prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — Det beror främst på att EU-programmen i den fleråriga budgetramen 2014–2020 har kommit igång. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Diagram 3.2 Statens kostnader Kostnaden för statens egen verksamhet Av statens kostnader utgjorde transfereringar där den största delen gick till hushåll. Kostnaderna för statens egen verksam- het utgjorde och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Kostnaderna för statens egen verksamhet minskas i den konsoliderade redo- visningen genom att socialavgifterna på stats- anställdas löner elimineras. Diagram 3.3 Transfereringar per sektor Diagrammet ovan visar transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar fördelade på mottagarsektorer enligt nationalräken- skapernas indelning. Hushållssektorn är den dominerande mottagaren och tar emot 62 pro- cent av transfereringarna. Transfereringarna till hushåll utgörs bl.a. av ålderspensioner, sjuk- penning, föräldrapenning, barnbidrag och arbets- löshetsersättning. Även bidrag till ideella organisationer, t.ex. inom biståndsområdet, räknas till hushållssektorn. Kommunerna tar emot av transfereringarna i former av olika statsbidrag, företagssektorn och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot av de statliga transfereringarna. Kostnaderna för transfereringar, exklusive av- sättningar till fonder, uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Fler ålderspensionärer och högre pensioner Transfereringar till hushåll inom socialförsäk- ringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med . Ökningen beror delvis på att antal pensionärer med rätt till inkomstgrundad pension har ökat. Indexeringsreglerna innebar att inkomst- pensionerna och tilläggspensionerna till personer räknades upp . fick 2 100 553 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, 42 986 personer fler än . Premiepensionerna ökade med eller . Ett skäl till utbetal- ningsökningen är den s.k. tjugondelsinfasningen som gör att varje ny årskull som går i pension har en större andel i det nya pensionssystemet. Dessutom ökar antalet årskullar med rätt till premiepension eftersom bara pension- ärer födda eller senare kan ha rätt till premiepension. Ytterligare skäl till utbetalnings- ökningen är att börskurserna steg något , att många fonder gjorde valutakursvinster och att räntorna sjönk vilket medförde kursvinster. Allt detta påverkade uppräkningen av många premiepensioner /2016. Anslagsfinansierade pensioner och stöd, minskade totalt med . utbetalningarna avgarantipension minskade med . Minskningen beror huvud- sakligen på att inkomstpensionen höjdes medan prisbasbeloppet sänktes något. Garanti- pensionen avräknas mot en höjd inkomst- pension. Nya ålderspensionärer har inkomst- grundad pension i betydligt större utsträckning än äldre ålderspensionärer. Därför är det en lägre andel av de nya pensionärerna som får garanti- pension. Detta gör också att utgiften minskar något . Efterlevandepensioner till vuxna minskade med eftersom änkepensionen är under avveckling. Kostnaden för sjukpenning ökade med (). har ökningen av sjukpenningtalet avtagit dels på grund av att sjukfall kortare än avslutas tidigare, dels på grund av att inflödet av nya sjukfall inte ökade jämfört med . Sjuk- penningtalet anger hur många dagar med sjukpenning och rehabiliteringspenning som betalas ut per försäkrad i . Ökningstakten har därefter minskat och låg sjukpenning- talet vilket är en ökning på jämfört med . Ök- ningen av sjukpenningtalet avstannade och låg på samma nivå som . Kvinnor hade 2016 i likhet med tidigare nästan ett dubbelt så högt sjukpenningtal som män, 14,3 jämfört med 7,5. Antalet personer som fick någon form av sjukpenning ökade från 220 000 till 225 000 , vilket motsvarar en ökning på . Ökningen var större för kvinnor () än för män (). Antalet personer som fick någon form av rehabi- literingspenning har minskat . avskaffades den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, vilket ger längre sjukperioder. Andelen psykiatriska dia- gnoser är fortsatt hög. Andelen växer på grund av det historiskt höga inflödet av sjukfall med psykiatriska diagnoser och den långa varaktighet som dessa sjukfall har. Färre får aktivitets- och sjukersättning Aktivitets- och sjukersättningen minskade med (3,). Sjuk- ersättning kan beviljas till personer i åldrarna om arbetsförmågan bedöms vara stadig- varande nedsatt på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Sjukersättning betalades ut till 292 500 personer . Det är en minskning jämfört med . Minskningen fortsätter eftersom antalet nytillkomna är lågt som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är en följd av att regelverket ställer höga krav på stadigvarande nedsättning av arbets- förmågan. förekommer endast beslut om sjukersättning som gäller tills vidare eftersom ersättningsformen tidsbegränsad sjuk- ersättning har fasats ut. Aktivitetsersättning kan beviljas till personer i åldrarna om de har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Aktivitetsersättning betalades ut till 38 700 personer S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Det är en ökning jämfört med . Statlig assistansersättning betalas nu i efterskott Kostnader för assistansersättning inkluderar även kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning. Kostnaden minskade med (11,). Minsk- ningen beror främst på att assistansersättningen betalas i efterskott fr.o.m. . Genom att betala ut ersättning efter utfört och redovisat arbete kan i högre grad betala ut rätt ersättning från början. Minskningen beror också på att färre personer beviljas ersättning. hade 15 691 personer assistansersättning vilket är en minskning jämfört med . Antalet timmar per assistansberättigad har dock fortsatt att öka men i mindre omfattning . Schablonbeloppet har också ökat. Ökade kostnader för föräldraförsäkringen Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraförsäk- ringen med . Kostnaderna för barnbidragen ökade med . Ökningen av föräldrapenning och barn- bidrag beror både på att antalet barn och medel- ersättningen från föräldraförsäkringen stiger. Immigrationen bidrar också till ökningen. Män tar successivt ut en större andel av dagarna med föräldrapenning, men ökningen går långsamt. Andelen har ökat från . Andelen män som tar ut tillfällig föräldra- penning har ökat från . Bland de övriga transfereringarna till hushåll minskade kostnaderna för arbetsmarknads- området med . Arbetslös- hetsersättningen minskade med och aktivitetsstödet med . Arbetslösheten minskade från i genom- snitt 2016 enligt Arbetsförmedlingens statistik. Antalet inskrivna som arbetslösa hos var 9 000 färre än . Totalt var 372 200 personer in- skrivna som arbetslösa. Bland utrikes födda har arbetslösheten dock ökat. Antalet inskrivna öppet arbetslösa som är utrikesfödda ökade jämfört med . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 inrikes födda var arbetslösheten och för utrikes födda . Fler nyanlända deltar nu i Arbetsförmedlingens etablerings- uppdrag. ökade antalet deltagare i etableringsuppdraget med i genomsnitt 12 000 personer. Antalet inskrivna arbetslösa ungdomar, 18–, minskade jämfört med föregående år. Av det totala antalet inskrivna var 197 000 personer öppet arbetslösa, en minskning jämfört med föregående år. Andelen av de arbetslösa som har rätt till arbetslöshetsersättning föll från 2006 till 2016. Antalet personer som fick arbetslöshetsersättning har minskat . Andelen sjönk då många nyanlända förstärker de senaste årens trend att fler människor står långt ifrån arbetsmarknaden och därmed inte uppfyller villkoren för att kunna få a-kassa. Kostnaden för Lönegarantiersättning ökade med . Det är ersättningar till följd av Stampenkoncernens rekonstruktion som förklarar ökningen. Minskad kostnad för studiemedel Kostnaden för studiemedel minskade med vilket beror på att antalet studerande med studiemedel på gymnasial nivå minskade 2016. Återföring av reservationer för förluster i utlåningsverksamheten reducerade kostnaderna med jämfört med . Mer etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Etableringsersättning till vissa nyanlända invand- rare ökade med . bidrag till hushåll har ökat med eftersom kostnaderna för offentligt biträde i utlännings- ärenden ökat. Nettoöverföringen till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hus- hållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Överföringsbeloppet utgör nettot av de av- gifter som överförts till premiepensionssystemet och de medel som hämtats från systemet för utbetalning av premiepensioner. Transfereringar till företag ökade Transfereringar till företag ökade med 3,5 mil- jarder kronor. Transfereringar finansierade med EU-medel för gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m. ökade med . Arbets- förmedlingens köp av arbetsmarknadsutbildning minskade med . Antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning har sjunkit något eftersom den i större utsträckning riktas till specifika målgrupper. Överprövningar av ett antal avtal om bl.a. allmänförberedande utbildningar har också medfört förseningar. Nystartstöd m.m. till företag ökade med . stöd till företag för klimat- investeringar ökade med . Transfereringar till kommuner ökade De senaste årens ökning av bidragen till kommu- ner har fortsatt. Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner minskade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjäm- ningen som nettoredovisas på statens budget där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Ökad ersättning till kommunerna för ingående mervärdesskatt och kommunalekonomisk utjämning Kommunernas ersättning för ingående mer- värdesskatt ökade med till följd av ökad konsumtion. Den kommunal- ekonomiska utjämningen till kommuner och landsting ökade med respektive . Ökningen beror bl.a. på att kommunerna kompenseras för ökade kostnader för anställda i åldern 18–. Ned- sättning för socialavgifter för unga slopades . Tillfälligt stöd till kommuner med anledning av flyktingsituationen 2015 Kommuner och landsting fick i tillfälligt stöd med anledning av flyktingsituationen 2015. Stödet betalades ut men skulle även täcka kostnader som förväntades uppstå 2016. I statens resultat- räkning redovisas stödet kassamässigt och där- att höja kvaliteten och effektiviteten inom hälso- och sjukvården. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 med i sin helhet på 2015. Det tillfälliga stödet förklarar skillnaden mellan åren. Kommunersättning för asylmottagande ökade bidrag till kommuner för Kommunerna fick i bidrag integration och migration ökade med 24 mil- till lärarlöner vilket var en ny satsning 2016. Totalt ansökte 28 939 om asyl Antalet asylsökande var 162 877 under kronor för fler anställda i lågstadiet. 2015 och 81 301 . för vuxenutbildning och yrkeshögskoleut- kommer från och därefter bildning ökade med . taxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk Anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader verksamhet ökade med och under utgiftsområde 8 Migration ökade med satsningen på mindre barngrupper i förskolan 2016 till 157 376 personer (varav 29 322 ensam- Mer bidrag till regional kollektivtrafik och ökat kommande barn och unga). bidrag till primärkommuner och landsting till regional kollektivtrafik ökade med när de tar emot nyanlända med som var ett nytt stöd 2016 för ökat bostadsbyggande. utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända Ökad bemanning inom äldreomsorgen flyktingars etablering ökade med 3,0 miljarder Ökad bemanning inom äldreomsorgen under anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom Ersättningarna för asylsökande ensam- Satsningen på ökad bemanning inom äldreom- kommande barn och unga på UO 8 Migration sorgen syftar till ökad trygghet och kvalitet. UO 13 för ensamkommande barn och unga som avgiften till EU med . ansökte 2 199 ensam- BNI-baserade avgiften minskade med 6,2 milj- kommande barn om asyl. Det var betydligt färre arder kronor då bl.a. rabatt – än 2015 då 35 369 ensamkommande barn kom. mervärdesskattebaserade avgiften minskade med också på EU:s lägre budget som i sin tur är ett resultat av rådets och parlamentets uppgörelse om budgetramen –2020. Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med Tullavgiften ökade med då medlemsländerna nu får behålla mot Kommuner och Landsting (SKL) ingick 2016 en tidigare av tullavgiften. överenskommelse om statens bidrag till lands- redovisas här periodiserad till skillnad mot redovisningen på statens budget. Kostnaden för bistånd och andra internation- Professionsmiljard och resursförstärkning till ella bidrag genom Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) ökade med 3,6 mil- Från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och Sidas bidrag till humanitära insatser ökade mest. Även vissa kostnader för asylsökande räknas till biståndet. kronor, den s.k. professionsmiljarden. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 nationalräkenskaperna som bidrag till övriga länder. Dessa ersättningar ökade med . Större avsättningar till fonder Avsättningen till Kärnavfallsfonden ökade med . Den steg kraftigt jämfört med , då marknadsvärderingen av tillgångar påverkade fonden negativt. Avsättningen inkluderar en värdeökning med . Avsättningen till den nya Resolutionsreserven för banksektorn innebar en ökning med . 3.1.4Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade Kostnaderna för statens egen verksamhet (exklusive arbetsgivaravgifter för statsanställda) uppgick till 2016. Det är en ökning med jämfört med . myndigheten och Försvarsmakten har de högsta personalkostnaderna. löne- kostnader ökade vilket beror på det stora antalet asylsökande. Detta har medfört ett accelererat behov av ökade personal- resurser, särskilt inom den operativa verksam- heten. Antalet anställda ökade med 1 934 personer från föregående år. Störst ökning av antal anställda fanns hos . universitets lönekostnader ökade vilket främst beror på ett ökat antal anställda samt den årliga lönerevisionen. Ökade lönekostnaderna på Arbetsförmedlingen, redovisas till stor del av Statens tjänste- pensionsverk (SPV). Kostnaden sjönk bl.a. till följd av basbeloppssänkning. Statens lokalkostnader ökade med . har de största lokal- kostnaderna och de ökade med 1,9 miljarder Till största delen gäller ökningen lokal- hyra för asylsökandes boenden. I slutet och upphandlades fler tillfälliga anläggningsboenden för att klara av det stora antalet asylsökande. Dessa boenden planerar att successivt avveckla i takt med att behovet minskar. Övriga driftkostnader ökade med . Driftkostnaderna vid Försvarsmaktens ökade mest och det beror på ökade kostnader för reparation och underhåll av materiel och anläggningar. Svenska kraftnäts driftkostnader ökade då den lagrade energin i vattenreservoaren minskade. Driftkostnaderna vid minskade däremot . Vissa garanti- och kreditkostnader ökade med jämfört med föregående år. (EKN:s) kostnader för skadeersättningar och förändring av reservering för skador ökade med . kostnader minskade däremot med . 3.1.5Försämrat resultat i statliga företag Resultatet från andelar i hel- och delägda företag försämrades med . Det resultat som redovisas baseras främst på bo- lagens redovisade nettoresultat enligt respektive årsbokslut. resultat försämrades med till en förlust på 26 milj- arder kronor. Försämringen avser främst avvecklad verksamhet vars förlust ökat med från föregående år och avser anläggningar i och . Årets avsättningar uppgår till , varav avser kärnkraftsverksamheten i inför den beslutade avvecklingen och avser kärnkraftsverksamheten i . Före- gående år gjordes avsättningar på . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 3.1.6Oförändrad nettokostnad för statsskulden uppgick nettokostnaden för stats- skulden till , vilket innebär att nettokostnaden var nästan oförändrad jämfört med föregående år. Positiv påverkan från ökade överkurser med och uppstår när kronan försvagas mot lånevalutan under lånets löptid. Finansiella intäkter och kostnader Övriga finansiella intäkter ökade med främst beroende på värde- förändring av finansiella instrument. Övriga finansiella kostnader minskade med även det främst på grund av värdeföränd- ring på finansiella instrument. I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella Byggnader, mark och annan fast Maskiner, inventarier, Avsättningar för pensioner och Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Andelar i hel- och delägda företag SUMMA KAPITAL OCH SKULDER S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 3.2.1Nettoförmögenheten förbättrades i beredskapslagret till ett värde av 1 miljard Statens nettoförmögenhet är skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden svarar för den övervägande delen av skulderna och därmed den negativa nettoför- mögenheten och motsvarar i huvudsak statens budgets ackumulerade underskott över åren. en -, dvs. nettoförmögenheten var -. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas så här: Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Årets överskott enligt resultaträkningen Värdeförändring av aktier och andelar Utjämningspost vid eliminering av statspapper Förändringen av nettoförmögenheten orsakades dels av årets överskott i resultaträkningen på , dels från påverkan av enstaka transaktioner som förändrade tillgångars eller skulders värde utan att de redovisades över resultaträkningen. En återkommande förkla- ringspost är värdeförändringar av statligt ägda företags egna kapital som inte är hänförbara till periodens resultat. uppgick dessa effekter till -. Vid eliminering av myndigheters innehav av inomstatliga värde- papper värderade till marknadsvärde mot motsvarande skuld förs mellanskillnaden till nettoförmögenheten. uppgick förändringen av mellanskillnaden till . Försvarsmakten in- värderade beredskapsvaror anskaffade 3.2.2Övriga förändringar i balansräkningen Under ökade de totala till- gångarna med till . Nya vägar och järnvägar De materiella anläggningstillgångarna ökade med . Värdet av väganläggningar som blev klara var . Bland färdigställda projekt ingår t.ex. väg 288 Jälla–Hov, E4 Trafikplats , väg 395 –och E4 – . Värdet av järnvägsanläggningar som blev klara var . I objekt som fär- digställts ingår bl.a. spårupprustning av sträckan –, kapacitetsförstärkning på Nynäsbanan och spårbyte på sträckan –Anundsjö. investeringar uppgick till . Här ingår många mycket stora järnvägs- och vägprojekt som t.ex. , –samt E4 Förbifart och Västsvenska väg- paket. Investeringar görs fortsatt i SydVästlänken, NordBalt och Ström. har färdigställt projekt värda . Maskiner, inventarier, installationer Maskiner, inventarier, installationer m.m. ökade med . Årets investeringar var . Bland annat investerade i fordon och kommunikationsutrustning. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgick till och av- och nedskrivningar uppgick till . Anskaffningen innefattar bl.a. utveckling av stridsflygplan JAS 39E och an- skaffning av ubåtar, helikoptrar och artilleripjäs S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 utrangerade Försvarsmakten beredskapsinventarier om för bl.a. JAS 39 D och helikoptrar. Beredskaps- lagrets värde ökade med . Ökningen beror främst på att Försvarsmakten invärderat beredskapsvaror som anskaffats och korrigerat lager- värdena. De finansiella anläggningstillgångarna minskade med . Andelar i hel- och delägda företag minskade med medan andra långfristiga värdepappers- innehav ökade med . andelsvärde minskade med 36 milj- arder kronor, vilket främst förklaras av årets förlust på och poster redovisade direkt mot eget kapital på -9,4 milj- arder kronor. Främst består posterna av negativa effekter av kassaflödessäkringar på , negativa omvärderingar relaterade till pensionsskulden på , positiv inkomstskatt på övriga poster om och ägarförändringar i koncernföretag med i positiv påverkan. Akademiska hus har ökat med , vilket beror på en ökning med årets resultat på och en minskning med i utdelning. Andra långfristiga värdepappersinnehav ökade med vilket beror på att Kärnavfallsfonden och EKN investerat i obligationer. Statens lån till ökade utlåning till ökade med . Riksgälds- kontoret redovisar eller av statens utlåningsfordringar. De består främst av fordran på för utlåning i dollar och euro, som ökade till följd av att kronan försvagades mot både dollarn och euron. CSN:s utlåningsfordran ökade med och uppgick till , inklusive reservation för osäkra fordringar. Ökningen av lånefordran beror på att ny- utlåningen var större än amorteringarna. Affärsdagsredovisning förklarar ökade kortfristiga fordringar Övriga kortfristiga fordringar ökade netto med jämfört med föregående år. Effekten av affärsdagsredo- visning ökade fordran med . Skattekontot förklarar minskade kortfristiga fordringar fordringar på skattekontot minskade med . I princip alla debiteringar av skatter och avgifter som gör ingår i skattekontosystemet. Mer än hälften av minskningen gäller fordran som avser rut- och rotavdrag. Föregående år fanns en fordran på kommuner och landsting för slutavräkning av kommunalskatt. gör slutavräkning andra året efter inkomståret. Posten varierar mellan åren och vid utgången av 2016 hade i stället en skuld till kommuner och landsting. Förutbetalda kostnader minskade med netto. redo- visade ökade förutbetalda kostnader då debiterats för hög mervärdesskattebaserad EU- avgift på för åren 2014– 2016. Beloppet avräknas 2017. Omvänt minskade Kammarkollegiets förutbetalda kost- nader för EU-avgifter m.m. med . Periodiserade skatter ökade upplupna intäkter Periodisering av skatter är mellanskillnaden mellan de debiterade skatterna och de skatte- intäkter som beräknas i samband med upp- rättande av årsredovisningen för staten. När en ökning av upplupna intäkter redovisas innebär det att de periodiserade intäkterna är högre än de debiterade skatter som redovisat. Upplupna skatteintäkter ökade med och posten upplupna intäkter totalt ökade också med . Värdepapper och andelar ökade Värdepapper och andelar ökade med och ökningen avser repor i egna statspapper. Placeringar i repor är en del av statsskuldsförvaltningen och kan variera kraftigt mellan åren. Storleken på placeringarna beror på placeringsbehovet vid boksluts- tidpunkten. Fonder ökade med jämfört med . har Stabilitetsfondens behållning minskat med . Det beror på att medel överförts till den nya fonden Resolutionsreserven som uppgår till 2016. Kärnavfallsfonden ökade med och Insättnings- garantifonden med . Avsättningar för pensioner och liknande för- pliktelser ökade med , varav avsättningar för statens tjänstepensioner ökade med . Ökningen är ett netto av bl.a. utbetalda pensioner, nyintjänande och förändrade antaganden. Övriga avsättningar ökade med . EKN:s avsättningar för risker i garanti- engagemang ökade med . Reserveringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna. Reserveringen vid utgången av uppgick till , vilket är en ökning med . Statsskulden minskade med och uppgick till . Lån i svenska kronor minskade med och lån i utländsk valuta ökade med . Statens budgetsaldo var positivt med . Skattekontot och affärsdagsredovisning förklarar ökade kortfristiga skulder Övriga kortfristiga skulder ökade med jämfört med föregående år. kontoöverskott på skattekontot har ökat med . En del av skuld för kontoöverskott på skattekonto utgörs av skattebetalares kapital- placeringar på kontot och kompletterings- inbetalningar för att täcka den slutliga skatten, som avräknas först . Effekten av affärsdags- redovisning ökade de kortfristiga skulderna med . Motsvarande effekt före- kommer på tillgångssidan i samband med försäljning av värdepapper. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 redovisar en ökning av upp- lupna kostnader med . De största ökningarna avser upplupna kostnader för placering av barn med och skolkostnader och organiserad verksamhet med . Övriga förutbetalda intäkter ökade med .