prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — 2016/17:16) lämnade regeringen ett förslag till ändring i ellagen som bygger på för smarta elnät förslag. har antagit propositionen och den nya bestämmelsen trädde i kraft . Regeringen har enligt samordningsrådets rekommendation inrättat ett nationellt forum för smarta elnät (dnr. M2015/04312/Ee). Forumets styrgrupp har en bred sammansättning för att belysa utvecklingen för smarta elnät ur flera perspektiv. presenterades förslag till en strategi för ökad flexibilitet i elsystemet som också kopplar till målen på området. Förslagen har tagits fram av en arbetsgrupp som tillsatts av forumet som drar slutsatsen att en ökad flexibilitet i elsystemet kräver involvering och beslut från ett brett spektrum av aktörer. Vidare föreslås en tydligare roll- och ansvarsfördelning mellan elmarknadens aktörer. Arbetsgruppen har också identifierat ett behov av en ny scenariostudie med utgångspunkt i energiöverenskommelsen för det fortsatta arbetet. En gemensam nordisk hantering av effektfrågan är tätt sammanlänkat med de övriga nordiska länderna. Eventuella framtida effektproblem kan därför hanteras gemensamt inom . Vid det nordiska ministermötet beslutade de nordiska energiministrarna, på förslag från , att de nordiska system- och transmissionsföretagen skulle få i uppdrag att ta fram en handlingsplan för utvecklingen av elmarknaden och hantering av framtida gemensamma utmaningar, bl.a. effektfrågan. Slutrapporten har ännu inte redovisats. En utredning för att stimulera elkunder att bli mer flexibla i sin förbrukning av el Regeringen gav i uppdrag att utreda hur kunderna kan bli ännu mer aktiva med att påverka sin elförbrukning. Uppdraget slutredovisades till regeringen i rapporten för ökad efterfrågeflexibilitet i det svenska elsystemet (Ei R2016:15). har i rapporten tagit fram en handlingsplan för att undanröja hinder för efterfrågeflexibilitet. Med utgångspunkt i handlingsplanen och hindren har identifierat ett antal åtgärder som i förlängningen ska leda till större effektivitet på elmarknaden. Rapporten med åtgärds- förslag har remitterats och bereds inom . En ökad andel förnybar och variabel elproduktion Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att analysera hur en ökad andel variabel elproduktion påverkar elpriset, elproducenters lönsamhet och priset till slutkund. konstaterar att dagens elhandelssystem uppvisar de egenskaper som krävs för effektiva prissignaler, för såväl kortsiktig prissättning som långsiktiga investeringsbeslut, även med högre andel variabel elproduktion. Däremot anger att en översyn av regelverken för stödsystem som elcertifikat- systemet och effektreserven är nödvändig för att minimera deras påverkan på elhandelssystemets effektivitet. Rapporten har remitterats och bereds inom . har, i nära dialog med och Energimarknads- inspektionen, redovisat tänkbara lösningar i rapporten av elsystemet med en stor mängd förnybar elproduktion (dnr. M2016/00623/Ee och M2015/02281/Ee). I rapporten framförs bl.a. att regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med leveranssäkerhetsnivå för det svenska kraft- systemet som helhet. Regeringen avser att åter- komma i denna fråga då utformningen av kommissionens förslag i det s.k. ren energi- paketet fastställts. Överföringskapacitet viktigt för att uppfylla energipolitiska mål Regeringen har gett i uppdrag att redovisa nätutvecklingsplaner för det nordiska kraftnätet med nordisk samhälls- ekonomisk nytta. Detta för att säkerställa att planering av ny gränsöverskridande infrastruktur sker koordinerat mellan de nordiska länderna. Redovisningen ska ske gemensamt med övriga nordiska systemansvariga stamnätsföretag. Nätutvecklingsplanerna ska inkludera de nätinvesteringar som krävs för att överföra ny förnybar elproduktion. Den tredje tvååriga planen ska rapporteras till det nordiska minister- mötet . Nätutvecklingsplanen rapporterades till den nordiska elmarknadsgruppen och (dnr. M2017/01770/Ee). Förutsättningar för en säker kraftöverföring har lämnat ett tillkännagivande som rör om förutsättningar för en säker kraftöverföring (bet. 2016/17:NU21, rskr. 2016/17:332, M2017/01665/Ee). Under granskning av regeringens styrning av framkom att styrelsens roll i investeringsbesluten delvis är oklar och behöver utvecklas. Regeringen har redovisat sin bedömning med anledning av i skrivelse 2016/17:148. Regeringen har även gett i uppdrag att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhets- bedömningar inför beslut om investeringar i transmissionskapacitet i stamnätet för el. ska också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av dessa effekter. ska redovisa sitt uppdrag . lyfter i sin rapport också fram frågeställningar kring Svenska kraftnäts ansvar för den långsiktiga effektbalansen. Regeringen avser att återkomma vad gäller återkommande effektanalyser. Regeringen avser även att komplettera det uppdrag som har enligt sin instruktion med en bedömning av förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. har arbetet med införande av EU:s tredje inremarknadspaket för el färdigställts vilket har inneburit ny lagstiftning genom kommissionsförordningar, s.k. nätkoder och nätriktlinjer. Parallellt har en motsvarande process på gasområdet ägt rum, se avsnitt 2.5.3. Nätkoderna och nätriktlinjerna för el är viktiga delar av den inre elmarknaden och ska säkerställa ett harmoniserat regelverk samt en effektiv och säker drift av de europeiska transmissionsnäten. Förslagen har behandlats och antagits genom ett kommittologiförfarande där representanter för medlemsstaterna har deltagit i kommissionens kommitté för gränsöverskridande överföring av el (CO8200). antog kommissionen en förordning som reglerar balansreglering. För att underlätta utvecklingen mot en gemensam elmarknad i presenterade ett nytt lagstiftningspaket (energi för alla i , det s.k. ren energi- paketet) . Det omfattar bl.a. förslag om revidering av det tredje inremarknadspaketets lagstiftning på elområdet. Dessutom innehåller paketet ett förslag om att ersätta direktivet om trygg elförsörjning (och rådets direktiv /89/EG) med en ny krisberedskaps- förordning. har påbörjat förhandlingar om förslagen som kommer att fortsätta . Leveranssäkerheten i var relativt god. Medelavbrottstiden var per kund, vilket är kortare än då medelavbrottstiden var strax , men ungefär samma nivå som 2014. var vädret milt och relativt lugnt, bortsett från stormen som slog till under julhelgen. Även 2014 var ett lugnt år vädermässigt. förekom ett antal stormar, exempelvis stormarna och . Blåsigt väder avspeglar sig alltså i avbrottsstatistiken, främst i form av längre avbrottstider för kunderna. Antalet elavbrott varierar inte i samma utsträckning mellan åren som avbrottstiden. Det genomsnittliga antalet elavbrott per kund () var ungefär lika för åren 2014–2016 med 1,3 avbrott per kund. finns bestämmelser om hur många elavbrott en kund får ha för att överföringen av el ska anses vara av god kvalitet. Om en kund drabbas av fler än elva elavbrott innebär det att kunden inte har en god kvalitet i elöverföringen. CEMI12 visar andelen kunder som drabbats av 12 eller fler avbrott, och denna siffra var något högre jämfört med året innan (0,jämfört ). Elnät på landsbygden drabbas i genomsnitt av både fler och längre avbrott jämfört med elnät i tätorter. Det går även att se att stormår har en större påverkan på landsbygdsnät, som generellt sett är mer exponerade för väderrelaterade störningar jämfört med tätortsnät. Dessutom är landsbygdsnäten ofta utformade utan redundans, vilket gör att ett enstaka fel ger större konsekvenser. Samhällets kostnader för elavbrott har varierat . Kundkategorin handel och tjänster utgör den grupp som drabbas hårdast, av den totala kostnaden. Industrin står för och resterande kundgrupper (hushåll, jordbruk och offentlig verksamhet) drabbades tillsammans av av avbrotts- kostnaderna trots att de utgör av antalet kunder. Tabell 2.10 Driftstörningar i de svenska lokalnäten som varit Genomsnittlig avbrottsdata för de svenska lokalnäten åren 2014–2016 minuter/kund) CATAIDI (min/drabbad kund) SAIFI (antal avbrott/kund) CAFI (antal avbrott/drabbad kund) (andel kunder med minst 12 avbrott, procent) Siffrorna är preliminära. Reglering av elnätsföretagens intäktsramar Vid fastställandet av intäktsramarna tillämpar bl.a. bestäm- melserna i förordningen (2014:1064) om intäktsram för elnätsföretag. Regeringen har följt hur regleringen av elnätsavgifterna tillämpas och anser att det behövs ett tydligare regelverk för att säkerställa att elnätsföretagens avkastning är rimlig. På grund av de återkommande rättsprocesserna om fastställande av elnätsföretagens intäktsram vill regeringen även snabba upp och förenkla handläggningen vid Energimarknads- inspektionen och domstolarna. Därför har fått i uppdrag att ta fram förslag på författningsändringar inom flera avgörande områden inom elnätsregleringen. I uppdraget ingår att ge förslag på regler för att fastställa företagens avkastning, utvärdera regleringen och lämna lagförslag på förbättringar samt analysera vilka incitament företagen har för att investera i sina elnät. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Förbättra villkoren för kunder med anvisningsavtal Regeringen har föreslagit krav på vilken information en faktura ska innehålla och utökade informationskrav till kunder med anvisningsavtal i propositionen Anvisade elavtal (prop. 2016/17:13, bet. 2016/17:NU8, rskr. 2016/17:135). Förslagen ska säkerställa att kunder med anvisade avtal har skäliga villkor, minska andelen kunder med anvisade elleverantörer och öka kundaktiviteten på elmarknaden. Vidare föreslogs att regeringen ska få meddela föreskrifter om att anvisningsavtalens priser inte får överstiga vissa nivåer. har antagit propositionen och de nya bestämmelserna trädde i kraft . Förbättrad information om den egna elförbrukningen Regeringen har i propositionen Funktionskrav på elmätare (prop. 2016/17:73, bet 2016/17:NU10, rskr. 2016/17165) föreslagit att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, ska få meddela föreskrifter om funktionskrav. har antagit propositionen och den trädde i kraft . har därefter fått i uppdrag av regeringen att ta fram förslag till de författningsändringar som krävs för att reglera funktionskrav på elmätare, se regleringsbrev . Uppdraget ska redovisas . En elmarknadshubh eller informationsmodell för att utveckla förbrukarflexibilitet och energitjänster För att förenkla hanteringen av elkundernas uppgifter har regeringen gett i uppdrag att utveckla och driva en central informationshanteringsmodell, en s.k. elmarknadshubb, på den svenska elmarknaden. delredovisade sitt uppdrag i rapporten av vissa frågor ang. elmarknadshubbens utformning m.m. (dnr M2016/01497/Ee). inledde arbetet med utformningen av elmarknadshubben. Målet är att ta den nya elmarknadshubben i drift tidigast . arbetar med ett regeringsuppdrag om att undersöka vilka regeländringar som krävs för att införa en ny marknadsmodell och en elmarknadshubb. Uppdraget redovisades och bereds inom (dnr M2017/01702/Ee). I Läget för konsumenter framgår bl.a. att elmarknaden visar den största förbättringen av de 45 undersökta marknaderna jämfört med året innan, 2015. 2016 placerar sig elmarknaden på plats 30, en förbättring med åtta platser. Enligt beror förbättringen främst på två aspekter. Dels oberoende information, dels produktjämförelser. Flera insatser från staten och branschen kan även ha bidragit till förbättringen. Förändringarna har skett och utvecklingen behöver följas . För att minska riskerna för allvarliga störningar och öka förmågan att hantera allvarliga störningar inom elsektorn har genomfört flera aktiviteter tillsammans med elmarknadens aktörer med stöd av anslaget 1:8 Elberedskap (se avsnitt 2.7.8). har även verkat för att aktörerna inom elsektorn ansluter sig till och använder det gemensamma radio- kommunikationssystemet . För att bättre kunna hantera elenergibrist har förberett en informationskampanj för att uppmana hushållen till förbrukningsdämpande åtgärder för att undvika kraftigare åtgärder såsom elransonering eller frånkoppling. lade EU- kommissionen fram förslag om en ny förordning om krisberedskap inom elsektorn som kommer att förhandlas . har i sin årsrapport i (dnr M2016/03071/Ee) bedömt att implementeringen av det nya regelverket om dammsäkerhet sker i god samverkan mellan berörda aktörer, och att länsstyrelser och dammägare har lagt stora resurser på konsekvensutredningar och klassificering av dammar. En förändrad omvärld och ökande digitalisering medför också ett ökat behov av säkerhetsskydd, särskilt informations- och cybersäkerhet. Därför har bl.a. vidareutvecklat vägledningar och utbildnings- miljöer samt genomfört utbildningar i cybersäkerhet och säkerhetsskydd. Energi- myndigheten och har även vidareutvecklat webbplatsen energisäkerhets- som riktar sig till hela energisektorn. Gällande målet för elmarknadspolitiken är den nordiska elmarknaden väl integrerad och även inom elsektorn är försörjningstryggheten god där energibalansen stärkts i till följd av ny förnybar elproduktion. Med en ökad andel variabel elproduktion och avveckling av termisk elproduktion kan däremot effektfrågan bli en utmaning . I en europeisk jämförelse möter svenska företag och konsumenter konkurrenskraftiga priser på energi. Konsumentens roll behöver dock fortsätta att stärkas. Erfarenheterna från den allt mer integrerade nordiska och europeiska elmarknaden visar att såväl försörjnings- tryggheten som konkurrenskraften stärks genom att vår nationella marknad stegvis integreras med våra grannländer. har nått det europeiska målet om tio procents överföringskapacitet i förhållande till förbrukningen. Regelutvecklingen på elmarknadssidan är väldigt intensiv och drivs till stor del framåt av och EU:s mål att producera en större andel el från förnybara energikällor. För att klara av energiomställningen behöver mer förnybar produktion tillföras elsystemet. Men på en framtida elmarknad med än mer variabel elproduktion från sol och vind bedömer regeringen att det blir allt viktigare att fortsätta investera i utbyggd överföringskapacitet inom och till grannländerna för att säkra försörjningstryggheten. spänningsnivåer behöver användas mer effektivt och byggas starkare för att hantera de utmaningar som utbyggd variabel elproduktion för med sig. Det är därför angeläget för att prioritera nätkoncessionsprövningen, vilket regeringen har tillfört medel för i budetpropositionen . Regeringen bedömer att effektfrågan kommer att växa i betydelse . För att minska eventuella effektproblem har giltigheten av lagen om effektreserv (2003:436) förlängts till . Regeringen bereder också de uppdragsrapporteringar avseende hur kundernas efterfrågeflexibilitet kan öka för att möta effektproblematiken. Regeringen har vidare gett flera uppdrag till och om att utreda och föreslå lösningar på hur mer el från förnybara energikällor kan integreras i kraftsystemet. Uppdragen är även en del av uppföljningen av handlingsplanen som för smarta elnät tog fram. Regeringen satsar även på framtidens elnät genom det nationella forum för smarta elnät som inrättats. Forumet har tack vare sin sammansättning av styrgrupp, organisations- form och uppdrag goda förutsättningar att arbeta i nära samverkan med framtidens aktörer på elmarknaden. Forumet är därför en viktig resurs i det operativa arbetet för en effektiv omställning av elsystemet och för att sprida kunskap om de nyttor som smarta elnät kan medföra. Utvecklingen inom bl.a. energilager och digitalisering går snabbt. Det kommer påverka utvecklingen av elmarknaden och öka förutsättningarna för smarta elnät som ett verktyg för en framtida elmarknad med väl fungerande konkurrens och ett effektivt utnyttjande av resurser. Regeringen kommer noggrant att följa effekterna av de nya bestämmelserna om anvisningsavtal för att se om antalet kunder med anvisningsavtal kommer att minska. Om den nya regleringen inte får avsedd effekt kommer regeringen att överväga att införa en reglering av anvisningsavtalens priser. Förutom flera pågående reformer av elmarknaden i pågår ett omfattande arbete på EU-nivå. Genom nätkoderna och kommissionsriktlinjerna samt förslagen i det s.k. energi-paketet underlättas en gemensam marknad för el, vilket i sin tur leder till en högre grad av konkurrens och bättre resursutnyttjande vilket också har miljömässiga fördelar. är tätt sammankopplat med sina grannländer och det regionala samarbetet är av särskild betydelse för att hitta gemensamma lösningar på gemensamma problem. Alla delar i samhället är beroende av en trygg energiförsörjning. Förmågan att förebygga, motstå och hantera kriser och situationer under höjd beredskap ska även fortsättningsvis vara stark. Energiförsörjningen är även av stor betydelse i arbetet med den återupptagna planeringen för det svenska totalförsvaret. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknaden, i linje med och krav, så att en effektiv naturgasmarknad med effektiv konkurrens kan uppnås. Naturgasmarknaden i och inom EU har kommit relativt långt i arbetet med att genomföra den inre marknaden för energi och arbetet med nätkoderna har avslutats . presenterade kommissionen ett försörjningstrygghetspaket där det ingick förslag om en reviderad gasförsörjningsförordning (KOM 2016:52). Förslagen syftar till att stärka det regionala samarbetet, solidariteten och att öka informationsutbytet när det gäller försörjningstrygghet, bl.a. i fråga om kommersiella gaskontrakt. Förhandlingarna med har avslutats . Regeringen presenterade propositionen Biogas i naturgasnätet (prop. Propositionen innehåller en justering av naturgaslagen som syftar till att underlätta inmatning av biogas i naturgasnätet och genomför ett av de förslag som lämnade i sin rapport för biogas i ett naturgasnät (EiR 2016:06). Förslaget innebär en skyldighet för en innehavare av naturgasledning att på begäran och utan dröjsmål lämna skriftlig uppgift om sådana villkor för anslutningen som gäller gasens kvalitet, lukt och tryck. Innehavaren ska även offentliggöra villkoren. En ökad inmatning av biogas i naturgasnätet kommer att bidra till att stärka försörjningstryggheten och till en ökad diversifiering. Regeringens mål för värmemarknadspolitiken är en hög energieffektivitet, ett effektivt resursutnyttjande samt att konsumenterna ska ha en stark ställning på värmemarknaden. beskriver i rapporten 2017 (ER 2017:09) prisutvecklingen på fjärrvärmemarknaden på följande sätt: Precis som för övriga energipriser har fjärrvärmepriset för hushållskunder i flerbostadshus ökat . bedömer att ökade bränslekostnader för fjärrvärmeproducenterna är en trolig orsak till de stigande fjärrvärmepriserna. uppgick priset på fjärrvärme till flerbostadshus till /MWh vilket var högre än då priset var /MWh. Den fossila andelen i fjärrvärmeproduktionen utgjorde av den tillförda energin 2015. Inom fjärrvärmenäten har producenten en dominerande ställning och värmemarknads- politiken bygger främst på fungerande konkurrens mellan olika uppvärmnings- alternativ. Det beror på att förutsättningarna för effektiv konkurrens inom samma nät är begränsade, bl.a. till följd av hög koncentration i produktionsledet och höga inträdesbarriärer. I propositionen Reglerat tillträde till fjärrvärmenäten (prop. 2013/14:187, bet. 2013/14:NU23, rskr. 2013/14:269) gjordes bedömningen att prisförändringsprövning och likabehandlingsprincip inte bör genomföras. I stället ansåg dåvarande regeringen att branschinitiativet Prisdialogen borde kunna medverka till att komma till rätta med de problem som både regeringen och parterna i Prisdialogen identifierat. Huvudsyftet är att åstadkomma en rimlig, förutsägbar och stabil prisutveckling på fjärrvärme samt att bidra till ett ökat förtroende för fjärrvärmeföretagens prissättning. Andelen konsumenter och leverantörer som är anslutna till Prisdialogen har fortsatt växa snabbt och omfattade av fjärrvärmeleveranserna och cirka två miljoner hushåll, att jämföra av leveranserna och 400 000 hushåll 2013. redovisade sin slutrapport av Prisdialogen . konstaterade att Prisdialogen stärkt konsumenternas ställning både genom dialogen om priserna och genom att parterna fått en ökad ömsesidig kunskap och förståelse för motpartens förutsättningar. konstaterade också att både kunder och leverantörer uppfattar Prisdialogen som mycket framgångsrik. uppdrag är att efter en beviljad ansökan medla om en kund begär förhandling om priset eller kapaciteten hos en anslutning, eller om fjärrvärmeföretaget gjort en ensidig ändring av avtalsvillkoren. redovisade sin redogörelse för verksamheten avseende . konstaterade att man mottagit 15 ansökningar om medling, vilka samtliga beviljades behandling, och att antalet medlingsärenden därmed stigit jämfört med de två närmast föregående åren. Vidare konstaterade att styrkeförhållandet mellan de parterna i flertalet fall är ojämnt, främst genom att leverantörerna har ett informationsövertag. har därför valt att fokusera på att avhjälpa kundens informationsunderläge och bistår bl.a. med professionell granskning av de faktorer som är av betydelse för prissättning och kundkommunikation. konstaterar också att en positiv effekt av detta är att företagen fått en ökad förståelse för kundperspektivet och vad det kräver i form av informationsinsatser och agerande. Regeringen bedömer att och Prisdialogens verksamhet kompletterar varandra väl. Prisdialogen har snabbt fått stor spridning och regeringen noterar att såväl konsumenter som leverantörer är eniga om att initiativet stärkt konsumentens ställning och förbättrat förtroendet för fjärrvärmeföretagen. Målet till 2016 att åstadkomma en energi- besparing med avseende på slutanvänd energi gäller fortfarande och innebär en besparing om av det årliga genomsnittet 2001–2005. Besparingsmålet motsvarar , i enlighet med och rådets direktiv /32/EG av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster. Målet till 2020 uttrycks som ett sektors- övergripande mål om minskad energiintensitet om . Energi- intensiteten beräknas som kvoten mellan tillförd energi och bruttonationalprodukten (BNP) i fasta priser (kWh/kr). I slutbetänkande föreslås att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till BNP. har således överträffat målet om med god marginal. Enligt energieffektiviseringsdirektivet har ett åtagande att – 2020 spara totalt energi (kumulativt). har valt att beräkna energibesparingar genom att beräkna hur mycket högre energianvändningen hade varit om fr.o.m. hade sänkt energi- och koldioxidskatterna samt mervärdesskatten till EU:s miniminivåer. I fjärde nationella handlingsplan för energieffektivisering rapporterades att besparingen till följd av de svenska skattenivåerna, i kombination med riktade styrmedel, uppgick till , till och till . Det innebär att den kumulativa energibesparingen –uppgick till . I betänkande Kraftsamling för framtidens energi föreslogs att ska ges i uppdrag att tillsammans med branscherna utforma sektorsstrategier för energieffektivisering (SOU 2017:02). Regeringen gav i uppdrag att att tillsammans med olika branscher och andra berörda myndigheter formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. En redovisning av arbetet ska göras , 2019 och 2020. Därefter ska genomförande och resultat redovisas i årsredovisning. Energibesparingsmålet till 2016 har nåtts Målet enligt EU:s energitjänstedirektiv och energieffektiviseringsdirektiv följs upp genom att beräkna och summera hur stor energi- besparing olika styrmedel och åtgärder genererar. I fjärde nationella handlings- plan för energieffektivisering, som överlämnades till , rapporterades en energibesparing om enligt EU:s energitjänste- och energieffektiviseringsdirektiv. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Tillförd energi1 (TWh) BNP(2009) (miljarder kr) Tillförd energi* per BNP (2009), procent (basår 2008) -2,4 -4,6 -2,4