av stor vikt att utnyttja redan pågående initiativ och befintliga verktyg såsom implementeringen av det globala ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion (10YFP) och initiativ för grön ekonomi. blir ett viktigt år då en halvtidsöversyn ska göras av 10YFP. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Miljöavgiften på bly- och kvicksilverbatterier avskaffades när förordningen (2008:834) om producentansvar för batterier trädde i kraft. Batterifonden har därmed inte några intäkter från sådana batterier och tar inte längre in några avgifter. Regeringen har tidigare beslutat om att Batterifondens medel skulle fördelas räknat enligt följande: till insamling och återvinning av de batterier som sattes på marknaden före , till återbetalning av miljöavgifterna för batterier som exporteras ut ur , till kostnader för prövning av frågor om utbetalning av medlen samt tillsyn, till slutförvar av det kvicksilver som utvunnits från kvicksilverbatterierna samt till informationsinsatser för att upprätthålla och utveckla kunskapsnivån avseende batteri- insamling. Resterande medel, , avsattes till forskning för utveckling av miljövänliga och kostnadseffektiva återvinnings- metoder för alla typer av batterier och ackumulatorer samt till fordonsenergi-relaterad batteriforskning (prop. 2011/12:1 utg.omr. har ur Batterifonden använts för insamling och återvinning, för informationskampanjer för att öka insamlingen av batterier och för handläggning. fördelades till forskning . På grund av negativ ränta belastades fonden med i ränta. beslutade att upprätta ett nytt forsknings- och utvecklings- program som kallas Batterifondsprogrammet och som inriktas mot batteriåteranvändning och återvinning och fordonsbatterier. Programmet löper med start och betalar ut medel till vartefter projekt beviljas. Behållningen i Batterifonden uppgick till . Den avgift som enligt 24 § förordning (2008:834) om producentansvar för batterier tar ut för nickelkadmiumbatterier fonderas fr.o.m. i en ny fond. Fonden består av fonderade miljöavgifter på slutna kadmiumbatterier. Avgiften är per kilogram batteri och betalas av den producent som sätter batteriet på den svenska marknaden. Medlen får användas till ersättning för sortering, återvinning och bortskaffning av nickel-kadmiumbatterier samt för information om hantering av dessa batterier. Medel får även användas för hantering och administration av avgifterna. betalades det in i avgifter till fonden. har ur Kadmiumbatterifonden använts för insamling och återvinning av nickelkadmium- batterier och för handläggning. På grund av negativ ränta belastades fonden med i ränta. Behållningen uppgick till . Kärnavfallsfondens huvuduppgift är att ta emot och förvalta de avgiftsmedel som de som har tillstånd att inneha eller driva en kärnkraftsreaktor är skyldiga att betala. Avgifterna finansierar bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall, en säker avveckling och rivning av kärnkraftverken samt forskning och utveckling inom området. Avgifterna beräknas i förhållande till den energi som levereras och bestäms av regeringen efter förslag av . De avgiftsskyldiga ska även betala en avgift till staten som ett kostnadsbidrag för slutlig hantering av restprodukter från kärnteknisk verksamhet som har ett samband med framväxten av det svenska kärnkraftsprogrammet. Kärnavfallsfonden anger i årsredovisningen att avgiftsinbetalningarna uppgick till 3 (3 2015). Utbetalningarna uppgick till 1 (1 2015). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 avkastningen uppgick till som inflationen uppgick till . Den reala avkastningen uppgick därmed till . uppgick den reala avkastningen till . Det verkliga värdet (marknadsvärdet) av kärnavfallsfonden ökade med 5 till 64 vid årets utgång (59 ). genom programmet för internationella klimatinsatser. Givet stora överskott av AEA ser dock regeringen inget skäl att använda sig av internationella utsläpps- minskningsenheter och avsikten är att uppfylla åtagande under ansvarsfördelnings- beslutet med endast AEA. har möjlighet att spara utsläppsenheter till kommande år eller föra över utsläppsenheter till andra medlemsstater. Utifrån utsläpps- utvecklingen samt prognosen till 2020 för medlemsländerna förväntas efterfrågan på utsläppsenheter från andra medlemsstater vara begränsad. Mot bakgrund av detta samt 3.9Borttagning och annullering av avsaknaden av ett marknadspris bedömer regeringen att inget ekonomiskt anges för det svenska överskottet av AEA. 3.9.1Borttagning av överskott period, dvs. 2013–2020, kommer varje AEA att Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för de åren. Skälen för regeringens förslag: har minskat utsläppen av växthusgaser mer än vad åtagit sig under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som reglerar medlemsstaternas årliga utsläppsutrymme . Det innebär att det kommer att uppstå överskott, dvs. återstå ett innehav efter avräkning mot åtagandet inom EU av utsläppsenheter (s.k. Annual Emission Allocation, AEA). Avräkningen mot åtagande sker . Regeringen bedömer att överskottet av AEA kommer att motsvara ca koldioxidekvivalenter och enligt preliminära siffror blir även överskottet ca 6,4 miljoner.