prop · H403115 · 2017-03-14 00:00:00 — Som uppföljning till kommissionens meddelande ”Att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsinriktad extremism” (se faktapromemoria 2015/16:FPM104) antogs rådsslutsatser om förebyggande av våldsbejakande extremism vid den 21– . Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 49.5Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning Förslaget preciserar den roll Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) har när det gäller att bistå kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter i utformningen och genomförandet av en politik för yrkesutbildning och annan utbildning, kompetens samt kvalifikationer. En allmän inriktning antogs på EPSCO- rådet . Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och samråd med ägde rum . 49.6Europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande En reviderad rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande föreslås upphäva och ersätta rekommendationen från och rådet som antogs 2008 (se faktapromemoria 2015/16:FPM110). Syftet med den europeiska referensramen var att göra nivån på kvalifikationer i olika länder lättare att jämföra inom EU. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum i Tillhandahålla bättre tjänster för kompetens och Skr. Förslaget om reviderat innebär en webbaserad plattform där individer kan få tillgång till flera olika verktyg och tjänster som används för att presentera och utbyta information om kompetens och kvalifikationer (se faktapromemoria 2016/17:FPM23). De två övergripande mål som ligger till grund för EU-samarbetet på ungdomsområdet 2010–2018 är att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden och att främja alla ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. 50.1Förebygga och bekämpa radikalisering bland ungdomar Rådsslutsatser om ungdomssektorns roll när det gäller att förebygga våldsbejakande radikalisering antogs av ungdomsministrarna . De fokuserar bl.a. på främjande av ett effektivt samarbete mellan ungdomssektorn, utbildningssektorn och andra sektorer för att utveckla verktyg för att diskutera komplexa frågor med ungdomar samt hantera fall av radikalisering. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 50.2Främja nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbete Rådsslutsatser om att främja nya sätt att tänka kring ungdomsarbete för att bättre utveckla och upptäcka unga människors potential antogs av ungdomsministrarna vid rådsmötet . Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . Ett meddelande om den europeiska solidaritetskåren presenterades som en del av kommissionens nya initiativ riktade till ungdomar (se faktapromemoria 2016/17:FPM52). Syftet med solidaritetskåren är att ge unga i EU fler möjligheter till lärande, arbete, rörlighet och att engagera sig i samhället. Solidaritetskåren ska inte bara stödja de unga deltagarna, utan också nationella och lokala myndigheter och organ, icke-statliga organisationer och företag som måste hantera 2016/17:115 olika utmaningar och kriser. Solidaritetskåren föreslås bestå av två delar. Den ena delen ska fokusera på volontärarbete och bygga vidare på den europeiska volontärtjänsten. Den andra delen ska fokusera mer på professionellt arbete genom jobb, praktik- eller lärlingsplatser. 51 Kultur, medier och idrott Enligt fördragen ska EU bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling med respekt för den nationella och regionala mångfalden som unionen ska framhäva det gemensamma kulturarvet. EU ska också främja europeiska idrottsfrågor och ska då beakta idrottens särart. Kultur-, medie- och idrottspolitik faller huvudsakligen under nationell behörighet, men EU ska främja samarbete mellan medlemsstaterna och kan vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. antog rådet slutsatser om Europeanas roll för digital tillgång till, synlighet för och användning av det europeiska kulturarvet. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag om ett Europaår för kulturarv 2018 (se faktapromemoria 2016/17:FPM3). Rådet beslutade om en allmän inriktning om förslaget . Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till revidering av det s.k. AV-direktivet som innehåller gemensamma grundläggande regler för tv- och beställ-tv-tjänster i EU (se faktapromemoria 2015/16:FPM:101). Förslaget syftar till en förenkling och modernisering av direktivet med anledning av den tekniska utvecklingen och ändrade konsumtionsmönster. I förslaget föreslås en utvidgning av direktivets tillämpningsområde till att omfatta audiovisuella tjänster med användar-genererat material, s.k. videodelningsplattformar. Dessa tjänster ska regleras genom samreglering och nationella uppförandekoder för att garantera ett grundläggande skydd av minderåriga och skydd mot uppmaningar till våld och hat. Vidare föreslås ett antal justeringar av direktivets jurisdiktionsregler liksom en utjämning av innehållsreglerna för tv respektive beställ-tv. Krav på nationella myndigheters självständighet och samarbete föreslås Överläggning med ägde rum . 2016/17:115 Förhandlingsarbetet kommer fortsätta . 51.3Kreativa 2014–2020 Kreativa är EU:s program för kultur, audiovisuella medier och de kulturella och kreativa näringarna. beviljades totalt nästan till projekt med svensk medverkan inom delprogrammet Kultur. Inom delprogrammet MEDIA (film, tv och dataspel) beviljades svenska aktörer totalt . Ett särskilt projektbidrag fördelades för projekt med fokus på integration av flyktingar via konst, kultur och audiovisuella medier. Projekt med svensk medverkan var framgångsrika inom detta område och beviljades nästan . DEL 12 EU:s INSTITUTIONER Kommissionen har fortsatt sitt arbete utifrån ordförande politiska prioriteringar för mandatperioden. presenterade kommissionen sitt arbetsprogram (se faktapromemoria 2015/16:FPM16). Kommissionen fokuserade på de stora frågorna där medborgarna förväntar sig resultat från EU. Flyktingsituationen, arbetslösheten, ekonomisk återhämtning, en stärkt inre marknad, fördjupningen av EMU, och klimatförändringarna och ett rimligt avtal med hör till de frågor kommissionen pekar ut som de stora utmaningarna för EU . Arbetsprogrammet är indelat efter prioriteringarna: 1.En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar 2.En sammankopplad digital inre marknad 3.En motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik 4.En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas 5.En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union 6.Ett rimligt och balanserat frihandelsavtal med 7.Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende 8.Mot en ny migrationspolitik 9.En starkare global aktör 10.En union i demokratisk förändring Arbetsprogrammet innehöll 23 nya initiativ, 27 förslag som ingår i s.k. REFIT-åtgärder, 17 prioriterade förslag under behandling, 20 förslag som kommer att dras tillbaka eller modifieras, 28 planerade upphävanden samt en lista över de 68 lagförslag som trädde i kraft . För att EU:s medborgare och företag ska kunna göra gällande sina rättigheter och skyldigheter inom hela unionen krävs det att medlemsstaterna genomför direktiv korrekt och i nationell rätt. domstolen har på talan av kommissionen möjlighet att utdöma ekonomiska sanktioner om medlemsstaterna inte genomför direktiv inom I syfte att ytterligare inskärpa betydelsen av direktivgenomförande i tid avser kommissionen att ändra sin praxis vid processer i om för sent genomförande av direktiv (kommissionens meddelande om : Bättre resultat genom bättre tillämpning, C(2016) 8600). Fortsättningsvis kommer kommissionen att vidhålla sin talan vid EU- Skr. 2016/17:115 domstolen och yrka på ekonomiska sanktioner (standardbelopp) även om en medlemsstat under processens gång meddelar att den fullständigt har genomfört ett direktiv. Kommissionen redogör för medlemsstaternas resultat när det gäller direktivgenomförande . Av kommissionens resultattavla för den inre marknaden framgår att har uppnått medlemsstaternas politiska målsättning om att ha ett maximalt genomförandeunderskott för inremarknadsdirektiv på . respektive uppnådde ett genomförandeunderskott på (motsvarande 2 direktiv) respektive (motsvarande 4 direktiv). Vid mätningen låg kvar på i genomförandeunderskott. publiceras resultaten endast en gång . Det genomsnittliga underskottet på direktivgenomförande för samtliga medlemsstater var vid samma mättillfälle . I kommissionens årsrapport om unionsrättens tillämpning anges bl.a. hur många överträdelseärenden som rör för sent genomförda direktiv på samtliga politikområden. I årsrapporten noterades för del 13 pågående ärenden, vilket är mer än en fördubbling av antalet ärenden (föregående år hade sex ärenden). Ärendena ifråga gällde försenade direktiv på de mest lagstiftningsintensiva områdena miljö, finansmarknad och migration. Jämförelsevis hade och flest överträdelseärenden om för sent genomförda direktiv (30 ärenden). För en allmän beskrivning av det formella förfarandet för överträdelseärenden och av förfarandet för ärenden inom ramen för projektet (EU-pilotärenden), se skr. 2015/16:115 s. 229 f. När det gäller överträdelseärenden överlämnade kommissionen formella underrättelser och 2 kompletterande formella underrättelser till , varav 22 avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv och 4 felaktigt genomförande av direktiv. Vidare riktade kommissionen 7 motiverade yttranden mot , varav 5 avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv, 1 felaktigt genomförande av direktiv och 1 felaktig tillämpning av EU- rätten. För en jämförelse med antalet formella underrättelser och motiverade yttranden som riktades mot under föregående år, se skr. 2015/16:115 s. 229. skrev kommissionen av 16 ärenden som varit föremål för överträdelseförfarande mot . Beträffande EU-pilotärenden har tagit emot 21 sådana ärenden. Vidare har 19 EU-pilotärenden mot avslutats. fanns 31 öppna EU-pilotärenden. I bilaga 2 redogörs det för läget per när det gäller överträdelseärenden mot . För en översikt av överträdelseärenden som kommissionen driver mot medlemsstaterna 2016/17:115 hänvisas till kommissionens årliga rapport om kontrollen av unionsrättens tillämpning. Asyl- och gränskontrollfrågorna som följd av den fortgående migrationskrisen tog stort utrymme på dagordning . Även kampen mot terrorismen och den organiserade brottsligheten gavs stor uppmärksamhet liksom uppföljningen och ratificeringen av klimatavtalet från COP 21 i . höll också en lång rad debatter om högaktuella frågor, inte minst om brexit och anslutningsförhandlingar. , som undersöker utsläppstester i bilindustrin, fortsatte sitt arbete . upprättade ytterligare en undersökningskommitté ”PANA” för att undersöka om det förekommit penningtvätt eller skattefusk i strid mot EU-lagstiftning eller andra oegentligheter. Talmannen har fortsatt att bjuda in stats- och regeringschefer från medlemsstaterna, men även makthavare från andra delar av världen. talade statsministern i . Han nämnde särskilt det viktiga arbetet för ett socialt och det kommande sociala toppmötet i . Årets tilldelades och Lamiya Aji som är offentliga talespersoner för den yazidiska folkgruppen i . påbörjades genomförandet av den reform av institutionen unionens domstol som beslutades . Reformen syftar till att effektivisera och komma till rätta med höga balanser och långa handläggningstider i tribunalen och innebär att antalet domare vid tribunalen stegvis i tre etapper –2019 ska utökas till totalt 56, dvs. två domare per medlemsstat, varav 7 domare tillförs genom att personaldomstolen läggs ned och dess uppgifter överförs till tribunalen. har reformens två första etapper genomförts vilket resulterat i att antalet domare vid tribunalen uppgår till 44 domare och att personaldomstolen är nedlagd. Nedläggningen av personaldomstolen innebär vidare att Europeiska unionens domstol numera består av domstolen (kallas i dagligt tal ) och tribunalen. För en närmare beskrivning av och tribunalens behörighet och av de olika måltyper som normalt handläggs vid dessa instanser, se skr. 2015/16:115 s. 231 f. De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt artikel 267 i EUF-fördraget. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från i 419 fall, varav 6 från svenska yttrade sig regeringen skriftligen i 15 mål förhandsavgörande och deltog vid muntlig förhandling i 5 sådana mål. För att möjliggöra en snabb och rättssäker hantering av mål förhandsavgörande som kräver en mycket skyndsam handläggning, t.ex. vissa fall av frihetsberövande, finns på området frihet, säkerhet och rättvisa ett särskilt förfarande. beslutade EU- domstolen om att tillämpa detta förfarande i 8 mål. Inget av dessa kom från svensk domstol. Regeringen gav i ett sådant mål in en inlaga med svar på skriftliga frågor från . En annan vanlig måltyp är mål om s.k. direkt talan, dvs. mål där talan väcks direkt vid eller tribunalen. I är det huvudsakligen fråga om mål som inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution, t.ex. i mål där kommissionen har väckt fördragsbrottstalan mot en medlemsstat enligt artikel 258 i EUF- fördraget. I sådana mål mot en institution eller annan medlemsstat än ansökte regeringen om att få föra talan till stöd för en av parterna (intervention) i 4 mål. Vidare gav regeringen in interventionsinlagor i 4 sådana mål. Tribunalen handlägger bl.a. mål där talan väcks av fysiska eller juridiska personer mot EU-institutionernas beslut. väckte talan mot kommissionen i 2 mål vid tribunalen. Vidare intervenerade i ett mål och gav in 2 interventionsinlagor. Regeringen gav också in en replik och yttrade sig över en interventionsinlaga i ett mål samt deltog i en muntlig förhandling [i tribunalen]. Tribunalens avgöranden kan överklagas till . intervenerade i ett överklagat mål och gav in en interventionsinlaga. Vidare deltog regeringen i muntliga förhandlingar i 3 sådana mål. I bilaga 1 finns en redogörelse för mål av svenskt intresse vid domstolen och tribunalen . , rådet och kommissionen tillämpar förordningen om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). I behandlingen av de enskilda ärenden om utlämnande av handlingar som rådet beslutar i har sedan reglerna antogs agerat aktivt för att främja en öppenhetsvänlig tolkning av förordningen. Handlingsoffentligheten inom EU har ökat väsentligt sedan öppenhetsförordningen infördes. Många handlingar som var hemliga är direkt sökbara på internet. Utvecklingen mot ökad handlingsoffentlighet är dock inte entydig. Under den översyn av öppenhetsförordningen som inleddes har även framförts förslag som skulle kunna leda till minskad öppenhet. målsättning i förhandlingarna är ökad öppenhet i EU:s institutioner. verkar också aktivt för att öppenhetsförordningen ska göras tillämplig även på 2016/17:115 handlingar som förvaras hos EU:s myndigheter, byråer och organ. har även i förhandlingen om det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning verkat för ett öppet och effektivt beslutsfattande som främjar demokratisk legitimitet (se avsnitt 11). Alla mål vid och tribunalen med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar bevakas. har fortsatt att agera i de mål där har varit aktivt. har även intervenerat i ett nytt mål vid domstolen som är av principiell betydelse för tillämpningen av öppenhetsförordningen. Målet rör frågan om allmänhetens tillgång till konsekvensanalyser och utkast till konsekvensanalyser samt yttranden från det organ som bistår kommissionen med oberoende granskning av konsekvensanalyserna (C- 57/16 P, ClientEarth mot Europeiska kommissionen). Basrekryteringen till EU:s centrala institutioner sker främst via uttagningsprov. En framgångsrik basrekrytering är en förutsättning för att det ska finnas svenska medborgare inom institutionen som kan befordras till högre tjänster. Det är angeläget att fler svenska medborgare söker till dessa prov och att de lyckas bli antagna. Därför har regeringen tillfört Universitets- och högskolerådet särskilda medel för att myndigheten ska informera om EU:s institutioner som arbetsgivare och om karriärvägar inom dessa institutioner. Vid möten i rådet tolkas det till och från samtliga 24 EU-språk. När det gäller tolkning för rådsarbetsgrupper inom det s.k. beställa-betala- systemet beställer tolkning i samma omfattning som exempelvis och . driver EU-språkvården och den riktar sig främst till dem som arbetar med EU-texter inom , myndigheterna eller EU:s institutioner. Inom finns det ett nätverk av kontaktpersoner i EU-språkliga frågor på olika departement och myndigheter. Stöd ges till översättare, granskare och juristlingvister i institutionen. har haft sex plenarsessioner, varav en var ett toppmöte för städer och regioner i . haft sju rapportörskap: , för e- förvaltning 2016–2020, en EU-strategi för alkoholfrågor, översyn av utstationeringsdirektivet, en ny kompetensagenda för EU, finanspolitisk kapacitet och automatiska stabilisatorer i EMU samt regionala hälso- och sjukvårdssystem. Bilaga 1 Mål av svenskt intresse vid EU- domstolen och tribunalen I det följande redovisas de mål vid och tribunalen i vilka den har varit part eller intervenient eller intressent och – i fråga om mål om förhandsavgöranden – de mål i vilka den har yttrat sig eller där förhandsavgörande har begärts från svensk domstol. Redovisningen avser 2016. Övriga domar av särskild betydelse som meddelats finns sammanställda på domstolarnas gemensamma webbplats, under följande adress: (se Press och medier>Pressmeddelanden). I det inledande registret nedan listas målen efter det sakområde som de huvudsakligen berör med angivande av målnummer och en beskrivande beteckning. Därunder upptas i avsnitt 2 de mål som har avgjorts slutligt . I avsnitt 3 finns de mål som vid utgången av året fortfarande var pågående med undantag för de pågående mål där regeringen inte givit in någon inlaga . I dessa mål görs istället en hänvisning till skr 2015/16:115 i anslutning till målnumret i registret. Målen redovisas inom respektive avsnitt i två avsnitt, varav de första (avsnitt 2.1 och 3.1) avser målen i vilka är eller varit part eller intervenient och de senare (avsnitt 2.2 och 3.2) avser målen om förhandsavgörande. Inom varje kapitel redovisas målen i målnummerordning, med mål först följda av tribunalens mål. Överträdelseärenden mot som gått vidare till redovisas särskilt i bilaga 2. C-188/15 – Tolkning av arbetslivsdirektivet (se skr 2015/16:115) C-336/15 – Tolkning av överlåtelsedirektivet (se skr 2015/16:115) C-306/16 – Tolkning av arbetstidsdirektivet Institutionella frågor och behörighetsfördelningen inom EU C-263/14 – Överföring av pirater, gemensam utrikes- och säkerhetspolitik eller straffrättsligt samarbete? C-14/15 – Rättslig grund för beslut avseende tredjepelarinstrument efter Lissabonfördragets ikraftträdande C-5/16 – Rättslig grund för beslut om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem C-626/15 – Befogenhet att lägga fram ett diskussionsunderlag i CAMLR- kommissionen, delad eller exklusiv kompetens? C-643/15 och C-647/15 – Rättslig grund för beslut om omplacering av asylsökande C-168/16 och C-169/16 – Begreppet ”den ort där arbetstagaren vanligtvis utför… sitt arbete” enligt artikel 19.2 i I-förordningen C-242/16 – Begreppet ”den ort där arbetstagaren vanligtvis utför… sitt arbete” enligt artikel 19.2 i I-förordningen C-549/15 – Begreppet massbalanssystem i förnybartdirektivet (se skr 2015/16:115) C-382/16 – Armlängdsprincipen (skatterätt) Fri rörlighet för arbetstagare/personer C-189/16 – Erhållande av garantipension C-148/15 – Prisbindning vid försäljning av receptbelagda läkemedel C-673/13 P – Begreppet utsläpp i miljön i Århusförordningen C-442/14 – Begreppet utsläpp i miljön i miljöinformationsdirektivet C-472/14 – förenlighet med Reach-förordningen C-180/15 – Systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen T-545/11 RENV – Begreppet utsläpp i miljön i Århusförordningen T-429/13 och T-451/13 – Användningen av neonikotinoider i växtskyddsmedel (se skr 2015/16:115) T-716/14 – Begreppet utsläpp i miljön i Århusförordningen (se skr 2015/16:115) T-115/15 – Uppdatering av Reach-förordningens kandidatförteckning (se skr 2015/16:115) T-837/16 – Beslut om tillstånd för användning av blykromater C-252/14 – Beskattning av utdelning till utländska pensionsstiftelser C-464/14 – Beskattning av utdelning från dotterbolag i och C-122/15 – Finländsk tilläggsskatt på pensionsinkomster C-283/15 – Verksamhetsstatens skyldighet att beakta begränsat skattskyldigas personliga förhållanden (se skr 2015/16:115) C-462/15 – Beskattning av jordbruksstöd C-548/15 – Skatteavdrag för utbildningsutgifter C-115/16—C-119/16 samt C-299/16 – Tolkning av ränte- och royaltydirektivet samt moder- och dotterbolagsdirektivet C-292/16 – Beskattning av verksamhetsöverlåtelse, etableringsfriheten i förhållande till fusionsdirektivet (artikel 10.2) C-327/16 och C-421/16 – Tolkning av artikel 8 i fusionsdirektivet i fråga om beskattning av andelsbyten C-504/16 – Standardiserade skatteflyktsklausuler Öppenhet (tillgång till handlingar) C-57/16 P – Handlingar som innehåller miljöinformation (överklagande) C-213/15 P – Handlingar som härrör från (överklagande) (se skr 2015/16:115) C-331/15 P – Handlingar i ett s.k. 98/34-ärende (överklagande) (se skr 2015/16:115) C-562/14 P – Handlingar i ett ärende i EU-piloten (överklagande) (se skr 2015/16:115) T-51/15 – Handlingar i beslutsförfarandet för att anta en delegerad akt T-110/15 – Handlingar hos Europeiska byrån för bedrägeribekämpning T-136/15 – Handlingar i ett ärende om offentlig upphandling T-514/15 – Handlingar i ett s.k. 98/34-ärende C-410/14 – Valfrihetssystem och upphandlingsplikt C-501/14 – Verkställandet av sanktioner vid överträdeler av kör- och vilotider C-155/15 – Överprövning av beslut enligt Dublinförordningen C-203/15 – Datalagring C-289/15 – Krav på dubbel straffbarhet vid överföring av straffverkställighet (se skr 2015/16:115) C-526/15 – Tillståndskrav för att få utföra taxitjänster C-60/16 – Beräkning av tidsfrister för förvar enligt Dublinförordningen C-452/16 PPU – Begreppet ”rättslig myndighet” enligt rådets rambeslut om en europeisk arresteringsorder T-68/15 – Statligt stöd till Öresundskonsortiet (se skr 2015/16:115) T-260/16 – Finansiell korrigering på gårdsstöd T-627/16 – Finansiell korrigering på gårdsstöd 2 SLUTLIGT AVGJORDA MÅL 2.1 Mål i vilka talan väckts vid eller tribunalen C-673/13 P (UDEUD2015/157) Europeiska kommissionen mot Stichting Nederland m.fl. För bakgrund se skr 2015/16:115 s. 273 f. dom : Domstolen upphävde tribunalens dom om delvis ogiltigförklaring av kommissionens beslut och återförvisade målet till tribunalen för ny prövning. Domstolen ansåg att begreppet ”utsläpp i miljön” i artikel 6.1 första meningen i förordning (EG) nr 1367/2006 om tillämpning av bestämmelserna i om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (Århusförordningen) visserligen inte måste tolkas restriktivt och inte är begränsat till utsläpp från industriella anläggningar. Emellertid kan begreppet inte inkludera information med vilken koppling som helst, även en direkt sådan, till utsläpp i miljön. Tribunalens bedömning att det är tillräckligt att informationen berör, på ett tillräckligt direkt sätt, utsläpp i miljön för att den ska falla in under tillämpningsområdet för artikel 6.1 första meningen i Århusförordningen, var därför felaktig. C-263/14 (UDEUD2014/298) mot Europeiska unionens råd För bakgrund se skr 2015/16:115 s. 274.