prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Projektet har haft 1 145 deltagare varav 157 var kvinnor och 988 var män. och Arbetsförmedlingen samt SLU har på regeringens uppdrag analyserat arbetskraftsförsörjningen i de gröna näringarna. Myndigheterna konstaterar att det finns ett arbetskraftsbehov i de gröna näringarna, men också att det finns ett lågt intresse för dessa näringar bland nyanlända kvinnor och män. Regeringen har värnat det nationella själv- bestämmandet över skogsfrågor genom att påverka utformningen av förslag till direktiv för förnybar energi för perioden –2030 (KOM [2016] 767 slutlig). Likaså har denna aspekt bevakats i förhandling- arna om utsläpp och upptag av växthusgaser från skogsbruk och annan markanvändning inom ramen för . har rönt uppmärksamhet som ett föregångsland i kontroll och tillämpning av EU:s timmerförordning (och rådets förordning [EU] nr 995/2010 av om fastställande av skyldigheter för verksamhets- utövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden). har fått gehör i arbetet med FN:s strategiska plan för skog, som ses som ett led i det globala genomförandet av Agenda 2030, Riokonventionerna och samt facili- terat framtagandet av det gemensamma arbets- programmet för skog inom UNECE/FAO. Inriktningen har varit arbete för att uppfylla skogspolitikens två jämställda mål för skogen, om produktion och miljö. Regeringen bedömer, utifrån årets resultat och indikatorer, att den befintliga modellen för skogsförvalt- ningen i huvudsak är anpassad för att uppnå politikens syften. finns det områden som behöver utvecklas inom både produktions- och miljöområdet, också för att bidra till miljö- kvalitetsmålet Levande skogar. Likaväl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad pro- duktion av skoglig råvara viktigt i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Regeringen bedömer att processen med att utveckla ett nationellt skogsprogram i dialog med alla skogens intressenter har bety- delse för detta. I arbetet med att utforma skogs- programmet tar regeringen stöd i gällande poli- tik, i skogsprogrammets vision och de under- lagsrapporter som de fyra arbetsgrupperna inom det nationella skogsprogrammets dialogprocess har redovisat. Regeringens bedömning är att förvaltningen av skog behöver utvecklas för att skapa förutsättningar för ett hållbart brukande där skogens alla värden tillvaratas. Det är viktigt att skogsbruksåtgärder utförs på ett långsiktigt ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. Tillväxten av skog i är fortsatt högre än avverkningen, trots en hög avverkningsnivå vilket ur ett virkesförsörjningsperspektiv är gott. Beräkningar visar att det finns en potential att öka avverkningen ytterligare vilket beror på antaganden om en högre tillväxttakt i skogen. Ytterligare insatser behövs för att bibehålla ett variationsrikt skogbruk och miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Betesskador på växande löv- och tallskog, framför allt av älg, är mycket omfattande och leder bl.a. till plantering med gran på torr mark som lämpar sig bättre för tall. Följden blir sänkt skogsproduktion, sämre förutsättningar för biologisk mångfald, förändrad landskapsbild och sämre förmåga hos miljön att hålla viltet med föda och livsmiljöer. Klimatförändringarna kan också komma att innebära blötare avverkningsförhållanden, ökade stormfällningar, större brandrisk och ökade pro- blem med torka. Det blir allt viktigare att planera skogsskötseln även med detta i åtanke. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 styrelsens handlingsplan för klimatanpassning är en viktig del i arbetet. Regeringens arbete med en ny EU-lagstift- ning gällande växtskadegörare och den inrättade riskvärderingsfunktionen vid SLU för växtskadegörare ökar möjligheterna att arbeta förebyggande för att minska risken för att nya skadegörare etablerar sig i landet. Även om skadenivån får betraktas som hög är tendensen att hänsynen till kända kulturmiljöer blir bättre. Hänsynen till kulturmiljöerna i sam- band med skogsbruk ökar. Skogsnäringen bedri- ver ett aktivt arbete för att öka hänsynen till kulturmiljöer i skogen. Regeringen anser dock att det är viktigt att det arbete som myndigheter och branschen drivit, utvecklas så att skadorna på kul- turmiljön i samband med skogsbruk fortsätter att minska. Sammantaget visar indikatorer för skydd av skogsmark att takten i skyddsarbetet ökat väsentligt från föregående år mätt som areal skyddade områden. En långsiktigt ökad tillväxt i skogen är en vik- tig förutsättning för att en växande bioekonomi. Det är viktigt att ett ökat uttag av biomassa inte innebär negativa effekter på biolo- gisk mångfald och att ytterligare försurning av skogsmark undviks. Biologisk mångfald i skogen kan även bidra till klimatanpassning. En växande bioekonomi och ett hållbart sam- hälle, och skogens nyckelroll i detta, är även av internationell relevans. Framgångsrikt samarbete i internationella skogsfrågor förutsätter strate- gisk omvärldsanalys och fortsatt engagemang i nordiska, europeiska och globala processer. Den verksamhet som genom- för inom arbetsmarknadspolitiken har stor bety- delse för enskilda individer genom att de får arbetslivserfarenhet och en referens från Skogs- styrelsen som arbetsgivare. Den verksamhet som de utför är även till nytta för samhället då det till stor del rör sig om naturvårdande skötsel. För att redovisa resultat och bedöma hur samiska näringar utvecklas och bidrar till det övergripande målet för utgiftsområdet samt det övergripande målet för samepolitiken krävs indi- katorer. saknas tillförlitlig statistik för att ta fram relevanta sådana. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Förutom renskötsel utgör samisk besöksnäring, samiskt mathantverk, duodji (samisk slöjd och konsthantverk) och småskalig slakteri- och förädlingsverksamhet viktiga samiska näringar. arbete utgår ifrån tingets näringspolitiska program och tingets ren- näringspolitiska program och livsmiljöprogram- met Eallinbiras. Arbetet med att utveckla renbruksplaner för samebyarna fortsätter i samverkan mellan Skogs- styrelsen, och samebyarna. Same- tinget är verksamhetsägare. Ren- bruksplaner är ett geografiskt verktyg som beskriver rennäringens markanvändning. Av 51 samebyar har 50 byar renbruksplaner. Planerna används vid samråd och dialog med t.ex. myndigheter, kommuner, skogsbolag, vatten- och vindkraftsbolag, gruvbolag och andra markanvändare i syfte att öka kunskap och underlätta dialogen. Arbetet med remisser och andra samråd ökar för såväl som samebyarna. Liksom var vinterrenhjordens stor- lek /16 ca 247 000 renar. Svängningar i renhjordens storlek beror till största delen på variationer i naturbetet och förändringar i rov- djursförekomst. Storleken har varierat i cykler mellan 220 000 och 260 000 i vinterhjord 1996– 2016. Antalet renägare ligger relativt på drygt 4 600 personer, varav är kvinnor och män. Antal aktiva renskötare, som även sköter andras renar, uppgår till drygt 1 000 personer, varav är kvinnor och är män. Slakten av ren har återigen minskat medan medelpriset per kilo fortsatt att öka till /kilo (/kilo 2015). Priset har ökat . Utöver dessa intäkter kommer det statliga pristillägget på /kilo för vuxna djur och /kilo för renkalv. Slakten varierar över åren men har en nedåt- gående trend /07 och de totala slakt- intäkterna /16 var (-3,) trots ökat pris och att pristillägget uppgick till (-). Minskningen av slakten förklaras bl.a. med ökad förekomst av rovdjur. En ökad förekomst av rovdjur i renskötselområdet innebär omfattande problem för rennäringen. Regeringen har i rov- djurspropositionen (prop. 2012/13:191) gett i ansvar att utveckla ett s.k. förvalt- ningsverktyg för att begränsa rovdjursskadorna på ren. Arbetet, som sker i samarbete med same- byarna, länsstyrelser och , är komplicerat och tidskrävande och ännu inte fullt genomfört. Pågående klimatförändringar påverkar ren- näringens framtid. tog fram en handlingsplan för klimatanpassning. En stor del av de åtgärdsförslag och resonemang som ligger till grund för handlingsplanen handlar om åtgärder direkt kopplade till renskötseln. Samebyar kan ansöka om bidrag till hälften av kostnaderna för utfodring som uppstått på grund av synnerligen svåra betesförhållanden (i minst ). Kostnaderna för utfodring har tidigare ökat men uppgick till 2016, jämfört med ca 2015. Efter ytterligare konsekvensanalyser bereds den fortsatta hanteringen av renskötsel- konventionen mellan och inom . Regeringen bedömer att en livskraftig rennäring och andra samiska näringar är en grundförut- sättning för en levande samisk kultur. Bristen på tillförlitlig statistik skapar dock svårigheter för uppföljningen av samiska näringars långsiktiga utveckling. Regeringen bedömer att utmaningen för renskötselns framtid främst består av att hantera och att hitta en balans mellan påverkan av pågående och framtida verksamheter av bl.a. skogsbruket, utbyggnad av vindkraft och gruv- näring, turism och infrastruktur och rensköt- selns möjligheter till sammanhängande betes- marker. Regeringen bedömer att utvecklings- arbetet av renbruksplanerna är fortsatt viktigt. Vidare anser regeringen att en livskraftig ren- näring bidrar till att miljökvalitetsmålet Stor- slagen fjällmiljö ska kunna nås, producerar ett efterfrågat livsmedel och i hög grad bidrar med andra ekosystemtjänster. Dessa värden har i sin tur betydelse för bl.a. besöksnäringen i berörda regioner. Även de pågående klimatförändringarna samt förekomsten av rovdjur i renskötselområdet har negativ effekt på rennäringens framtid. Same- tingets handlingsplan för klimatanpassning visar på behovet av flexibilitet för minskad sårbarhet samt riktade informationsinsatser om klimatets förändring, ökad kommunikation och mer forskning. Regeringen anser även att det är vik- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 tigt att arbetet utvecklas för att toleransnivån för skador på ren orsakade av stora rovdjur på på samebyns faktiska renantal inte över- skrids. Regeringens övergripande mål är att till 2020 ska ha den lägsta arbetslösheten i EU. För att nå målet behövs en livskraftig, hållbar och aktiv landsbygd. Politiken för areella näringar, landsbygd och livsmedel ska bidra till hållbar utveckling t.ex. vad gäller arbete, tillväxt, välfärd och miljö i alla delar av landet – hela landet ska hålla ihop. Ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra politikens utformning och genom- förande. Utifrån det övergripande målet har regeringen tagit fler initiativ som kommer att bidra till fler jobb, starkt djurskydd och hållbar tillväxt i landsbygder inom följande områden: –En sammanhållen landsbygd. –En konkurrenskraftig och hållbar livs- medelskedja. strategi för FN:s livsmedels- jordbruksorgani- sation (FAO). landsbygder är en tillgång och en resurs för jobb, hållbar tillväxt och välfärd. För att ta tillvara landsbygdernas möjligheter och hantera framtida utmaningar behövs en sammanhållen nationell politik för landsbygder. överlämnade den parla- mentariska landsbygdskommittén sitt slutbetän- kande till regeringen. Regeringen avser att överlämna en proposition till med förslag på satsningar för en politik för landsbygder. Landsbygdernas diversifierade näringsliv, ent- reprenörskap och rika naturresurser är av- görande förutsättningar för den nödvändiga framväxten av en biobaserad ekonomi och för arbetet med att ställa om till ett hållbart samhälle. En hållbar råvaru- och livsmedelsproduktion i världsklass ger även jobb i de areella näringarna. Tillvaratagande av landsbygdens värdefulla natur- och kulturmiljövärden är också en grundförutsättning för en växande besöksnäring. För att ta vara på landsbygdernas möjligheter ska –Skogspolitik och ett nationellt skogspro- det vara attraktivt att bo, leva och verka i hela Regeringen värnar goda och långsiktiga villkor för produktionen inom de areella näringarna samt fortsatta forsknings- och innovationsin- satser som är nödvändiga för att möta framtida klimat- och miljöförändringar och stärka kon- kurrenskraften. De areella näringarna har bl.a. genom produktion av förnybara råvaror och förädling av produkter en viktig roll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och bio- baserad ekonomi och ett hållbart samhälle där de nationella miljömålen nås. Politiken för areella näringar, landsbygd och livsmedel ska därmed bidra till att lösa såväl lokala som globala utmaningar, däribland målen inom det klimatpolitiska ramverket, och bidra till genomförandet av Agenda 2030. Regeringen arbetar internationellt bl.a. för hållbara jordbruks-, skogsbruks- och fiskeri- näringar, en öppnare handel samt hållbar globalt tryggad livsmedelsförsörjning. Regeringen avser att utarbeta en uppdaterad svensk Fungerande transportinfrastruktur och kollektivtrafiklösningar på landsbygden är en viktig förutsättning för detta. För ett långsiktigt hållbart transportsystem är det prioriterat att öka elektrifieringen av och andelen förnybara bräns- len inom transportsektorn i hela landet. Jäm- ställda villkor för kvinnors och mäns före- tagande, entreprenörskap och företagsutveck- ling, inte minst för små företag, är en viktig för- utsättning och är därför en utgångspunkt i den kommande propositionen. Landsbygdskom- mittén lyfter bl.a. att brist på tillgång till finan- siering medför att potentialen i kvinnors företag inte realiseras fullt ut. Den sammanhållna landsbygdspolitik som regeringen vill utforma är viktig för att landet ska hålla ihop. Alla ska vara delaktiga i och kunna bidra till samhällets utveckling genom att ha tillgång till grundläggande offentlig service oavsett var i landet de bor. Både möjligheter och utmaningar i landsbygder är stora och kräver insatser av varie- rande karaktär inom flera olika samhällssektorer. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen avser att presentera en politik som utgör en grund för en långsiktig och hållbar utveckling på landsbygden. Den sammanhållna landsbygdspolitiken kommer därför att omfatta förslag kring såväl långsiktiga mål och statens ansvar som förslag till konkreta insatser för att stimulera en hållbar utveckling för att möta sam- hällets utmaningar. Tillgången till snabbt bredband är fortsatt ojämnt fördelad mellan tätort och småort och områden i lands- och glesbygd. Utbyggnaden av bredband med hjälp av stöd från landsbygds- programmet i områden där förutsättningar för kommersiell utbyggnad saknas fortsätter genom tidigare aviserade satsningar på totalt 4,25 mil- jarder kronor. 2.6.3En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja En konkurrenskraftig och hållbar livsmedels- kedja bidrar till sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet liksom för att möta lokala och globala utmaningar, däribland ett förändrat klimat. I propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) skapas stabila och långsiktiga förutsättningar för detta. I strategin fastställs målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedels- produktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktions- ökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. För att nå målet har regeringen identifierat tre strategiska områden som är nödvändiga för strategins genomförande: Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. Regeringen genomför satsningar i flera steg för att påverka utvecklingen genom att besluta om en mängd åtgärder i syfte att nå strategins mål. De åtgärder som beslutats framgår av resultatavsnittet. För att nå framgång i genomförandet behöver strategin även genomsyra den regionala och lokala nivån. Regeringen har för avsikt att stärka det regionala engagemanget. företag och organisationer i livmedelskedjan är nödvändigt för det fortsatta genomförandet varför regeringen fortsätter att stärka den branschöverskridande dialogen samt understödja sektorns egna ansträngningar. De regler och villkor som styr produktionen är ofta nödvändiga för att säkra t.ex. miljö, hälsa och djurskydd. ska utformningen och tillämpningen av regler och villkor vara likvär- diga över landet och utformas för att stödja målet om en ökad livsmedelsproduktion sam- tidigt som relevanta nationella miljömål nås. Regeringen arbetar därför bl.a. för att öka stödet till produktionen i norra . Regeringen har för avsikt att verka för att berörda myndigheter i ökad utsträckning kan beakta stärkt konkurrenskraft för företagen i sitt arbete med att utforma och tillämpa regler och villkor. En konkurrenskraftig livsmedelskedja innebär att den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljö- mål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsätt- ning och bidra till en hållbar utveckling i hela landet. Regeringen kommer att arbeta för en förbättrad myndighetsservice och verka för en ökad samordning mellan kontrollmyndigheterna och en mer likvärdig kontroll över hela landet. Kontrollen ska präglas av hög kompetens och ett gott bemötande. De långsiktiga villkoren för slakterier och vilthanteringsanläggningar be- höver säkerställas och regeringen bedömer att en effektivisering av kontrollen genom modernise- ring och digitalisering därför är angelägen. ska fortsatt vara ett föregångsland vad avser djurskydd och ska därför fortsätta verka för ett stärkt djurskydd inom EU och interna- tionellt. I det arbetet ska regeringen samverka nationellt med berörda parter samt delta aktivt i den inrättade EU-plattformen för djur- skydd. Antibiotikaresistens är ett internationellt problem och utgör ett hot mot både djur- och folkhälsan. En god djurhållning minskar behovet av antibiotika, vilket är viktigt i arbetet mot anti- biotikaresistens. är och ska fortsatt vara ett föregångsland på området. Antibiotika- resistens behandlas även inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. förväntas pre- sentera förslag till förändringar av den gemen- samma jordbrukspolitiken. Regeringen avser att arbeta för att reformen ska leda till en effektivare politik och därmed ge förutsättningar för en högre måluppfyllelse. En del i detta är genom riktade miljöåtgärder i stället för generella åtgär- der kopplade till gårdsstödet. Det är vidare vik- tigt att säkerställa en fortsatt marknadsoriente- ring av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den reformerade politiken behöver även inne- bära märkbara förenklingar för såväl företagare som för myndigheter. Regeringen ser det som avgörande att är pådrivande för att de beslut som fattas inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik ska leda till en hållbar förvaltning av fiskbestånden, både inom EU och globalt. Regeringen avser även att fortsätta arbetet med att ta fram förslag till nödvändiga fiskeregleringar i marint skyd- dade områden utanför trålgränsen, för antagande inom ramen för den gemensamma fiskeripoliti- ken. En förutsättning för ett hållbart och lång- siktigt lönsamt yrkesfiske är fungerande system för fördelning av de nationella kvoterna. Det system med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket som infördes har enligt regeringen uppfyllt sitt övergripande syfte att strukturrationalisera flottan samt inneburit en betydande ökning av lönsamheten och en mer rationell användning av svenska pelagiska kvoter. Regeringens bedömning är därför att överlåt- barhet av fiskerättigheter fortsatt bör tillämpas i det pelagiska fisket, i enlighet med lagen (2009:866)om överlåtbara fiskerättigheter. Havs- och vattenmyndigheten kan vid behov korrigera systemet inom ramen för rådande lagstiftning, t.ex. avseende hantering av de s.k. kust- och regionkvoterna. Reformen av EU:s gemensamma fiskeripolitik innebar ett systemskifte i förvaltningen av bestånden genom att den tidigare huvudregeln att fångst över den tillåtna kvoten skulle kastas överbord frångicks och ersattes av en skyldighet att landa alla fångster. För ett långsiktigt hållbart fiske krävs att även kontrollsystemet är effektivt, ändamålsenligt och anpassat till den reformerade politiken, bl.a. genom nya tekniska lösningar och it-baserade verktyg. Regeringen avser därför aktivt driva dessa frågor inför den av kommis- sionen aviserade översynen av EU:s kontroll- förordning. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ska vara adaptiv och eko- systembaserad samt utgå från ett flerarts- perspektiv och en utvecklad regionalisering. Komplexiteten i viltförvaltningen och därmed behov av kunskapsunderlag och fakta ökar allt mer. Arbetet inom ramen för En strategi för svensk viltförvaltning och den pågående över- synen av viltvårdsfonden är led i att kunna till- fredsställa dessa behov. Den illegala jakten på de stora rovdjuren är något som oroar regeringen och det är viktigt att frågan följs noggrant. Livsmedelsproduktionen verkar i internationell och nationell konkurrens och styrs bl.a. av kon- sumenternas efterfrågan. En väl fungerande marknad med effektiv konkurrens leder till kon- kurrenskraftigare företag som i sin tur har större möjlighet att växa, både nationellt och interna- tionellt, att beakta samhällsutmaningar och öka sitt utbud. Det finns en outnyttjad potential för produktion av ekologiska livsmedel inom jord- bruket som regeringen vill ta tillvara. Konsu- menternas efterfrågan på ekologisk mat har ökat kraftigt . Marknaden bedömer att ökningen kommer att fortsätta framöver vilket skapar möjligheter för både små och stora svenska jordbruks- och livs- medelsföretag. Regeringen har som mål att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark och av den offentliga livsmedelskon- sumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter till 2030. Ekologisk odling bidrar till flera av miljökvalitetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen föreslår därför ökade medel för ökad ekologisk produktion och konsumtion. Regeringen vill främja utvecklingen och bidra till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel och föreslår att –2020 till- förs för detta ändamål. Livsmedel och de material som kommer i kontakt med livsmedel ska vara säkra och ingen ska behöva bli sjuk för att maten innehåller skadliga ämnen eller sjukdomsframkallande mikroorganismer. Arbetet för att nå miljökvali- tetsmålet Giftfri miljö är därför fortsatt ange- läget. Detta gäller både livsmedel och dricks- vatten. Konsumenterna ska också kunna lita på 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 att den mat de köper är vad den utges för att vara. Regeringen avser att lämna en proposition med förslag om effektivare sanktioner mot överträdelser i livsmedelskedjan . I regeringens nationella säkerhetsstrategi pekas tillgång till dricksvatten ut som en sam- hällsviktig funktion. Skyddet av vatten för dricksvattenproduktion behöver stärkas. Slut- betänkandet från (SOU 2016:32) bereds i . Regeringen förstärker länsstyrel- sernas arbete med förebyggande arbete för att skydda dricksvatten, exempelvis genom inrättande av vattenskyddsområden, (se utg.omr. 1, avsnitt 8.7.1). Genom att säkerställa resurser till den nationella vattenkatastrof- gruppen (VAKA), som leds av Livsmedels- verket, ges förutsättningar för ett fortsatt natio- nellt expertstöd vid allvarliga störningar i dricks- vattenförsörjningen. Regeringen finner det angeläget att stärka myndigheternas arbete med civilt försvar inom livsmedelsförsörjningen och tillför därför ytter- ligare resurser till myndigheterna på området. I betänkandet Informationssäkerhet för sam- hällsviktiga och digitala tjänster (SOU 2017:36) föreslås en ny lag och en ny förordning med bestämmelser som syftar till att höja informa- tionssäkerheten i nätverk och informations- system som har betydelse för leverans och distribution av dricksvatten. Betänkandet bereds i . Ohälsosamma matvanor är en av de största riskfaktorerna för ohälsa och för tidig död i . Av de tio främsta riskfaktorerna är hälften relaterade till matvanor och fysisk akti- vitet.