prop · H50330 · 2017-10-24 00:00:00 — E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N perioden bland bostadsbidragstagare. Det betyder att den reala inkomstutveckl ingen för bostadsbidragstagare med låga inkomster har varit nära noll.83 Diagram 6 Andel individer med låg relativ och absolut ekonomisk standard (0–), hushåll med och utan bostadsbidrag 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 Källa: SCB, beräkningar. Åren 2006–ökade andelen bostadsbidragstagare med låg relativ ekonomisk standard snabbare . Detta kan sannolikt härledas till införandet av jobb skatteavdraget, vilket gav upphov till en snabbare ökning av medianinkomsten och därmed av gränsen för låg relativ ekonomisk standard. Eftersom en lägre andel för värvsarbetar bland dem som uppbär bostadsbidrag än bland övriga hushåll når inte jobbskatteavdraget denna grupp i samma utsträckning, vilket gör att skillnaderna i ekonomisk standard mellan grupperna ökar. Utvecklingen avstannade 2012–2014, sannolikt till följd av de beloppshöjningar av bostadsbidraget som då genomfördes. Högst andel med låg ekonomisk standard bland sammanboende med barn Andelen med låg relativ ekonomisk standard bland bostadsbidragstagare har ökat för samtliga hushållstyper, se diagram 7. Högst andel uppvisar sammanboende med barn; 2014. Andel bland ensamstående hushåll med och utan barn är . Bland sammanboende hushåll utan barn som uppbär bostadsbidrag var ekonomiskt utsatta . 83Låg absolut ekonomisk standard mäts i förhållande av medianinkomst i fasta priser. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Diagram 7 Andel individer med låg relativ ekonomisk standard per hushållstyp, hushåll med bostadsbidrag Källa: SCB (), beräkningar. Att sammanboende med barn bland bostadsbidragstagare har en högre andel ekonomiskt utsatta än ensamstående med barn kan bero på att sammanboende har individuella inkomstgränser. Det betyder att om bara en person arbetar i det samman boende hushållet har de totalt sett lägre inkomstgräns än ensamstående hushåll. Det leder till att det finns en större andel hushåll med bostadsbidrag med högre inkomster i denna grupp. För ett sammanboende hushåll är också försörjningsbördan högre än för motsvarande ensamstående hushåll, något som ger lägre ekonomisk standard. En indikation på att individualiseringen av inkomstgränserna inom bostadsbidraget påverkade sammanboende hushålls ekonomiska standard negativt ses i diagram 6 genom att andelen med låg ekonomisk standard ökade med , då reformen genomfördes. till befolkningen som helhet är sammanboende dock den grupp som har bäst utveckling av ekonomisk standard under samma tidsperiod.84 3.3.3 Vanligt med ekonomiskt bistånd bland bostadsbidragstagare Bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd85 överlappar till viss del varandra eftersom båda förmånerna riktar sig till ekonomiskt utsatta hushåll. I takt med att bostads 2015/16:1, bilaga 2 – Fördelningspolitisk redogörelse. 85Ekonomiskt bistånd inkluderar även introduktions och etableringsersättning för att skapa jämförbar het över tiden. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bidragsgruppen har fått lägre ekonomisk standard har även uppbärandet av ekono miskt bistånd förändrats i gruppen. För att beviljas ekonomiskt bistånd ställs det hårdare krav på hushållet än för bostadsbidrag och hushåll i behov av ekonomiskt bistånd ska i första hand söka bostadsbidrag. Huruvida hushåll som uppbär bostads bidrag också uppbär ekonomiskt bistånd är av intresse eftersom marginaleffekterna är betydligt högre ekonomiska bistånd. Detta kan in sin tur påverka incitamenten till arbete (se kapitel 4 om marginaleffekter). Mot denna bakgrund har förmånernas samvariation återkommande diskuterats i budgetpropositioner och litteratur om bostadsbidrag (se avsnitt 2.2). Andelen bostadsbidragstagare som också uppbär ekono miskt bistånd ökade till följd av reformen 1997 och har fluktuerat kring 35–, se diagram 8. Bostadsbidragstagarnas genomsnittliga ekono miska bistånd har ökat successivt , men i likhet med andelen har utvecklat avstannat –2014. Diagram 8 Andel individer med ekonomiskt bistånd respektive genomsnittligt ekonomiskt bi stånd (0–) Genomsnittligt belopp av ekonomiskt bistånd Andel med ekonomiskt bistånd Källa: SCB (), beräkningar. Anm: Ekonomiskt bistånd anges fasta priser. Bland hushåll med bostadsbidrag hade hade cirka hälften av de samman boende med barn också ekonomiskt bistånd under . För övriga hushålls typer uppgick motsvarande andel till cirka 35 procent.86 86 Se diagram B1.9 i bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V 3.4 Bostadsbidragets omfördelande effekt har minskat 3.4.1 Bostadsbidragets omfördelande effekt har minskat Ett sätt att undersöka bostadsbidragets omfördelande effekt är att kvantifiera dess påverkan på Gini-koefficienten, som beskriver hur jämn inkomstfördelningen är. Gini-koefficienten kan anta värden mellan 0 och 1. Ju närmare 0 (1) den befinner sig, desto mer jämnt (ojämnt) är inkomsterna fördelade. I analysen isoleras den omfördelande effekten av bostadsbidraget genom att undersöka hur bostadsbidragets så kallade Gini-bidrag har utvecklats. Ett inkomstslags Gini-bidrag är lika med produkten mellan inkomstslagets koncentrationsindex och dess vikt, se bilaga 2. Diagram 9 visar koncentrationsindex, vikt och Gini-bidrag för bostadsbidraget . 87 Värdet på bostadsbidragets koncentrationsindex är negativt, vilket innebär att det är koncentrerat till individer med låg ekonomisk standard och bidrar till att jämna ut inkomstspridningen. Koncentrationsindexet minskar successivt för att sedan stabiliseras, vilket innebär att bostadsbidraget blir mer progressivt. minskar bostadsbidragets vikt till följd av att antalet som uppbär bostadsbidrag minskar. ökar den något igen till följd av höjningar av bidragsbeloppen. Den sammantagna effekten blir att bostadsbidragets Gini-bidrag blir mindre negativt , vilket innebär att den totala inkomstutjämnande effekten av bostadsbidraget minskar.88 87Under den studerade tidsperioden ökar Gini-koefficienten totalt sett från ca 0,25 till 0,32 vilket innebär att inkomstspridningen ökar. 88Ett alternativt mått att mäta hur en förändring av bostadsbidraget påverkar den samlade inkomstsprid ningen är att studera Gini-elasticiteten av bostadsbidraget. Analysen visar att Gini-elasticiteten och Gini-bidraget uppvisar nästan identiska mönster. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 9 Koncentrationsindex, vikt och Gini-bidrag för bostadsbidrag -0,1 -0,2 -0,3 -0,4 -0,5 -0,002 -0,6 -0,004 -0,7 -0,006 -0,8 Koncentrationsindex (höger axel) Källa: SCB (), beräkningar 3.4.2Bostadsbidragets förmåga att minska ekonomisk utsatthet har försämrats Ett annat sätt att kvantifiera bostadsbidragets omfördelande effekt är att undersöka i vilken utsträckning det lyfter bostadsbidragstagarna över gränsen för låg relativ ekonomisk standard, se bilaga 2 för en beskrivning av metoden. I analysen under söks också hur fattigdomsgapet89 påverkas av bostadsbidraget. För gruppen bostadsbidragstagare som helhet har bostadsbidragets påverkan på andelen med låg relativ ekonomisk standard minskat med tiden, se diagram 10. Den heldragna blå linjen visar den faktiska andelen med låg relativ ekonomisk standard bland bostadsbidragstagare. Den streckade linjen visar motsvarande andel om man räknar bort bostadsbidraget (allt annat lika). Sedan 1997 års reform har andelen individer som bostadsbidraget lyft över gränsen för låg ekonomisk standard minskat från till 2014. Fler får alltså inkomster som ligger under gränsen för låg relativ ekonomisk standard även då bostadsbidraget inräknas. Den heldragna linjen visar att fattigdomsgapet har ökat i gruppen med bostadsbidrag. Den streckade linjen visar fattigdomsgapet i avsaknad av bostadsbidrag, allt annat lika. Linjen visar att bostadsbidraget numera reducerar 89Fattigdomsgapet beskriver hur långt under gränsen för låg ekonomisk standard, i relativa termer, en individ befinner sig. Med detta mått fångas även variationer som sker under gränsen för låg ekonomisk standard, medan andelen med låg ekonomisk standard endast beskriver hur många som befinner sig under gränsen. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V fattigdomsgapet i högre utsträckning än tidigare, men de hushåll som berörs har så låga inkomster att bostadsbidraget lyfter endast en liten andel över gränsen för låg ekonomisk standard. Diagram 10 Andel 0–med låg relativ ekonomisk standard (av medianen) och fattigdomsgap, med och utan bostadsbidraget inräknat Källa: SCB (), beräkningar Som tidigare nämnts varierar andelen bostadsbidragstagare med låg relativ ekonomisk standard med hushållstyp. Andelen är högst för sammanboende med barn (2010–2014), se avsnitt 3.2.2. För denna grupp lyfte bostadsbidraget endast av bidragstagarna över gränsen för låg ekonomisk standard 2014, jämfört med för bidragstagarna inom andra hushållstyper.90 regeringars höjningar av bostadsbidraget har till störst del nått de hushåll med lägst inkomst (se avsnitt 3.2.3) som har så låga inkomster att de ligger långt under gränsen för låg relativ ekonomisk standard. Därmed är bostadsbidraget otill räckligt för att lyfta dessa individer över gränsen för låg ekonomisk standard, även om det numera minskar fattigdomsgapet mer . För sammanboende hushåll med barn är bostadsbidraget till liten hjälp för att lyfta hushållen över gränsen för låg relativ ekonomisk standard. Se diagram B1.10 i bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Bostadsbidragets inkomst- och beloppsnivåer är inte indexerade, vilket betyder att de i frånvaro av politiska beslut om höjning riskerar att urholkas i förhållande till pris- och inkomstutvecklingen. uppgick gränsen för den bidrags grundande inkomsten till av vad den hade varit om den hade följt utvecklingen för de lägsta lönerna för såväl barnhushåll som unga hushåll utan barn. På motsvarande sätt uppgick det maximala beloppet till av vad det hade varit om det hade utvecklats med löneinkomsten. •Urholkningen av bostadsbidragets inkomst- och beloppsgränser är en bidra gande orsak till att sammansättningen av gruppen bostadsbidragstagare har förändrats. Bostadsbidraget är i högre grad än tidigare koncentrerat till de mest ekonomiskt utsatta hushållen, där det genomsnittliga bostadsbidraget har ökat över tiden. har bostadsbidraget ändrat karaktär från att vara en mer temporär förmån till att bli mer varaktig, trots att hushåll numera måste ha lägre inkomster än tidigare, i förhållande till medianinkomsten, för att kvalificera sig. •Bostadsbidragets totala omfördelande effekt, kvantifierat med den s.k. koefficienten, har minskat. Bostadsbidraget är mer koncentrerat till individer med låga inkomster , men eftersom antalet personer som uppbär förmånen har minskat blir nettoeffekten av omfördelningen mindre. Därtill räcker bostadsbidraget i mindre utsträckning till för att lyfta individer över gränsen för låg relativ ekonomisk standard, något som gäller särskilt för sammanboende hushåll. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Bostadsbidraget ger upphov till marginaleffekter genom att förmånen är inkomst prövad. Inkomstprövningen innebär att bostadsbidraget minskar när hushållet ökar sina inkomster ovanför gränsen för den bidragsgrundande inkomsten. Det ekono miska utbytet av ökad inkomst från arbete minskar därmed, vilket kan påverka de ekonomiska incitamenten till arbete. 4.1 Marginaleffekter kan påverka arbetsutbudet Ekonomiska drivkrafter redovisas i denna granskning utifrån det s.k. marginella måttet, som mäter hur skatter och transfereringar påverkar avkastningen av en mar ginell inkomstökning, se faktaruta. Bostadsbidraget påverkar drivkrafterna genom att det ger upphov till i marginal effekter (för unga hushåll utan barn) i det intervall det reduceras mot andra inkomster. Det innebär att om hushållet ökar sin inkomst med blir det privat ekonomiska utbytet (för unga hushåll utan barn) om hänsyn endast tas till minskningen av bostadsbidraget. Av det följer att en högre marginaleffekt gör det privatekonomiska utbytet av ökad inkomst mindre. Bostadsbidragets marginaleffekter påverkas av förändringar i förmånens belopp eller inkomstgränserna: •Om bostadsbidragets maximala belopp höjs krävs det högre inkomster i hus hållet innan bostadsbidraget är reducerat till noll. Givet att reduceringstakten inte förändras möter hushåll marginaleffekter över ett större inkomstintervall, eftersom det krävs högre inkomster innan bostadsbidraget är helt reducerat. •En höjning av taket för den bidragsgrundande inkomsten förskjuter inkomst intervallet i vilket hushållet möter marginaleffekter men förändrar inte storleken på inkomstintervallet i vilket hushållet möter marginaleffekter. De totala marginaleffekter ett hushåll möter påverkas av fler inkomstslag än bostadsbidraget, bl. a. ekonomiskt bistånd där marginaleffekterna är höga.91 Skatte systemet ger, genom dess progressivitet, också upphov marginaleffekter som ökar 91Inom det ekonomiska biståndet har marginaleffekterna påverkats av bl.a. förändringar av den s.k. riksnormen. För en genomgång av förändringarna inom ekonomiskt bistånd, se ISF, Utvecklingen av socialförsäkringsförmåner , 2014. Marginaleffekten för ekonomiskt bistånd sänktes från till 2013 för de hushåll som har haft ekonomiskt bistånd , se prop. 2012/13:94 – Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet, bet. 2012/13: SoU22, rskr. 2012/13:245. I analyserna av marginaleffekter antar 100 procents marginaleffekter från ekonomiskt bistånd, eftersom det är en väldigt liten andel hushåll som tar del av jobbstimulansen (se Jobbstimulans inom ekonomiskt bi stånd en uppföljning 2016). 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Inom dessa system har förändringar skett genom jobbskatte avdrag , vilket påverkat de totala marginaleffekter hus hållen möter. 4.2 Marginaleffekter för typfallshushåll Vilka marginaleffekter ett hushåll möter till följd av bostadsbidraget varierar beroende på hushållssammansättningen eftersom beloppsnivåer, avtrappningstakter och inkomstgränser är olika för olika grupper, se avsnitt 1.1.4. Analyserna nedan görs separat för barnfamiljer respektive unga hushåll utan barn. Vid beräkningarna av hushållens marginaleffekter används i denna granskning genomgående SCB:s mikrosimuleringsmodell FASIT, se bilaga 3. Simuleringarna utgår från stiliserade typfallshushåll, inte faktiskt observerade hushåll. Genom att konstruera ett antal typfall, exempelvis olika familjetyper, kan hushållets disponibla inkomst beräknas vid olika värden för den antagna förvärvsinkomsten. Genom att beräkna hur den disponibla inkomsten förändras vid en mindre ökning av förvärvsinkomsten kan hushållets marginaleffekt vid den angivna förvärvsin komsten beräknas. Med samma metodik är det också möjligt att dekomponera den totala marginaleffekten på marginaleffekter från respektive inkomstslag. I analyserna av typfallshushållen tillämpas regler inom skatte- och bidragssystemen. 4.2.1 Marginaleffekter för hushåll med barn Ensamstående hushåll med barn För ensamstående hushåll med barn uppstår marginaleffekter från bostadsbidraget när den bidragsgrundande inkomsten överstiger , se diagram 11. För ensamstående barnhushåll är marginaleffekten störst när hushållet har låga inkomster och om hushållet uppbär ekonomiskt bistånd. För ensamstående hushåll med ett barn uppgår marginaleffekten till tills att det ekonomiska biståndet är helt reducerat (hushåll med tre barn har något lägre marginaleffekt).92 Vid inkomster som överstiger reduceras bostadsbidraget. Hushållens totala marginal effekter uppgår då till , varav kommer från bostads bidraget. För hushåll med tre barn kvarstår marginaleffekterna från bostadsbidrag vid högre inkomster än för hushåll med ett barn eftersom dessa hushåll är berätti gade till något högre maximala bostadsbidragsbelopp vilka reducerats helt först vid något högre inkomster. I diagrammet framgår även att hushåll med ett barn i genomsnitt har något högre förvärvsinkomst än de med tre barn. 92Inkluderas jobbstimulans för ekonomiskt uppgår marginaleffekten till för de hushåll som har ekonomiskt bistånd och kvarstår därmed till högre inkomster. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Läsinstruktion för diagram av marginaleffekter för typfallshushåll Diagrammen visar vilka marginaleffekter (Y-axeln) typfallshushåll möter när hushållet ökar sin förvärvsinkomst (X-axeln). Den övre heldragna linjen summerar de totala marginaleffekter som hushållet möter av samtliga inkomstslag. I diagrammen dekomponeras marginal effekten för bostadsbidrag och skatt. Ekonomiskt bistånd presenteras inte separat i diagrammen utan räknas in i de totala marginaleffekterna. I diagrammen för hushåll med barn visas marginaleffekten för hushåll med ett respektive tre barn, där hushåll med tre barn illustreras med prickig linje. De skuggade ytorna visar inkomstfördelningen för respektive hushållstyp och ger därmed svar på hur stor del av hushållen som har inkomster i olika marginaleffektsintervall. Diagram 11 Marginaleffekter (ME) för ensamstående med ett respektive tre barn Inkomstfördelning (1 barn) Inkomstfördelning (3 barn) ME: Bostadsbidrag (1 barn) ME: Bostadsbidrag (3 barn) ME: Totalt (1 barn) ME: Totalt (3 barn) Källa: SCB (FASIT), beräkningar. Sammanboende hushåll med barn Marginaleffekterna för sammanboende hushåll med barn ser annorlunda ut än för ensamstående hushåll. Dessa hushåll möter marginaleffekter från bostadsbidraget när någon av makarnas bidragsgrundande inkomst överstiger . Hus hållets totala bidragsgrundande inkomst kan därmed maximalt uppgå till innan marginaleffekter från bostadsbidraget uppstår. I detta typfall antas att den andra vuxna personen helt saknar inkomst. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Marginaleffekter från bostadsbidrag uppgår till för inkomster som över stiger givet att den andra makan/maken saknar inkomst, se diagram 12. Om hushållet uppbär ekonomiskt bistånd möter det marginaleffekter på . Dessa marginaleffekter kvarstår vid högre förvärvsinkomster för sammanboende än för ensamstående. Det beror på att beräkningen av ekonomiskt bistånd beaktar det sammanboende hushållets högre försörjningsbörda och högre boendekostnader. Om det sammanboende typfallshushållet tar del av jobbstimulansen inom ekonomiskt bistånd uppgår marginaleffekten istället till , men kan då uppbäras för högre inkomster än vad bostadsbidraget ger ersättning för (se diagram B.1.13 i bilaga 1). Detta kan vara en förklaring till att en högre andel sammanboende hushåll med bostadsbidrag också har ekonomiskt bistånd än motsvarande ensamstående hushåll (se avsnitt 3.3.3). De skuggade ytorna visar fördelningen av individer i sammanboende hushåll. Samman boende hushåll med tre barn har i genomsnitt lägre inkomst än motsvarande hus håll med ett barn. Diagram 12 Marginaleffekter (ME) och fördelning för sammanboende med 1 respektive 3 barn Inkomstfördelning (1 barn) Inkomstfördelning (3 barn) ME: Bostadsbidrag (1 barn) ME: Bostadsbidrag (3 barn) ME: Totalt (1 barn) ME: Totalt (3 barn) Källa: SCB (FASIT/), beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V 4.2.2 Marginaleffekter för hushåll utan barn (18–) Hushåll utan barn kan söka bostadsbidrag upp . Inkomstgränsen varierar beroende på om det är en eller två sökande i hushållet. För ensamstående hushåll utan barn uppgår inkomstgränsen till . Dessa hushåll möter marginaleffekter i spannet mellan och , se diagram 13. Motsvarande intervall för sammanboende är mellan 58 000 och , här reduceras bostadsbidraget med summan av de sammanboendes inkomster till skillnad från för sammanboende med barn där inkomstgränsen är individualiserade. Eftersom både sammanboende och ensamstående hushåll utan barn kan uppbära lika höga belopp av bostadsbidrag reduceras det över lika långa inkomstintervall för båda hushållstyperna. Om hus hållen uppbär ekonomiskt bistånd, vilket de kan göra i högre inkomster än bostads bidrag, möter de marginaleffekter på 100 procent.94 Diagram 13 Marginaleffekter (ME) för hushåll utan barn (ensamstående och sammanboende) (18–) Inkomstfördelning (ensamstående) Inkomstfördelning (sammanboende) ME: Bostadsbidrag (ensamstående) ME: Bostadsbidrag (sammanboende) ME: Totalt (ensamstående) ME: Totalt (sammanboende) Källa: SCB (FASIT/), beräkningar. 94Om hushållet har jobbstimulans inom ekonomiskt bistånd är marginaleffekten istället , men kvarstår då till högre inkomster. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.3 Marginaleffekterna har i genomsnitt minskat Avsnitt 4.2 visar hur marginaleffekter för olika typhushåll vid olika nivåer av för värvsinkomst. I följande avsnitt undersöks hur de genomsnittliga marginaleffekterna i befolkningen har utvecklats för olika hushållstyper . analys visar marginaleffekten för bostadsbidragstagare med barn i genomsnitt har minskat –2017. Även skillnaden mellan barnhushåll med och utan bostadsbidrag har minskat . Analysen genomförs genom att hushålls disponibla inkomster simuleras i FASIT. Sedan görs ett marginellt påslag på förvärvsinkomsten varpå den disponibla inkomsten beräknas igen. Marginaleffekten kan på sätt beräknas både totalt och för respektive inkomstslag, se bilaga 3 för en djupare beskrivning. De genomsnittliga marginaleffekterna för hushåll med bostadsbidrag påverkas, utöver förändringar i skatter och regler för förmåner, även av hur sammansättningen av bostadsbidragstagare förändras i termer av hushållens förvärvsinkomster och uppbärande av ekonomiskt bistånd. 4.3.1 Hushåll med barn Enligt de simulerade marginaleffekterna möter hushåll med barn och bostadsbidrag i genomsnitt högre marginaleffekter än motsvarande hushåll utan bostadsbidrag, se diagram 14. Skillnaden är något större för ensamstående hushåll än för samman boende. De genomsnittliga marginaleffekterna har minskat för samtliga grupper, som skillnaden mellan hushållen med och utan bostadsbidrag har minskat . För perioden –2017 beräknas de genomsnittliga marginaleffekterna uppgå till för ensamstående hushåll med bostadsbidrag (för motsvarande sammanboende hushåll). För hushållen utan bostadsbidrag beräknas marginaleffekter uppgå till 2014–2017.95 95När beräkningarna av marginaleffekter för hushåll med barn även tar hänsyn till jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet sjunker marginaleffekterna marginellt. Se diagram B1.12-B1.14 i bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Diagram 14 Genomsnittliga marginaleffekter för hushåll med barn (20–) Källa: SCB (FASIT/HEK: 2006–2013 och FASIT/MSTAR 2014, prognos 2015–2017), Riksrevision ens beräkningar. För förklaring av HEK och (M)se bilaga 1. Beräkningarna avser den s.k. fördelningspopulationen96, ej ålderspensionärer och inkluderar endast hushåll med nollskild disponi bel inkomst. 4.3.2 Hushåll utan barn De beräknade genomsnittliga marginaleffekterna har minskat för samtliga hushåll utan barn, se diagram 15.