prop · H403188 · 2017-05-18 00:00:00 — I rapporten om funktionshinder, Forskningen som haltar (2016) beskrivs funktionshindersforskningens framväxt och utveckling i . Regeringen har i sin forskningspolitiska proposition Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) presenterat sin syn på forskningspolitikens inriktning i ett tioårigt perspektiv med särskilt fokus på satsningar 2017–2020. I propositionen konstateras att verksamheter, miljöer och tjänster bör utformas universellt. Ett samhälle som är inkluderande och tillgängligt skapar förutsättningar för delaktighet, självständighet, jämlikhet och jämställdhet, vilket i sin tur minskar behovet av anpassningar och riktade stödinsatser. Universell utformning innebär att utgå från design med medvetenhet om den variation som återfinns i befolkningen. Principen om universell utformning är en av regeringens fyra prioriterade områden i den inriktning som föreslås för genomförandet av funktionshinderspolitiken framåt, se avsnitt 5.2. I budgetpropositionen (2016/17:1, utgiftsområde 16) föreslår regeringen en ökning av anslaget för forskning till Verket för innovationssystem () till följd av en forsknings- och innovationssatsning på tillgänglighetsdesign. Satsningen ska stödja det nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande och det strategiska samverkansprogrammet Smarta städer. Satsningen omfattar 2017 och därefter ytterligare 2020. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2020 än 2016 för detta ändamål. I den forskningspolitiska propositionens (prop. 2016/17:50) avsnitt om strategiska satsningar för att möta samhällsutmaningar framhålls att den offentligt finansierade är en viktig del av det svenska välfärdssystemet. får ca 800 000 personer insatser från kommunernas socialtjänst, som bl.a. omfattar äldreomsorg, individ- och familjeomsorg och insatser till personer med funktionsnedsättningar. Psykisk ohälsa är ett av våra största hälsoproblem som påverkar såväl individen och dess anhöriga som samhället som helhet. Psykisk ohälsa innebär ofta svårigheter och sämre levnadsförhållanden för den enskilde. har sjukfrånvaron och längden på sjukskrivningstider ökat. Som en del av satsningen på tillämpad välfärdsforskning bör forskningen om psykisk ohälsa och sjukfrånvarons utveckling därför stärkas. Regeringen föreslår i den forskningspolitiska propositionen som tidig- Prop. 2016/17:188 are nämnts att ett nationellt forskningsprogram om tillämpad välfärds- forskning bör inrättas av för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) i samverkan med andra relevanta forskningsfinansiärer och aktörer. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) beräknar regeringen en ökning av Fortes forskningsanslag till följd av satsningen på tillämpad välfärdsforskning. Satsningen omfattar 2018 och därefter ytterligare 2019 och 2020. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2020 än 2016 för detta ändamål. Regeringens bedömning: Specialpedagogiska skolmyndigheten bör ges i uppdrag att analysera och lämna förslag på vilket stödmaterial som är nödvändigt för att alla huvudmän, rektorer och förskolechefer ska kunna ta del av den kunskap som behövs om hur man organiserar resurser och kompetens i förskolan och skolan för att skapa en ur olika perspektiv tillgänglig lärmiljö som innebär att alla barn och elever ges möjlighet till hög grad av delaktighet. Skälen för regeringens bedömning: En inkluderande lärmiljö där alla elever är delaktiga och där lärandet är tillgängligt för alla, det vill säga sker i sammanhang som är socialt, pedagogiskt och fysiskt anpassade för alla, är viktigt. Detta ställer krav på att huvudmän, rektorer, förskolechefer, lärare, förskolelärare och annan pedagogisk personal har goda kunskaper om vad en inkluderande och tillgänglig lärmiljö innebär och hur de kan utformas. Flera studier pekar på bristande tillgänglighet som en möjlig orsak till den låga utbildningsnivån bland personer med funktionsnedsättning. I en studie av (Tillgängliga lärmiljöer? En nationell studie av skolhuvudmännens arbete för grundskoleelever med funktionsnedsättning, 2016) konstateras att det finns stora skillnader mellan hur huvudmän och skolor agerar för att åstadkomma en skola som är präglad av tillgänglighet för elever med funktionsnedsättning. Studien visar att många huvudmän och skolor inte ger tillräckliga förutsättningar för att kunna erbjuda en lärmiljö som är pedagogiskt, socialt och fysiskt tillgänglig för elever med funktionsnedsättning. Regeringen bedömer utifrån detta att det behövs ökad kunskap hos huvudmän, rektorer och förskolechefer om hur resurser och kompetens inom förskola och skola kan organiseras på bästa sätt för att skapa tillgängliga lärmiljöer för alla barn och elever. Specialpedagogiska skolmyndigheten bör därmed ges i uppdrag att analysera och lämna förslag på vilket stöd som är nödvändigt för att alla huvudmän, rektorer och förskolechefer ska kunna ta del av den kunskap som behövs om hur man organiserar resurser och kompetens i förskolan och skolan för att skapa en ur olika perspektiv tillgänglig lärmiljö. Målet är att skapa en lärmiljö som syftar till att alla barn och elever ges möjlighet till hög grad av delaktighet. 2016/17:188 7.2.3 Övergång från gymnasiesärskola till arbetsliv Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att i samråd med Arbetsförmedlingen, och Myndigheten för delaktighet, ta fram en informations- och fortbildningsinsats för huvudmän, rektorer, studie- och yrkesvägledare samt annan berörd personal i gymnasiesärskolan. Skälen för regeringens bedömning: Kunskapen om övergången mellan gymnasiesärskola och arbetsliv är begränsad. Av en kartläggning av den efter(sär)gymnasiala sysselsättningen bland de personer som gått ut gymnasiesärskolan mellan 2001–2011, framgår att den största andelen () av de unga hade sin sysselsättning inom daglig verksamhet. av gruppen hade ett förvärvsarbete (de flesta med någon form av lönesubvention) och studerade. Av kartläggningen framgick att uppgavs vara ”någon annanstans”, dvs. inte i någon av de tre andra sysselsättningstyperna (Sysselsättning och social rättvisa, En nationell registerstudie om 12 269 unga vuxna med intellektuell funktionsnedsättning, 2016). publicerade 2016 en uppföljning av den gymnasiesärskolereform som genomfördes (Gymnasiesärskolan, Uppföljning och analys av reform, Rapport 425, 2016). Verksamheten med arbetsplatsförlagt lärande (apl) framstår i studien som en av gymnasiesärskolans stora utmaningar. De beskrivna svårigheterna handlar både om att ordna och förbereda apl-platser och kunna ge tillräckligt stöd till elever och arbetsplatsernas handledare under pågående apl. Det är skolans huvudman som ansvarar för att skaffa apl-platser och för att de krav som finns på utbildningen uppfylls. Varje elev ska ha en handledare på arbetsplatsen som har nödvändiga kunskaper och som i övrigt bedöms vara lämplig. Elevens lärare ska tillsammans med handledare lägga upp en plan för vilket lärande som kan ske på arbetsplatsen och hur lärandet ska bedömas och återkopplas. Det finns dock skolor där apl verkar fungera bättre än på andra håll. Skolan behöver samverka med arbetslivet och andra aktörer både för att få till stånd apl och för att det ska finnas en fortsättning för ungdomarna efter gymnasiesärskolan. Regeringen bedömer därför att ett uppdrag bör ges till , i samråd med Arbetsförmedlingen, och Myndigheten för delaktighet, att ta fram en informations- och fortbildningsinsats, med fokus på att minska de etableringssvårigheter som unga med intellektuell funktionsnedsättning möter på arbetsmarknaden samt på det stöd från olika myndigheter som dessa ungdomar kan få. Insatsen bör riktas mot huvudmän, rektorer, studie- och yrkesvägledare samt annan berörd personal i gymnasiesärskolan, däribland yrkeslärare. Särskilt fokus bör läggas på hur kontakter med arbetlivet kan knytas genom det arbetsplatsförlagda lärandet. De berörda myndigheterna bör gemensamt genomföra informations- och fortbildningsinsatsen. Stöd till föräldrar som har barn med Regeringens bedömning: Specialpedagogiska skolmyndigheten bör ges i uppdrag att i samverkan med och kartlägga det stöd som finns till föräldrar till barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar samt hur det kan användas inom förskoleklass, fritidshem, grundskola och motsvarande skolformer samt gymnasie- och gymnasiesärskola. Myndigheten bör vid behov ta fram en vägledning eller annat stödmaterial. Skälen för regeringens bedömning: för rättigheter för personer med funktionsnedsättning och för barnets rättigheter har rekommenderat att stärka stödet till föräldrar som har barn med funktionsnedsättning. Skolan (förskoleklass, fritidshem, grundskola och motsvarande skolformer samt gymnasie- och gymnasiesärskola) har som uppgift att ge alla elever den ledning och stimulans som de behöver för att kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. En elev med funktionsnedsättning som har svårt att uppfylla kunskapskraven ska få stöd för att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. En del elever kan behöva mer stöd än den ledning och stimulans som ges i den ordinarie undervisningen. Stödet kan ges i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. som är en intresseorganisation för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) genomförde en enkät bland sina medlemmar. Enkätsvaren visar tydligt att föräldrarna anser att skolgången kan vara väldigt svår för elever med NPF. Av de föräldrar som svarade på enkäten anser att deras barn behöver extra stöd i skolan. Som ett led i detta har tagit fram en Skolguide till föräldrar med syftet att bl.a. tydliggöra vad elever med NPF har rätt till. I regeringens skrivelse Ett stärkt föräldrastöd – För barnets rätt till trygga uppväxtvillkor (skr. 2013/14:87) framhålls att även samarbete mellan skola och förälder och föräldrarnas förmåga till engagemang i skolan, deras förväntningar på barnet och förmåga att stödja och uppmuntra barnet i skolarbetet är viktiga för barnets resultat, hälsa, trivsel och allmänna situation. Genom att stödja föräldrarna i detta kan förutsättningarna för goda skolprestationer förbättras. Barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar möter särskilda svårigheter i skolan. Stöd till och dialog med föräldrar kan stärka barnets möjlighet att nå utbildningens mål. Specialpedagogiska skolmyndigheten bör ges i uppdrag att i samverkan med och kartlägga det stöd som finns till föräldrar till barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar samt hur det kan utformas inom förskoleklass, fritidshem, grundskola och gymnasieskola och om så bedöms behövligt ta fram vägledning eller annat stödmaterial till skolorna. 2016/17:188 7.2.5 Kunskapsspridning av goda exempel inom Regeringens bedömning: För att motverka diskriminering av studenter med funktionsnedsättning och öka tillgängligheten inom högskolorna och universiteten bör Universitets- och högskolerådet ges i uppdrag att sprida goda exempel på genomförda åtgärder inom detta Skälen för regeringens bedömning: Universitets- och högskolerådet (UHR) har enligt förordning (2012:811) med instruktion för Universitets- och högskolerådet bl.a. i uppgift att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter inom högskolan. Bristande tillgänglighet är en form av diskriminering enligt diskrimineringslagen (2008:567). Bristande tillgänglighet innebär att en person med funktionsnedsättning missgynnas därför att tillgänglighets- åtgärder inte genomförts i tillräcklig utsträckning för att personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan funktionsnedsättning (1 kap. 4 § diskrimineringslagen). diskrimineringslagen i kraft som innebär att arbetet med aktiva åtgärder inom arbetslivet och inom utbildningsområdet utvidgas till att omfatta Ändringarna innebär bl.a. att lärosätena ska bedriva ett mer systematiskt förebyggande arbete än tidigare och att lärosätena är skyldiga att samverka med anställda och studenter i arbetet 2015/16:135). Som nämns tidigare ses en svagt nedåtgående trend i andel lärosäten som ur ett tillgänglighetsperspektiv inventerat sina lokaler, sin skriftliga information och sin kommunikation –2016. utom anger rapporten och analys av funktionshinderspolitik- en 2011–2016 från Myndigheten för delaktighet att hinder vid studier för studenter med funktionsnedsättning kan bero på bristfällig organisation snarare än studierna i sig. Brister i organisationen kan bero på att kon- takter med stödpersoner skapas sent, att lokaler är otillgängliga och att kursplaner ges ut sent så att studenter som behöver kurslitteraturen i särskilt format får litteraturen senare än andra studenter. håller rapporten on Higher Education and Research on Disabilities and Human Rights, Nordic Welfare Center (2016), vikten av att inkludera studenter med funktionsnedsättning mer och att inklu- derande design bör användas vid utvecklandet av miljöer för högre ut- Vidare anger projektrapporten in Student in Nordic Higher Education, Universell (2017), att studenter med funktionsned- sättningar är underrepresenterade i statistiken för internationell student- Ett skäl till detta sägs vara brist på forskning och kunskap om högre utbildning och funktionsnedsättning. Eftersom det inte finns så mycket kunskap om denna studentgrupp menar rapportens författare att det kan det vara svårt att ge korrekta råd samt information och man riskerar dessutom att befintlig utveckling av stöd till studenter med funktionsnedsättningar blir icke-adekvat. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att i syfte att motverka diskriminering av studenter med funktionsnedsättning och att öka tillgängligheten inom högskolorna och universiteten bör Universitets- Prop. 2016/17:188 och högskolerådet ges i uppdrag att sprida goda exempel på genomförda åtgärder inom detta område. Digitalisering beskrivs ofta som en samhällsomvandlande kraft och samtliga samhällssektorer påverkas i grunden. Digitalisering bidrar till tillväxten men utmanar arbetsmarknaden. Digitaliseringen är motorn i den samhällsutveckling vi befinner oss i . Hur vi gör saker, hur vi upplever saker, hur vi tar oss an uppgifter och hur vi finner lösningar förändras. Digitalisering och användningen av ny teknik förändrar i och med det förutsättningar och villkor för företag och offentlig sektor, för arbetsliv och utbildning och för tillit och social sammanhållning i samhället. Det övergripande it-politiska målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Detta innebär bl.a. att alla som vill ska kunna använda de möjligheter som digitaliseringen erbjuder, oavsett personliga förutsättningar som ålder, funktionsnedsättning och kunskapsnivå eller andra förutsättningar som kan beskrivas som ekonomiska, kulturella och etniska. Enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska konventionsstaterna vidta ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning får tillgång på lika villkor som andra till information och kommunikation, innefattande informations- och kommunikationsteknik och sådana system. () har ansvar att säkerställa att alla, inklusive personer med funktionsnedsättning, har tillgång till elektroniska kom- Myndigheten upphandlar därför elektroniska kommunika- tionstjänster som anses vara av särskild vikt för personer med funktions- De tjänster PTS upphandlar är bildtelefoni, texttelefoni, teletal och kostnadsfri nummerupplysning. PTS ska även främja utvecklingen och användningen av elektroniska kommunikationstjänster för personer med funktionsnedsättning. heten har anordnat innovationstävlingar och bidrar på så sätt till innovation och utveckling på området elektronisk kommunikation till personer med funktionsnedsättning. Företag och offentliga verksamheter tävlar om finansiering till sina projekt och idéer som syftar till att inklu- dera fler i det digitala samhället. Teman för innovationstävlingarna har bl.a. varit arbete och utbildning, kultur och fritid, handel och betalning. Resultat av innovationstävlingarna är att ett 100-tal tjänster har utveck- lats eller är under utveckling och det totala antalet användare uppskattas till minst 350 000. PTS kan även finansiera andra utvecklingsprojekt utöver innovations- tävlingar inom området elektronisk kommunikation. att få finansiering, oavsett om det är ett innovationsprojekt eller annan 2016/17:188 typ av utvecklingsprojekt, är att projekten är lämpliga och bidrar med långsiktig digital inkludering av personer med funktionsnedsättning. PTS utför även utvärderingar av befintliga kommersiella it-tjänster och produkter som exempelvis mobila bank- och betalapplikationer, surfplattor och tillgänglighet i talsvarssystem. Myndigheten har använt resultaten i kommunikationen med leverantörer vilket har lett till konkreta förändringar i befintliga tjänster för ökad tillgänglighet, t.ex. i betalapplikationer och webbutformning. PTS ska även ge expertstöd samt samråda med berörda myndigheter och ta initiativ till löpande kunskapsöverföring och informationsutbyte mellan myndigheterna i frågor som rör funktionshinderspolitik och digital inkludering. Myndigheten ska därutöver vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Ökad kunskap om användarnas behov på it- Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att inrätta ett antal användarråd i syfte att öka kunskapen om aktuella behov hos användargrupper och att identifiera hinder för att personer med funktionsnedsättning på lika villkor som andra ska få tillgång till information och kommunikation. Vidare bör relevanta åtgärder identifieras i syfte att öka den digitala delaktigheten. Skälen för regeringens bedömning: I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning anges det att konventionsstaterna ska samla in information, däribland statistik och forskningsrön som gör det möjligt att utforma och genomföra riktlinjer som ger verkan åt för rättigheter för personer med funktions- nedsättning lämnade synpunkter till avseende bristande tillgång till information uppdelad på personer med funktionsnedsättning. Det är svårt att få en överblick över antalet personer med olika slags funktionsnedsättningar eftersom sådana uppgifter inte får registreras på grund av integritetsskäl. Statistiska datainsamlingsmetoder är generellt sett inte utformade så att personer med olika slags funktionsnedsättningar kan delta på lika villkor. Det finns t.ex. svårtolkade uppgifter gällande användandet av internet bland personer med funktionsnedsättning. rapporten och Internet 2016 undersökning om svenskarnas internetvanor uppger av befolkningen att de har en funktions- nedsättning som försvårar användningen av internet och datorer. sidan visar en undersökning , genomförd av Synskadades att av medlemmarna aldrig varit ute på internet. Det finns ett behov av att finna alternativa sätt att få aktuell kunskap om behoven hos dessa användargrupper avseende digitaliseringsområdet. En särskild företeelse på digitaliseringsområdet är den höga takt som nya produkter och tjänster utvecklas. Många tjänster underlättar för personer med funktionsnedsättning t.ex. play-tjänster som ger ökad till- gänglighet, samt universellt utformade produkter som smartphones vilka innehåller inbyggda tillgänglighetsfunktioner. Inte minst erbjuder den digitala utvecklingen möjligheter för barn och unga till delaktighet. med att allt fler tjänster och produkter blir digitala innebär det också Prop. 2016/17:188 behov av att kunna använda dessa. Om tjänsterna och produkterna inte är tillgängliga skapas hinder för personer med funktionsnedsättning snarare än delaktighet. Det är viktigt att det skapas ökade förutsättningar för att erhålla kunskap om behovet av insatser på digitaliseringsområdet för personer med funktionsnedsättning i alla åldrar. Regeringen anser att PTS bör ges i uppdrag att inrätta ett antal användarråd i syfte att öka kunskap om aktuella behov hos användargrupper. Syftet bör vara att identifiera och undanröja hinder för att personer med funktionsnedsättning på lika villkor som andra ska få tillgång till information och kommunikation samt identifiera relevanta åtgärder i syfte att öka den digitala delaktigheten. Myndigheten kan även bjuda in experter till användarråden. 7.3.3Ökade kunskaper om hur jämställdhetspolitiska mål uppfylls Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att redovisa hur verksamhet som finansieras av anslag 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade i budgetpropositionen bidrar till att uppfylla regeringens jämställdhetspolitiska mål. Skälen för regeringens bedömning: för rättigheter för personer med funktionsnedsättning har i sina sammanfattande slutsatser till uttryckt oro över att det finns begränsad kunskap om att kvinnor med funktionsnedsättning diskrimineras på grund av sitt kön och i vilken utsträckning kvinnor och flickor med funktionsnedsättning diskrimineras jämfört med män och pojkar. Kommittén rekommenderar att säkerställa att ett genusperspektiv genomsyrar hela funktionshinderspolitiken från lagstiftning till utvärdering av politiken. bör därutöver även systematisera insamling, analys och spridning av uppgifter uppdelade efter kön, ålder och funktionsnedsättning. Myndigheten för delaktighets (MFD) uppföljning av funktionshinderspolitiken 2011–2016 visar bl.a. att kvinnor med funktionsnedsättning har genomgående sämre levnadsvillkor än män med funktionsnedsättning. Det finns även skillnader i levnadsvillkoren för flickor och pojkar med funktionsnedsättning. För att öka kunskaperna om hur jämställdhetsperspektivet tillämpas bör PTS ges i uppdrag att redovisa hur verksamhet som finansieras av anslag 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade (prop. 2016/17:1, utgiftsområde 22) bidrar till att uppfylla regeringens jämställdhetspolitiska mål. Den verksamhet som avses är upphandlade tjänster som bildtelefoni, texttelefoni, teletal och kostnadsfri nummerupplysning samt utvecklingsprojekt inklusive innovationstävlingar. Arbetet med att öka tillgängligheten inom transportområdet pågår kontinuerligt inom transportmyndigheterna. Detta innebär att åtgärder för att förbättra verksamheten beslutas och vidtas fortlöpande. portsystemet har det länge bedrivits ett systematiskt arbete för ökad till- fastställde det övergripande transport- politiska målet att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och lång- siktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Därutöver har senare även beslutat om ett funktionsmål och ett hänsynsmål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande till- gänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utveck- lingskraft i hela landet. Vidare innebär det att transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnor respektive mäns transport- Det finns en precisering av funktionsmålet som gäller tillgäng- lighet för personer med funktionsnedsättning. Den lyder: Transport- systemet utformas så att det är användbart för personer med funktions- har tagit fram en målsättning gällande fysisk tillgänglig- het i sitt arbete med funktionshinderspolitiken. Målet är att tillgäng- lighetsanpassa 150 stationer och 2000 hållplatser i ett nationellt priori- terat nät av kollektivtrafik fram . Det prioriterade nätet är ett trafikslagsövergripande kollektivtrafiknät som anpassas för personer med Målet är baserat på utredningar, uppdrag från regeringen och projekt inom myndigheten och har angetts i myndig- hetens förslag till nationell plan för transportsystemet 2010–2021 samt i efterföljande förslag till plan 2014–2025. Målet finns även angivet i rege- ringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–