prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Tanken bakom strukturen är skapa ett långsiktigt stöd för P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 styrning med kunskap på olika nivåer för en mer kunskapsbaserad hälso- och sjukvård. Tillsyn och patientsäkerhetsarbetet inom hälso- och sjukvården Inspektionen för vård och omsorg () ansvarar för tillsyn, tillståndsprövning och klago- målshantering inom hälso- och sjukvårdens och områden. Syftet med tillsynen är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, av god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och föreskrifter. IVO:s tillsynsrapport visar att landstingen har svårigheter att erbjuda människor en god tillgänglighet till hälso- och sjukvård. Detta syns tydligt inom flera områden, men särskilt inom akutsjukvården och den somatiska specialistsjukvården. Vidare konstaterar att det finns problem med kompetensförsörjningen inom de flesta verk- samhetsområdena. Det kan t.ex. avse osäker bemanningssituation inom primärvården, an- strängd personalsituation inom individ- och familjeomsorgen, otillräcklig nattbemanning in- om äldreomsorgen och problem med kompe- tensförsörjningen inom den somatiska och psykiatriska specialistvården. Detta är brister som kan få allvarliga konsekvenser för tillgäng- ligheten, kvaliteten och säkerheten för den en- skilde. lyfter också fram bristande sam- verkan kring ett antal patientgrupper. Detta gäl- ler personer med samsjuklighet, t.ex. personer som har ett missbruk kombinerat med psykisk ohälsa, eller personer med psykiatrisk grund- sjukdom kombinerat med somatiska sjukdomar. har haft ett ökat fokus på granskning av oseriösa aktörer. Två områden där ser att oseriösa aktörer överutnyttjar väl- färdsystemet är inom personlig assistans och tandvård. har regeringen tillfört ytterligare resurser för att förstärka IVO:s möjligheter att bedriva egeninitierad tillsyn där behovet av till- syn är som störst. har utvecklat och genomfört flera nationella tillsynsinsatser inom prioriterade områden. Det gäller t.ex. multisjuka äldre som vårdas i hemmet, patient- grupper som ges sämre förutsättningar för jämlik vård, brister i vårdens tillgänglighet och brister i tandvården. Vidare har utvecklat arbetet med tillståndsprövning och tillsyn av P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 assistansanordnare enligt socialförsäkringsbalken samt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. En mer ändamålsenlig klagomålshantering träder nya bestämmelser i kraft som innebär att det, i första hand, ska vara vårdgivarna som tar emot och besvarar klagomål från patienter och deras närstående. Patient- nämndernas huvudsakliga uppgift ska vara att hjälpa och stödja patienter med att få sina klago- mål besvarade av vårdgivarna. Eftersom vårdgivarnas ansvar för klagomåls- hanteringen förtydligas förändras även ansvaret för . IVO:s utredningsskyldighet i klago- målsärenden begränsas. Syftet med lagändringarna är att effektivisera klagomålshanteringen så att patienter snabbare kan få sina klagomål besvarade och att åtgärder kan vidtas för att förebygga vårdskador. Ändringarna ska också bidra till att kan utveckla den egeninitierade tillsynen så att till- synsinsatser genomförs där behoven av tillsyn är som störst. Regeringen bedömer att för- ändringen inte kommer medföra några verksam- hetsmässiga eller personella konsekvenser. Regeringen följer patientsäkerheten i hälso- och sjukvården Regeringen har avsatt medel till SKL för att följa patientsäkerheten i hälso- och sjukvården, i samarbete med landstingen. Det handlar bl.a. om att genomföra kontinuerliga mätningar av exempelvis antalet vårdskador, vårdrelaterade infektioner och trycksår samt för att använda resultaten i det systematiska patient- säkerhetsarbetet. har regeringens uppdrag att på årsbasis analysera den nationella utvecklingen på patientsäkerhetsområdet. Vårdskadorna i hälso- och sjukvården före- faller ha minskat på nationell nivå. förekom vårdskador vid av vårdtillfällena jämfört av vårdtillfällena , visar SKL:s rapport i vården (). I inom patientsäkerhetsområdet 2017 konstateras att vårdskadorna har minskat nationellt medan de regionala skillnaderna fortsatt är stora för de flesta typer av vårdskador som följs upp . Det förebyggande arbetet är av stor betydelse för att minska vårdskadorna. Andelen vårdtillfällen där patienter utloka- liseras ökade . lokalisering innebär att en inskriven patient vårdas på en annan vårdenhet än den som har specifik kompetens och medicinskt ansvar för patienten. Utlokaliseringar kan, liksom över- beläggningar, öka i omfattning vid vårdplatsbrist. Utlokalisering innebär en nästan fördubblad risk för vårdskador. Regeringen har gett i uppdrag att göra en kartläggning, nulägesbe- skrivning och analys över hur brister i kompe- tensförsörjning och bemanning kan påverka ris- ken för vårdskador i hälso- och sjukvården. Sär- skilt fokus ska läggas vid yrkeskategorier som läkare, sjuksköterskor och barnmorskor. Hälso- och sjukvården ska vidta de åtgärder som behövs för att förebygga att patienter drabbas av vårdskador. För att stödja vården i patientsäkerhetsarbetet gav regeringen styrelsen i uppdrag att , i samverkan och samråd med flera andra myndigheter, organisationer och SKL, utveckla ett samlat stöd till hälso- och sjukvården på patientsäkerhets- området. Det webbaserade stödet blev tillgäng- ligt på webbplats . Kompetensförsörjningen i hälso- och sjukvården Landstingens förmåga att försörja hälso- och sjukvården med medarbetare med adekvat kom- petens har betydelse för flera centrala faktorer, såsom kvalitet och tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Även om det totalt sett har skett en ökning av antalet utbildade läkare och sjuk- sköterskor , se diagram 3.11 och 3.12 nedan, råder fortfarande brist på bl.a. specialistläkare inom psykiatri och allmän- medicin och specialiserade sjuksköterskor inom områdena psykiatri, anestesi- och intensivvård, geriatrik och operation. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Diagram 3.11 Antal läkare, 2004–2014 Diagram 3.13 Antal barnmorskor, 2004–2014 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Källa: (Statistikdatabas för hälso- och sjukvårdspersonal). Källa: (Statistikdatabas för hälso- och sjukvårdspersonal). Diagram 3.12 Antal sjuksköterskor, 2004–2014 Sjuksköterska, kvinnor Sjuksköterska, män Källa: (Statistikdatabas för hälso- och sjukvårdspersonal). prognos visar en minskning av antalet sjuksköterskor med och en ökning av antalet läkare, bl.a. med hänsyn tagen till nettoinvandring av läkare med utländsk utbildning. Antalet barnmorskor bedöms öka men pensionsavgångarna är enligt landstingens egna redovisningar större. I en stor del av landstingen kommer cirka 30 pro- cent av barnmorskorna att gå i pension . I diagram 3.13 nedan visas utvecklingen för antalet barnmorskor. Mot bakgrund av frågans betydelse har rege- ringen vidtagit flera olika insatser för att bidra till en hållbar kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvården. Insatserna beskrivs mer in- gående nedan samt under rubriken av förlossningsvården och vården som rör kvinnors hälsa. Tillvaratagande av nyanländas kompetens ansvarar för att pröva och utfärda legitimationer för yrkesgrupper inom hälso- och sjukvårdsområdet. Regeringen tillförde därför extra och extra för att effektivisera och förbättra validerings- processen för nyanlända med hälso- och sjuk- vårdsutbildning från annat land. tilldelas 42 miljoner kro- nor för denna verksamhet. Väntetiderna för den första prövningen har i genomsnitt minskat , från 16 månader . Stöd till bättre resursutnyttjande i vården genom professionsmiljarden Regeringen och SKL tecknade en överenskommelse om stöd till bättre resurs- utnyttjande i hälso- och sjukvården. Genom överenskommelsen fördelades till landstingen för att främja huvud- männens möjligheter att ge hälso- och sjuk- vårdens medarbetare goda förutsättningar att utföra sitt arbete. har haft upp- draget att följa överenskommelsen och över- lämnade rapporten resursut- nyttjande i hälso- och sjukvården – Regerings- uppdrag att följa överenskommelsen om bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården. Sammanfattningsvis visar rapporten att P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 överenskommelsen har bidragit till att lyfta redan prioriterade områden och har möjliggjort för landstingen att kunna arbeta i snabbare takt. En majoritet av landstingen har infört, eller planerar att införa, vårdnära servicetjänster som innebär att patientnära uppgifter som inte kräver vårdkompetens, utförs av servicepersonal. På så sätt frigörs tid hos vårdpersonalen för mer patientarbete. Ett annat exempel är att utveckla introduktion för nyanställda, som ett sätt att både rekrytera och behålla kompetens. Regeringen har vidare fortsatt utbyggnaden av utbildningar till sjuksköterska, specialistsjukskö- terska och barnmorska. Även antalet platser på yrkesinriktade kurser inom gymnasial vuxen- utbildning samt inom har utökats. I den överenskommelse som slöts om stöd för bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården enades regeringen och SKL om att öronmärka för att ge möjlighet till specialistutbildning av sjuk- sköterskor. Regeringen bjöd in till dialogmöten om kompetensförsörjning med de mest centrala aktörerna inom hälso- och sjuk- vårdsområdet. och Universitets- kanslersämbetet har tillsammans i uppdrag att analysera och föreslå hur samverkansarenor på nationell och regional nivå mellan aktörer med ansvar för kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården kan utvecklas långsiktigt. Myndigheterna har anordnat en nationell kon- kring frågorna. Förstärkning av förlossningsvården och vården som rör kvinnors hälsa Situationen inom förlossningsvården har länge visat tecken på ett allt mer ansträngt läge. Det är en prioriterad fråga för regeringen att alla kvinnor får en trygg och säker förlossning. Regeringen har därför i syfte att stärka förloss- ningsvården på såväl kort som lång sikt under innevarande mandatperiod inlett en satsning på förlossningsvården och kvinnors hälsa. Sats- ningen varar och beräknas omfatta . En del av satsningen har inriktning på primär- vården med fokus på kvinnors hälsa. Huvud- delen av medlen fördelas till landstingen inom ramen för överenskommelser mellan staten och SKL med syftet att genomföra de insatser som effektivast stärker mödravården, förlossnings- vården och kvinnors hälsa. En särskilt prioriterad insats som lyfts fram i båda överenskommel- serna är att stärka bemanningen i förlossnings- vården. Regeringen har även anslagit medel för ut- byggnad av antalet utbildningsplatser inom vissa högskoleutbildningar där det bedöms råda brist, däribland 250 nybörjarplatser på barnmorske- utbildningen . Överenskommelse om ökad tillgänglighet och jämlikhet i förlossningsvården och stärkta insatser för kvinnors hälsa Regeringen och SKL ingick en treårig överenskommelse om ökad tillgänglighet och jämlikhet i förlossningsvården och för- stärkta insatser för kvinnors hälsa, avseende 2017-2019. Med anledning av den satsning på förloss- ningsvården som gjordes i propositionen Vår- ändringsbudget ingick staten och SKL en tilläggsöverenskommelse om fördelning av den förstärkning på som beslutades av . Av de beslutade har 300 mil- joner kronor betalats ut och de rester- ande ska betalas ut . Landstingens och SKL:s redovisningar om hur medlen har använts visar att landstingen vidtar åtgärder inom vad som identifierats som viktiga förbättringsområden av aktörer på området och att cirka hälften av medlen från överens- kommelsen har använts till bemanning inom förlossningsvården, i huvudsak till anställning av barnmorskor. Enligt landstingens redovisningar har bl.a. cirka 124 barnmorsketjänster och 60 sjuksköter- skor tillsatts med medel från överenskommelsen. Avseende kompetensbehov bedömde de flesta landstingen att de behöver öka kompetensnivån kring allvarliga bristningar vid förlossning samt mer tid för handledning och kompetensöver- föring. I primärvården anställdes företrädesvis barn- morskor, men även läkare, sjuksköterskor, die- tister, undersköterskor, kuratorer och annan personal har anställts. SKL:s redovisning av insatser inom screening av cervixcancer och bäckenrehabilitering Ett nationellt vårdprogram för cervixcancer och konsekvenser av införande av rekommendationer gällande screening har ut- arbetats och fastställdes av Regionala cancer- centrum (RCC) i samverkan . Riktade utbildningsinsatser som gäller olika screeningverksamheter behöver genomföras. En särskild utmaning är att landstingens befintliga it-stöd för uppföljning och kontroll av kvinnor som tidigare haft avvikande svar eller cellför- ändringar inte är möjligt att genomföra i ett annat landsting än det där individen är folk- bokförd. Förutsättningarna för att rehabilitera patienter med funktionella besvär efter cancer i bäckenet är mycket olika över landet. har det pågående arbetet med bäckenrehabilite- ring koncentrerats till regionala utvecklings- projekt och erfarenhetsutbyte samt genom- gångar av nationella vårdprogram. Uppdrag om förlossningsvården och kvinnors hälsa förlängs uppdrag om förlossningsvården och hälso- och sjukvård som rör kvinnors hälsa har förlängts . Myndigheten har redovisat flera delupp- drag, bl.a. gällande kvinnans socioekonomiska faktorers betydelse i förlossningsvården samt kvaliteten på eftervård efter förlossning. Av ekonomiska faktorers påverkan på kvinnors och barns hälsa efter förlossning (2016), framgår att utfallet av förlossningen, dvs. hur förlossningen blir med avseende på kvinnans och barnets hälsa, blir sämre om kvinnan har kort utbildning, är asylsökande eller är född i söder om . vård (öppna jämförelser) visar på en försämring för flera viktiga indikatorer inom för- lossningsvården. redovisade att det finns brister och behov av förändringar i vården efter förlossning såväl på sjukhuset som efter hemgång från sjukhuset. anser vidare att det behövs mer kunskap och utbildning för personalen i hela vårdkedjan samt organisatoriska förändringar i landstingen. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har i uppdrag att till 2020 följa upp och analysera regeringens satsningar på kvinnors hälsa inklusive införandet av avgiftsfri mammografi till kvinnor mellan och införandet av kostnadsfria preventivmedel till unga . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Regeringens insatser för en mer jämlik cancervård har i ett internationellt perspektiv en cancervård med medicinskt hög kvalitet. Inom många cancerdiagnoser finns en hög överlevnad såväl för kvinnor som för män, och den har ökat . I diagram 3.14 nedan visas den relativa femårsöverlevnaden för olika cancerformer . Kvinnor har i genom- snitt högre relativ femårsöverlevnad jämfört med män. Folkhälsans utveckling beskrivs mer i detalj i avsnitt 4 Folkhälsopolitik. Diagram 3.14 Relativ femårsöverlevnad i alla former av cancer 1994–2014 Anm: Hud-, bröst- och prostatacancer ingår inte eftersom indikatorn blir mer rättvisande om dessa cancerformer inte ingår. Källa: (och ). har arbetet med att utveckla cancer- vården bedrivits utifrån den nationella cancer- strategin (SOU 2009:11). Med utgångspunkt i cancerstrategin har regeringen genomfört ett brett rådslag för framtidens cancervård med bl.a. patientorgani- sationer, professioner och andra experter. De kommentarer och förslag som lämnas kommer tjäna som underlag för en långsiktig inriktning på regeringens politik kring cancervården. Regeringen har avsatt medel för uppbyggnaden av regionala cancercentrum (RCC). har i sin uppföljning konstaterat att satsningen varit framgångsrik och att den har genomförts på gedigen grund med tydlighet, helhetssyn och processtyrning. I de årliga överenskommelserna med SKL in- om cancerområdet har regeringen gett stöd till olika insatser såsom att uppdatera och fastställa nya nationella vårdprogram. Arbetet med natio- nell nivåstrukturering av cancervården har även gett resultat och följs nu upp. En översyn av kompetensförsörjningen inom barncancervården P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 har genomförts av RCC och en rad möjliga åtgärder har identifierats för att möta de utmaningar som finns. Regeringen har även gett stöd till insatser för rehabilitering vid cancer i bäckenet samt vidtagit åtgärder kring nya rekommendationer för screening för livmoder- halscancer. I överenskommelserna med SKL 2016 och 2017 har regeringen gett stöd till arbetet med att utveckla en elektronisk vårdplan. Regeringen gav Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att ta fram ett underlag för att öka kunskapen om hur cancerläkemedel införs, används och följs upp. Regeringen ger också stöd till RCC för att utveckla uppföljningen via register av cancer- läkemedel. Regeringen ingick ett samarbets- avtal med om cancerforskning. För att skapa en bättre cancervård är cancerforskning av stor betydelse och samarbete mellan länder inom olika områden kan bidra till en positiv utveck- ling. Regeringens satsning på standardiserade vårdförlopp i cancervården ger resultat De senaste årens uppföljningar av cancervårdens tillgänglighet har visat att väntetiderna är långa och att de regionala skillnaderna är stora. Rege- ringens satsar därför 2015–018 för att korta väntetiderna i cancer- vården. Regeringen och SKL har 2015–2017 enats om årliga överenskommelser som syftar till att förbättra tillgängligheten inom cancervården genom att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna. Den viktigaste åtgärden för att nå målet är att fortsätta arbetet med att införa ett gemensamt nationellt system med standardiserade vård- förlopp (SVF). Samtliga landsting har beslutat att införa SVF inom cancervården. Det är möjligt för varje landsting att följa ledtid från välgrundad misstanke om cancer till start av behandling för respektive infört vårdförlopp. har SVF för 28 diagnoser tagits fram. Tidiga data visar att väntetiderna har kortats för flera cancersjukdomar inom ramen för SVF- satsningen. Som exempel kan nämnas akut myeloisk leukemi, huvud- och halscancer samt prostatacancer. Ökad samordning och samverkan inom e-hälsoområdet ligger i framkant när det gäller att an- vända it-stöd i det dagliga arbetet inom hälso- och sjukvården. Som exempel hanteras 98 pro- cent av alla läkemedelsrecept elektroniskt . Digitaliseringen av vård och omsorg i halkar dock efter i internationella jämförelser ur ett annat perspektiv, interoperabilitet, dvs. för- mågan för olika system och verksamheter att samverka och utbyta information med bibe- hållen mening. Regeringen och SKL har ingått en överenskommelse om en handlingsplan för samverkan vid genomförande av Vision e-hälsa 2025. Handlingsplanen operationaliserar vision- en genom att peka ut tre prioriterade insats- områden som staten, SKL och huvudmännen gemensamt ska arbeta med. Insatsområdena är regelverk, enhetligare begreppsanvändning och standarder. De prioriterade insatsområdena är valda utifrån att bl.a. öka graden av interope- rabilitet i vårdens och omsorgens it-stöd med syfte att bättre kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter. Även regeringens samordnare för life science och dess referensgrupp arbetar med dessa frågor. Handlingsplanen fastslår också en gemensam styr- och samverkansorganisation för e-hälso- frågor. har anordnat en rad informationstillfällen för olika målgrupper för att kommunicera om arbetet som pågår med Vision e-hälsa 2025. (Se även avsnitt 6 Politik för sociala tjänster). E-hälsofrågorna kopplar även an till arbetet inom den övergripande politiken för digitalise- ringen av det offentliga med strategin för en digitalt samverkande statsförvaltning och till digitaliseringspolitikens strategi – För ett håll- bart digitaliserat . Planer för tydlig och långsiktig utveckling på e-hälsoområdet presenterade en plan för långsiktig utveckling av strukturerad dokumentation. Inom standardiseringsområdet och inom ramen för regeringens strategiska samverkansprogram för Life science har i uppdrag att i samverkan med E–hälsomyndig- heten utarbeta en långsiktig plan rörande hantering av ett tidigare framtaget ramverk av öppna internationella standarder. 35Ökad patientmedverkan i tvångsvårdenEfter förslag från regeringen har beslutat om lagändringar för att skapa bättre förutsättningar för patienter att vara delaktiga i vård som ges med stöd av lagen om psykiatrisk tvångsvård, förkortad LPT, samt lagen om rättspsykiatrisk vård. Lagändringarna innebär bl.a. att inom den öppna tvångsvården ska en samordnad vårdplan så långt det är möjligt utformas i samråd med patienten och, om detPsykiatrin och tvångsvårdenUnder åren 2014–2017 har regeringen bedrivit ett arbete med att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. Det övergripande syftet har varit att bidra till utvecklingen av en mer socialt och ekonomiskt hållbar hälso- och sjukvård. Insatser har genomförts för att stärka vårdens förutsättningar att arbeta på ett mer patientcentrerat sätt, att erbjuda vård och behandling som bygger på bästa tillgängliga kun- skap och att förebygga utvecklingen av kroniska sjukdomar.För att stödja utvecklingen av en mer kun-skapsbaserad vård har regeringen ingått en över- Personer med psykisk ohälsa har inte sällan en enskommelse med SKL om insatser för att sämre fysisk hälsa och kortare livslängd jämfört förbättra vården för personer med kroniska sjuk- med befolkningen som helhet. Särskilt tydliga är domar. I överenskommelsen ingår flera insatser skillnaderna hos personer med allvarlig eller för att främja en mer samordnad spridning och komplicerad psykiatrisk problematik. Rege- tillämpning av nationella kunskapsstöd. Till- ringen beräknar att satsa sammans med landstingen har SKL bl.a. arbetat 2016–2019 för insatser som syftar till att med att etablera så kallade programråd inom främja psykisk hälsa och förebygga psykisk olika områden, t.ex. astma/KOL, barns och ohälsa. Övriga insatser inom området psykisk ungas psykiska hälsa samt primärvård. Program- hälsa beskrivs i avsnitt 4 Folkhälsopolitik.råden ska bl.a. bidra till en mer kunskapsbaserad och jämlik hälso- och sjukvård.Inom ramen för överenskommelsen har SKL även utvecklat ett kliniskt kunskapsstöd för pri- märvården tillsammans med landstingen och behandlingsrekommendationer för ett stort antal kroniska sjukdomar har tillgängliggjorts. Därtill har det skapats en organisation för att SKL och landstingen långsiktigt ska kunna förvalta och utveckla rekommendationerna. Arbetet inom ramen för överenskommelsen har bidragit tillRegeringen förbättrar vården för personer med kroniska sjukdomaroch utgör delar i den nationella handlingsplanen för att långsiktigt stärka och samordna lands- tingens arbete med kunskapsstöd.Vidare har genomfört flera in- satser för att främja en mer kunskapsbaserad vård. har bl.a. utarbetat nya natio- nella riktlinjer för vård vid flera kroniska sjuk- domar, så som psoriasis och epilepsi.För att stödja utvecklingen av en mer patient- centrerad vård har SKL, inom ramen för över- enskommelsen med regeringen, bedrivit ett innovationsarbete för att utveckla nya arbetssätt i primärvården med utgångspunkt i patienternas behov och förutsättningar. har även genomfört insatser för att sprida relevanta vägledningar om ett gott bemötande i hälso- och sjukvården.En central del i regeringens arbete med att förbättra vården för personer med kroniska sjuk- domar är också att förebygga de kroniska sjuk- domar som kan förebyggas. har fått i uppdrag att tillsammans med professionens organisationer stödja genomförandet av sjuk- domsförebyggande metoder i hälso- och sjuk- vården.