prop · H50330 · 2017-10-24 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:30 om bostadsbidraget – ur Skr. ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv 2017/18:30 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv (RiR 2017:9). Regeringen delar bedömning att det finns anledning att se över bostadsbidraget men anser att det bör ske i ett större samman hang. Regeringen har aviserat att den avser att göra en översyn av bostadsbidraget eftersom det finns behov av att modernisera regelverket och att förbättra den fördelningsmässiga träffsäkerheten. Regeringen har även lämnat förslag om förstärkningar av bostads bidraget till barnfamiljer i form av höjda inkomstgränser och höjt umgängesbidrag samt införande av ett nytt särskilt bidrag för barn som bor växelvis. Dessa förslag förbättrar även bostadsbidragets fördelnings mässiga träffsäkerhet (prop. 2017/18:6). Ärendet och dess beredning .............................................................. iakttagelser och slutsatser ....................................... Bakgrund till granskningen ................................................ iakttagelser och slutsatser......................... Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av Bostadsbidraget RiR 2017:9 – ur ett fördelnings- och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning har granskat bostadsbidragets effekter på hushållens ekonomi och drivkrafter till arbete. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten – ur ett fördelnings- och arbets marknadsperspektiv (RiR 2017:9), se bilagan. överlämnade till regeringen . 2Riksrevisionens iakttagelser och slutsatser syfte med granskningen har varit dels att undersöka utvecklingen av bostadsbidragets fördelningsekonomiska precision, dels att analysera bostadsbidragets påverkan på de ekonomiska incitamenten till arbete. har identifierat fyra punkter som potentiellt innebär en utmaning för bostadsbidragets intentioner och som har bedömts motivera en närmare granskning: 1) bostadsbidraget urholkas i frånvaro av politiska beslut om höjning, 2) ensamstående med barn halkar efter i inkomstutvecklingen, 3) bostadsbidraget kan ha negativ effekt på arbetsutbudet samt 4) betydelsen av att bostadsbidraget är väl fungerande kan öka. 2.2Riksrevisionens iakttagelser och slutsatser Bostadsbidragstagarna är i högre grad än tidigare ekonomiskt utsatta har funnit att de höjningar av det maximala bidraget och inkomstgränserna som har genomförts kraftigt understiger löneutvecklingen, men även till viss del utvecklingen av konsumentprisindex (KPI). Som en följd av att det krävs allt lägre reala inkomster för att kvalificera sig för bostadsbidrag har gruppen som får bostadsbidrag minskat. har det genomsnittliga bostadsbidraget ökat och hushållen får bidrag . Riks revisionen har funnit att bostadsbidrag i allt större utsträckning har koncentrerats till hushåll med låga inkomster och låg relativ ekonomisk standard. Cirka en tredjedel av alla bostadsbidragstagare tog emot ekonomiskt bistånd . Av bostadsbidragshushållen bedöms sammanboende med barn vara de mest ekonomiskt utsatta. Bostadsbidragets omfördelande effekter har minskat har funnit att koncentrationen av bostadsbidraget till dem med allra lägst inkomster har gett bidraget en mer progressiv omfördelande profil. Men eftersom bostadsbidraget når färre personer, framför allt de mest ekonomiskt utsatta, bedömer att den totala 2017/18:30 omfördelande effekten av bostadsbidraget har minskat . Bostads bidraget bidrar därmed i mindre utsträckning till att lyfta individer över gränsen för låg relativ ekonomisk standard, något som gäller särskilt för bostadsbidragshushåll som består av sammanboende med barn. Marginaleffekterna för hushåll med bostadsbidrag har minskat har funnit att de genomsnittliga marginaleffekterna för hushåll med bostadsbidrag, både hushåll med och utan barn, har minskat . De genomsnittliga marginaleffekterna för hushåll med bostadsbidrag påverkas, utöver förändringar i skatter och regler för för måner, även av hushållens förvärvsinkomster och uppbärande av ekono miskt bistånd. Marginaleffekterna för bostadsbidragstagarna har därmed förbättrats , vilket enligt bedömning bör ha en positiv effekt på incitamenten till arbete. Höjt bostadsbidrag kan både höja och sänka marginaleffekterna anser att det är svårt att avgöra vilken nettoeffekt en höjning av bostadsbidraget skulle ha på bostadsbidragstagarnas marginal effekter. Om bidraget höjs kan bidragets marginaleffekter minska för de hushåll som parallellt med bostadsbidrag får ekonomiskt bistånd, under förutsättning att hushållet till följd av höjningen inte längre får ekonomiskt bistånd. En höjning medför dock att hushåll med högre inkomster som inte var berättigade till bostadsbidrag kan bli berättigade, med högre marginaleffekter som följd. har funnit att andelen hushåll som får bostadsbidrag minskar kraftigt med högre inkomst. Marginaleffekten från bostads bidrag utgör därmed ett avtagande problem ju högre inkomsten är, efter som de marginaleffekter som kan kvarstå i teorin inte realiseras i praktiken. Unga hushåll som förlorar bostadsbidraget höjer sin förvärvsinkomst har funnit att hushållen utan barn som förlorar bostads bidraget ökar sin förvärvsinkomst mer än barnhushållen, som kan behålla bidraget över 29 års-gränsen. sammantagna bedömning är att hushåll utan barn i genomsnitt kompenserar bortfallet av bostads bidrag främst med förvärvsinkomst och att bostadsbidraget därmed har en viss negativ effekt på arbetsutbudet för unga hushåll utan barn. har lämnat följande rekommendationer till regeringen: –Ta större hänsyn till riksnormen för ekonomisk utsatthet vid fast ställande av inkomstgränser och beloppsnivåer för bostadsbidraget. –Se över hur fördelningsmässigt träffsäkert bostadsbidraget är för att nå sammanboende hushåll med barn. –Se över om bostadsbidraget för unga hushåll utan barn är effektivt utformat utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv. 3 Regeringens bedömning och åtgärder Skr. 2017/18:30 med anledning av Regeringen välkomnar den genomgång av bostadsbidragets effekter på hushållens ekonomi och drivkrafter till arbete som har gjort i sin granskning. Regeringen instämmer i huvudsak i iakttagelser att det inom dagens bostadsbidragssystem finns vissa aspekter som behöver förbättras. Regeringen delar således bedömning att det finns anledning att se över bostadsbidraget. Regeringen har aviserat sin avsikt att göra en översyn av bostadsbidraget eftersom det finns behov av att modernisera regelverket och att förbättra den fördelningsmässiga träffsäkerheten (prop. 2015/16:100, prop. 2016/17:1 och prop. 2017/18:1). Bostadsbidraget bör ses över i ett större sammanhang, och tillsammans med underhållsstödet, eftersom det finns behov av en översyn även av andra skäl än de som framför. Regel verket bör t.ex. utformas så det blir mer neutralt i förhållande till olika typer av boenden och så att risken för skuldsättning minskar. Vilka mål grupperna inom bostadsbidraget bör vara är sådana överväganden som regeringen anser bör göras inom ramen för en bredare översyn av för månen. I samband med en sådan översyn kan det även finnas anledning att se över marginaleffekterna inom bostadsbidraget. Regeringen har lämnat flera förslag om förstärkningar av bostads bidraget till barnfamiljer. Inkomstgränserna för barnfamiljer höjdes (prop. 2016/17:1, utgiftsområde 12). I den föreslagna reformen om ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis har regeringen föreslagit att inkomstgränserna ska höjas ytterligare för barnfamiljer –2021 (prop. 2017/18:6). En sådan höjning av inkomstgränserna ger ett höjt bidrag för barnfamiljer med låga inkomster och innebär att fler hushåll kommer att kunna kvalificera sig för bostadsbidrag. Regeringen har även i samma proposi tion föreslagit att umgängesbidraget till föräldrar som har barn som bor i hushållet ska höjas. För hushåll med låg ekonomisk standard har den ekonomiska familje politiken stor betydelse. Syftet med den ekonomiska familjepolitiken är att den ska bidra till en god levnadsstandard för alla barnfamiljer och minska skillnaderna mellan hushåll med och utan barn. Av de familje ekonomiska stöden har de behovsprövade stöden som bostadsbidrag sär skilt stor betydelse när det gäller att minska risken för ekonomisk ut satthet. De utgör en viktig del av många familjers disponibla inkomst, i synnerhet för ensamstående föräldrar vilka i hög utsträckning är kvinnor. Av bostadsbidragsmottagarna är ensamstående kvinnor, ensamstående män och sammanboende. Att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard är en prioriterad uppgift för regeringen. Barnfamiljer med låg ekonomisk standard behöver fortsatt stöd och den omfördelande profilen i familje politiken behöver förstärkas ytterligare. 2017/18:30 Regeringen tar med sig iakttagelser i den fortsatta beredningen inför en översyn av bostadsbidraget. Regeringen kommer att återkomma till med de åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av iakttagelser. – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och efektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och efektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom efektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur efektiv den statliga verksamheten är. Efektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-437-7 rir 2017:9 omslagets originalfoto: jovic tryck: interntryckeri, 2017 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N D A T U M : 2 0 1 7 - 0 4 - 1 9 D N R : 3 . 1 - 2 0 1 6 - 0 8 6 4 R I R 2 0 1 7 : 9 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över effektivitetsrevisionen: – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv har granskat bostadsbidragets effekter på hushållens ekonomi och drivkrafter till arbete. Resultatet av granskningen redovisas i denna gransknings rapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen. Företrädare för och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till rapporten. vill tacka referenspersonerna professor i nationalekonomi och professor (emeritus) i socialförsäkring för synpunkter. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisor har varit föredragande. Ämnessakkunnig och ställföreträdande chef samt ämnessakkunnig har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bostadsbidragets förändring och dess nuvarande utformning Bostadsbidraget har utvecklats från bostadsstöd till ett allmänt konsumtionsstöd Bostadsbidragets nuvarande utformning och regelverk Synen på marginaleffekter har varierat Utvecklingen av bostadsbidragets belopp och inkomstgränser Färre bostadsbidragstagare men mer varaktigt behov Allt fler bostadsbidragshushåll under gränsen för låg ekonomisk standard Bostadsbidragets omfördelande effekt har minskat Marginaleffekter kan påverka arbetsutbudet Marginaleffekterna har i genomsnitt minskat Marginaleffekter är ett mindre problem med högre inkomst Arbetsutbudet för unga hushåll utan barn Förvärvsinkomsten ökar när hushåll överstiger åldersgränsen Databeskrivning och fördjupande diagram Andelen bostadsbidragstagare bland berättigade hushåll Vad händer när unga hushåll förlorar bostadsbidraget? R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bostadsbidraget är en behovsprövad förmån som kan sökas av hushåll med barn och hushåll utan barn där mottagarna är . Bidraget är en del av det familjepolitiska stöd som syftar till att upprätthålla konsumtionsmöjligheterna hos hushåll med svag ekonomisk ställning, men det har också ett bostadspolitiskt syfte. Samhällets totala kostnader för bostadsbidraget beror på den makroekonomiska utvecklingen, i synnerhet utvecklingen av inkomster, bostadskostnader och arbetslöshet. Även den demografiska utvecklingen påverkar de totala utgifterna för bostadsbidraget. Exempelvis leder ett större antal barn till att fler hushåll blir berättigade till bostadsbidrag och att högre summor bostadsbidrag betalas ut. Den senaste stora reformen av bostadsbidraget gjordes 1997. bedömning av bostadsbidraget utgår ifrån det fördelningspolitiska syfte som bostadsutskott anförde: att bostadsbidraget ska riktas till ekonomiskt svaga hushåll. påpekade att marginaleffekterna1 som bostadsbidraget ger upphov till bör minska. Bostadsbidragets beloppsgränser är inte indexerade utan varje höjning måste ske genom politiska beslut. Eftersom att de höjningar som genomförts har understigit löneutvecklingen och till viss del prisutvecklingen riskerar bostadsbidraget att urholkas. utgör bostadsbidraget fortfarande en viktig del av den disponibla inkomsten för hushåll som tar emot det, i synnerhet för ensamstående med barn. Denna grupp halkar dock efter i inkomstutvecklingen. Bostadsbidraget ger genom dess inkomstprövning upphov till s.k. marginaleffekter i det inkomstintervall det reduceras mot övriga inkomster, vilket kan påverka inci tamenten till arbete. forskning har funnit att bostadsbidraget kan ge upphov till en negativ effekt på arbetsutbudet för familjer med barn. Det finns dock ingen tidigare studie som beräknar effekten av bostadsbidrag för unga hushåll utan barn. För denna grupp är det viktigt att bostadsbidraget inte bidrar till att fördröja arbets marknadsinträdet eftersom det kan påverka individens livsinkomst och innebära samhällsekonomiska kostnader. prognos visar att antalet bostadsbidragstagare framöver kan komma att öka. Därmed är det viktigt att förmånen har en ändamålsenlig balans 1Marginaleffekt avser den del av en inkomstökning som går bort genom skatt eller minskat bidrag. Exempelvis ger en marginaleffekt på att en inkomstökning på endast ökar den dispo nibla inkomsten med . R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V mellan att uppfylla sitt fördelningspolitiska syfte och att i möjligaste mån bibehålla de ekonomiska incitamenten till arbete. Mot bakgrund av dessa motiv har granskat bostadsbidraget med utgångspunkt i följande revisionsfrågor: •Har bostadsbidragets fördelningsmässiga precision utvecklats i linje med riks dagens intentioner? •Har de samlade marginaleffekterna för bostadsbidragstagarna minskat ? •Kan bostadsbidraget för unga riskera att påverka arbetsutbudet negativt? granskning bygger i huvudsak på analyser av registerdata. För att beräkna bostadsbidragstagarnas marginaleffekter används simuleringsmodellen FASIT. Även litteraturstudier har genomförts för att kartlägga bostadsbidragets historiska utformning samt forskningsresultat och utredningar kopplade till bostadsbidraget. Bostadsbidragstagarna är i högre grad än tidigare ekonomiskt utsatta granskning visar att de höjningar och förändringar av det maximala bidraget och de inkomstgränser som genomförts kraftigt understiger löneutvecklingen, men även till viss del utvecklingen av konsument prisindex (KPI). Som en följd av att det krävs allt lägre reala inkomster för att kvali ficera sig för bostadsbidraget har gruppen som tar emot bostadsbidrag minskat. har det genomsnittliga bostadsbidraget ökat, främst sedan höjningarna . Hushållen uppbär dessutom numera bostadsbidrag . kartläggning av bostadsbidragstagarna sedan den senaste stora reformen av bostadsbidraget 1997 visar att bostadsbidraget i allt högre utsträckning har koncentrerats till hushåll med låga inkomster och låg relativ ekonomisk standard.2 De senaste höjningarna av bostadsbidraget var fördelningspoli tiskt träffsäkra då de i huvudsak nådde hushåll med de lägsta inkomsterna. En stor del av bostadsbidragstagarna har disponibla inkomster som ligger under gränsen för låg relativ ekonomisk standard. hade cirka två tredjedelar av hushållen med bostadsbidrag disponibla inkomster som låg under gränsen för låg relativ ekonomisk standard, jämfört med en tredjedel . Cirka en tredjedel av alla bostadsbidragstagare uppbar också ekonomiskt bistånd . Mest utsatta av bostadsbidragshushållen är sammanboende med barn, där tre fjärde delar av hushållen har låg relativ ekonomisk standard, jämfört med två tredjedelar 2Låg relativ ekonomisk standard beräknas som den andel av hushåll som har en ekonomisk standard som är av medianen. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N av de ensamstående hushållen med barn. Bland sammanboende hushåll med barn uppbär nästan hälften av hushållen också ekonomiskt bistånd parallellt med bostads bidraget. Att denna grupp bostadsbidragstagare är särskilt ekonomiskt utsatt kan bero på att inkomstgränserna är individualiserade. Det gör att om endast den ena vuxna personen arbetar blir hushållets totala inkomstgräns lägre än för motsvarande ensamstående hushåll. Det kan göra att bostadsbidraget reduceras från lägre inkomster för sammanboende hushåll än för ensamstående. Sammanboende hushåll har också en högre försörjningsbörda då de består av två vuxna personer. Därmed kan dessa hushåll uppbära ekonomiskt bistånd i högre inkomster än motsvarande ensam stående hushåll eftersom ekonomiskt bistånd ger ersättning för två vuxna personer. Bland hushållen utan barn med bostadsbidrag beräknas ha låg relativ ekonomisk standard. Denna grupp består till cirka hälften av studerande, vilket gör att gruppen jämförelsevis kan antas ha bättre möjligheter att öka sina inkomster framöver. uppbärs bostadsbidrag för unga utan barn än övriga bostadsbidrag (cirka en tredjedel har bara bostadsbidraget för unga ). Bostadsbidragets omfördelande effekter har minskat För att mäta den totala inkomstomfördelande effekten av bostadsbidraget tillämpas i granskningen en beräkning av bostadsbidragets bidrag till den s.k. Gini-koeffici enten.3 Granskningen visar att koncentrationen av bostadsbidraget till dem med allra lägst inkomster har gett bidraget en mer progressiv omfördelande profil. Men eftersom bostadsbidraget når färre personer har den totala omförde lande effekten av bostadsbidraget minskat . analys visar också att bostadsbidraget i högre grad minskar det s.k. fattigdomsgapet4 än tidigare men att bostadsbidraget trots det lyfter allt färre personer över gränsen för låg relativ ekonomisk standard. Det betyder att de hushåll som tar emot bostadsbidrag i hög utsträckning ligger så långt under gränsen för låg relativ ekonomisk standard att bostadsbidraget är till liten hjälp för att lyfta dem över denna gräns. För gruppen sammanboende hushåll med barn är det endast en mycket liten andel som lyfts över gränsen för låg relativ ekonomisk standard med bostads bidragets hjälp. Marginaleffekterna för hushåll med bostadsbidrag har minskat I granskningen analyseras bostadsbidragets marginaleffekter utifrån typfallshushåll och genomsnittliga marginaleffekter. Ensamstående hushåll med barn möter marginaleffekter på från bostadsbidraget för årsinkomster som överstiger . Dessa marginaleffekter kvarstår tills bostadsbidraget är reducerat 3Gini-koefficient är det spridningsmått som är vanligast för att beskriva hur inkomster är fördelade. 4Fattigdomsgapet avser hur långt, i relativa termer, en individ ligger under gränsen för låg relativ eko nomisk standard. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V till noll, vilket sker vid olika inkomst beroende på hur högt bidrag hushållet är berättigat till. Den totala marginaleffekt som hushållen möter från bostadsbidrag och skatt är dock hälften så låg som den de möter om de uppbär ekonomiskt bistånd. För sammanboende hushåll med barn leder den individualiserade inkomstgränsen (per maka/make) till att bostadsbidraget börjar reduceras vid en lägre inkomst än för ensamstående med barn om endast den ena av makarna arbetar. Det ger marginaleffekter från lägre inkomstnivåer för sammanboende hushåll än för ensamstående. Det kan dessutom i vissa fall leda till att sammanboende hushåll kan möta marginaleffekter från ekonomiskt bistånd vid högre inkomster än ensam stående hushåll. Unga hushåll utan barn möter marginaleffekter på från bostadsbidrag redan vid låga inkomster. För dessa hushåll kan också ekonomiskt bistånd kvarstå vid högre inkomster än bostadsbidraget, med högre marginaleffekter som följd. analys visar att hushållens genomsnittliga marginaleffekter har sjunkit –2017 för hushåll med bostadsbidrag. Skillnaden i genomsnittliga marginaleffekter mellan barnhushåll med och utan bostadsbidrag har därmed minskat. Marginaleffekterna för bostadsbidragstagarna har därmed för bättrats , vilket bör ha en positiv effekt på incitamenten till arbete. Höjt bostadsbidrag kan både höja och sänka marginaleffekterna Om bostadsbidraget höjs kan bostadsbidragets marginaleffekter minska för de hus håll som parallellt med bostadsbidrag uppbär ekonomiskt bistånd, givet att hushållet till följd av höjningen inte längre uppbär ekonomiskt bistånd. En höjning medför dock att hushåll med högre inkomster som inte tidigare var berättigade till bostads bidrag blir berättigade, med högre marginaleffekter som följd. Det är därmed svårt att avgöra vilken nettoeffekt en höjning av bostadsbidraget skulle ha på hela populationens marginaleffekter. analys av mörkertalet inom bostadsbidraget visar dock att andelen hushåll som uppbär bostadsbidrag (givet att de är berättigade) minskar kraftigt med högre inkomst. Detta indikerar att problemet att hushåll med högre inkomst blir berättigade till bostadsbidrag vid beloppshöjningar troligen inte är så allvarligt eftersom endast en liten andel av de berättigade hushållen med relativt hög inkomst uppbär bostadsbidrag. Unga hushåll som förlorar bostadsbidraget höjer sin förvärvsinkomst forskning visar att bostadsbidraget påverkar arbetsmarknadsutbudet negativt för hushåll med barn. I denna granskning analyseras vad som händer med arbets utbudet för hushåll utan barn som mister sitt bostadsbidrag när de är berättigade till bostadsbidrag på grund av ålder när de fyller . Analysen utgår ifrån individer som har uppburit bostadsbidrag och som inte studerar R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N eller uppbär sjuk- och aktivitetsersättning. Resultaten visar att hushållen utan barn som förlorar bostadsbidraget ökar sin förvärvsinkomst mer än barnhushållen som kan behålla bidraget över 29 års-gränsen, vilket med viss försiktighet kan tolkas som en effekt av att förlora bostadsbidraget. finner inga resultat som indikerar att förlusten av bostadsbidraget skulle ge en övervältring på ekonomiskt bistånd för gruppen unga som helhet. Bland män som förlorar bostadsbidraget till följd av åldersgränsen ökar dock upp bärandet av ekonomiskt bistånd svagt till följd av att de förlorar bostadsbidrag. Den sammantagna tolkningen är att hushåll utan barn i genomsnitt kompenserar bortfallet av bostadsbidrag främst med förvärvsinkomst och att bostadsbidraget där med har en viss negativ effekt på arbetsutbudet för unga hushåll utan barn. föreslagna förändringar av bostadsbidraget har syftat till att undanta hushåll utan barn från bidraget, i syfte att förbättra den fördelningspolitiska träffsäkerheten.