prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Diagram 4.5 Genomsnittlig vanligen och faktiskt arbetad tid (15–) Vanligen arbetad tid för anställda Faktiskt arbetad tid för anställda Källa: (). Av samtliga anställda kvinnor arbetade deltid , jämfört med av samtliga anställda män (se diagram 4.6). Andelen deltidsarbetande kvinnor var 2016 lägre jämfört med medan andelen deltidsarbetande män var högre jämfört med . Totalt sett har det skett en minskning av andelen deltidsanställda med . Diagram 4.6 Deltidsarbete (15–) Andel deltidsarbetande i procent av samtliga anställda Anm: Deltidsarbete definieras som arbete upp till och med . Källa: (): Kvinnor har i större omfattning än män tidsbe- gränsade anställningar (se diagram 4.7). Skillna- den mellan kvinnor och män har minskat succes- sivt och var mindre 2016 i jämfö- relse med 2007. Diagram 4.7 Tidsbegränsad anställning (15–) Andel anställda som har tidsbegränsad anställning i procent av samtliga anställda Källa: (). Antalet mål som kom in till Arbetsdomstolen 2016 var lägre än föregående år (se tabell 4.3). av målen var s.k. A-mål (mål i vilken talan väcks direkt hos Arbetsdomstolen) vilket är en minskning . Antalet avgjorda mål minskade något jämfört med , men ligger dock på samma nivå som 2013 och . Även antalet inneliggande mål har fortsatt att minska. Tabell 4.3 Målstatistik för Arbetsdomstolen Antal domar och särskilt Källa: Arbetsdomstolen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 lämnade regeringen över proposit- ionen Genomförande av sjöfolksdirektivet till (prop. 2016/17:120). antog lagförslagen i enlighet med propositionen . Lagändringarna träder i kraft den 1 okto- ber 2017. Genomströmningstiderna (handläggningsti- derna) är av stor betydelse för att bedöma om arbetsrättsliga tvister avgörs inom rimlig tid. Beräknat som månatlig mediantid för avgjorda mål var genomströmningstiderna för såväl A-mål som B-mål (mål som först har prövats i tingsrätt och sedan överklagats till Arbetsdomstolen) relativt –2016 (se tabell 4.4). Tabell 4.4 Genomströmningstider för mål vid Antal månader (medianvärde) A-mål avgjorda efter dom eller B-mål avgjorda efter dom eller Källa: Arbetsdomstolen. Genomförande av direktiv om intjänande och bevarande av tjänstepension gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur och rådets direktiv /50/EU om minimikrav för ökad rörlighet mellan medlemsstaterna för arbetstagare genom förbättrade villkor för intjä- nande och bevarande av kompletterande pens- ionsrättigheter ska genomföras i svensk rätt (dir. 2015:45). överlämnade utred- ningen betänkandet Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension (SOU 2016:51). Betänkandet har remitterats. Ärendet bereds inom . överlämnade regeringen propo- sitionen Nya utstationeringsregler (prop. 2016/17:107) till . antog förslagen i enlighet med propositionen . Lag- och förordningsändringarna trädde i kraft . Med de nya utstationeringsreglerna har genomfört och rådets direktiv /67/EU om tillämpning av direktiv /71/EG om utstationering av arbets- tagare i samband med tillhandahållande av tjäns- ter och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen). Överträdelseärende för sent genomförande av tillämpningsdirektivet av utstationeringsdirektivet och ändring av IMI-förordningen inledde kommissionen en pro- cess mot om sent genomförande av och rådets direktiv /67/EU om tillämpning av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informat- ionssystemet för den inre marknaden (IMI-för- ordningen). Direktivet skulle ha varit genomfört i svensk rätt . Information om genomförande av direktivet i har delgetts kommissionen . beslutade kommissionen att av- skriva överträdelseärendet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Ett entreprenörsansvar i bygg- och anläggningsbranschen En promemoria om ett entreprenörsansvar i bygg- och anläggningsbranschen (Ds 2017:30) har tagits fram inom . Prome- innehåller förslag om att införa ett entre- prenörsansvar i bygg- och anläggningsbranschen. Entreprenörsansvaret föreslås gälla för såväl utstationerade arbetstagare som för arbetstagare som är anställda i . Promemorian har remitterats. 2019 ska utredaren redovisa återstående delar av uppdraget. lämnade kommittén för nya arbets- tids- och semesterregler sitt slutbetänkande. Betänkandet Semesterlagen och övriga ledig- hetslagar – översyn och förenklingar (SOU 2003:54) har blivit inaktuellt och kan nu inte ligga till grund för lagändringar. Direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare Översyn av rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden presenterade kommissionen ett paket av åtgärder för att öka kvinnors arbets- kraftsdeltagande och möjligheter för föräldrar och andra arbetstagare med omsorgsansvar att bättre förena arbetsliv med privatliv, däribland ett förslag till direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /18/EU (Faktapromemoria 2016/17:FPM88). Åtgärderna är kopplade till den europeiska pelaren om sociala rättigheter. Förhandlingar om förslaget till direktiv pågår inom EU. Regeringen har bedrivit ett aktivt påverkansar- bete på EU-nivå i syfte att få till stånd en revide- ring av och rådets direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. För- handlingarna om utstationeringsdirektivet pågår i ministerrådets rådsarbetsgrupp för sociala frå- gor . Utredningen för hållbart arbetsliv över tid gav regeringen en särskild utredare i uppdrag (dir. 2017:56) att utreda arbetstidsfrå- gor för ett hållbart arbetsliv. Utredaren ska bl.a. se över arbetstagares möjlighet till utveckling och omställning under arbetslivet genom ett alterneringsår. Delar av uppdraget ska redovisas . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att överväga vissa ändringar i rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden, un- dantaget sympatiåtgärder och indrivningsblock- ader (dir. 2017:70). Uppdraget ska redovisas . överlämnades betänkandet Regis- terutdrag i arbetslivet (SOU 2014:48) till rege- ringen. Förslaget har remitterats. Ärendet bereds inom . En promemoria om utstationering och vägtrans- porter (Ds 2017:22) har tagits fram inom . Promemorian innehåller förslag till ändringar i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare. Ändringarna syftar till att förtydliga regelverkets tillämplighet på vägtrans- porter samt förbättra tillsyn och regelefterlev- nad. I promemorian läggs även ett antal förslag till ett förändrat regelverk angående anmälnings- skyldighet vid utstationering. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Promemo- rian har remitterats. Ärendet bereds för närva- rande inom . Åtgärder för ett längre arbetsliv Pensionsgruppen, med företrädare för de sex partier som står bakom pensionsöverenskom- melsen, är överens om att åtgärder behöver vid- tas för att åstadkomma ett längre arbetsliv. Det inbegriper att överväga höjda åldersgränser, bl.a. åldergränsen för rätten att kvarstå i anställning i lagen (1982:80) om anställningsskydd men även åtgärder som gör det möjligt för fler att arbeta längre. Eftersom ett sådant arbete påtagligt berör arbetsmarknadens parter har ett omfattande samråd skett med parterna, vilket har resulterat i en gemensam avsiktsförklaring (S2016/01389/SF) om processen för ett längre arbetsliv. Vilka åtgärder som bör vidtas och när övervägs nu inom ramen för Pensionsgruppens arbete. konvention om anständiga arbetsvillkor för hushållsarbetare En promemoria (Ds 2017:10) har tagits fram inom med förslag om att ska ratificera konvention (nr 189) om anständiga arbetsvillkor för hushållsarbetare samt beakta tillhörande rekommendation (nr 201). Vidare föreslås ändringar i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. Förslaget innebär ett krav på arbetsgivaren om att lämna skriftlig information till arbetstagaren om alla villkor som är av väsentlig betydelse för anställningsavtalet eller anställningsförhållandet. Promemorian har remitterats. Ärendet bereds inom . rekommendation om övergången från den informella till den formella ekonomin Regeringen lämnade en skri- velse (skr. 2016/17:71) till om rekommendation om övergång från den infor- mella till den formella ekonomin (nr 204). Rege- ringen gjorde bedömningen att uppfyller rekommendationens krav. delade regeringens bedömning (bet. 2016/17:AU8, rskr. 2016/17:178). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 föreslog regeringen i proposit- ionen protokoll och rekommendation till konvention om tvångsarbete (prop. 2016/17:93) till att godkänna proto- kollet till konvention (nr 29) om tvångs- arbete. beslutade i enlighet med propositionen och godkände proto- koll till konvention (nr 29) om tvångsarbete (bet. 2016/17:AU12, rskr. 2016/17:240). högsta beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, möttes där i sedvanlig ordning företräddes av en trepartsdelegation. valde en styrelse för den kommande treårsperioden där bland andra valdes in på en ersät- tarplats. Konferensen beslutade dessutom att upphäva fyra och dra tillbaka två konvent- ioner. Vidare antogs rekommendationen om sysselsättning och anständigt arbete för fred och motståndskraft (nr 205) som ersätter en äldre konvention. antog två resolutioner, en om arbetskraftsmigration och en om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet. Slutligen beslutades om verksamhetsplan och budget – 2019. Avtalsrörelsen var omfattande och täckte in en större del av den svenska arbetsmarknaden. tecknades ca 500 nya kollektivavtal om löner och allmänna villkor, de flesta av dem ettåriga avtal. Avtalen omfattade ca 2,7 miljoner anställda. Omfattningen av varsel, stridsåtgärder och medlingsärenden i förbundsförhandlingarna påminner om förhållandena som var det närmast föregående större avtalsåret. kom industrins parter överens om ett treårigt avtal som kom att bli vägledande för flera andra avtal som förhandlats fram . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 utsåg särskilda medlare i 27 avtalstvister mellan förbundsparter. Vissa av tvisterna kunde lägga samman inom ramen för ett och samma med- lingsuppdrag. Av ca 500 avtalsförhandlingar lades varsel i 24 fall i vilka utsåg medlare. Därtill tillsattes medlare i ytterli- gare tre fall på gemensam begäran av parterna. Ett ytterligare varsel lades också på ett avtalsom- råde inom industrin, där parterna har en egen medlingsordning. Tabell 4.5 Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där har förordnat medlare Då antalet medlingsärenden ökade under avtals- ökade också kostnaden för medlings- verksamheten. Totalt uppgick kostnaden i form av arvoden till utsedda medlare till , vilket kan jämföras med 2015 och 2014. , som också var ett större avtalsår, uppgick kostnaden till ungefär samma nivå som . Antalet nya inkomna lokala medlingsärenden uppgick till 19 , vilket kan jämföras med 30 för året innan. I samtliga ärenden förelåg också varsel om stridsåtgärder. Varsel utfärdades i elva avtalstvister och därtill tillkom ett varsel som lades 2015. I två av dessa tvister verkställdes stridsåtgärder. Inom den lokala medlingsverksamheten handläggs i första hand tvister där den fackliga organisationen kräver att ett företag ska träffa kollektivavtal. Uppskatt- ningsvis har ca 14 000 kollektivavtalsanslutningar ägt rum , vilket är på samma nivå som 2015. Totalt förlorades på grund av konflikter på arbetsmarknaden (se tabell 4.6). Av dessa förlorades 10 079 i samband med förbundsförhandlingar. I en tvist med internationell bakgrund kan uppskattas att förlorades. I lokala tvister har under året förlorats , samtliga i Svenska Hamnarbetarförbundets tvist med bolaget . Den enskilt största konflikten mätt i förlorade arbetsdagar var tvis- ten om ett nytt byggavtal. Tabell 4.6 Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt har inga uppgifter om de ekonomiska konsekvenserna för direkt eller indirekt berörda företag till följd av förlorade arbetsdagar på grund av arbetsnedläggelser . Redan varsel om stridsåtgärder kan få eko- nomiska konsekvenser för berörda företag. Likaså kan vidtagna stridsåtgärder få konsekven- ser för tredje man. Exempel på detta är pilot- strejken inom flygsektorn och konflikten inom skärgårdstrafiken, vilket påverkade resenärerna genom inställda avgångar och turer, eller glesare trafik. Löne- och reallöneutvecklingen för hela arbetsmarknaden Löneutvecklingen uppgick till för hela ekonomin, vilket är samma nivå som . De avtalsmässiga löneökningarna har beräknats till i de centrala avtalen vilket också är samma nivå som året innan. Avvikelserna mellan de faktiska löneökning- arna och de avtalsmässiga höjningarna kan vissa år vara stora, exempelvis med anledning av en förändrad sammansättning av arbetskraften eller variationer i olika rörliga tillägg. En bidragande orsak är det byte som sker av vilka företag som ingår i undersökningen. Tabell 4.7 Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden Procentuell förändring från föregående år I diagram 4.8 redovisas nominell och real löneut- veckling för samtliga anställda i , samt prisutvecklingen enligt konsumentprisindex (KPI). nerna i genomsnitt stigit , eller sammanlagt . bedöms lönerna ha ökat med i nominella termer. Eftersom konsumentpriserna enligt KPI ökade innebär det att reallönerna ökade . Diagram 4.8 Nominell och real löneutveckling i procent Procentuell förändring från föregående år Anm: Reallön är nominell timlöneökning enligt konjunkturlönestatistiken deflaterad med konsumentprisindex (KPI). Källor: och . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 gentemot dollarn och euron, vilket i viss utsträckning har underlättat industrins konkur- rensförmåga. Att exporttillväxt har varit dämpad beror inte på att har tappat exportandelar, utan snarare på svag global efterfrågan. Diagram 4.9 Utvecklingen av arbetskraftskostnader i näringslivet Procentuell förändring från föregående år Ett lands konkurrenskraft beror till stor del på hur arbetskraftkostnaderna utvecklas i förhål- lande till andra länder. Arbetskraftkostnaden för en anställd person i innehåller all form av lön samt lagstadgade och avtalsreglerade arbets- givaravgifter. För perioden –2016 var ökningstakten i det svenska näringslivet i genomsnitt , vilket kan jämföras i och inom euro- området . ökade arbetskraftskostnaderna i vilket kan jämföras i och i euroområ- det. Siffrorna för 2015 och 2016 drogs emellertid upp av en tillfällig effekt, eftersom nedsättningen av socialavgifterna för unga fasa- des ut . Konkurrenskraften kan upprätthållas även om arbetskraftskostnaderna är högre än i omvärlden förutsatt att produktiviteten är hög eller växel- kursen är svag. –2013 gynnade ingen av dessa faktorer den svenska konkurrens- kraften, vilket medförde att exportandelarna föll. har emellertid kronan åter försvagats Löneskillnaden mellan kvinnor och män Löneskillnaden mellan kvinnor och män forts- ätter att minska. En jämförelse av kvinnors och mäns genomsnittliga löner för hela arbetsmark- naden visar att kvinnor hade av mäns lön, dvs. en löneskillnad på . Det är en minskning av skillnaden jämfört med . Den enskilt viktigaste förklaringen till löneskillnaden är att kvinnor och män arbetar inom olika yrken och dessa yrken har olika lönelägen. Om man med hjälp av standardvägning tar hänsyn till skillnader i yrke, sektor, ålder, utbild- ning och arbetstid är kvinnors lön i genomsnitt av mäns, dvs. en löneskillnad på för hela arbetsmarknaden som är oför- klarad. Det är en minskning med 0,1 procenten- heter jämfört med året innan. minskade löneskillnaden med 2,3 procen- tenheter. Den största oförklarade löneskillnaden, , finns bland tjänstemän i privat sektor (se även utg.omr. 2, avsnitt 7 avseende kvinnors och mäns lön inom staten). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 4.10 Löneskillnader mellan kvinnor och män sektorsvis efter standardvägning Kvinnor har lägre lön än män men arbetar också färre timmar. Skillnaden i löneinkomster mellan kvinnor och män är därmed större än löneskill- naden. Det finns två huvudorsaker till att kvin- nor arbetar färre timmar än män. Dels att kvin- nor i större utsträckning arbetar deltid, dels att de i större utsträckning är frånvarande från arbetet. Det senare är delvis en följd av hur man delar upp oavlönat arbete inom familjen. Något entydligt orsakssamband mellan arbetade timmar och löneskillnad verkar inte finnas även om analys tyder på en sådan effekt. har inför och under avtalsrö- relsen 2016, som en del i uppdraget att verka för en väl fungerande lönebildning, bedrivit en omfattande analys- och informationsverksam- het. Ett trettiotal möten har anordnats med olika partsorganisationer för att uppmärksamma parterna på de samhällsekonomiska förutsätt- ningarna samt vikten av den konkurrensutsatta sektorns lönenormerande roll. Myndigheten har även anordnat sammanlagt 13 konferenser och seminarier med olika teman för medlare, ekonomer, statistiker, massmedia och represen- tanter från myndigheter, forskarvärlden och affärsbankerna. Som en ytterligare del i informationsarbetet publicerar två rapporter. På myndighetens webbplats görs ytterligare informationsinsatser. För att uppnå goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män krävs långsiktiga åtgärder från såväl staten som arbetsmarknadens parter. Regeringen gör den samlade bedömningen att åtgärderna på området bidrar till att uppnå målet. Arbetet inom detta område bidrar även till genomförande av mål 8 i Agenda . Den svenska arbetsmarknadsmodellen bidrar till en väl fungerande arbetsmarknad och är en förutsättning för att nå målet för arbetslivspoli- tiken. Modellen bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter. Statens roll är att bidra till ett ändamålsenligt regelverk och andra styrmedel för att säkra goda arbetsvillkor och underlätta tillkomsten av nya jobb, som förutsättningar skapas för arbetsmarknadens parter att i kollektivavtal ta ansvar för villkorens närmare utformning. Rege- ringen har tagit fram ny lagstiftning för att bidra till ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen har även skapat nya former för samverkan med arbetsmark- nadens parter för att bidra till ett hållbart arbets- liv, bl.a. genom att inrätta ett dialogforum om arbetsmiljöfrågor. Regeringens mål är en arbetsmiljö som förebyg- ger ohälsa, olycksfall och motverkar att männi- skor utestängs från arbetet. Ett viktigt steg i det långsiktiga arbetet är regeringens arbetsmiljö- strategi. Strategin har bidragit till att lägga en grund för en strategisk och enhetlig arbetsmiljö- politik. En del av strategin har varit att inrätta ett dialogforum för att löpande diskutera redan pågående, planerade och framtida åtgärder inom området med arbetsmarknadens parter. På EU- nivå utgör kommissionens meddelande om arbetsmiljö en utgångspunkt för ett fortsatt strategiskt arbete med arbetsmiljöfrågorna. Utredningen om arbetsmiljöregler har gett regeringen ett beslutsunderlag för eventuella åtgärder och regeländringar på arbetsmiljöom- rådet (SOU 2017:24). En av utmaningarna i arbetsmiljöarbetet är att motverka osund konkurrens. Regeringen har förstärkt tillsynsverksamhet för detta arbete. samverkar med andra myndigheter i sitt uppdrag mot osund konkurrens. möjligheten att stoppa aktörer som bryter mot arbetsmiljölagstiftningen och andra regelverk. Samverkan bidrar även till arbetet med ordning och reda på arbetsmarknaden och till att bibe- hålla samhällets tillit till staten och dess myndig- heter. Arbetsmiljörelaterade problem kopplade till stress och psykisk ohälsa har ökat vid sidan av mer traditionella fysiska arbetsmiljöproblemen. Det är vanligare med stress och psykiska påfrestningar i arbetet bland kvinnor medan män är överrepresenterade i statistiken över arbetsre- laterade olyckor och dödsolyckor. Det är främst ohälsan på grund av organisatoriska och sociala faktorer i arbetsmiljön som ökar. Arbetsmiljö- verkets nya föreskift om organisatorisk och social arbetsmiljö är ett viktigt verktyg för att förebygga ohälsa och olycksfall. Den nya före- skriften bidrar även till att uppnå målet om en jämställd hälsa. Exempelvis görs tre av fyra anmälningar om arbetssjukdom med sociala och organisatoriska orsaker av kvinnor. Den nya föreskriften bidrar också till att uppnå målet om en låg och stabil sjukfrånvaro (se även utg.omr. 10 avsnitt 3). För att förebygga arbetsrelaterad ohälsa och arbetsolyckor behövs det en fördjupad förståelse om sambanden mellan arbetsmiljö och hälsa. För att öka kunskapen på området har regeringen förstärkt arbetslivforskningen. Arbetsmiljöver- kets två rapporter, Kvinnors arbetsmiljö och Genusperspektiv på olycksfall och dödsolyckor i arbetslivet, har bidragit till att fylla de kun- skapsluckor som finns om skillnader mellan kvinnor och mäns arbetsmiljöproblem. En ökad förståelse för skillnaderna bidrar till att uppnå målen om lika arbetsvillkor och god hälsa för kvinnor och män. lades ner saknas en organisation med nationellt ansvar för att samla och sprida kunskap om arbetsmiljö. Det har även saknats svensk repre- sentation och en naturlig svensk kontaktpunkt i flera internationella organ för arbetsmiljö. De flesta länder som är jämförbara med har starka nationella arbetsmiljömyndigheter med bas i forskningen. Om ska vara fram- gångsrikt på arbetsmiljöområdet behöver den internationella samverkan med inriktning på arbetsmiljöfrågor förstärkas. Kunskap om arbetsmiljö måste bli både mer tillgänglig och användbar i det praktiska arbets- miljöarbetet. Arbetet med nyttiggörande av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 forskningsbaserad kunskap bidrar till att utveckla arbetsmiljöarbetet för både individer och verksamheter. Regeringens mål är en arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. De insatser som har gjorts inom ramen för arbetsrättsområ- det har bidragit till målet. Regeringen värnar aktivt den svenska arbets- marknadsmodellen och verkar för ordning och reda på arbetsmarknaden. Insatserna på arbets- rättsområdet är främst kopplade till förhand- lings- och lagstiftningsarbete. Lagstiftning är ett centralt verktyg för att skapa förutsägbarhet och trygghet inom det arbetsrättsliga området. Möjligheterna till avsteg genom kollektivavtal skapar vidare flexibilitet och är en viktig del av den svenska modellen. De nya utstationeringsreglerna bidrar till att värna och utveckla den svenska arbetsmark- nadsmodellen. Bland annat har möjligheterna att träffa kollektivavtal som reglerar villkoren för utstationerade arbetstagare utvidgats. Förslag för att förtydliga regelverkets tillämplighet vad gäller utstationering och vägtransporter har tagits fram. Förslag om att införa ett entreprenörsan- svar som ska gälla för såväl utstationerade arbetstagare som för svenska arbetstagare i bygg- och anläggningsbranschen har likaså tagits fram. Arbetet för likabehandling mellan utstationerade och inhemska arbetstagare bidrar till att uppnå målet om goda arbetsvillkor. Det behövs ett fortsatt långsiktigt arbete för att stärka grundläggande rättigheter och kollek- tivavtalens ställning på EU-nivå. har regeringen fortsatt förhandlingsarbetet med att få till en ändring av utstationeringsdirektivet. Ändringarna i utstationeringsdirektivet syftar till att skapa mer likabehandling mellan utstation- erade och inhemska arbetstagare, med respekt för den fria rörligheten. Arbetslivspolitiken ska skapa goda arbetsvill- kor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. har kvinnor i större omfattning än män tidsbegränsade anställningar. Andelen kvinnor som arbetar deltid är också mycket större än andelen deltidsarbetande män. Även om skillnaden mellan kvinnor och män minskar bidrar skillnaderna till att kvin- nor har sämre ekonomiska förutsättningar än 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14