prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Bred politisk uppslutning kring det nya finanspolitiska ramverket En parlamentariskt sammansatt kommitté har genomfört en översyn av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande och överlämnade betänkandet En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67) till regeringen. Översynen visar att de offentliga finanserna har utvecklats stabilt sedan överskottsmålet infördes. Förtroendet för ekonomi och offentliga finanser är högt. Den offentliga bruttoskulden har fallit från av BNP till av BNP . Från att ha stått för större delen av överskotten i den offentliga sektorn sedan överskottsmålet infördes förväntas bidraget från sparandet i pensionssystemet minska . Detta är en följd av förändringar i befolkningens ålderssamman- sättning. Mot bakgrund av dessa utvecklingstrender anser regeringen, i likhet med kommittén, att en nivå på överskottsmålet om en tredjedels procent av BNP innebär att finanspolitiken även fortsättningsvis kommer att vara långsiktigt hållbar. Kommittén ansåg också att ramverket bör kompletteras med ett skuldankare, dvs. ett riktmärke för den offentliga sektorns kon- soliderade bruttoskuld (Maastrichtskulden), på av BNP. En redogörelse för regeringens bedömning av överskottsmålskommitténs samtliga förslag finns i avsnitt 4. Regeringen avser att i budgetpropositionen lämna förslag till en ny nivå för överskottsmålet och införande av ett skuldankare. Regeringen har också beslutat att tillsätta en ny parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en översyn av ytterligare delar av budgetprocessen. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 2.3 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Utfall 2011–2016, prognos 2017–2020 -0,2 -1,0 -1,4 -1,6 -0,4 -1,1 -1,2 -1,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,3 -0,2 -0,1 -0,4 -0,2 -0,3 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 Strukturellt sparande, procent -0,7 -0,8 Anm.: Skulden, både för den offentliga sektorn och för staten enskilt kan utvecklas annorlunda än vad bidraget från det finansiella sparandet ger. Detta beror t.ex. på skatteperiodiseringar och lån till . Källor: och egna beräkningar. God utveckling på arbetsmarknaden och allt starkare offentliga finanser Sedan regeringen tillträdde har utvecklingen på arbetsmarknaden förbättrats som de offentliga finanserna blivit starkare. Regeringen avser att med en ansvarsfull finanspolitik fortsätta att pressa tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen. Ordning och reda i de offentliga finanserna skapar förutsättningar för fler jobb och en hållbar välfärd. Underskott har vänts till överskott De tidigare underskotten i den offentliga sektorn har vänts till överskott (se diagram 2.2). Den starka återhämtningen i den svenska ekonomin har i kombination med en ansvarsfull finanspolitik bidragit till denna betydande förstärkning av de offentliga finanserna . Den offentliga sektorns bruttoskuld är låg och bedöms vara inne i en nedåtgående trend, mätt som andel av BNP. Diagram 2.2 Offentliga sektorns finansiella sparande, 2007–2020 Finansiellt sparande, mdkr Källa: och egna beräkningar. Regeringen avser att fortsätta föra en ansvarsfull finanspolitik . Det offentligfinansiella läget gör att politiken framöver i ökad utsträckning kan inriktas mot angelägna reformer och angelägna investeringar som stärker trygghet och välfärd samt angelägna klimatinvesteringar, utan att hamna i konflikt med det finanspolitiska ramverket. Regeringens beräkningar visar på överskott i de offentliga finanserna alla år . Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas successivt ytterligare förstärkas utan ny politik. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Allt fler i arbetsför ålder står till arbets- marknadens förfogande och sysselsättnings- graden fortsätter att stiga. Sedan regeringen tillträdde 2014 har sysselsättningen ökat med 150 000 personer till följd av en god konjunktur- utveckling och regeringens reformer. Syssel- sättningen har ökat brett och sysselsättningsgraden är högst i EU (se diagram 2.3). Diagram 2.3 Sysselsättningsgrad (20–) , EU 28 Avser säsongsrensad kvartalsdata. Avser utfall kvartal 3 2016. Arbetslösheten har minskat från när regeringen tillträdde till 2016. En markant minskning i ungdomsarbetslösheten har särskilt bidragit till nedgången i arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten är den lägst uppmätta . Även långtids- arbetslösheten har minskat och är nu lägst i EU. tar många nyanlända steget inpå arbetsmarknaden, vilket innebär behov av väl anpassade insatser. Den ekonomiska politiken ska fortsatt bidra till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Ett samhällsbygge som leder till utveckling i hela landet Ett centralt mål för den ekonomiska politiken är att det växande välståndet ska komma alla till del. Detta är en förutsättning för att medborgarna i hela landet ska känna förtroende för samhällets och ekonomins organisering. De nordiska länderna har lyckats väl med att kombinera en stor välfärdsstat med en god ekonomisk tillväxt. Den svenska modellen bygger på en hög sysselsättning med en god reallöneutveckling, investeringar i en omfördelande välfärd som är tillgänglig för alla och en fördelningspolitik som minskar inkomstskillnaderna genom skatter och bidrag. Stora inkomstklyftor finns mellan de som har ett jobb och de som saknar det, mellan dem som har mycket kapital och de som inget har. En hög sysselsättningsgrad är grunden för ett jämlikt samhälle och en hög facklig organisering säkrar löner som det går att leva på. En aktiv arbetsmarknadspolitik skapar förutsättningar för en hög sysselsättning. I kombination med en god omställningsförsäkring säkerställer det att de som drabbas vid rationaliseringar eller internationell konkurrens också snabbt får stöd att ställa om till ett nytt arbete. Detta är en förutsättning för att en öppen handel med omvärlden, som gynnar ekonomisk utveckling, ska ha legitimitet och stöd i breda folklager. Allmänna välfärdstjänster för både kvinnor och män är omfördelande i sig då de finansieras solidariskt. En jämlik kunskapsskola och avgiftsfria högre studier lägger grunden för att alla, oavsett bakgrund, ska kunna förverkliga sin potential på arbetsmarknaden, vilket bidrar till en högre produktivitet och ekonomisk utveckling. Det ger konkurrensfördelar genom en högt utbildad arbetskraft och medför att fler kan bidra till det gemensamma samhällsbygget. Hur ett lands resurser fördelas är avgörande för vilka investeringar som görs och därmed vilka förutsättningar som ges för landets ekonomiska och sociala utveckling och för vilka förutsättningar var och en av oss ges. Därför är en väl fungerande fördelningspolitik viktig. Socialförsäkringarna ger en grund- läggande ekonomisk säkerhet och utjämnar levnadsvillkoren mellan människor. Även skattesystemet ska verka omfördelande. De geografiska klyftorna har växt . Flera landsbygdskommuner kämpar med vikande befolkningsunderlag när utflyttningen ökar, bl.a. på grund av begränsade ekonomiska möjligheter. I många fall är tillgång till snabbt bredband en förutsättning för att människor ska vilja bo kvar. har lämnat sitt slutbetänkande. Remissynpunkter på betänkandet har inkommit och förslagen bereds i . Ett som håller ihop förutsätter att såväl bruksorter som socialt utsatta områden ska utvecklas. Segregationen i våra storstäder är påtaglig och även om allt fler i socialt utsatta områden nu kommer i jobb, och får starkare anknytning till samhället, finns betydande utmaningar för att möta den sociala oro som finns. Den ekonomiska klyftan mellan rika och fattiga områden ska slutas. Skolan ska vara jämlik. Sjukvårdsinrättningars placering, dimensionering och tillgänglighet ska styras av befolkningens behov. Att medborgarna och företagen har ett högt förtroende för skattesystemet är nödvändigt för att välfärdssystemet ska kunna skattefinansieras. Skattefusk och skatteundandragande hotar systemets legitimitet i grunden. Regeringen kommer därför att fortsätta arbetet mot skattefusk och skatteundandraganden. presenterade regeringen sitt 10- punktsprogram mot bl.a. skatteflykt. I syfte att bekämpa skattflykt, skattefusk och skatte- undandragande har regeringen tillsatt en utredning som ska se över möjligheterna att införa en skyldighet för bl.a. skatterådgivare att informera om skatteupplägg (dir. 2017:38). Regeringen anser att det är viktigt att även bankerna tar sitt ansvar för att motverka skatteflykt, skattefusk och skatteundandragande. Regeringen fortsätter även arbetet för ordning och reda på arbetsmarknaden genom bl.a. myndighetssamverkan mot osund konkurrens och bättre utstationeringsregler. Regeringen har arbetat för att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden, bl.a. när det gäller bolåneavtal, finansiell rådgivning och fondavgifter. Regeringen kommer att se över behovet av ytterligare åtgärder samt myndigheternas arbete med att främja konkurrens och konsument- skydd, inklusive på betalningsinfrastruktur- området. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Agenda 2030 för en hållbar utveckling Vid enades världens stats- och regeringschefer om 17 globala mål och Agenda 2030 för en hållbar utveckling. Världens länder har därmed åtagit sig att fram leda världen mot en socialt, ekonomiskt och miljömässig hållbar och rättvis framtid. Regeringens ambition är att ska vara ledande vid genomförandet av Agenda 2030. ska exempelvis vara pådrivande för att klimatavtalet från genomförs fullt ut vid genomförandet av . Regeringen har lagt fram ett förslag om ett klimatpolitiskt ramverk för att säkerställa att den ekonomiska politiken bedrivs med hänsyn till en hållbar ekonomi. Regeringens klimatpolitiska arbete ska bedrivas på ett sätt som ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra. Regeringen är kollektivt ansvarig för genomförandet av Agenda 2030, men frågorna bereds av statsråden inom respektive ansvarsområden. Politiska beslut som fattas i har ofta global påverkan och ska, i enlighet med Politiken för Global Utveckling, bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Det nationella genomförandet inkluderar kommuner och landsting liksom statliga myndigheter, däribland . Att de globala målen uppnås är också beroende av engagemanget från andra aktörer, såsom frivilligorganisationer, näringsliv, fackliga organisationer och akademi. Arbetet ska baseras på redan befintliga nationella mål och processer. Miljömålen är en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av Agenda 2030. Regeringen har tillsatt en delegation som ska stödja och stimulera genomförande av Agenda 2030 (dir. 2016:18). Delegationen ska bl.a. redovisa en övergripande handlingsplan för genomförande av agendan samt uppmärksamma goda exempel på området. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Inkluderande och hållbar tillväxt omfattningen på utgifter och skatter som är avgörande för tillväxten, utan hur utgifterna Globalisering, teknisk utveckling, klimat- används och skatterna utformas. omställning och digitalisering rymmer stora utgifter som bidrar till t.ex. ökad sysselsättning möjligheter till tillväxt. och utbildningsnivå, s.k. produktiva utgifter, kan levnadsvillkor för alla ska bli verklighet krävs en öka den ekonomiska effektiviteten om utgifterna strategi för inkluderande tillväxt med åtgärder, finansieras med de minst snedvridande skatterna som främjar både en hållbar ekonomisk tillväxt (se t.ex. , T (2015) The Welfare State och minskad ojämlikhet i enlighet med målen i Bilaga 4 för en genomgång av litteraturen). strategi för inkluderande tillväxt beaktas detta skillnaderna ökat i de flesta , genom åtgärder som främjar både ekonomisk som de flesta länder blivit rikare. utveckling och en jämnare fördelning av Ökade inkomstskillnader har ofta sammanfallit med en ökad polarisering också inom andra Ekonomisk utveckling är inte ett mål i sig områden, som utbildning och hälsa. utan ett medel för att förbättra levnadsvillkoren inkluderande tillväxt har därför vuxit inom flera och främja lika möjligheter för alla i samhället. internationella organisationer, som t.ex. Inter- Det är inte enbart fördelningen av ekonomiska nationella valutafonden, och Världs- resurser som avses, utan även jämlikhet i banken och även involverat många forskare. utbildning och hälsa, lika möjligheter till har skapat ett index för sysselsättning, liksom generell tillgång till sociala inkluderande utveckling (se diagram 2.4) Särskilt viktiga är reformer som möjliggör ett Diagram 2.4 Index för inkluderande tillväxt högt deltagande på arbetsmarknaden, på lika humankapitalet i hela befolkningen. Globalisering och teknisk utveckling är inte ett hot, utan en möjlighet till ekonomisk utveckling och välstånd i . omställningsförmåga att hantera förändrings- trycket i ekonomin. Denna modell fortsätter att ge både hög sysselsättning och hög Även digitaliseringen av samhället innebär stora utmaningar såväl som stora Inkluderande tillväxt kräver strukt- reformer som stärker människors Källa: : The Inclusive Growth and Development Report 2017. möjligheter att möta förändringarna. I regeringens politik för inkluderande tillväxt är möjligheter till omskolning och vidareutbildning jämlikhet och effektivitet samverkande faktorer. tryggas inkomsten av arbetslöshet exemplet där mer jämlikt fördelade inkomster utveckla sin kompetens. uppnås till priset av lägre effektivitet. studier som undersöker sambandet mellan ojämlikhet och ekonomisk tillväxt, men resultaten pekar i olika riktningar. Skatter och sociala trygghets- Nära kopplad till frågan om sambandet mellan system omfördelar en stor andel av inkomsterna i många , men i mindre utsträck- mellan storleken på den offentliga I genomsnitt kompenserar de sektorn och ekonomisk tillväxt, eftersom en mer inkomster för skatt och transfereringar. forskning har funnit belägg för att det inte är 2.4Arbetslösheten ska fortsatt minska Den svenska arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt. Sysselsättningen i är den högsta i EU och arbetslösheten minskar, för både kvinnor och män. Arbetslösheten har särskilt minskat bland unga (se diagram 2.5). För att den positiva utvecklingen ska fortsätta måste mer göras för att få grupper med en svagare ställning på arbetsmarknaden i arbete. Diagram 2.5 Andel unga i arbetslöshet, 2001–2016 Samtliga, exkl. heltidsstuderande Kvinnor, exkl. heltidsstuderande Män, exkl. heltidsstuderande Obalanserna på arbetsmarknaden är fortsatt stora. Många arbetsgivare upplever att det råder brist på arbetskraft, speciellt inom yrken som kräver yrkesutbildning på gymnasial nivå eller eftergymnasial utbildning. är arbetslösheten fortsatt hög i vissa grupper, särskilt bland personer med kort utbildning och som varit i landet. Även bland dem som har en funktionsnedsättning som medför en nedsatt arbetsförmåga är arbetslösheten fortsatt hög. Regeringens mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 är vägledande för den ekonomiska politiken. Regeringens jobbagenda består av insatser för ökad kompetens och en aktiv arbetsmarknadspolitik, investeringar i bostäder och infrastruktur samt en aktiv närings- politik. Regeringens omfattande satsningar på välfärden genom välfärdsmiljarderna bidrar också till fler jobb inom kommuner och landsting. Investeringar i klimatomställningen ger jobb i hela landet. Regeringen har uppmärksammat att det kan finnas problem som rör arbetstagares skydd mot förändrade anställningsförhållanden i samband med omreglering av arbetstidsmåttet vid P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 arbetsbrist, s.k. hyvling. Likaså har det uppmärksammats att det kan finnas behov av att stärka arbetstagarnas skydd så att de får rätt till ett arbetstidsmått som motsvarar den faktiska arbetstiden under vissa förutsättningar. Regeringen följer dessa frågor noggrant. Den diskriminering som finns på arbets- och bostadsmarknaden måste bekämpas. Den får allvarliga konsekvenser, både för enskilda individer och för samhället i stort. Regeringen vidtar särskilda åtgärder inom detta område. Allas vilja och förmåga att arbeta måste tas tillvara. När fler kommer i arbete skapas både ekonomisk frihet för individen och ett bidrag till gemensamma välfärd. Dessutom minskar inkomstklyftorna i samhället. Den svenska modellen bygger på att alla som kan arbeta också ska arbeta. Arbetslösa är en heterogen grupp, med en stor variation både vad gäller, ålder, härkomst, utbildningsnivå och tidigare yrkeserfarenheter. Det är därför nödvändigt att det finns flera olika typer av insatser som är anpassade efter de varierande behoven. Ungdomsarbetslösheten sjunker snabbt och är nu nere på samma nivå som i början av 2000- talet. Den är emellertid fortfarande hög i vissa ungdomsgrupper. Svårast att komma in på arbetsmarknaden har ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning, ungdomar med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och ungdomar som är utrikes födda, i synnerhet nyanlända unga. Regeringen inför därför 90-dagarsgarantin. Den innebär att arbetslösa ungdomar ska erbjudas ett arbete, en insats som leder till arbete eller en utbildning. Ingen ung människa ska behöva påbörja sitt vuxenliv i långtidsarbetslöshet. Regeringen har därför även inrättat Delegationen för unga till arbete (Dua) som verkar för att främja samverkan mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen. Regeringen har också utsett en nationell samordnare av insatser för unga som varken arbetar eller studerar. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Fler och enklare vägar till jobb Arbetslösheten bland kvinnor och män med kort utbildning eller som av andra skäl har svårt att konkurrera på arbetsmarknaden är fortfarande alltför hög. Även om utbildning ska vara den huvudsakliga insatsen kan jobb med lägre kvalifikationskrav också vara en möjlig väg in på arbetsmarknaden för vissa. Staten ska ta sitt ansvar och skapa jobb med lägre kvalifikations- krav med goda arbetsvillkor i de statliga myndigheterna. Moderna beredskapsjobb i staten har införts och satsningen ska successivt utökas till att sysselsätta 5 000 personer 2020. Införandet av extratjänster i offentlig sektor är ett verktyg för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden, och för att möta behoven av personal i många av välfärdens verksamheter. Regeringen har förstärkt extratjänsterna så att de omfattar arbete på i stället för och även höjt handledarstödet. Regeringen har också vidgat målgruppen till att även omfatta nyanlända. För att skapa enklare vägar till jobb även i näringslivet så har regeringen tagit ett antal initiativ. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att, –2020, verka för att gröna jobb med lägre kvalifikationskrav ska skapas på lokal och regional nivå för de som står långt från arbetsmarknaden. Även ska bidra till fler jobb inom de gröna näringarna. Det är viktigt att de resurser som avsätts för arbetsmarknadspolitiska insatser och stöd används effektivt. Regeringen har därför förändrat villkoren för i syfte att göra dem mer träffsäkra och effektiva. Många arbetsgivare, inte minst de med ett fåtal anställda, uppger att de olika formerna av anställningsstöd är komplicerade, vilket riskerar att leda till att arbetsgivare väljer bort möjligheten att anställa med stöd. Regeringen ser därför över hur stödformerna kan förenklas och hur deras struktur kan göras mer överskådlig. För att underlätta matchningen till jobb ser regeringen över möjligheten att införa ett statligt lån för körkortsutbildning. Syftet är att lånet ska införas . Arbetsmarknadens parter har ett avgörande inflytande på svensk arbetsmarknad. Överens- kommelser mellan parterna om att underlätta inträdet på arbetsmarknaden skulle kunna förbättra förutsättningarna för regeringens åtgärder på området. Nyanländas etablering ska gå snabbare Arbete är nyckeln till nyanlända invandrares etablering. Arbete ger, utöver egen försörjning, möjligheter att utveckla sina kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Arbete bidrar också till ett utökat socialt nätverk. Vägen till arbete är dock fortfarande alltför lång för många nyanlända, inte minst för kvinnor. Asyltiden bör användas mer aktivt för att motverka detta. Alltför få lämnar etableringsuppdraget för utbildning. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra och påskynda nyanländas etablering. står nu bättre rustat än . För att inte förlänga etableringstiden måste asyltiden tas tillvara. Regeringen har därför avsatt medel för tidiga insatser, bl.a. för att öka kunskaperna i svenska och för att kunna erbjuda kompetens- kartläggningar för asylsökande. Regeringen ser också över möjliga åtgärder för att underlätta för att asylsökande ska kunna arbeta som deras ansökan prövas. I syfte att få till stånd en jämnare fördelning av mottagandet mellan landets kommuner är kommunerna skyldiga att ta emot nyanlända för bosättning efter anvisning. Genom att fler nyanlända anvisas till kommuner som har goda arbetsmarknads- förutsättningar skapas bättre möjligheter för dem att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället. Resultaten i Arbetsförmedlingens etablerings- uppdrag behöver förbättras. är andelen som har ett arbete eller deltar i reguljär utbildning efter avslutad etableringsplan endast en tredjedel, vilket är alltför lågt. Resultaten är särskilt låga bland kvinnor och skillnaden i förhållande till männen är markant. Mot den bakgrunden har regeringen lämnat ett förslag om ett nytt regelverk för etableringsuppdraget (prop. 2016/17:175). Regeringen avser även att införa ett liknande åtgärdssystem för nyanlända inom etableringsuppdraget som för övriga arbetslösa. För många nyanlända med kort eller ingen utbildningsbakgrund kommer det finnas behov av att insatserna huvudsakligen utgörs av studier inom kommunernas vuxenutbildning. Det fordrar att Arbetsförmedlingen och kommunerna fördjupar Den som inte deltar i de insatser som bedöms vara nödvändiga för att få ett arbete ska kunna förlora hela eller delar av sin etableringsersättning. Regeringen har tillsammans med arbets- marknadens parter tagit initiativ till att skapa snabbspår för de nyanlända som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas på arbetsmarknaden. Snabbspår finns för ett 20-tal olika yrken där det råder brist på arbetskraft. Drygt 2 800 personer hade påbörjat ett snabbspår fram till slutet av 2016. Etableringstiden tenderar att vara särskilt utdragen för kvinnor, speciellt för kvinnor med kort utbildning. Kvinnor tar också i etableringsuppdraget del av arbetsmarknads- politiska insatser i lägre utsträckning än män. Kvinnor får generellt ta mindre del av arbets- marknadspolitiska insatser än män. Kön ska inte avgöra tillgången till arbetsmarknadspolitiska insatser. Regeringen har bl.a. lämnat förslag om begränsningar i föräldrapenningen. Dessutom har Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att ta fram en handlingsplan i syfte att öka andelen utrikesfödda kvinnor som arbetar eller studerar. För att arbetslösheten ska fortsätta att minska krävs satsningar på utbildning och kompetens som svarar mot arbetsmarknadens behov. Regeringen har inlett ett nytt kunskapslyft med en satsning som fullt utbyggd omfattar ca 70 000 utbildningsplatser inom yrkesvux, lärlingsvux, folkhögskolan, högskolan och . Yrkesutbildningarna inom kommunernas vuxenutbildning (yrkesvux) bör i större om- fattning svara mot den regionala arbets- marknadens behov. Regeringen utvecklar därför formerna för en regionaliserad yrkesutbildning i och med den satsning på regionalt yrkesvux som föreslogs i budgetpropositionen . Med anledning av införandet av ett regionalt yrkesvux har regeringen gett i uppdrag att ta fram förslag till sammanhållna yrkesutbildningar på gymnasial nivå som svarar mot de kompetenskrav som olika branscher ställer. Tillgången på kurser inom komvux ska också vara god och individen ska ha goda möjligheter att kvalificera sig för vidare studier. Regeringen har därför infört en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0