prop · H40387 · 2017-01-25 00:00:00 — Externa tjänsters uppgift är att precisera innehållet i FUB; upphandlingsavdelningen har huvudansvaret för de formella momenten. FUB upphandlas enligt samma process som AUB.25 Hur behoven inventeras skiljer sig dock i viss mån åt mellan FUB och AUB. När myndigheten ska upphandla FUB utgår man bl.a. från en analys av målgruppen. De delar av myndigheten som arbetar med särskilda målgrupper (t.ex. funktionsnedsatta eller nyanlända) kommer med beställningar baserade på behov som de ser. Men ger också underlag om kärnverksamhetens lokala och regionala behov.26 AF beskriver att det är mer komplext att fånga behoven och ta fram förfrågningsunderlag för FUB än för AUB, eftersom det är svårare att beskriva och konkretisera kraven på de övergripande kompetenser som insatsen ska ge de sökande. AF har börjat implementera en ny fördjupad behovs- och beställningsprocess för FUB och AUB.27 Intentionen är att regioners och marknadsområdens inflytande över vilka insatser som behövs ska öka.28 AF upphandlar breda FUB där delar med olika innehåll (moduler) kan väljas till dem som deltar i insatsen. upphandlingar innebär att antalet upphandlingar, som är resurskrävande att genomföra, blir färre. Det innebär också färre FUB för arbetsförmedlarna att ta ställning till. upphandlingar innebär dock att det inte räcker att följa upp FUB i sig utan det krävs också tillgång till information om vilka delar av den som en arbetssökande tagit del av. AF har påbörjat ett arbete som syftar till att utveckla relevanta resultatmått och mätmetoder för bl.a. utbildningar.29 2.3.1 Avvägning mellan att upphandla eller att ge insatsen i egen regi En del av det som ingår i FUB är sådant som även skulle kunna erbjudas i AF:s egen regi, inom ramen för förberedande insatser (underlag från enheten Externa tjänster). Exempel är moment som innehåller vägledning, kartläggning, inslag av praktik och jobbsökarförberedande insatser. AF menar att arbetsförmedlarna bedömer att de sökande behöver dessa insatser men inte har tid att genomföra dem själva, se även avsnitt 4.3.2.30 Myndigheten har inte gjort någon systematisk analys av om det skulle vara ekonomiskt mer fördelaktigt att i stället erbjuda delar av det som ingår i 25Intervju med tjänstepersoner vid Förmedlingsavdelningen, . 26Intervju vid AF, . 27Beslut av Arbetsförmedlingen . Behovet av en reviderad process identifierades och arbetet med att ta fram en revideras process för behov- och beställning påbörjades /2014. Planen för införande arbetades fram . 28Intervju med tjänstepersoner vid Förmedlingsavdelningen, , telefonintervju med chefen vid externa tjänster, . 29Aktivitetsbeskrivning beslutad av Arbetsförmedlingen . 30Intervju med Externa tjänster, . 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N FUB i egen regi . AF har dock börjat arbeta med en långsiktig strategi för bl.a. upphandlade utbildningar. Strategin ska ge myndigheten förutsättningar att utifrån kunskapsunderlag ta ställning till principiella riktlinjer för varför, angående vad och hur myndigheten avser att samverka med andra aktörer genom upphandling.31 Statskontoret bedömer inom ramen för sin gjorda översyn av AF:s förnyelsearbete att myndigheten behöver analysera balansen mellan att köpa insatser av leverantörer och att bedriva dem i egen regi ur ett kostnadsperspektiv (Statskontoret 2016). 31Telefonintervju med chef vid externa tjänster, ; Aktivitetsplan beslutad av Arbetsförmedlingen . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G 3Styrningen av arbetsförmedlarnas anvisningar I kapitlet behandlas revisionsfrågan vilka styrsignaler som riktas till arbetsförmedlarna när de ska anvisa till FUB. När det gäller AF:s interna styrning ger vi en bild av den aktuella styrningen.32 Regeringens styrning beskrivs även bakåt i tiden vilket gör att den kan kopplas till de analyser av FUB som vi gör med hjälp av registerdata i kapitel 4. 3.1Regeringens nuvarande styrning ger utrymme för flexibel användning Inriktningen för AF:s arbete är att anvisningar ska göras utifrån arbetsförmedlarens bedömning av individens behov och förutsättningar för att kunna tillgodogöra sig insatsen (prop. 2014/15:1 utgiftsområde 14, s. 35). I de intervjuer som gjort på lokala arbetsförmedlingar framgår att de intervjuade upplever att styrningen blivit flexiblare och ger arbetsförmedlarna större möjlighet till individuella bedömningar.33 Hur regeringen uttrycker syftet med FUB har successivt förändrats . uttryckte regeringen tydligt att det främsta syftet med deltagande i FUB är att insatsen ska leda vidare till Arbetsmarknadsutbildning (AUB). uttrycker inte regeringen att något specifikt utfall av FUB skulle vara viktigare eller mer önskvärt än andra tänkbara utfall. I budgetpropositionen skriver regeringen att resultaten för vissa av AF:s insatser, exempelvis FUB, ska tolkas mot bakgrund av att de ofta är individuellt anpassade och av förberedande karaktär och att arbetssökande efter avslutat program går vidare till andra insatser. Regeringen uttrycker i budgetpropositionen att det kan vara svårt att mäta resultaten av insatserna och att de normalt har en lägre övergång till arbete (än vissa andra insatser), men syftar till att deltagarna successivt ska öka sina möjligheter att få ett arbete eller påbörja en utbildning (prop. 2015/16:1 utgiftsområde 14).34 Denna förändrade inriktning kommer även till uttryck i regeringens beslut om att förberedande insatser, fr.o.m. , också ska förbereda för utbildning (30 § förordningen om arbetsmarknadspolitiska program). 32Med undantag för att vi tittat på AF:s styrkort . Att ge en mer historisk bild skulle bland annat ha krävt att vi riktat enkätfrågor och även intervjuat . 33Intervju 3, 5, 14, 15 vid lokal arbetsförmedling. 34Intervju med tjänstepersoner vid , . 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N är en följd av att behoven av FUB förändrats i och med införandet av Etableringsuppdraget.35 3.1.1Styrningen av AF följer generellt mönster och lägger mer ansvar på myndigheten att följa upp sin verksamhet Statskontoret (2013) konstaterar att myndigheternas instruktioner och regleringsbrev generellt sett har blivit mer renodlade. Instruktionerna har genomgående blivit något mer omfattande medan myndigheternas regleringsbrev har blivit kortare och mindre detaljerade. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) skriver regeringen att detaljstyrningen ska minska och ge utrymme för en strategisk styrning där professionernas verksamhetsnära kunskap tas till vara. Regeringens styrning av AF ligger således i linje med det generella mönstret för myndighetsstyrning. 3.2 Förändringar i styrningen över tid var regeringens styrsignaler till AF att alltmer prioritera programinsatser till arbetssökande som varit inskrivna så att de deltar i ett garantiprogram36 (prop. 2006/07:1, utgiftsområde 13, s. 75–76; Arbetsförmedlingen 2014e). –2014 ställde regeringen krav på viss aktivitetsnivå för arbetssökande som deltog i garantiprogrammen, krav som AF förde vidare i sin interna styrning (Arbetsförmedlingen 2012b, 2013c, 2014a, regleringsbrev avseende AF, 2012, 2013, 2014). Några av dem som intervjuat på arbetsförmedlingskontoren är kritiska till de krav på att en viss andel deltagare skulle ha en s.k. arbetsplatsförlagd aktivitet som då fanns i AF:s styrkort. De upplevde att det sätt som kraven följdes upp på inte alltid bidrog till ett fokus på individens behov. De menar att viljan att visa goda resultat med avseende på aktivitetsnivå kunde leda till sämre övervägda beslut.37 infördes ett bedömningsstöd som skulle hjälpa arbetsförmedlarna att rikta insatser innan garantiprogrammen till personer som riskerade långtidsarbetslöshet i syfte att förhindra den. fanns –2013 en volymbegränsning och utgiftsram för användningen av FUB som begränsade användningen innan garantiprogrammen (regleringsbrev avseende AF, 2012, 2013, 2014).38 I tabell 3 presenteras några större reformer som berör AF:s verksamhet –2016 och som potentiellt kan ha påverkat hur arbetsmarknadspolitiska resurser har använts. 35E-post från , . 36Jobb- och utvecklingsgarantin för dem och Jobbgarantin för ungdomar för dem . 37Intervju 1, 3, 14, 15 vid lokal arbetsförmedling. 38Intervju med tjänstepersoner vid , . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Tabell 3 Inriktning för AF:s arbete som kan påverka användandet av FUB 2006–2016 Prioritering av aktiva insatser till dem som varit utan arbete . Rehabiliteringskedjan för sjukskrivna införs. För att mildra verkningarna av den finansiella krisen satsades 2009 sär- skilda medel på coachningsinsatser och praktik till personer som AF får ansvar för att samordna etableringsinsatser enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. AF fick i uppdrag att förhindra långtidsarbetslöshet. begränsning och utgiftsram för användandet av arbetsmarknads- politiska program (inklusive FUB) fanns för individer som ännu inte kvalificerat sig till Jobb- och utvecklingsgarantin eller Jobbgarantin för Regeringen angav att deltagarna i Jobb- och utvecklingsgarantin och Jobbgarantin för ungdomar i högre utsträckning skulle ha en hög aktivitetsnivå inom ramen för programmen. Tidiga insatser till arbetssökande som riskerar långvarig arbetslöshet utifrån arbetsförmedlarens bedömning med hjälp av bl.a. ett centralt Större betoning på att aktiva insatser ska ges utifrån individuella bedömningar oberoende av inskrivningstid vid AF. Källa: /06:1 utgiftsområde 14; proposition 2006/07:1 utgiftsområde 13; proposition 2007/08:136, betänkande 2007/08:SfU12, riksdagsskrivelse 2007/08:125; proposition 2009/10:60, betänkande 2009/10:AU7, riksdagsskrivelse 2009/10:208; proposition 2009/10:1 utgiftsområde 14; proposition 2010/11:1 utgiftsområde 14; regleringsbrev avseende Arbetsförmedlingen 2012, 2013, 2014; proposition 2015/16:1 utgiftsområde 14; regleringsbrev avseende Arbetsförmedlingen 2016. 3.3AF:s styrning ger stort beslutsutrymme till arbetsförmedlarna För att AF:s arbete ska vara rättssäkert, enhetligt över landet och bedrivas effektivt krävs att central nivå inom myndigheten styr lokal nivås arbete och arbetsförmedlares beslut. Till exempel kan det ske genom att kräva avstämningar med en chef innan arbetsförmedlaren anvisar till en insats eller genom att på central nivå utforma 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N handläggarstöd, riktlinjer och policyer som ska stödja och styra arbetsförmedlarnas avvägningar. Riktlinjer och policyer39 kan också vara lokala. De skriftliga frågor som ställde till marknadsområdena visar på att vad som upphandlats och avtalen med leverantörerna bestämmer vilka utbildningsinsatser som kan sättas in.40 3.3.1Arbetsförmedlarna beslutar – övergripande styrning finns på intranätet Riktlinjer och stödmaterial finns för anvisningar generellt sett Förordningen beskriver övergripande målgruppen för FUB: arbetssökande som behöver förbereda sig inför deltagande i ett annat program, utbildning eller arbete. Utöver dessa ramar finns handläggarstöd och interna riktlinjer. På AF:s intranät finns riktlinjer och stödmaterial som gäller generellt för en arbetsförmedlares arbete. I dokumenten står det att den arbetsmarknadspolitiska bedömning som förmedlaren gör utgör grunden för vilka aktiviteter som ska genomföras, av myndighet och arbetssökande, för att individen ska få ett arbete.41 Bedömningen ska beskriva den arbetssökandes möjligheter på arbetsmarknaden genom att tydliggöra och motivera vilka tjänster som myndigheten ska erbjuda den arbetssökande. Bedömningen ska göras utifrån: •den arbetssökandes förutsättningar (meriter, kompetens, önskemål m.m.) •arbetsmarknadens krav (arbetsmarknadsläget, förutsättningar inom aktuella yrken, resultatet från arbetsförmedlarens matchning mot lediga jobb m.m.) •det arbetsmarknadspolitiska uppdraget (regelverk, tjänster, resurser m.m.). AF:s bedömningsstöd ska användas när en arbetssökande skriver in sig vid myndigheten för att stödja arbetsförmedlaren i bedömningen av vilka arbetssökande som riskerar långtidsarbetslöshet. Svaret från bedömningsstödet ska beaktas men är inte styrande; arbetsförmedlaren gör den samlade bedömningen. Riktlinjer och stödmaterial finns också för program och enskilda insatser Det finns också handläggarstöd för enskilda insatser. Det finns ett gemensamt handläggarstöd för AUB, FUB och Förberedande insatser. 39AF har vid faktagranskning påpekat att en policy inom AF formellt sett är ett internt styrande dokument som beslutas av generaldirektören. I enkäten frågade om man på den lokala arbetsförmedlingen utarbetat någon policy, dokument eller annan uttalad inriktning. 40En sammanställning av svaren finns i projektakten. 41Arbetsförmedlingens intranät, Arbetsmarknadsutbildning, förberedande utbildning och förberedande insatser – arbetssätt och rutiner, , utskrivet ; Arbetsförmedlingens intranät, Tema 7 – Arbetsmarknadspolitisk bedömning, fastställa tjänst, upprätta handlingsplan – lokal introduktion för arbetsförmedlare, , utskrivet . 42Arbetsförmedlingens intranät, Tema 8: Insatser och program – lokal introduktion för arbetsförmedlare, , utskrivet . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G framgår att målet med en FUB är att förbereda deltagaren för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program eller arbete. Vidare framgår att utbildningen ska anpassas efter individens behov så att målet med utbildningen nås.43 När det gäller FUB ger handläggarstödet i stor utsträckning information om regelverket, hur man anvisar i AF:s system och liknande information.44 Det ger inte, enligt bedömning, någon omfattande vägledning om för vilka arbetssökande som en FUB är lämplig, när i inskrivningsperioden eller vilka olika FUB som kan vara passande att använda. Stödet är alltså inte inriktat på att stödja val mellan olika slags FUB eller liknande överväganden. Kopplat till handläggarstödet för AUB och Förberedande insatser finns en checklista som beskriver stegen före och efter en anvisning till utbildning eller insats.45 Checklistan är generellt hållen och alla steg förefaller inte i praktiken vara aktuella för alla insatser. Exempelvis står det i checklistan att handläggaren ska informera den arbetssökande om AF:s kostnad för kursen.46 Checklistan behandlar inte heller vilka arbetssökande som kan vara aktuella för vilka insatser. På intranätet finns utöver handläggarstöd och checklista en sida som allmänt beskriver förberedande utbildning och insatser. Vad gäller vem som ska anvisas anges, utöver de generella reglerna för arbetsmarknadspolitiska program (insatsen ska syfta till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete, och en anvisning får göras endast om den framstår som lämplig för både den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv) att FUB ska erbjudas arbetssökande med störst behov. Det är i praktiken långtidsarbetslösa och de som riskerar långtidsarbetslöshet.47 har dock AF byggt ut informationen på intranätet om bl.a. enskilda FUB; de nya dokumenten ger ett utförligare stöd när arbetsförmedlare ska avgöra vilken FUB som är lämplig för en enskild arbetssökande.48 Arbetsförmedlarnas användning av stöddokument vid anvisning Det är i regel arbetsförmedlarna som på egen hand avgör vem som ska ta del av en FUB. En majoritet, av arbetsförmedlarna, konsulterade inte någon annan i samband med att de anvisade till en FUB. De flesta som faktiskt gjorde det (av förmedlarna) vände sig till kollegor. Chefen på kontoret eller 43Arbetsförmedlingens handläggarstöd, AFHS 6/2014. 44Arbetsförmedlingens handläggarstöd, AFHS 6/2014. 45Arbetsförmedlingens intranät, Arbetsförmedlingens handläggarstöd: Arbetsutbildning, förberedande utbildning och insatser – checklista för handläggaren, , utskrivet . 46Denna uppgift har dock inte framgått av KA webbstöd när det gäller FUB men ska komma att framgå när systemet uppdateras. 47AF:s intranät, Förberedande utbildning och insatser, , utskrivet . Dokumentet är upplagt på intranätet tidigt 2014 vilket rimligen innebär att instruktionen utgår från de prioriteringar som då gällde generellt för AF:s arbete, se avsnitt 4.1. 48Se t.ex. Arbetsförmedlingens intranät, Grundläggande moduler, ; Arbetsförmedlingens intranät, Meritportfölj, . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N sektionen konsulterades sällan, se tabell 16 i bilaga 7. Intervjuer och enkätsvar från sektionschefer och arbetsförmedlingschefer visar på samma resultat. frågade arbetsförmedlare vad de använde sig av när de senast anvisade till en FUB. Tre av fyra arbetsförmedlare som svarat på enkäten uppger att de använde sig av någon policy, dokument eller annan form av uttalad inriktning. En dryg fjärdedel av arbetsförmedlarna svarar att de stödde sig på policyer eller dokument från regeringen/. Det vanligaste var emellertid att förmedlarna stödde sig på sådant som var utarbetat på kontoret eller sektionen (se tabell 14, bilaga 7). Det finns regionala skillnader i användningen. I två av , och Nordvästra , använde arbetsförmedlarna sig i högre grad av lokala policyer än vad de i gjorde. I vilken grad de riktlinjer man använde fungerade som ett stöd varierar mellan arbetsförmedlarna, men med en positiv tonvikt. De flesta uppgav att de gav ett ganska stort stöd. En knapp fjärdedel upplevde att det stöd de fick i sin bedömning var ganska litet. Se tabell 15 i bilaga 7. I intervjuerna har några arbetsförmedlare tagit upp att vilka FUB som kan vara lämpliga diskuteras i arbetslag eller att man bland arbetsförmedlare som arbetar med samma målgrupp tar fram gemensamma prioriteringar.49 Det förekommer att man har metodmöten eller diskuterar på arbetsplatsträffar och kontorsmöten.50 På av kontoren och av sektionerna uppskattar cheferna att sådana diskussioner förekommer åtminstone en gång i kvartalet eller oftare än så, se tabell 5, bilaga 7. 3.3.2 KA webbstöd påverkar vilken information arbetsförmedlarna får KA webbstöd fungerar på flera sätt styrande på arbetsförmedlarnas arbete. KA webbstöd är det huvudsakliga sättet för AF centralt att informera arbetsförmedlarna om utbildningsutbudet.51 Krav på de arbetssökandes förkunskaper beskrivs i den mån sådana finns. Dessutom beskrivs vilka moduler som kan avropas, vilka utbildningstillfällen som finns tillgängliga, en lista över utbildningsleverantörerna samt intern information. Den interna informationen kan innehålla ett klargörande av arbetsförmedlarens respektive leverantörens ansvar, eller särskilda riktlinjer inför att en avtalsperiod är på väg att avslutas. En övergripande målsättning med en FUB kan anges under den inledande beskrivningen, men målsättning kan också saknas på övergripande nivå och i stället endast anges för de enskilda modulerna (underlag från enheten Externa tjänster). Kostnaden för insatserna anges inte i webbstödet.52 49Intervju 2, 3, 4, 7 vid lokal arbetsförmedling. 50Intervju 9, 14 vid lokal arbetsförmedling. 51Intervju vid Arbetsförmedlingen, enheten Externa tjänster, . 52Intervju med tjänstepersoner vid enheten Externa tjänster, . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G När en arbetssökande har anvisats till en FUB ska den externa leverantören, via KA webbstöd, skicka en individuell utbildningsplan som anordnaren kommit överens med den arbetssökande om. Denna plan är en specifikation av vad den externa leverantören ska erbjuda och ska godkännas av den ansvariga arbetsförmedlaren. Un- der tiden som den arbetssökande deltar i utbildningen får arbetsförmedlaren också standardiserade rapporter om närvaro och om det sker några avvikelser från den planering som gjorts upp. Innan fanns det däremot inget standardiserat sätt för de externa leverantörerna att slutrapportera via KA webbstöd. Slutrapporteringen har därför kunnat komma till arbetsförmedlaren t.ex. via e-post eller via den arbetssökande.53 KA webbstöd viktigaste informationskanalen men viss kritik mot informationen KA webbstöd är den informationskälla som de flesta arbetsförmedlare () använder sig av när de anvisar insatser. En knapp tredjedel använder sig av handläggarstödet och en femtedel av information på AF:s intranät Vis, se tabell 17, bilaga 7. Skillnader finns mellan hur arbetsförmedlare i olika marknadsområden svarat. Arbetsförmedlare i använder sig i lägre utsträckning av informationen i KA webbstöd än förmedlare i , och . Ar- betsförmedlare i och i använder informationen i handläggarstödet i högre grad än de i . Knappt en tredjedel av arbetsförmedlarna använder inte någon av dessa källor vid anvisningen. Det är ovanligare att inte använda någon källa alls bland arbetsförmedlare i jämfört med bland förmedlare i och . Arbetsförmedlarna hade möjlighet att i enkäten ange hur tydlig informationen i olika informationskällorna är, bl.a. KA webbstöd. De flesta arbetsförmedlarna anger att informationen är ganska tydlig, men nästan hälften säger ganska eller mycket otydlig. Svaren ger alltså inte någon entydig bild. En knapp majoritet av de arbetsförmedlare som svarat på enkäten bedömer att det är ganska lätt att veta vilka FUB som finns tillgängliga medan en dryg fjärdedel, , uppger att det är ganska svårt (se tabell 30, bilaga 7). I intervjuer har arbetsförmedlare och chefer på lokal nivå beskrivit att det kan vara svårt att veta vilka utbildningar som finns tillgängliga att anvisa arbetssökande till.54 Att arbeta med systemet tar mycket tid för arbetsförmedlarna.55 På flera kontor har man konstaterat att en konsekvens blir att arbetsförmedlare inte utnyttjar vissa tillgängliga utbildningar eftersom de haft dålig kännedom om vilka som är tillgängliga.56 Det har även framkommit vid intervjuer på huvudkontoret att det är svårt att 53Telefonintervju med tjänsteperson vid enheten Externa tjänster, . 54Intervju 1, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 13, 14, 15 vid lokal arbetsförmedling. 55Intervju 6, 13, 15 vid lokal arbetsförmedling. 56Intervju 1, 3, 8, 9 vid lokal arbetsförmedling. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N via KA webbstöd få en överblick för den som inte är insatt.57 En risk som beskrivs är att när förmedlarna inte vet vad som finns tillgängligt blir utrymmet för egna önskemål från den arbetssökande, på bekostnad av arbetsförmedlarens bedömning, för stort. Det kan betyda att fel person anvisas till fel insats eller att en person inte anvisas trots att lämplig insats finns.58 Tjänstemän på tar upp att skillnaden mellan olika insatser som AF erbjuder kan behöva bli tydligare, liksom hur arbetsförmedlarna på bästa sätt kan kombinera dem med varandra. Det finns ett metodstöd, men de bedömer att arbetsförmedlarna skulle dra nytta av enklare information; arbetsförmedlarna saknar tid att läsa och använda de stöd som finns. På central nivå har man funnit att informationen om utbildningar brister och har därför gjort det tekniskt möjligt att beskriva utbildningarna mer utförligt och anställt en kommunikatör för att utveckla informationen.59 3.3.3 Svaga drivkrafter för att avstå från att anvisa Enkäter och intervjuer visar att det sällan finns begränsningar i budget för att anvisa till FUB. Den stora majoriteten, , av arbetsförmedlarna uppgav att det inte fanns någon budgetbegränsning gällande den FUB som de senast anvisade till (se tabell 22, bilaga 7). Enligt av cheferna på arbetsförmedlingskontoren finns möjlighet att erbjuda alla med behov av en FUB en plats, se tabell 6, bilaga7. Intressant är också i vilken utsträckning som kostnaden för FUB var känd för arbetsförmedlaren när anvisningen gjordes.