prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Lantmäteriets informationsförsörjningsverk- samhet finansieras till av avgif- ter. Lantmäteriet förser allmänheten, den offent- liga sektorn och näringslivet med information om geografi och fastigheter, s.k. geo- data. De flesta personer använder geodata dag- ligen, både privat och i yrkeslivet och geodata utgör ofta basen i appar, e-tjänster och hand- läggningsstöd. Denna data bidrar till så vitt skilda saker som adressökning och navigering i smarta telefoner, samhällsplanering samt beskrivningar av effekterna av globala klimat- och miljöförändringar. Geodata som t.ex. kartor, flygbilder och höjd- data är ofta nödvändiga för att kunna beskriva, förstå och kommunicera annan information. De flesta informationsmängder blir mer användbara och intressanta om de knyts till ett geografiskt läge. Med geodata, nuvarande och historiska, blir redovisningen av tillstånd och skeenden tydli- gare. Bra geodata är därför en förutsättning för effektiv samhällsplanering, ett rättssäkert sam- hälle och en enklare vardag för medborgaren. Geodata av hög kvalitet är en förutsättning för utveckling av samhällsbyggnadsprocessen, trans- portnätet och för att förebygga kriser och kata- strofer eller rädda liv och egendom när olyckan redan varit framme. Användningen av Lantmäteriets grund- läggande information fortsätter att öka kraftigt. I förhållande till 2015 har antalet leveranser (, tjänster och uttag) ökat . Användningen av visningstjänster har 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ökat jämfört med . Den mest populära visningstjänsten är den topografiska webbkartan som står för ca 80 pro- cent av användningen. Andra visningstjänster som ökat i användning jämfört med föregående år är ortofoto och höjdmodell. Lantmäteriets mest omfattande positione- ringstjänst, både ekonomiskt och användnings- mässigt, är nätverks-RTK. Med tjänsten kan en användare av ett instrument för positionering med hjälp av satellitinformation i realtid bestämma läget för en punkt på centimeternivå. Lantmäteriets kartjänst för medborgare, ortnamn, hade 800 000 besökare . E-tjänsten Min fastighet, där privatpersoner finner detaljerade uppgifter om sin egen fastighet exempelvis areal, inteckningar och fastighets- rättsliga åtgärder, hade över 300 000 besökare. Lantmäteriet har gjort vissa av myndighetens enklare kartprodukter fritt tillgängliga. släpptes översiktskartan och en enklare höjdmodell och öppnade Lant- mäteriet upp kartdata ner till skala på 1:50 000. Därutöver har en positioneringstjänst med meternoggrannhet gjorts tillgänglig som öppna data. När Lantmäteriet har släppt dessa öppna data så har effekten blivit en kraftig ökning i använd- ningen. Den har fortsatt att öka kraftigt och antalet användare har nästan fördubblats sedan enkättillfället . Privatpersoner är fortsatt den största kategorin användare. Tillsammans med Verket för innovations- system () och Geoforum har Lantmäteriet initierat en forskningsstudie om de samhällsekonomiska effekterna av öppna geo- data. Studien visar att en reform som ger öppna geodata från offentlig sektor är samhällsekono- miskt lönsam. Nya tillämpningar och en lång rad effektiviseringar skulle möjliggöras inom t.ex. upphandlingsområdet, samhällsbyggnadspro- cessen, transportområdet och inom miljöskydd. Den geodetiska infrastrukturen vidareutvecklas Lantmäteriet är ansvarigt för den nationella geo- detiska infrastrukturen som består av de natio- nella och över tiden hållbara referenssystemen i plan, höjd och tyngdkraft samt det nationella nätet av permanenta referensstationer för posi- tionering, Swepos. Övergången till de nationella 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 referenssystemen Sweref 99 i plan och RH 2000 i höjd pågår. Lantmäteriet har haft ett särskilt uppdrag att stödja myndigheter och kommuner vid övergången. hade 283 kommuner gått över till Sweref 99 och 224 kommuner hade bytt till RH 2000. hade av de statliga myndigheter och bolag som berörs gått över till Sweref 99 och RH 2000. Stationsnätet i Swepos har förtätats ytter- ligare och bestod av 376 sta- tioner. Antalet kunder som abonnerar på posi- tioneringstjänster ökar ständigt och uppgick vid utgången av 2016 till 3 140 stycken. Arbetet med framtagandet av en nationell höjdmodell fortgår och arbetet med geografiska data i 3D har påbörjats har uppbyggnaden av den nya nationella höjdmodellen fortsatt. Modellen togs fram som ett stöd för anpassningen till ett för- ändrat klimat t.ex. genom att samhällsplaneraren ser vilka vägar vattnet tar om det blir översväm- ning, men har också visat sig ha många andra användningsområden. hade Lantmäteriet skannat av yta (). De områden som återstår () är utspridda över fjällen. Väder- och snö- förhållandena har gjort att skanningen inte slut- förts enligt plan. Lantmäteriets fastighetsinskrivning bedrivs på sju orter i landet. Antalet inskrivningsärenden ökade , bl.a. till följd av det låga rän- teläget. Fördelningen av olika ärendetyper fram- går av diagram 3.8. Diagram 3.8 Fördelning av ärendetyper i inskrivningsverksamheten Källa: Lantmäteriet. Handläggningstiderna ligger på en rimlig nivå Handläggningstiderna har minskat och den genomsnittliga handläggningstiden för helåret uppgick . Anledningen till den minskade handläggningstiden är införandet av ett nytt handläggningsstöd och nya arbets- processer. De genomsnittliga handläggnings- tiderna framgår av diagram 3.9. Diagram 3.9 Genomsnittligt antal ködagar Källa: Lantmäteriet. har arbetssättet med en gemensam nationell kö utvecklats för att underlätta pro- duktionsutjämning mellan kontoren. Antalet ansökningar om inskrivning som ges in elektroniskt har ökat kraftigt och utnyttjas nu i av alla inskrivningsärenden. Vid utgången av 2016 hade 91 kunder anslutit sig till tjänsten. Uppdraget för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) är att främja och stödja grundforskning och behovs- motiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggnad. Formas har också till uppgift att nyttiggöra forsknings- resultat och främja en hållbar utveckling i sam- hället. Forskning inom planering, byggande, bostäder och hållbar stadsutveckling finansieras framför allt av Formas men även av Verket för innovationssystem (). I propositionen Kunskap för samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrens- kraft (prop. 2016/17:50) presenterar regeringen sin syn på forskningspolitikens inriktning i ett tioårigt perspektiv, med särskilt fokus på sats- ningar 2017–2020. I propositionen aviserar rege- ringen bl.a. ett tioårigt nationellt forsknings- program för hållbart samhällsbyggande samt forskning för en social bostadspolitik. Formas forskningsanslag kommer 2018 att ökas till följd av dessa satsningar. I propositionen fanns även en satsning relaterad till regeringens fem samverkansprogram. Programmen Nästa gene- rations resor och transporter samt Smarta städer har koppling till samhällsplanering, bostads- marknad och byggande. () bedriver behovsmotiverad forskning och utveckling inom områdena grundläggning och förstärkning, naturolyckor och klimatanpassning, material- egenskaper, förorenade områden och efter- behandling. Forskningen ska ge tydligt och stort mervärde med avseende på SGI:s uppdrag. De geotekniska riskerna ska minska, plan- och byggprocessen effektiviseras, belastningen på miljö och naturresurser minska och förorenade områden bli efterbehandlade. Forskningen sker i samarbete med ett stort antal aktörer på såväl nationell som internationell nivå. Effektivare plan-, bygg- och genomförandeprocess Kommunernas möjligheter att skapa förutsätt- ningar för fler bostäder behöver öka ytterligare. Trots den påtagliga ökningen av byggtakten medför den omfattande bristen på bostäder att 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 det fortfarande finns ett stort behov av ny bebyggelse och utveckling av det befintliga bostadsbeståndet i stora delar av landet. Ny bebyggelse föregås vanligtvis av upprättande av detaljplan. kan det ta att upprätta en sådan, inte minst när det finns många motstridiga intressen. finns det många exempel på att planläggning kan gå rela- tivt snabbt. Hur planprocessen tar i anspråk beror bl.a. på komplexiteten i planeringsuppgiften och kommunens möjligheter att hantera förutsätt- ningarna. Långa ledtider för planläggning m.m. påverkar förutsättningarna för en effektiv kon- kurrens inom byggsektorn då utdragna processer ofta medför stora kostnader för byggherren. Kortare ledtider i planprocessen kan ge möjlig- het för fler mindre och medelstora byggherrar att ta initiativ till planläggning, och kan därmed bidra till ökad konkurrens inom byggsektorn. Mot denna bakgrund behöver kommunernas förutsättningar att upprätta detaljplaner för nya byggprojekt förbättras. I den kraftiga utbyggna- den av bostadsbeståndet som pågår är det viktigt att samhällsplaneringen tas tillvara som ett viktigt verktyg för att nå de globala målen för hållbar utveckling och de nationella miljömålen samt för att främja byggandet av goda, inklude- rande och hållbara livsmiljöer. Det är också angeläget att regeringens målsättning att beakta brottsförebyggande aspekter i fysisk planering liksom vid ny- och eller ombyggnation av bostä- der och offentlig miljö beaktas. Staten behöver göra mer för att förbättra förutsättningarna för byggandet Även om det är en uppgift att plan- lägga användningen av mark och vatten har staten ofta ett inflytande över olika frågor som har betydelse för möjligheterna att bygga på en viss plats. Det handlar bl.a. om det regelverk som anger ramarna för planeringen samt olika natio- nella mål, planer och program som den kommu- nala planeringen ska förhålla sig till. Staten kan på olika sätt påverka förutsättningarna för att etablera ny bebyggelse och säkerställa att det som byggs blir långsiktigt hållbart och bidrar till minskad segregation. Det kan bl.a. ske genom att staten genom berörda myndig- heter utvecklar vägledning för hur regelverket bör tillämpas och att staten tydligare prioriterar mellan olika statliga intressen, utifrån en helhets- syn på markanvändningen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Behovet av nya bostäder i är stort. Sam- tidigt finns det i landets kommuner ett bety- dande antal byggrätter för bostadsändamål som har skapats genom detaljplaneläggning och som inte har utnyttjats eller som utnyttjas först efter ett flertal år. Det innebär att det finns en stor reserv av byggrätter för ett ökat bostads- byggande. Kommunerna kan påverka planeringens omfattning och innehåll och därigenom också i vissa avseenden påverka det tidsmässiga genom- förandet av detaljplanerna. Ett snabbt genom- förande av detaljplaner bidrar till ett ökat bostadsbyggande och därmed till en förbättrad situation på bostadsmarknaden. Regeringen har därför fattat beslut om att närmare utreda vilka möjligheter kommunerna har att påverka plane- ringens tidsmässiga genomförande och hur dessa möjligheter tillämpas i praktiken (dir. 2017:74). En hållbar stad är också en stad som erbjuder trygga och i allmänhet goda livsmiljöer. Stöd till utemiljöer i socioekonomiskt utsatta bostads- områden har varit mycket efterfrågat och fyller en viktig funktion för att skapa mer attraktiva, funktionella, jämställda, hållbara och trygga utemiljöer. Åtgärder för att göra utemiljön mer attraktiv kan även bidra till att utemiljön och bostadsområdet anpassas till ett förändrat klimat. Ytterligare stöd till utemiljöer i utsatta områ- den, i form av integrerad konst och arkitektur, har lämnats genom satsningen Äga Rum, se vidare under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Buller vid planering och byggande De förändringar av regelverket för buller som redan genomförts har inneburit förbättrade förutsättningar för bostadsbyggande i buller- utsatta lägen. Mot bakgrund av frågans betydelse och komplexitet bedömer regeringen att det finns anledning se över om tillämpning- en kan underlättas ytterligare. har därför fått i uppdrag att se över tillämp- ningen av avseende buller och ska vid behov lämna författningsförslag (N2017/01416/SUBT). Ett annat uppdrag med betydelse för tillämpningen av buller är upp- draget till att genomföra kompetens- insatser kring , PBL Kom- petens, som inbegriper både utbildning och för- djupad vägledning (N2016/07801/PBB). Flera av de möjliga exploateringar som identifie- rats inom uppdraget Större samlad exploatering behöver någon form av infrastruktur för att komma till stånd. Samtal har därvid också förts med bl.a. . har det visat sig att många plane- ringsprocesser är så komplexa att det inte i första hand är brist på infrastruktur eller finansiella medel som är problemet, utan snarare att det finns konflikter mellan olika intressenter. Sam- ordnaren har därför föreslagit att en samord- ningsfunktion för sådana komplexa planerings- situationer ska inrättas och fortgå . Denna funktion föreslås ha i uppgift att erbjuda en arena för dialog om områden med komplexa planeringsförutsättningar, erbjuda process- och kunskapsstöd i syfte att underlätta för parter att mötas i en möjlig lösning samt verka för att påskynda samordningen av statliga intressen där det finns målkonflikter. Hållbara städer och hållbar stadsutveckling Hållbara, levande och jämställt utformade städer är en framtidsfråga. Städer behöver vara attrak- tiva och trygga. Städer behöver planeras för människorna utifrån olika behov och förutsätt- ningar och för bl.a. gång-, cykel och kollektiv- trafik. Det ökade bostadsbyggandet innebär möjligheter men också utmaningar till en hållbar stadsutveckling ur alla tre dimensioner: miljö- mässigt, ekonomiskt och socialt. Många lös- ningar finns lokalt och hos kommunerna. Prin- cipen om universell utformning är central för att kunna utveckla våra städer hållbart utifrån den variation av människor som bor och lever i städer med olika behov och förutsättningar. Jämställdhet i städerna och i stadsutveck- lingen är en framtidsfråga. Jämställdhet innebär att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter att påverka utvecklingen och vara med i beslutsprocesser för att vi ska lyckas med att utveckla våra städer hållbart. Jämställd- het är alltså en central aspekt av hållbar stads- utveckling och är viktigt bl.a. när bostäder, tjänster och transportlösningar planeras. I upp- följningen av miljökvalitetsmålen, bl.a. målet om en God bebyggd miljö gör regeringen bedöm- ningen att ytterligare insatser krävs för att nå en god bebyggd miljö. Högkonjunktur, en kraftigt ökad befolkning och ett ökat bostadsbyggande har lett till större påfrestning på kulturvärden och på miljön i städerna. görs flera positiva insatser för att nå målet. Infrastruk- turens utformning påverkar även användningen av marken i städerna och begränsar använd- ningen genom att trafiken bl.a. kan skapa buller och luftföroreningar. I städerna finns en stor konkurrens om mark som fler funktioner behöver lösas på mindre yta. Grönstrukturer och ekosystem- tjänster behöver stärkas i den kommunala plane- ringen. Hållbara transporter i städerna är av- görande för en bättre tillgänglighet och en mer hälsosam miljö t.ex. genom att minska skadliga luftföroreningar. kan användningen av marken i städerna utnyttjas mer effektivt till parker, bostäder och andra byggnader i stället för parkeringsplatser. Möjligheterna att nå flera av miljökvalitetsmålen bl.a. God bebyggd miljö, Begränsad klimatpåverkan och luft samt de transportpolitiska målen ökar på så sätt också. Därför behöver gång-, cykel- och kollektivtrafik främjas i städer. I städerna finns både förutsätt- ningar och befolkningsunderlag för hållbara transportlösningar. Bilen kommer fortsatt vara viktig för mer glesbefolkade områden. I städerna använder kvinnor generellt i större utsträckning kollektivtrafiken och ett väl- utvecklat kollektivtrafiksystem är också en bra investering för jämställdheten. Busslinjer och cykelvägar till handel, skolor och arbetsplatser är således viktiga ur ett jämställdhetsperspektiv. Kvinnor upplever i större utsträckning än män otrygghet på offentliga platser, parker och gång- och cykelvägar och liknande platser. Utform- ningen av dessa platser har en stor betydelse för tryggheten och är därmed viktig ur ett jämställd- hetsperspektiv. Gång och cykling ger även förutsättningar för regelbunden fysisk aktivitet som tillsammans med den förbättrade miljön även främjar folk- hälsan. Det finns ett långsiktigt behov av forskning inom området hållbart samhällsbyggande där hållbara städer och hållbar stadsutveckling är en del. Det nationella forskningsprogrammet för hållbart samhällsbyggande –2026 kommer att vara en viktig del i att fylla detta behov. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Med dagens teknik finns stora möjligheter att effektivisera och utveckla innovativa lösningar som kan bidra till en utveckling i städerna som är både ekonomiskt, miljömässigt och socialt håll- bar. Mycket fokus läggs därför på hur digitali- seringen kan bidra till att utveckla effektiva och innovativa lösningar för t.ex. transporter, avfalls- hantering, energisystem och metoder för med- borgardialog och inkludering. Genom samver- kansprogrammet smarta städer har detta arbete intensifierats och diskussioner har förts om behov av insatser både för att förenkla och för- bättra möjligheterna i kommunerna att använda digitalisering och innovationer i sitt stads- utvecklingsarbete. Samverkansprogrammet är också viktigt för att på internationell nivå visa upp på många sätt förtjänstfulla arbete samt att bidra till måluppfyllelsen av Agenda 2030 och genomförandet av regeringens strategi För ett hållbart digitaliserat – en digitali- seringsstrategi (N2017/03643/D), se vidare under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Bostadsbyggandet ännu inte i nivå med bostadsbehoven Trots att bostadsbyggandet är det högsta når det inte upp till de 80 000 bostäder som enligt senaste byggprognos skulle behöva färdigställas . För att kommunerna bättre ska kunna tillgodose bostadsbehovet har regeringen tillsatt en utredning som ser över hur det nationella bostadsbyggnadsbehovet ska kunna tas om hand i de svenska kommunerna. Vidare har regeringen, i syfte att skapa bättre förutsättningar för att nya hyreslägenheter byggs i de delar av landet där det råder bostadsbrist, gett en särskild utredare i uppdrag att se över modellen för hyressättning vid nyproduktion av hyreslägenheter. Brist på arbetskraft riskerar hämma bostadsbyggandet Bristen på arbetskraft är det största hindret för bostadsbyggande. I rapporten och förslag på åtgärder för att säker- ställa tillräcklig byggkapacitet inom byggsektorn 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 (N2016/05027/PUB) konstateras att det är stora svårigheter att rekrytera till nästan alla yrken inom hela byggsektorn. Ett särskilt problem i denna sektor är att andelen kvinnor inom många yrkesgrupper är mycket låg. Bristen på arbetskraft påverkar inte bara själva byggandet utan även kapaciteten inom den kommunala och statliga administrationen med betydelse för byggandet, t.ex. vad gäller kom- munernas plankapacitet. För att komma till rätta med bristen på arbetskraft inom byggbranschen och inom andra sektorer med arbetskraftsbrist har regeringen vidtagit ett stort antal åtgärder som kan leda till att fler personer blir anställ- ningsbara. Exempelvis byggs successivt ut till 93 000 platser fram . Ett annat exempel är regeringens beslutade proposition En försöksverksamhet med branschskolor (prop. 2016/17:161). Syftet är bl.a. att stärka tillgången till yrkesutbildning inom små yrkesområden. För mer information om regeringens arbetsmarknads- och utbild- ningspolitik, se utgiftsområde 14 Arbetsmark- nad och arbetsliv samt utgiftsområde 16 Utbild- ning och universitetsforskning. För att komma till rätta med arbetskraft- bristen är det också viktigt att överväga åtgärder som kan öka effektiviteten i bostadsbyggandet så att färre människor kan producera mer. Rege- ringen genomför ett antal åtgär- der med detta syfte. Exempelvis har regeringen uppdragit åt att, efter samråd med Kommuner och Landsting (SKL) och företrädare för byggbolag och entreprenörer, lämna förslag som innebär att byggnadsverk som i allt väsentligt är likadant utformade bedöms på samma sätt vid tillämpning av vissa krav i . På så vis kan industriellt byg- gande underlättas vilket i sin tur kan effektivisera byggandet. Det är också väsentligt att fler utländska företag kommer in på den svenska marknaden och lägger anbud. Regeringen har mot den bak- grunden gett i uppdrag att bygga upp och förvalta en webbplats med information om den svenska bostads-, bygg- och byggarbets- marknaden för utländska byggherrar och bygg- företag. Regeringen bedömer dock att det finns anledning att överväga ytterligare åtgärder med tanke på det stora behovet av bostäder och den allvarliga arbetskraftsbrist som alltjämt råder inom byggsektorn. En utbyggd och väl fungerande infrastruktur är en viktig förutsättning för att nya bostadsområ- den ska kunna byggas och befintliga bostads- områden utvecklas. I propositionen Infrastruk- tur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) tar regeringen upp investe- ringar för ett ökat bostadsbyggande som en av flera prioriterade samhällsutmaningar där trans- portsystemet spelar en stor roll. Utvecklingen av den statliga infrastrukturen skapar förutsätt- ningar för bostadsbyggande genom att den gör det möjligt att nå arbetsmarknader från nya områden och genom att den tillgängliggör mark på vilken en mer kostnadseffektiv bostadsex- ploatering kan ske. Förbättrade finansieringsförutsättningar för bostadsbyggande Även om det nuvarande höga bostadsbyggandet indikerar att bostadsfinansieringen generellt fungerar tillfredsställande finns det anledning att överväga hur staten på bästa sätt kan säkerställa att bostadsfinansieringen fungerar effektivt över hela landet, t.ex. i glesbygdskommuner där finansieringen ofta är ett hinder för bostads- projekt. För att säkerställa en långsiktigt hög nivå på bostadsbyggandet är det viktigt att se över hur finansieringen för aktörerna på mark- naden kan fungera väl även i perioder av finan- siell instabilitet, i synnerhet gäller detta för små aktörer. Regeringen har mot den bakgrunden gett en särskild utredare i uppdrag att se över hur finansieringsförutsättningarna för bostads- byggande kan förbättras (dir. 2017:1). Svårt att komma in på bostadsmarknaden Ett ökat antal kommuner uppger att de har underskott på bostäder. Bostadsbristen påverkar särskilt grupper med svag ställning på bostads- marknaden. Det kan handla om att man är ny på bostadsmarknaden, saknar kötid, tillräckliga inkomster m.m. är det ett antal grupper som har svårt att komma in på bostadsmarknaden, t.ex. nyanlända kvinnor och män samt unga kvinnor och män. Därutöver ökar antalet kontrakt med särskilda villkor. Detta sker trots ett ökat bostadsbyggande. En stor del av ökningen av bostadspriserna och hushållens skuldsättning sedan mitten av 1990- talet kan förklaras av strukturella och makro- Allt fler hushåll äger sin bostad. Utbudet av bostäder i framför allt stor- städer har dock ökat långsammare än befolk- ningen och de bostadsrelaterade skatterna har sänkts, särskilt i samband med införandet av en fastighetsavgift 2008. har hushållens inkomster ökat i god takt och real- räntan sjunkit. Med snabbt stigande bostads- priser ökar risken för att det ska ske en prisned- gång. En kraftig nedgång i bostadspriserna kan få stor påverkan på hushållens förmögenhet. Om hushållens reala förmögenhet minskar finns en risk för att hushållen också minskar sin kon- sumtion, vilket i sin tur utgör en risk för den makroekonomiska stabiliteten. Behov av att förebygga byggskador och främja god inomhusmiljö Bostadsbyggandet ökar och bedöms fortsätta vara på en hög nivå framöver. Den höga bygg- takten och utvecklingen av nya byggmetoder i syfte att minska processtider och byggkostnader kan medföra ökade risker för förekomst av byggskador och användning av byggprodukter som innehåller höga halter miljö- och hälso- farliga kemikalier.