prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Upprevideringen förklaras av ett högre utfall än vad som tidigare beräknades och en starkare utveckling av skattebasen. förväntas intäkterna från skatt på företagsvinster bli högre än vad som beräknades i budgeten , bl.a. på grund av det högre utfallet och det höga preliminära utfallet . Skatt på konsumtion och insatsvaror beräknas intäkterna från skatt på kon- sumtion och insatsvaror ha uppgått till 532 mil- jarder kronor, vilket är högre än vad som beräknades i statens budget . Det är intäkterna från mervärdesskatt som ökat betydligt kraftigare än väntat. Det för- av att sammansättningen i hushållens kon- sumtion var mer gynnsam för mervärdesskatte- intäkterna, då konsumtionen av exempelvis bilar var särskilt hög. Dessutom ökade bostadsinve- steringarna kraftigare än väntat. Dessa investe- ringar görs till stor del av hushåll som inte kan dra av ingående mervärdesskatt. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror bli högre än vad som prognostiserades i statens budget . Även är det intäkterna från mervärdesskatt som beräknas öka kraftigare än väntat. Det i sin tur förklaras både av att prognosen för konsumtion och investeringar reviderats upp och av att de senaste P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 årens starka utfall för mervärdesskatteintäkterna tyder på att sambandet mellan makrobilden och intäkterna från mervärdesskatt förändrats. Utfallet för övriga inkomster blev lägre 2016 än vad som beräknades i budgeten . Det lägre utfallet beror främst på att avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet blev lägre än i beräkningen i budgeten samt att in- komsterna från försäljningar av statlig egendom blev lägre än det beräknings- tekniska antagandet som ingick i beräkningen. Resterande del förklaras i huvudsak av lägre bidrag m.m. från EU än beräknat. Inkomsterna i prognosen har ökat med jämfört med budgeten . Ökningen förklaras framför allt av ökade avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 7.13 Övriga inkomster, utfall och prognos 2017 jämfört med statens budget Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom -4,8 Bidrag m.m. från EU -1,7 -0,1 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -95,1 -6,4 -97,9 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -41,1 -12,8 -41,4 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. 7.4Förslag som ligger till grund för en byggnad med främst bostäder men även en beräkningen av statens övriga inkomster I avsnitt 6 lämnar regeringen förslag till den skattelagstiftning som påverkar beräkningen av statens inkomster. I detta avsnitt lämnar rege- ringen förslag som påverkar statens övriga inkomster i samma beräkning. Enligt 8 kap. 2 § budgetlagen krävs godkännande för försäljning av fast egendom om värdet av egendomen överstiger . Fastigheter som förvaltas av Regeringens förslag: Regeringen får genom försäljning överlåta fastigheten 3 i . Från försäljningsintäkterna får regeringen avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som upp- kommer för staten vid en försäljning. Skälen för regeringens förslag: Genom äger staten en fastighet på Fyrverkarbacken i med fastighets- beteckning Silvieberg 3. På fastig- heten, som är upplåten med tomträtt till , finns uppfört mindre andel kommersiella lokaler. En ansökan har kommit in till regeringen om att överlåta fastigheten till . Ur ett statligt perspektiv finns det inte något behov av att framöver äga fastigheten. En värdering av fastigheten gjordes utifrån fastighetens friköpspris. Värderingen är baserad på de riktlinjer för friköp som används i . Vid denna värdering be- dömdes fastighetens friköpspris uppgå till . Inför en försäljning kom- mer en ny värdering av fastigheten göras. Det finns vidare lån i motsvarande fastighetens bokförda värde. Lånen uppgår till sammanlagt ca . Vid en försäljning bör kostnaderna för att lösa dessa lån och de direkta försäljningskostnader som upp- kommer för staten avräknas från försäljnings- intäkterna innan dessa redovisas mot inkomst- titel. Det slutliga bokförda värdet beräknas försäljningen sker. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastigheten Silvieberg 3 i . Vidare föreslås att regeringen från försäljningsintäkterna får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som upp- kommer för staten vid en försäljning. Regeringens förslag: Regeringen får genom försäljning överlåta fastigheten 1 i . Från försäljningsintäkterna får regeringen avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Skälen för regeringens förslag: Genom äger staten en fastighet på Fyrverkarbacken i med fastighets- beteckning Lysbomben 1. På fastig- heten, som är upplåten med tomträtt till , finns upp- fört en byggnad med främst bostäder men även en mindre andel kommersiella lokaler. En ansökan har kommit in till regeringen om att överlåta fastigheten till . Ur ett statligt perspektiv finns det inte något behov av att framöver äga fastigheten. En värdering av fastigheten gjordes utifrån fastighetens friköpspris. Värderingen är baserad på de riktlinjer för friköp som används i . Vid denna värdering bedömdes fastighetens friköpspris uppgå till . Inför en försäljning kommer en ny värdering av fastigheten göras. Det finns vidare lån i mot- svarande fastighetens bokförda värde. Lånen uppgår till sammanlagt ca . Vid en försäljning bör kostnaderna för att lösa dessa lån och de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten avräknas från försäljningsintäkterna innan dessa redovisas mot inkomsttitel. Det slutliga bokförda värdet beräknas försäljningen sker. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastigheten Lysbomben 1 i . Vidare föreslås att regeringen från försäljningsintäkterna får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som upp- kommer för staten vid en försäljning. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Regeringens förslag: Regeringen får genom försäljning överlåta fastigheten 5 i . Från försäljningsintäkterna får regeringen avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som upp- kommer för staten vid en försäljning. Skälen för regeringens förslag: Genom äger staten en fastighet på i med fastighets- beteckning 5. På fastigheten, som är upplåten med tomträtt till , finns uppfört en byggnad med främst bostäder. En ansökan har kommit in till regeringen om att överlåta fastigheten till . Ur ett statligt perspektiv finns det inte något behov av att framöver äga fastigheten. En värdering av fastigheten gjordes utifrån fastighetens friköpspris. Värderingen är baserad på de riktlinjer för friköp som används i . Vid denna värdering bedömdes fastighetens friköpspris uppgå till . Inför en försäljning kommer en ny värdering av fastigheten göras. Det finns vidare lån i motsvarande fastighetens bokförda värde. Lånen uppgår till sammanlagt ca . Vid en försäljning bör kostnaderna för att lösa dessa lån och de direkta försäljningskostnader som upp- kommer för staten avräknas från försäljnings- intäkterna innan dessa redovisas mot inkomst- titel. Det slutliga bokförda värdet beräknas försäljningen sker. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastigheten 5 i . Vidare föreslås att regeringen från försäljningsintäkterna får avräk- na dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som upp- kommer för staten vid en försäljning. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Fastigheter som förvaltas av Regeringens förslag: Regeringen får genom försäljning överlåta del av fastigheterna , Gullbergsvass 703:6 i Tågordningen 1 i . avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastig- heterna, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Skälen för regeringens förslag: Trafikled- ningen av statens vägar och järnvägar utgör en samhällskritisk funktion. Skyddet mot sabotage, spioneri och terrorism riktad mot denna verk- samhet behöver stärkas. I regeringens Nationella säkerhetsstrategi tydliggörs att upprätthållande av fungerande väg- och järnvägstrafik är kritiskt för samhällets funktionalitet och i den pågående uppbyggnaden av totalförsvaret har trafik- centralerna en viktig funktion att fylla. För att kunna möta både den nuvarande och en framtida ökad hotbild i samhället och omvärlden och för att reducera risken för störningar i väg- och järnvägstrafiken anser regeringen att bygg- naderna där trafikledning sker bör ha ett högre säkerhetsskydd. Följande fastigheter som ägs av staten genom berörs av detta: del av fastigheterna Älberg 2:2 i , och 30:1 i samt fastig- heterna Brynäs 92:4 i och Tågordningen 1 i . För de fastigheter där del av fastigheten ska säljas kommer en fastighets- bildning genomföras inför försäljningen för att avskilja den funktionella enhet vid vilken trafikledningen bedrivs. Regeringen har efter utredning funnit att förutsättningarna för att driva och förvalta byggnader med särskilda behov av säkerhets- skydd bäst tillgodoses genom att de aktuella fastigheterna överlåts till och att fastigheterna efter om- och tillbyggnad av lokalerna hyrs av bolaget. är ett statligt helägt bolag med särskild kompetens att driva och förvalta byggnader med särskilda behov av säkerhetsskydd. Fastigheternas samlade marknadsvärde beräknas till ca . Det finns vidare lån i som hör till fastigheterna. Lånen i , vilka överensstämmer med det samlade bokförda värdet av fastigheterna, uppgick till sammanlagt ca . Vid en försäljning bör kostnaderna för att lösa dessa lån och de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten avräknas från försälj- ningsintäkterna innan dessa redovisas mot inkomsttitel. Det slutliga bokförda värdet beräknas försäljningen sker. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner att regeringen genom försäljning överlåter del av fastigheterna Järnvägen 100:1 i , Gullbergsvass 703:6 i , Stora Älberg 2:2 i , Järnvägen 1:1 i , Butängen 2:1 i och 30:1 i samt fastig- heterna Brynäs 92:4 i och Tågordningen 1 i till . Vidare föreslås att regeringen från försälj- ningsintäkterna får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheterna, dels de direkta försäljnings- kostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 –Som andel av BNP väntas de takbegränsade utgifterna minska från (se tabell 8.1). De takbegränsade utgifterna beräknas dock öka med . Det motsvarar en genom- snittlig ökning om eller . –beräknas de takbegränsade utgifterna öka med jämfört med . Utgiftsökningen beror i första hand på beslutade, föreslagna och aviserade reformer (se tabell 8.4). –De takbegränsade utgifterna beräknas öka med 2019 och 2020 jämfört med det föregående året. Utgiftsökningarna beror i första hand på den makroekonomiska utvecklingen (se tabell 8.4). –Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget väntas öka med 2017–2020 (se tabell 8.3). Ökningarna beror huvudsakligen på den makroekonomiska utvecklingen. –Enligt den aktuella prognosen beräknas utgifterna i statens budget 2017 bli lägre än de beslutade utgiftsramarna, inklusive ändringsbudgetar (se tabell 8.10). Utvecklingen beror bl.a. på lägre utgifter under utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska unionen. –Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100) beräknas de takbegränsade utgifterna bli högre 2018–2020 (se tabell 8.12). Orsaken till de högre utgifterna är framför allt nya föreslagna och aviserade reformer, medan den makroekonomiska utvecklingen och antalet personer inom regelstyrda transfereringssystem (volymer) bidrar till att sänka utgifterna. De områden där de nya föreslagna och aviserade refor- merna är som störst är utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 16 Utbildning och universitetsforskning samt 25 Allmänna bidrag till kommuner. I detta avsnitt lämnas förslag om utgiftsramar och preliminära utgiftsramar . Till grund för förslagen ligger en ana- lys av utvecklingen av utgifterna i statens budget och de utgifter som omfattas av utgiftstaket, de s.k. takbegränsade utgifterna. Utgiftssidan i statens budget delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. De takbegränsade utgifterna består av utgifterna under utgiftsområde 1–25 och 27 samt utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (se tabell 8.1). Till budgetens utgiftssida hör även Riksgälds- kontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 9.2). P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 8.1 Utgifter under utgiftsområden i statens budget och takbegränsade utgifter Miljarder kronor om inget annat anges 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgifter i statens budget (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. 3Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket (se avsnitt 5.2). 4Utrymmet mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna kallas budgeteringsmarginalen. Källa: Egna beräkningar. Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 8.2. Skälen för regeringens förslag: Enligt 9 kap. 5 § riksdagsordningen ska förslaget till statens budget innehålla en fördelning av anslagen på utgiftsområden. Regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena redovisas i tabell 8.2. Utgiftsramen för ett utgiftsområde anger den nivå som årets anvisade anslagsmedel för området högst får uppgå till. I förslaget till ut- giftsramar har hänsyn tagits till tidigare beslutade och föreslagna eller aviserade utgiftsreformer. Till grund för utgiftsramarna ligger vidare regeringens prognos för den makro- ekonomiska utvecklingen, volymantaganden för vissa transfereringssystem samt pris- och löneomräkningen av främst förvaltnings- anslagen. Regeringens förslag: Beräkningen av föränd- ringen av anslagsbehållningar enligt tabell 8.2 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringens förslag till statens budget omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som på- verkar statens lånebehov. Förändringen av anslagsbehållningar redovisas på utgiftssidan i statens budget, påverkar lånebehovet och upp- står till följd av att statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela utgifter över tiden. Outnyttjade medel på ett anslag får enligt budgetlagen användas följande år. På mot- svarande sätt finns möjlighet att i viss utsträck- ning låna av efterföljande års anslag. Förskjut- ningar av utgifter mellan år redovisas som en för alla anslag gemensam beräkningspost benämnd Minskning av anslagsbehållningar och ingår i de takbegränsade utgifterna. Förändringen av an- slagsbehållningar –2020 redovisas samlat för alla utgiftsområden under posten Minskning av anslagsbehållningar (tabell 8.2 och tabell 8.3). Regeringens förslag: Beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget enligt tabell 8.2 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 2 § budgetlagen (2011:203) ska den av beslutade nivån på utgiftstaket användas i bered- ningen av förslaget till statens budget. I de ut- gifter som begränsas av utgiftstaket, de takbe- gränsade utgifterna, ingår förutom budgetens utgiftsområden 1-25 och 27 även ålderpensions- systemets utgifter. Utgifterna för ålderspensionssystemet beräk- nas öka med 2018 jämfört med . Den makroekonomiska utvecklingen bidrar till att utgifterna ökar med till följd av utvecklingen av inkomstindex medan beror på volym- förändringar främst på grund av att antalet pensionärer med inkomstgrundande pensioner ökar och att dessa har en högre inkomst- grundande pension. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 8.2 Utgiftsramar 2018 De takbegränsade utgifterna beräknas öka med Ökningen beror främst på tidigare beslutade och nu föreslagna eller aviserade utgiftsreformer, Skatt, tull och exekution gifterna ökar med . Försvar och samhällets krisberedskap är hänförliga till volymförändringar i form av t.ex. färre personer i olika transfereringssystem (se tabell 8.4). förändringarna och orsakerna till dessa lämnas i Hälsovård, sjukvård och social omsorg avsnitten 8.3 och 8.5. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -8 479 386 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1 289 351 408 1 337 000 000 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2 Exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Regeringens förslag: Den preliminära fördel- ningen av utgifter på utgiftsområden enligt tabell 8.3 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i budgetproposit- ionen lämna förslag till preliminära inkomst- beräkningar och utgiftsramar för det andra och tredje tillkommande budgetåret. Regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden redovisas i tabell 8.3. I beräkningen av utgiftsramarna har hänsyn tagits till tidigare beslutade och föreslagna eller aviserade utgiftsreformer. Till grund för de preliminära utgiftsramarna ligger vidare regeringens prognoser för den makro- ekonomiska utvecklingen och volymutveck- lingen i transfereringssystemen samt pris- och löneomräkningen av främst förvaltningsan- slagen. Takbegränsade utgifter och 2020 De takbegränsade utgifterna beräknas öka med 2019 och 2020, jämfört med det föregående året. Ökningen beror till största del på den makroekonomiska utvecklingen som förklarar ökade utgifter om 17 respektive . Beslutade, avise- rade och föreslagna reformer bidrar till ökade utgifter om 15 respektive jämfört med det föregående året. Utgiftsminsk- ningar om 12 respektive jämfört med det föregående året är hänförliga till volymförändringar i form av t.ex. färre personer i olika transfereringssystem (se tabell 8.4). En utförlig redovisning av förändringarna och orsa- kerna till dessa lämnas i avsnitten 8.3 och 8.5. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 8.3 Utgifter per utgiftsområde –2020 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor6 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Inklusive beslut i enlighet med propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99, bet. 2016/17:FiU21, rs kr. 2016/17:316) samt förslagen i propositionen Höständringsbudget (prop.2017/18:2). 3Regeringens förslag till utgiftsramar i denna proposition (se tabell 8.2). 4Regeringens förslag till preliminära utgiftsramar . 5Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Summa utgiftsområden exklusive UO26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsränt or. Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket (se avsnitt 5.2). Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 8.3Utveckling av de takbegränsade år, som redovisas i detta avsnitt. I detta avsnitt analyseras hur nivåerna på statens utgifter utvecklas mellan respektive – 2020, hur medlen fördelas på olika områden och vilka faktorer som driver utgiftsutvecklingen. Dessa faktorer utgörs bl.a. av beslut om reformer, volymförändringar och makroeko- nomisk utveckling (se tabell 8.4). Med reformer avses tidigare beslutade och aviserade åtgärder samt förslag och aviseringar i denna proposition och i propositionen Höständringsbudget (prop. 2017/18:2). Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna och de viktigaste faktorerna bakom den årliga förändringen framgår av tabell 8.4. I den efterföljande beskrivningen motsvaras varje rad i tabell 8.4 av en rubrik. Tabell 8.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året ingår budgeteffekterna av att tidigare reformer eller temporära program upphör eller minskar i omfattning. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas öka utgifterna under utgiftstaket med sammanlagt 2017–2020. I tabell 8.5 redovisas hur beslutade, föreslagna och aviserade reformer påverkar utgiftsutvecklingen fördelat på enskilda år och utgiftsområden. Nedan kommenteras i vilka ekonomiska propo- sitioner några av de största utgiftspåverkande reformerna presenterats. I denna proposition föreslås medel tillföras bl.a. för utvecklingsarbete, förberedelser och genom- förande av de allmänna valen 2018 och valet till 2019. Sammantaget beräknas förslagen i denna proposition medföra att utgif- terna under utgiftsområdet ökar 2018 jämfört med det föregående året. 1Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i propositionen Vårändringsbudget 2016/17:99) föreslogs och Höständringsbudget (prop. 2017/18:2) föreslås tillföras anslag som påverkas av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). 2Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl.a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. 3Utgiftsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstakets nivå. Källa: Egna beräkningar. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer I detta avsnitt beskrivs hur utvecklingen av de takbegränsade utgifterna påverkas av tidigare beslut och regeringens nu aktuella förslag och aviseringar, oavsett i vilken proposition de har presenterats. Det är således den samlade budgeteffekten på de takbegränsade utgifterna, både vad gäller reformer och finansiering av dessa i förhållande till föregående I denna proposition lämnas förslag om att ge , Säkerhetspolisen och Krimi- nalvården förstärkta resurser. Satsningarna med- för att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2018–2020, jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap I denna proposition presenteras bl.a. förslag om att förstärka totalförsvaret , i enlighet med totalförsvarsöverenskommelsen. Samman- taget innebär förslagen i denna proposition att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2018 jämfört med det föregående året. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99) presenterades förslag om att förstärka totalförsvaret. Detta medför att utgifterna beräknas öka 2017, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionerna (prop. 2014/15:1) och 2016 (prop. 2015/16:1) presenterades satsningar för att förstärka försvarsförmåga. Satsningarna beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet –2020, jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd