prop · H403115 · 2017-03-14 00:00:00 — Systemet ska vara obligatoriskt för företag i en koncern av viss storlek men frivilligt för övriga företag. De företag som väljer att inte tillämpa det nya systemet ska omfattas av de vanliga nationella företagsskattereglerna. Kommissionens övergripande tankar med CCCTB är bl.a. att förenkla för företagen, förbättra den inre marknadens funktionssätt, minska de administrativa kostnaderna, slippa internprissättningsproblem och möjliggöra gränsöverskridande förlustutjämning. För regeringens preliminära ståndpunkter se faktapromemoria 2016/17:FPM26. Rådsslutsatser om direktiven antogs vid . Information ägde rum i skatteutskottet och samråd ägde rum i . 19.2.4Tvistelösningsmekanismer vid dubbelbeskattning inom EU presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om tvistelösningsmekanismer vid fall av dubbelbeskattning inom EU. Förslaget bygger delvis på bestämmelserna i konventionen om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap. Förslaget har dock ett bredare tillämpningsområde och omfattar alla gränsöverskridande situationer inom EU med dubbelbeskattning för företag. För regeringens preliminära ståndpunkter se faktapromemoria 2016/17:FPM27. Kommissionen presenterade direktivet vid och rådsslutsatser antogs vid . Slutsatserna avser kommissionens meddelande om ett rättvist, konkurrenskraftigt och stabilt företagsskattesystem för EU, som är en del av företagsskattepaketet. Information lämnades till skatteutskottet och samråd ägde rum i . 19.2.5 Uppförandekoden för företagsbeskattning Enligt uppförandekoden ska skatteåtgärder som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå än den som normalt tillämpas i en En särskild högnivågrupp, uppförandekodgruppen, har inrättats inom Skr. 2016/17:115 rådet för att genomföra uppförandekodens bestämmelser. frågor inom kodens ram ska därutöver behandlas enligt gruppens arbetspaket . Dessutom har gruppen påbörjat ett arbete med att ta fram en EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner. Gruppen lämnar varje halvår en rapport som antas av rådet. Uppförandekoden och uppförandekodgruppen är viktiga instrument i arbetet mot skadlig skattekonkurrens. anser att det är viktigt att gruppens arbete med avveckling och frysning av skadliga skatteåtgärder fortsätter utifrån kodens principer och att framsteg görs med de övriga frågor som behandlas av gruppen. Rådsslutsatser om uppförandekodens framtid när det gäller styrning, arbetsmetoder och öppenhet antogs vid . Rådsslutsatser om en extern strategi och åtgärder mot missbruk av skatteavtal antogs vid . Rådsslutsatserna om strategin inkluderade mandat för gruppen att arbeta med frågan om en gemensam EU-förteckning över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner. Vid antogs rådsslutsatser om kriterier för urval av jurisdiktioner som bör granskas närmare vid framtagandet av EU- förteckningen samt om allmänna riktlinjer för det fortsatta arbetet. Samråd om uppförandekoden ägde senast rum med och samråd om den gemensamma EU-förteckningen över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner ägde rum . lade kommissionen fram ett förslag till ändringar i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (se faktapromemoria 2015/16:FPM49). Förslaget avsåg införande av land-för-land- rapportering och automatiskt utbyte av sådana rapporter. Vid ingicks en överenskommelse om en allmän inriktning om ett reviderat förslag. Direktivet antogs vid Ekofin- Ändringsdirektivet innebär bl.a. att mycket stora multinationella koncerner ska lämna land-för-land-rapporter som ska innehålla vissa uppgifter för varje skattejurisdiktion som de utövar Skattemyndigheterna ska sedan utbyta rapporterna genom automatiskt utbyte av upplysningar. rapporterna ska i huvudsak användas för övergripande riskanalys på Att motverka skatteflykt och skatteundandragande är en hög politisk Gemensamma bestämmelser för land-för-land- rapportering och automatiskt utbyte om dessa ökar möjligheterna för skattemyndigheterna att utföra övergripande riskvärdering inom internprissättningsområdet och motverkar därigenom skatteflykt och är positivt till ändringsdirektivet eftersom det är i linje med det man kommit överens om inom . Överläggning med skatteutskottet ägde rum och . Samråd med ägde rum och . 2016/17:115 19.3.2 Skattemyndigheternas tillgång till anti- lade kommissionen fram ett förslag till ändringar i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (se faktapromemoria 2015/16:FPM127). Förslaget avsåg att skattemyndigheterna ska ha tillgång till viss penningtvättsinformation. Vid ingicks en överenskommelse om en allmän inriktning om ett reviderat förslag. Direktivet antogs vid . Det reviderade förslaget innebär att medlemsstaterna ska se till att deras skattemyndigheter har tillgång till mekanismer, procedurer, dokument och information enligt vissa bestämmelser i det fjärde penningtvättsdirektivet. Att motverka skatteflykt och skatteundandragande är en hög politisk prioritering för . välkomnar arbete som syftar till att förhindra skatteflykt, skatteundandragande och skadlig skattekonkurrens. Skattemyndigheterna ska få tillgång till uppgifter vilka ska inhämtas och göras tillgängliga av företag enligt bestämmelserna i det fjärde penningtvättsdirektivet. Uppgifterna som tillhandahålls och registreras har betydelse också för kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna om informationsutbyte mellan skattemyndigheter i direktivet om administrativt samarbete. står bakom direktivändringen. Överläggning i skatteutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . EU:s budget omfattar Europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. Den svenska EU-avgiften bestäms utifrån betalningsanslagen på EU:s årsbudget. 20.1Förhandling om EU:s årsbudget 2017 Kommissionen presenterade sitt förslag till årsbudget 2017 . Åtagandeanslagen föreslogs uppgå till , vilket lämnade en marginal till taket för åtaganden på . Betalningsanslagen föreslogs uppgå till vilket lämnade en marginal till taket för betalningar på . Mot bakgrund av allmänna budgetrestriktiva hållning har under rådsförhandlingarna ansett att kommissionens förslag legat för högt och saknat tillräckliga marginaler för att kunna möta oförutsedda händelser under budgetåret. Rådets position antogs och innebar ökade marginaler för betalningar och åtaganden. och alla andra medlemsstater utom en röstade ja till rådets position. nådde och rådet en Skr. 2016/17:115 överenskommelse om EU:s årsbudget . rådet utom en kunde ställa sig bakom överenskommelsen. Överenskommelsen resulterade i en åtagandemarginal på och en betalningsmarginal på . Samråd med genomfördes och överläggning med finansutskottet genomfördes och . 20.2Sveriges EU-avgift och återflöde EU-avgift bestäms av betalningsanslagen på EU:s årsbudget och baseras på de faktiska utgifterna på EU-budgeten. beräknas avgift till EU uppgå till ca . Det är lägre än prognosen i budgetpropositionen . Då beräknades den svenska avgiften uppgå till . Den lägre avgiften förklaras till stor del av att EU:s ändringsbudget där senast godkända BNI- och moms- och tullavgiftsprognoser justeras inte hinner få effekt på EU-avgiften . Enligt kommissionens redovisning i finansiella rapporten uppgick hela återflöde det året till ca . Enligt årsredovisning för staten uppgick den del av totala återflöde som går via statliga myndigheter till ca , varav den del som går via inkomsttitlar i statsbudgeten uppgick till ca . Återflödet till statsbudgeten 2015 kom huvudsakligen från garantifonden för jordbruket (6,), jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (1,), bidrag från (0,) samt bidrag från (0,). 21 Skydd av EU:s finansiella intressen Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna genomföra EU:s budget och säkerställa en sund ekonomisk förvaltning. Europeiska revisionsrätten granskar kommissionens genomförande av budgeten. Denna granskning ligger till grund för bedömningen om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för det aktuella budgetåret. beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2014. Samråd med ägde rum . , och röstade nej till rekommendationen vid omröstningen i . beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2016/17:115 21.2 publicerade revisionsrätten årsrapporten om . Rapporten presenterades för och samråd med ägde rum . Revisionsrätten granskar EU:s inkomster och utgifter för att bedöma om de är i enlighet med tillämpliga lagar och förordningar. För lämnar Revisionsrätten, , en revisionsförklaring med avvikande mening när det gäller utgifterna, då de uppskattar att av de underliggande transaktionerna inte har varit i enlighet med tillämpliga lagar och förordningar. (Motsvarande felnivå för uppskattades till ). Rådet kommer att ta ställning till om ska rekommenderas att bevilja kommissionen ansvarsfrihet . Syftet med samarbetet är att åstadkomma jämförbar statistik mellan Jämförbar statistik är ett viktigt verktyg för att kunna utveckla, analysera, genomföra, övervaka och utvärdera EU:s politik. och rådet har beslutat om sex förordningar Det handlar om statistik över godstransporter på inre vattenvägar, statistik över varuhandeln med icke-medlemsstater, järnvägstransportstatistik, betalningsbalansstatistik, harmoniserade index för konsumentpriser samt naturgas- och elprisstatistik (se faktapromemorior 2012/13:FPM131, 2012/13:FPM158, 2013/14:FPM5, 2013/14:FPM100, 2014/15:FPM15, 2015/16:FPM22). Utöver detta har det pågått förhandlingar om förslag till förordning om europeisk statistik om personer och hushåll, samt förslag till förordning om förlängning av programmet för europeisk statistik (se faktapromemorior 2016/17:FPM4, 2016/17:FPM7). Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) presenterade sin åttonde rapport om genomförandet av riktlinjerna för europeisk statistik. ESGAB uppmärksammar särskilt två utmaningar för det europeiska statistiksystemet. En utmaning handlar om möjligheter och risker med användning av flera olika datakällor, och då särskilt s.k. ”big data”. Det innebär möjligheter för statistikproduktionen i och med att stora mängder data om exempelvis finansiella transaktioner Det innebär också risker för datakvaliteten och därmed förtroendet för statistiken. En annan utmaning handlar om samordningen på nationell nivå av de myndigheter som producerar europeisk statistik. Vissa medlemsstater har en tydlig institutionell struktur för denna samordning medan andra saknar en sådan. antog slutsatser om bedömningen av läget för den europeiska statistiken, om vikten av nära samarbete mellan och ECB, och om ESGAB:s rapport. DEL 5 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR I ett europeiskt område med verklig rättvisa ska medborgarna och företagen fritt kunna hävda sina rättigheter. Den främsta målsättningen med det civilrättsliga samarbetet är att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter för att undanröja hinder som följer av de rättsliga och administrativa systemens olikheter. En hörnsten i det civilrättsliga samarbetet är ömsesidigt erkännande av domar. 23.1Makars och partners förmögenhetsförhållanden När förslagen till förordningar om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet i mål om makars respektive registrerade partners förmögenhetsförhållanden lades fram för en politisk överenskommelse för rådet konstaterades att det inte var möjligt att uppnå nödvändig enhällighet. lade kommissionen efter önskemål från bl.a. fram ett förslag om att i stället upprätta ett fördjupat samarbete på området (se faktapromemoria 2015/16:FPM63). beslutade rådet att bemyndiga medlemsstaterna att upprätta ett sådant fördjupat samarbete och antogs de båda förordningar som samarbetet rör. informerades och samråd ägde rum med . 23.2Tillhandahållande av digitalt innehåll och försäljning av varor på nätet eller på distans har förhandlingar pågått om kommissionens två förslag till direktiv om avtal om dels tillhandahållande av digitalt innehåll dels försäljning av varor på nätet eller på distans (se faktapromemorior 2015/16:FPM36 och 2015/16:FPM37). Förslaget om digitalt innehåll har behandlats på rådsmötena för inrikes och rättsliga frågor . Överläggning i civilutskottet ägde rum och information lämnades . Kommissionen lade fram ett förslag till omarbetning av II- förordningen (se faktapromemoria 2015/16:FPM116). II- förordningen är hörnstenen i det rättsliga samarbetet på familjerättens område i EU och innehåller regler om domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar i familjemål. att underlätta handläggningen av tvister om barn och att förbättra den fria 2016/17:115 rörligheten för avgöranden på detta område i EU. I förslaget avskaffas det s.k. exekvaturförfarandet som innebär att verkställighet av vissa avgöranden meddelade i en annan medlemsstat måste föregås av ett domstolsbeslut varigenom avgörandet förklaras verkställbart. Det föreslås också att det införs en allmän skyldighet att ge barn som kan bilda sina egna åsikter möjlighet att komma till tals. 23.4Förebyggande regler om företagsrekonstruktion och om en andra chans för seriösa företagare Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv med regler bl.a. om företagsrekonstruktion och en andra chans för företagare (se faktapromemoria 2016/17:FPM 34). Förslaget är ett led i arbetet med kapitalmarknadsunionen. Förslaget fokuserar på tre områden. För det första innehåller det bestämmelser om rekonstruktion av företag som har råkat i ekonomiska svårigheter. För det andra innehåller förslaget regler som ger företagare en andra chans genom skuldavskrivning. För det tredje fokuserar direktivet på åtgärder för att medlemsstaterna ska kunna effektivisera sina insolvensförfaranden. Förhandlingarna kommer att inledas . 23.5Fri rörlighet för officiella handlingar och rådet har beslutat om förordningen av främjande av medborgares fria rörlighet genom förenkling av kraven på framläggande av vissa officiella handlingar i EU (se faktapromemoria 2012/13:FPM107). Myndigheterna ska inom ramen för samarbetet kunna kontrollera om en utländsk officiell handling eller bestyrkt kopia är äkta. Samråd med ägde rum . 24Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete Medlemsstaterna samarbetar för att förebygga och bekämpa brottslighet med gränsöverskridande inslag. EU:s åtgärder för att förebygga och bekämpa denna brottslighet ska ge ett mervärde och bedrivas på ett effektivt sätt. ska åtgärderna vara förenliga med grundläggande principer, exempelvis rättssäkerhet och respekt för den personliga integriteten. Samarbete mot brottslighet inklusive terrorism Skr. 24.1.1Genomförandet av strategin för inre säkerhet i EU Arbetet för att genomföra den uppdaterade strategin för den inre säkerheten i EU 2015–2020 fortsätter. Ordförandeskapet lade särskild vikt vid att utveckla informationsutbytet på detta område. Rådet ställde sig bakom en färdplan för förbättrat informationsutbyte på området för rättsliga och inrikes frågor. Informationstillfälle med justitieutskottet och samråd med ägde rum . Efter kommissionens meddelande om smartare och starkare informationssystem för gränser och säkerhet (se faktapromemoria 2015/16:FPM78) bildades en högnivågrupp för informationssystem och interoperabilitet. I rådsslutsatserna om förbättrad straffrätt i cyberrymden som antogs behandlas ett flertal frågor om inhämtande av elektronisk bevisning. Kommissionen ges bl.a. i uppdrag att, i samråd med andra aktörer, utveckla ett ramverk för frivilligt samarbete med operatörer, effektivisera förfarandet för rättslig hjälp och undersöka möjligheterna att ta fram en gemensam ansats på EU-nivå angående exekutiv jurisdiktion (myndighets rätt att ingripa) i cyberrymden i situationer där existerande regelverk inte är tillräckligt. Vid rådsmötet presenterade kommissionen en rapport om hur arbetet med slutsatserna fortskrider, bl.a. har en kartläggning genomförts om på vilka sätt medlemsstaterna hanterar dessa frågor. Medlemsstaterna är eniga om behovet av att fortsätta arbetet med slutsatserna. Inom ramen för de s.k. utvärderingsrundorna utvärderar medlemsstaterna fortlöpande varandra för att se över hur samarbetet kan förbättras för att bekämpa olika former av organiserad brottslighet. fortsatte den sjunde utvärderingsrundan som handlar om hur väl medlemsstaterna samarbetar för att bekämpa it-brottslighet, internt såväl som i samarbete med Europols it-brottscenter EC3. utvärderades och resultatet kommer att diskuteras . , som kommissionen tog initiativ till , syftar till att minska tillgängligheten på internet av terrorismrelaterat material genom att få it-företagen att ta ett större ansvar för vad som publiceras på deras plattformar. Kommissionen och it-företagen har också fortsatt arbetet med den s.k. uppförandekoden för att motverka hatpropaganda på it-företagens plattformar. hölls möten både på ministernivå () och på tjänstemannanivå (Högnivågruppen för att bekämpa rasism, xenofobi och andra former av intolerans) för att följa upp arbetet. 24.1.3Andra åtgärder mot grov brottslighet fortsatte arbetet i EU:s s.k. policycykel mot allvarlig och organiserad brottslighet som inriktar sig mot ett antal prioriterade brottsområden. Ett flertal EU-koordinerade operativa insatser genomfördes. Metodiken och samarbetet finslipades ytterligare. En övergripande utvärdering av det hittillsvarande arbetet i policycykeln har pågått . En ny förordning om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) antogs . På Europol genomfördes därutöver flera utvecklingsarbeten . Bland annat inrättades vid Europol ett centrum mot terrorism och ett mot människosmuggling. Den nya förordningen som styr Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) började tillämpas . antogs direktivet om behandling av flygpassageraruppgifter inom EU. Det ska vara genomfört i alla medlemsstater . lade kommissionen fram ett förslag till revidering av EU:s vapendirektiv (se faktapromemoria 2015/16:FPM24). antog rådet en gemensam ståndpunkt om texten. Information lämnades till justitieutskottet och samråd med ägde rum . 24.1.4Fonden för inre säkerhet Fonden för inre säkerhet är en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. Den är uppdelad i två instrument, ett för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar och ett för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering. Budgeten för fonden för inre säkerhet uppgår till för perioden –2020, varav 32 miljoner är öronmärkta till nationella program. genomförde sin tre första utlysningar av medel . Genom den horisontella förordningens ikraftträdande inrättades kommittén för asyl-, migration- och integrationsfonden och fonden för inre säkerhet. Den övergripande EU-strategin mot terrorism som antog 2005 fortsätter att ligga till grund för EU:s arbete på området. har rådet för rättsliga och inrikes frågor diskuterat terrorism och problematiken med personer som reser till konfliktområden i terrorismsyfte. Arbetet för att genomföra de åtgärder som rymdes i Europeiska rådets uttalande om att stärka unionens arbete mot terrorism har också fortsatt. Efter terrorattentaten i antogs vid ett extrainkallat möte i rådet ett uttalande om att bekämpa terrorism. Information lämnades till justitieutskottet , april, oktober, Skr. 2016/17:115 november och december. Samråd med ägde rum , mars, april, juni, oktober, . Direktivet om bekämpande av terrorism och om ersättande av rådets rambeslut /475/RIF om bekämpande av terrorism började förhandlas . Trepartssamtal inleddes och resulterade i en politisk överenskommelse. Ett formellt antagande väntas . Information lämnades till och överläggning med utskottet ägde rum . Överläggning med justitieutskottet ägde rum , . Samråd med ägde rum . 24.1.6Utbyte av kriminalregisteruppgifter om tredjelandsmedborgare inleddes förhandlingar om kommissionens förslag till utökning av systemet för medlemsstaternas utbyte av kriminalregisterinformation (ECRIS) till att även omfatta uppgifter om tredjelandsmedborgare som döms inom EU (se faktapromemoria 2015/16:FPM47). Förhandlingarna vilar i avvaktan på ett nytt förslag till rättsakt, anpassat till den tekniska lösning som medlemstaterna har förordat. Paket om smart gränsförvaltning Kommissionen presenterade sitt reviderade förslag gällande Smarta gränser-paketet (se faktapromemoria 2012/13:FPM80 och 2015/16:FPM77). Paketet består av två delar, en förordning om ett elektroniskt in- och utresesystem för tredjelandsmedborgare (, EES), kompletterat med ett förslag om ändringar i EU:s gränskodex till följd av in- och utresesystemet. Diskussioner har förts om personkretsens omfattning, val av biometri, utfasning av äldre bilaterala avtal samt riktlinjer för informationshantering och användning av systemet. Systemet beräknas att driftsättas . Information gavs i justitieutskottet . med utskottet ägde rum . Samråd med ägde rum Förslag om en europeisk gräns- och kustbevakning Förslaget om en europeisk gräns- och kustbevakning antogs av kommissionen (se faktapromemoria 2015/16:FPM45). Förordningen som antogs och trädde i kraft 2016 ger Frontex (vars officiella namn genom förordningen ändrats till den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån) möjlighet att ge ett större stöd till medlemsstater som inte har kontroll över sin del av den Även på återvändandeområdet ges byrån utökat mandat. De delar av förordningen som rör inrättande av resurspooler träder i kraft 2016/17:115 och stöd till Frontexoperationer har bidragit med personal och utrustning till ett tiotal olika Frontex-operationer (officiellt europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån) med syfte att stärka kontrollen av EU:s yttre gräns. Tillsammans med svenska () har myndigheten också bidragit till Frontex två stora operationer i , operation Poseidon () och operation (). Förutom gränskontrollverksamheten innehöll operationerna också betydande sjöräddningsinsatser. Myndigheternas bidrag bestod av personal, en polishelikopter, patrullbåtar (KBV) och ett sjöövervakningsflygplan (KBV) samt besättningar som under koordination av Frontex leddes av de lokala myndigheterna. Förslag om ändring i kodex om Schengengränserna presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i EU:s gränskodex. Föreslaget handlar om att möjliggöra systematiska in- och utresekontroller på personer som åtnjuter fri rörlighet enligt unionsrätten. Det handlar också om att vid tvivel om resehandlingens äkthet eller innehavarens identitet kunna genomföra en verifiering med hjälp av biometriska uppgifter (se faktapromemoria 2015/16:FPM44). enades rådet, kommissionen och om ändringarna av kodexen, som blir föremål för officiellt antagande . Vid en utvärdering av ansågs bristerna i landets gränskontroll vara så omfattande att det fanns en risk för Schengenområdets funktionssätt. Det förfarande som enligt EU:s gränskodex möjliggör återinförande av tillfälliga gränskontroller vid inre gränser inleddes därför. Som en följd av detta antog rådet rekommendationer till fem medlemsstater om att återinföra tillfälliga inre gränskontroller. Dessa länder (, , , och ) gjorde gällande att det fanns ett hot mot dessas allmänna ordning och inre säkerhet på grund av den höga inströmningen av migranter från tredjeländer genom . Rekommendationerna förlängdes av rådet att gälla . EU utvärderar återkommande hur medlemsländerna tillämpar . Granskningen av inleddes och kommer slutföras . presenterade kommissionen tre förslag till nya förordningar rörande Schengens informationssystem (SIS). Förordningarna rör användning av SIS för gränskontrolländamål, brottsbekämpning och återvändande och syftar till att förbättra och effektivisera det existerande informationssystemet (KOM(2016) 881, 882, 883). Förhandlingar kommer att inledas . Förordning om ett europeiskt system för reseinformation och Kommissionen presenterade ett förslag om att inrätta ett europeiskt system för reseinformation och inresetillstånd (ETIAS) för