prop · H40376 · 2017-01-25 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: I nuvarande bestämmelser om redovisning för premiepensionsverksamhet görs omfattande hänvisningar till lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag, som i sin tur hänvisar i stora delar till årsredovisningslagen (1995:1554). Dessa bestämmelser bör föras över till den nya lagen, med undantag för reglerna om balansräkningens uppställningsform (se nedan). har i sitt regleringsbrev undantagits från värderingsreglerna för placeringstillgångar och skulder och från reglerna om hur balansräkningen ska ställas upp, genom att premiepensionsverksamheten ska redovisas i ett särskilt avsnitt. redovisar därför placeringstillgångar och skulder under egna rubriker i balansräkningen med underindelning i poster anpassade till verksamheten. har (dnr 3.3.1-720/2014) beslutat att , med undantag från föreskrifterna till 4 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag, får använda rubriker och ordningsföljd för poster som avviker från balansräkningens föreskrivna uppställningsform för placeringstillgångar och skulder som rör premiepensionsverksamheten och vissa andra försäkringar. I beslutet anges att rubrikerna och posterna ska vara anpassade till vad som är lämpligt med hänsyn till bestämmelserna i lagen om årsredovisning i försäkringsföretag. Det bör därför av redovisningsbestämmelserna i den nya lagen framgå att inte är bunden av balansräkningens föreskrivna uppställningsform för premiepensionsverksamheten. Som Lagrådet påpekat framgår det redan av avgränsningen, om att det endast är reglerna om resultaträkning i 3 kap. lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag som ska tillämpas, att inte är bunden av balansräkningens föreskrivna uppställningsform. Även om bestämmelserna om balansräkning och särskilt bestämmelsen om balansräkningens föreskrivna uppställningsform återfinns i 3 kap. lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag omnämns balansräkning också i 2 kap. i den lagen. Vad som där sägs om balansräkning bedöms inte ha någon bäring på premiepensionsverksamhet varför det bör tydliggöras i lagen att vad som där sägs om balansräkning inte ska tillämpas. Regeringens förslag: försäkringsverksamhet i premiepensionssystemet ska även fortsättningsvis stå under tillsyn av . ska med avgifter bidra till att täcka kostnaderna för verksamhet. Bestämmelser om tillsyn över försäkringsverksamhet i premiepensionssystemet och möjligheter att ingripa förs in i den nya lagen. får i vissa fall avstå från ingripande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka upplysningar ska lämna till och när dessa ska lämnas. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Promemorians förslag avviker från regeringens förslag genom att bestämmelserna om tillsyn och ingripanden i vissa delar bygger på hänvisningar till FRL Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att förutsättningarna för tillsyn i tillämpliga delar bör överensstämma med förutsättningarna för inspektionens tillsyn över försäkringsföretag. anser vidare att det bör förtydligas vilka författningar som ska anses reglera premiepensionsverksamheten och som därmed kan ligga till grund för ett ingripande. anser att det finns skäl att ytterligare analysera och eventuellt komplettera förslaget om att inte ska vara skyldig att upprätta och vidhålla riktlinjer för hantering av intressekonflikter. vid ifrågasätter om det är lämpligt att även i fortsättningen har tillsyn över och kan ingripa mot . Skälen för regeringens förslag: När det gäller frågan om tillsyn över kan det konstateras att frågan tidigare övervägts och att bedömning då gjorts att det är lämpligt att utövar tillsyn över och har möjlighet att ingripa mot (se bl.a. prop. 1997/98:151, s. 445 f.). Skälen för den nuvarande ordningen är bl.a. att försäkringstekniska kompetens kan tas till vara i verksamheten och att det är värdefullt för premiepensionsspararna att veta att verksamheten står under tillsyn av en oberoende expertmyndighet. Regeringen ser ingen anledning att göra avsteg från de överväganden som tidigare gjorts avseende tillsyn över och anser därför, till skillnad från vid , att lämpligheten i befintlig ordning inte behöver övervägas på nytt. I bestämmelserna i förekommer omfattande hänvisningar till bestämmelser i i dess lydelse . När nu regleringen av försäkringsverksamhet i premiepensionssystemet överflyttas till en ny lag saknas anledning att till den överföra sådana bestämmelser i som är inaktuella för Pensions- Bland bestämmelser som saknar bäring på försäkringsverksamheten i premiepensionssystemet finns de som avser kredit- och återförsäkring, belåning av försäkringar, soliditet, intressekonflikter och vissa typer av återbäring. Detta bör komma till uttryck genom att i den nya lagen avgränsa skyldigheten att lämna upplysningar samt tillhandahålla tillgångar och handlingar till att endast avse premiepensionsverksamheten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter om vilka upplysningar som ska lämna till och när dessa ska lämnas. verksamhet skiljer sig i många delar från verksamheten i ett livförsäkringsföretag. Det innebär följaktligen att tillsyn över kommer att skilja sig från den tillsyn utövar över försäkringsföretagen. Till skillnad från anser regeringen därför att bestämmelserna om tillsyn över premiepensionsverksamhet inte helt och hållet kan överensstämma med dem som gäller för inspektionens tillsyn över försäkringsföretag. Nuvarande bestämmelser om tillsynen som inte har någon bäring på verksamhet bör således inte föras över till den nya lagen. Lagrådet har efterfrågat ett närmare övervägande när det gäller frågan om avgiftsskyldighet. Enligt 10 § första stycket LPP ska 14 kap. 5 § försäkringsrörelselagen (2010:2043), i dess lydelse , tillämpas. Innebörden av detta var att uppgifter om premiepensionsverksamhet fick behandlas i databasen enligt lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna med den begränsning som anges i 4 § samma lag. Genom en ändring av 3 § lagen om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna som trädde i kraft (lagen [2015:701] om ändring i lagen [2014:484] om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna) kom 3 § 9 att i stället hänvisa till 17 kap. 5 § försäkringsrörelselagen (2010:2043) i dess lydelse . Förändringen innebär att uppgifter om premiepensionsverksamhet inte längre får behandlas i den aktuella databasen. Mot denna bakgrund bör avgiftsskyldighet begränsas till att endast avse kostnaderna för verksamhet. Frågan om uppgifter om premiepensionsverksamhet ska få behandlas i den aktuella databasen bör mot bakgrund av beredningskravet övervägas närmare i ett annat sammanhang. ska, i linje med vad som gäller, ingripa om åsidosatt sina skyldigheter enligt den nya lagen, andra författningar som reglerar premiepensionsverksamhet samt myndighetens försäkringstekniska riktlinjer, beräkningsunderlag eller placeringsriktlinjer. Av andra författningar som reglerar premiepensionsverksamheten handlar det främst om socialförsäkringsbalken (64 kap.). 16 kap. 3 § FRL i dess lydelse innehåller en bestämmelse om att under vissa närmare angivna förutsättningar får avstå från att ingripa. Bestämmelsen är enligt nuvarande lag inte tillämplig vid tillsyn av premie- 2016/17:76 pensionsverksamheten. En bestämmelse som ger inspektionen möjlighet att avstå från att ingripa bör emellertid tas med i den nya lagen. Regeringen ser, till skillnad från , inget behov av att ska upprätta och följa riktlinjer för hantering av intressekonflikter. Sådana intressekonflikter som kan uppstå i ett försäkringsföretag mellan exempelvis ägarna å ena sidan och försäkringstagarna å andra sidan, gör sig enligt regeringens mening inte gällande i premiepensionsverksamhet. Det är också svårt att se att det skulle kunna uppstå några andra former av intressekonflikter i premiepensionsverksamheten som gör att behovet av sådana riktlinjer är påkallat. Det saknas därför anledning att överföra de bestämmelser om tillsyn som rör riktlinjer om hantering av intressekonflikter till den nya lagen. 5.7Kompletterande bestämmelser för försäkringsverksamheten i premiepensionssystemet och bemyndiganden Regeringens förslag: Nuvarande bestämmelser som rör hantering av överskott och information till pensionsspararna förs oförändrade över till den nya lagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser och medge undantag i enskilda fall från de bestämmelser som anges i 2−4 kap. och 5 kap. 1 § första och andra styckena. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: Nuvarande bestämmelser i som rör hantering av överskott och information till pensionsspararna bör föras över oförändrade till den nya lagen. I enskilda fall kan det vara motiverat att göra avsteg från kompetenskraven som ställs upp i 2 kap. 4 § i den föreslagna lagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför få meddela föreskrifter om avvikelser och medge undantag i enskilda fall från kompetenskraven. Ordningen motsvarar vad som gäller enligt LPP som hänvisar till ett motsvarande bemyndigande i 5 kap. 17 § FRL i dess lydelse . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör även få meddela föreskrifter om avvikelser och medge undantag i enskilda fall från bestämmelserna i 2−4 kap. och 5 kap. 1 § första och andra styckena, vilket motsvarar den ordning som gäller enligt LPP. Bestämmelserna i 2−4 kap. och 5 kap. 1 § första och andra styckena rör försäkringstekniska avsättningar, skuldtäckning, placering av tillgångar, riktlinjer, beräkningsunderlag samt vissa bestämmelser om redovisning. Regeringens förslag: beslut om att sammankalla får inte överklagas. Andra beslut av i enskilda fall enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. får överklaga sådana beslut av . Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Promemorians förslag avviker från regeringens förslag genom att det hänvisar till reglerna i FRL om överklagande av beslut. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Förvaltningsrätten i anser att det bör införas självständiga bestämmelser om överklagande i den nya lagen. Om avsikten är att ska kunna överklaga beslut enligt lagen bör det tydliggöras, eftersom en statlig förvaltningsmyndighet normalt inte anses ha talerätt mot en annan myndighets beslut utan uttryckligt författningsstöd. Skälen för regeringens förslag: I likhet med vad som föreslås av Förvaltningsrätten i bör självständiga bestämmelser om överklagande av beslut finnas i den nya lagen, dvs. någon hänvisning ska inte ske till bestämmelserna i om överklagande av inspektionens beslut. Lagrådet har efterfrågat en närmare analys i fråga om kretsen av taleberättigade när det gäller överklagande av beslut. Som Förvaltningsrätten i påpekar anses normalt sett inte en statlig förvaltningsmyndighet ha talerätt mot en annan myndighets beslut utan uttryckligt författningsstöd (se Ragnemalm, Förvaltningsprocessrättens grunder, 10 u. 2014, s. 184). får anses ha ett intresse av en rättslig prövning av beslut som rör premiepensionsverksamheten. Enligt regeringens bedömning bör därför ges möjlighet att få till stånd en sådan prövning. Det bör därför i den nya lagen uttryckligen anges att har rätt att överklaga beslut. Den föreslagna bestämmelsen om talerätt i 9 kap. 1 § tredje stycket reglerar endast rätt att överklaga beslut. Det torde i de flesta fall enbart vara som har intresse av en rättslig prövning av beslut som rör premiepensionsverksamheten, men det kan enligt regeringens mening inte uteslutas att även andra skulle kunna beröras av beslut på ett sådant sätt att personen bör ges talerätt. Frågan om även andra kan anses ha rätt att överklaga beslut får avgöras med stöd av den allmänna bestämmelsen i 22 § förvaltningslagen (1986:223) om att ett beslut får överklagas av den som beslutet angår om det har gått honom emot. Förslagen innebär att regelverket för premiepensionssystemet anpassas i förhållande till vad som gäller för försäkringsföretag i , men att hänsyn tas till att premiepensionen inte helt och hållet kan inordnas under Solvens II-direktivet eller tjänstepensionsdirektivet. För premiepensionsspararna bedöms förslaget vara positivt eftersom premiepensionssystemet nu kommer att omfattas av moderna solvensregler, vilket syftar till att bättre trygga medlen inom systemet. Förslaget innebär att även i fortsättningen kommer att ha tillsyn över , men de praktiska konsekvenserna av de justeringar som föreslås i förhållande till nuvarande regler bedöms vara marginella. För de allmänna förvaltningsdomstolarna innebär förslaget att det uttryckligen anges att har talerätt mot beslut som fattats av enligt den föreslagna lagen och därmed kan överklaga inspektionens beslut till allmän förvaltningsdomstol. Förslaget bedöms dock ha ytterst marginell effekt på måltillströmningen. 7.1Förslaget till lag om försäkringsverksamhet i premiepensionssystemet 1 kap. 1 § Paragrafen anger lagens innehåll och motsvarar 1 § andra stycket lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om premiepensionsverksamhet (LPP). 2 kap. Försäkringstekniska avsättningar I kapitlet anges hur ska hantera sina försäkringstekniska avsättningar. 2 kap. 1 § Paragrafen, som är utformad efter förebild av 5 kap. 1 § försäkringsrörelselagen (2010:2043), FRL, i dess lydelse , reglerar omfattningen av de försäkringstekniska avsättningarna och innebär ingen skillnad i sak i förhållande till vad som gäller enligt LPP. I 8 kap. 1 § 1 finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om de försäkringstekniska avsättningarnas innehåll och beräkning. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. 2 kap. 2 § Paragrafen, som är utformad efter förebild av 5 kap. 6 § FRL, anger hur livförsäkringsavsättningarna ska beräknas. Bestämmelsen ger uttryck för en beräkning utifrån den bästa skattningen vilket innebär att beräkningen ska ske utifrån ansvarsfulla antaganden enligt 3 § (för ytterligare vägledning kring bestämmelsen hänvisas till prop. 2015/16:9 s. 239– 242). Att beräkna livförsäkringsavsättningen med ansvarsfulla antaganden i stället för med betryggande torde innebära en lägre värdering av avsättningen. Detta beror på att den mest sannolika prognosen för framtida livslängder kommer att väljas, i stället för en prognos med säkerhetsmarginal för längre livslängder. Motsvarande gäller avkastningsantagandet, även om det där handlar om att välja en räntekurva utan till exempel förskjutning nedåt som säkerhetsmarginal. I 8 kap. 1 § 1 finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om de försäkringstekniska avsättningarnas innehåll och beräkning. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. 2 kap. 3 § Paragrafen, som har sin motsvarighet i 5 kap. 4 § FRL, anger att beräkningen av livförsäkringsavsättningen ska grundas på ansvarsfulla antaganden om riskmått, räntesatser och driftskostnader i stället för betryggande enligt nuvarande 2 § första stycket andra strecksatsen LPP. I 8 kap. 1 § 1 finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om de försäkringstekniska avsättningarnas innehåll och beräkning. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. 2 kap. 4 § Paragrafen reglerar vilka kompetenskrav som ska gälla för den som utför respektive ansvarar för de försäkringstekniska utredningarna och beräkningarna i premiepensionssystemet. Genom paragrafen tydliggörs att den person som ansvarar för utredningarna och beräkningarna måste vara aktuarie och uppfylla motsvarande krav som gällde för aktuarier enligt föreskrifter (se föreskrifter [FFFS 2014:7] om villkor för behörighet att tjänstgöra som aktuarie på ett försäkringsföretag, upphävda ). Kraven på de personer som utför beräkningarna och utredningarna innebär dock inte att de behöver vara aktuarier. För dessa gäller i stället att de ska ha kunskaper i försäkrings- och finansmatematik som är tillräckliga med hänsyn till uppgifterna. 8 kap. 1 § 2 innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om kompetenskraven som avses i den förevarande paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. 3 kap. Skuldtäckning och investering av tillgångar I kapitlet finns bestämmelser om skuldtäckning och investering av tillgångarna i premiepensionsverksamheten. Den stora förändringen i förhållande till LPP är att de nuvarande kvantitativa kraven ersätts med en aktsamhetsprincip. 3 kap. 1 § Paragrafen anger att tillgångar för skuldtäckning ska uppgå till ett belopp som svarar mot försäkringstekniska avsättningar. Detta motsvarar vad som gäller enligt 2 § första stycket tredje strecksatsen LPP, som i sin tur hänvisar till 6 kap. 1 § FRL i dess lydelse av . Övervägandena finns i avsnitt 5.3.1. 3 kap. 2 § Paragrafen är ny i förhållande till LPP och innebär att det utöver tillgångar för skuldtäckning ska finnas tillgångar som uppgår till ett överskottsmål. Överskottsmålet ska vara riskbaserat och utformas med visst beaktande av de regler som gäller för försäkringsföretag. Den närmare definitionen av överskottsmålet ska ange i sina försäkringstekniska riktlinjer. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.2. 3 kap. 3 § Paragrafen är ny i förhållande till LPP och motsvaras till viss del av vad som gäller för försäkringsföretag enligt 6 kap. 1 § FRL (se prop. 2015/16:9 s. 252–258). Bestämmelsen innebär att de kvantitativa krav som gäller enligt LPP för tillgångar motsvarande försäkringstekniska avsättningar ersätts med en aktsamhetsprincip som omfattar samtliga tillgångar i premiepensionsverksamheten. Aktsamhetsprincipen, som har sin grund i Solvens II-direktivet, innebär bl.a. att placering och förvaltning av tillgångar ska göras av personer med helhetssyn, relevant kunskap och tillräcklig erfarenhet. Aktsamhetsprincipen får sitt närmare innehåll genom de specifika bestämmelserna om investeringar, se författningskommentarerna till 4–8 §§. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.3. 3 kap. 4 § Paragrafen är ny i förhållande till LPP och innehåller en skuldmatchningsprincip som innebär att tillgångar som svarar mot försäkringstekniska avsättningar ska investeras på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till åtagandenas storlek och löptid. Paragrafen knyter an till den aktsamhetsprincip som föreskrivs i 3 §. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 6 kap. 7 § FRL. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.4. 3 kap. 5 § Paragrafen är ny i förhållande till LPP och motsvarar 6 kap. 2 § FRL. Paragrafen innebär att ska ha ett riskbaserat synsätt vid investeringar genom att investeringar endast får ske i sådana tillgångar vars risker kan identifiera, mäta, övervaka, hantera, kontrollera och rapportera (riskkontroll). Paragrafen knyter an till den aktsamhetsprincip som föreskrivs i 3 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.3. 3 kap. 6 § Paragrafen är ny i förhållande till LPP och motsvarar 6 kap. 3 § FRL. Paragrafen anger att investeringar ska göras så att lämplig riskspridning uppnås, betalningsberedskapen är tillfredsställande och den förväntade avkastningen tillräcklig (riskspridning). Paragrafen knyter an till den aktsamhetsprincip som föreskrivs i 3 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.3. 3 kap. 7 § Paragrafen, som motsvarar vad som gäller enligt LPP som hänvisar till 6 kap. 32 § FRL i dess lydelse av , anger att derivatinstrument, såsom optioner och terminskontrakt eller liknande finansiella instrument endast får användas för att sänka den finansiella risken eller för att effektivisera förvaltningen. Bestämmelsen motsvaras även av 6 kap. 5 § FRL. Bestämmelsen utgör ett led i den aktsamhetsprincip som föreskrivs i 3 §. I 8 kap. 1 § 3 finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om användningen av derivatinstrument. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.3. 3 kap. 8 § Paragrafen är ny i förhållande till LPP och motsvarar 6 kap. 6 § FRL. Paragrafen ger uttryck för aktsamhetsprincipen enligt 3 § genom att investeringar i finansiella instrument och andra tillgångar som inte är upptagna till handel på en reglerad marknad ska hållas på aktsamma nivåer. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.3. 3 kap. 9 § Paragrafen reglerar hur stort aktieinnehav får ha i ett enskilt svenskt aktiebolag och motsvarar 3 § LPP. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.3. I kapitlet finns bestämmelser om försäkringstekniska riktlinjer och försäkringstekniskt beräkningsunderlag samt en bestämmelse om placeringsriktlinjer för investeringar. 4 kap. 1 § Paragrafen anger att försäkringstekniska riktlinjer ska upprättas och följas samt vad dessa ska innehålla. Paragrafen motsvarar delvis vad som gäller enligt 2 § första stycket femte strecksatsen LPP. Bestämmelsen är i fråga om vad de försäkringstekniska riktlinjerna ska innehålla utformad utifrån 9 kap. 18 § föreskrifter och allmänna råd (FFFS 2015:8) om försäkringsrörelse som har meddelats med stöd av 10 kap. 26 § 10 FRL. Bestämmelsen är emellertid anpassad för försäkringsverksamhet. I 8 kap. 1 § 4 finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vad de försäkringstekniska riktlinjerna ska innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. 4 kap. 2 § Paragrafen, som motsvarar 8 kap. 2 § FRL i dess lydelse och som har tillämpats för premiepensionsverksamhet med stöd av LPP, anger att försäkringstekniska riktlinjer ska ges in till senast den dag de börjar gälla och att då även en redogörelse för de konsekvenser som riktlinjerna ger upphov till ska lämnas. I 8 kap. 1 § 5 finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vad en redogörelse enligt bestämmelsen ska innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. 4 kap. 3 § Paragrafen anger att det försäkringstekniska beräkningsunderlaget ska komplettera och precisera de principer som anges i försäkringstekniska riktlinjer enligt 1 §. Paragrafen motsvarar delvis vad som föreskrivs genom nuvarande 2 § första stycket femte strecksatsen LPP, som hänvisar till 8 kap. 3 § FRL i dess lydelse . Bestämmelsen är i fråga om vad det försäkringstekniska beräkningsunderlaget ska innehålla utformad utifrån 9 kap. 29 § föreskrifter och allmänna råd (FFFS 2015:8) om försäkringsrörelse som har meddelats med stöd av 10 kap. 26 § 10 FRL. Bestämmelsen är emellertid anpassad för försäkringsverksamhet. I 8 kap. 1 § 6 finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vad det försäkringstekniska beräkningsunderlaget ska innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. 4 kap. 4 § Paragrafen anger att ska upprätta och följa placeringsriktlinjer. Bestämmelsen är utformad efter förebild av 8 kap. 4 § FRL i dess lydelse . I 8 kap. 1 § 7 finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndig- Prop. 2016/17:76 het som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilka upp- gifter som placeringsriktlinjerna ska innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. I kapitlet finns bestämmelser om redovisning av premiepensionsverksamheten. 5 kap. 1 § Paragrafen anger enligt vilka bestämmelser i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag som premiepensionsverksamheten ska redovisas i myndighetens årsredovisning. Paragrafen motsvarar delar av nuvarande 5 § LPP. Bestämmelsen har fått sin utformning efter synpunkter från Lagrådet.