prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Telekom lednings- platser planeras att tillföras brigadstaberna och blir operativt successivt . Projektet beställdes sent 2014 och plan- erad driftsättning är 2019–2021. Leveranser har påbörjats enligt plan och inga avvikelser har rapporterat angående tillförseltakten. har ca upparbetats inom ramen för projektet vilket följer den ekonomiska planeringen. lämnade Försvarsmakten och För- svarets materielverk en slutredovisning av det besparingsarbete som initierades genom propo- sitionen En effektivare försvarslogistik (prop. 2011/12:86, bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291) i syfte att frigöra medel inom materiel- och logistikförsörjningen för att stödja förbandsverksamheten. Under den ursprungliga tidsplanen skulle en årlig besparing på genom- föras . Av myndigheternas gemensamma redovisning framgår att den årliga nettobesparingen som kan omfördelas till för- bandsverksamheten uppgår till som mest , efter avdrag för årliga tillkom- mande kostnader och omställningskostnader. Myndigheternas gemensamma kvalitetssäkring av uppnådda besparingar och omställnings- kostnader innebär ett lägre utfall än vad som redovisades i budgetpropositionen . redovisades årlig nettobesparing som kan omfördelas på som mest och prognosen är som mest . Regeringen har, i likhet , konstaterat att det kvarstår flera frågor för att myndigheterna ska slutligt kunna genomföra den avsedda omställningen. Till följd av den P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 den finansiella styrningen av den samlade rade regeringen genom sitt inriktningsbeslut till Försvarsmakten respektive Vad gäller logistikförsörjningen föreslår utre- daren att Försvarsmakten ska ansvara för att av försvarslogistiken till att stödja målet att öka driftstyra och vidmakthålla myndighetens mate- Det omfattar att Försvarsmakten får upp- as också av omhändertagandet av förslagen i be- handla varor och tjänster inom detta område, tänkande Logistik för högre försvarsberedskap medan fortsatt är en (SOU 2016:88). fristående myndighet med uppgift att stödja vid- Den särskilda uppföljningen av besparings- makthållandet av materielen. arbetet omhändertas fortsättningsvis i den löp- också att verksamheterna förråd, service och ande styrningen av myndigheterna. verkstäder, tillika resurser för upphandling och heternas åtgärder för att uppnå besparingskravet driftsstyrning, ska föras till Försvarsmakten från Utredaren föreslår vidare att styrning av Strategisk styrning av materielförsörjningen statens åtaganden och utgifter inom materiel- Som regeringen i tidigare budgetpropositioner och logistikförsörjningen ska ske utifrån statens framfört är materielförsörjningen behäftad med relation till utomstatliga aktörer, i stället för rela- Förseningar och behov av ekono- tionen mellan Försvarsmakten och Försvarets miska omplaneringar bidrar till att materielupp- Det innebär bland annat att För- fyllnaden av krigsorganisationen är lägre än vad svarets materielverk föreslås disponera an- som är önskvärt. Regeringen har mot denna bak- av materiel och anlägg- grund vidtagit flera åtgärder. ningar, styrt av Försvarsmakten och regeringen genom den utvecklade planerings- förbättra tillförlitligheten i genomförandet av Utredaren föreslår också att ett förvaltnings- materielinvesteringar genom att gemensamt ut- anslag ska inrättas för i veckla metoder och implementera åtgärder för ledning, administration, att hantera index- och valutafluktuationer planering och uppföljning. (Fö2017/00066/MFU). Betänkandet har remissbehandlats. budgetunderlaget redogöra för vilka ringen redogör för sina förslag och bedömningar åtgärder som vidtagits med anledning av upp- med anledning av utredningen i avsnitt 3.3.7. särskild utredare för att beskriva Försvars- (SOU 2014:15), syftande till att göra styrningen maktens långsiktiga materielbehov och utarbeta av materielförsörjningen mer ändamålsenlig och förslag till hur materielförsörjningen kan prio- Regeringen bedömer att dessa åt- riteras och effektiviseras med syfte att säkra och gärder sammantaget kommer att förbät- utveckla den operativa förmågan efter 2020 tra förutsättningarna för en effektiv materielför- (Fö 2016:02). Utredningen ska utgöra underlag för regeringens och försvarsberedningens fort- satta arbete inför försvarsinriktningsbeslutet för Regeringens bedömning är att det internationella materielsamarbetet har bidragit till effektivare ningen Översyn av materiel- och logistikförsörj- ningen till Försvarsmakten betänkandet Logistik underhållskostnader delas mellan flera användare för högre försvarsberedskap (SOU 2016:88). och genom att försörjningssäkerheten till det Utredaren föreslår, med utgångspunkt i kravet svenska försvaret förbättras. Det har också bi- på högre tillgänglighet och beredskap i krigs- dragit till att bevara viktiga kompetenser inom förbanden för att på så sätt öka Försvarsmaktens operativa effekt, organisatoriska åtgärder avse- Det bi- och multilaterala samarbetet på ende logistikförsörjningen och en ny modell för betydelsefullt och bidragit på olika sätt till För- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 svarsmaktens operativa förmåga; det bilaterala samarbetet genom att främja konkreta sam- arbetsprojekt och exportmöjligheter, och det multilaterala samarbetet genom att skapa struk- turella förutsättningar för ökat samarbete, inter- operabilitet och goda industriella villkor. Reger- ingen arbetade därför aktivt för att stärka dessa samarbeten. Det industri- och marknadsrelaterade arbetet har bedrivits med en hög ambitionsnivå på den europeiska nivån. lade den Höge Representanten fram sitt förslag till EU:s globala strategi. presenterade meddelandet en europeisk handlingsplan för försvar (KOM[2016]950). Regeringen överlämnade Fakta PM 46 till avseende denna handlings- plan. har aktivt påverkat detta arbete, med inriktningen att värna det mellanstatliga samar- betet och medlemsstaternas rätt att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa en effektiv och säker materielförsörjning. Målet med internationella materiel- samarbete är bland annat att säkra tillgången till för viktig försvarsteknologi samt att dela risker och kostnader för utveckling och vid- makthållande av förmågor över livscykeln med andra länder. I förlängningen underlättar det även att ha gemensamma system vid övningar och insatser. Inriktningen för det internationella materielsamarbetet 2016 har varit att det tydligt bör bidra till Försvarsmaktens operativa förmåga på ett kostnadseffektivt sätt. Det bilaterala materielsamarbetet regleras ofta genom s.k. sam- förståndsavtal. har drygt 30 sådana avtal. och början av 2017 har sådana nya avtal ingåtts med , och . Den exportstödjande verksamheten har använts som ett medel att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning ur ett livscykelperspektiv. De statliga aktörernas medverkan i export- sammanhang har kontinuerligt prioriterats, base- rat på den bedömda nyttan för Försvarsmakten. En grundläggande förutsättning för det statliga exportstödet är att exporten godkänns av ansva- rig exportkontrollmyndighet. (den s.k. KEX-utred- ningen) lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2015:72). 2017 ett förslag om en ny krigsmateriellagstift- ning i syfte att skärpa exportkontrollen gente- mot icke-demokratiska stater. har inord- nat den exportstödjande uppgiften från tidigare . Verksamheten be- drivs parallellt med andra uppdrag med bibehål- lna krav på transparens och affärsmässighet. Den exportstödjande verksamheten har omfattat i första hand nya exportaffärer och förvaltning av befintliga exportkontrakt för tre materielsystem: stridsflygsystem Gripen, ubåts- system A26 och artillerisystem . I förhåll- ande till har den exportstödjande verksamheten fått svara upp mot ett behov av ett ökat antal insatser, som dessa insatser i sig är sammansatta och resurs- krävande. Därutöver har hanterat förfrågningar från svensk försvars- industri om ytterligare exportstödsaktiviteter. Forskning och utveckling på försvarsområdet stödjer utvecklingen av den operativa förmågan hos det militära försvaret och bidrar långsiktigt till Försvarsmaktens möjligheter att möta fram- tida hot. Den självständiga försvars- och säker- hetspolitiska analys som bedrivs på området bidrar till dessa mål. Samarbeten med civila forskningsresurser och deltagande i internat- ionella forskningssamarbeten gynnar kunskaps- och kompetensutveckling på försvarsforsknings- området. Regeringen bedömer att forskningen och utvecklingen på försvarsområdet har bedrivits med gott resultat och i enlighet med regeringens inriktning. Exempelvis har tre forsknings- områden inom Totalförsvarets forskningsinsti- tuts avdelning för ledningssystem ut- värderats av en internationellt sammansatt expertgrupp. De utvärderade områdena bedöm- des hålla hög internationell klass och ha hög eller mycket hög vetenskaplig kvalitet. Av regeringen inriktad forskning avseende skydd mot och hot från kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen (CBRN) har utförts av Total- , som innehar en internationellt erkänd spetskompetens inom detta område. Forskningen har bidragit till att utveckla och bibehålla svensk grundkompetens och förmåga att utföra oberoende bedömningar rörande hot och risker inom CBRN-området. Den säkerhets- och försvarspolitiska forskning, särskilt avseende utvecklingen i , som myndigheten utför på regeringens uppdrag ger ett väsentligt bidrag till kunskapsuppbyggnad och beslutsfattande avseende säkerheten i närområde. Totalförsvarets forsknings- institut har även bidragit till kompetens- och informationsöverföring om och dess militära förmåga i det internationella samarbetet. Försvarsmakten har prioriterat forskning och utveckling inom för strategiskt viktiga kompetenser, s.k. integritets- kritiska områden. Exempelvis har forskning om utläggbara undervattensystem genomförts i syfte att utveckla Försvarsmaktens ubåtsjaktförmåga. Luft- och sjöövervakning understöds av forsk- ning inom lednings-, sensor- och telekrigsom- rådet, där nytillkomna resultat har lagts till forskning som bedrivits . Andra exempel på forskning som har utförts till stöd för Försvarsmakten rör cyberområdet, bl.a. gällande upptäckt och identifiering av vilse- ledande information på internet, och forskning inom det försvarsmedicinska området. Forskning i syfte att utveckla Försvars- maktens förmåga att leda och genomföra under- rättelse- och säkerhetstjänst vid nationella och internationella operationer har initierats genom att särskilda medel för detta tillfördes 2016. Regeringens särskilde utredare överlämnade sitt betänkande Forskning och utveckling på försvarsområdet (SOU 2016:90), med förslag avseende inriktning, omfattning och utförande av forsknings- och utvecklingsverk- samhet på försvarsområdet. Betänkandet har remitterats och bereds i . Regeringen bedömer att försvarsunderrättelse– förmågan har stärkts och utvecklats. En god försvarsunderrättelseförmåga är av- görande för möjligheter att föra en självständig och aktiv utrikes-, säkerhets-, och försvarspolitik samt för kartläggning av yttre hot mot landet. Försvarsunderrättelseförmågan ger möjlighet till förvarning och är avgörande för Försvarsmaktens operativa förmåga. De myndigheter som bedriver försvarsunder- rättelseverksamhet är Försvarsmakten, Försva- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 rets radioanstalt, och . Försvarsmakten har genom den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten tagit fram efterfrågade underlag för regeringens, och Försvarsmaktens samt andra myndigheters behov. Den militära under- rättelse- och säkerhetstjänsten har vidare lämnat stöd till underrättelsefunktionen i EU (Euro- pean –EU INTCEN). Verksamheten har i stor utsträck- ning präglats av det försämrade omvärldsläget och den ökade militära aktiviteten i närområdet. Händelseutvecklingen , avseende bl.a. terrorism och ökade cyberangrepp, har fort- satt ställt höga krav på att möta uppdragsgivarnas behov av tidskritiska underrättelser. har även tagit fram efterfrågade underlag för regeringens, , Försvarsmakt- ens, Säkerhetspolisens och Nationella operativa avdelningens behov. Fortsatt stöd har lämnats till Försvarsmaktens internationella insatser. Försvarsunderrättelsedomstolen har , enligt regeringen, bedrivit en väl fung- erande verksamhet där processen för tillstånds- ärenden tillgodoser kraven på effektivitet och rättssäkerhet. Statens inspektion för försvarsunderrättelse- verksamheten har genomfört verk- samhet i enlighet med dess uppgift som kont- rollmyndighet. har 33 granskningar och 14 kontroller på enskilds begäran genom- förts vilket kan jämföras med 2015 då 31 gransk- ningar respektive 22 kontroller på enskilds be- gäran genomfördes. Kontrollverksamheten re- sulterade i fyra synpunkter, varav två riktade sig till Försvarsmakten och två till Försvarets radio- anstalt. Kontrollverksamheten har dock inte föranlett Statens inspektion för försvarsunderrättelse– verksamheten att framföra några synpunkter till regeringen. Regeringens bedömning är att de förband som deltagit i internationella insatser har uppfyllt de krav som ställts i respektive insatsområde på förbandets organisation, bemanning, utrustning samt genomförande. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Genom att Försvarsmakten löser sina uppgifter och deltar i operationer i närområdet och utanför närområdet främjas svensk och internationell säkerhet. har Försvarsmakten deltagit med väpnad styrka i Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ), RSM (Resolut Support Mission) i samt i den multinatio- nella koalitionen mot Daesh i (Operation Inherent Resolve). Försvarsmakten har vidare deltagit i EUTM (European Training Mission) , EUTM samt i EUMAM (Euro- pean Union Military Advisory Mission) i . Vidare har För- svarsmakten deltagit med stabsofficerare i EU:s militära insats i södra centrala Medelhavs- området, EUNAVFORMED Operation och i EUNAVFORMED Operation samt deltagit i verksamhet inom ramen för säkerhetssektorsreform och kapacitetsbyggande. Försvarsmakten har deltagit i samtliga EU:s militära GSFP-insatser. Som uppföljning av begäran om stöd enligt artikel 42.7 i fördraget om Euro- peiska unionen bidrog Försvarsmakten med av myndighetens del i SAC (Strategic Airlift Capability). har 808 individer varav 65 kvinnor och 743 män, varit insatta i internatio- nella insatser. Detta är en minskning jämfört med föregående år, då 1 509 personer var insatta i internationella insatser. uppgick antalet till 996 personer. Försvarsmakten har fortsatt genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution om kvinnor, fred och säkerhet, bl.a. avseende chefsansvar, utbildning och jämställdhetsinte- grering under utbildning inför och i de inter- nationella insatserna. har anmält förband till FN:s, EU:s och Natos internationella styrkeregister. Dessa register sammanställer de resurser som efter nationellt beslut kan bidra med till insatser under ledning av FN, EU eller Nato. Försvarsmakten har deltagit med stabsofficerare på central och regional nivå inom ramen för FN:s fredsfrämjande insats i , Minusma. Det av beslutade bidraget med ett underrättelseförband har bidragit med underrättelser till Minusmas styrkechef som en del av det multinationella underrättelseförbandet ASIFU (All Sources Information Fusion Unit). Förbandsbidragets huvuduppgift är att förse insatsens underrättelseenhet med information som kan användas för att uppfylla säkerhets- rådets mandat. Det svenska bidraget uppgick till ca 250 personer. Regeringens bedömning är att det svenska bidraget till Minusma bidragit till att uppnå insatsens mål och bidragit med viktiga erfarenheter för Försvarsmakten. Försvarsmakten har bemannat Operational Headquarters (OHQ) för båda operationerna med stabsofficerare i både Northwood och . Regeringen bedömer att den svenska beman- ningen har bidragit till att insatsens mål samt att deltagandet har gett Försvarsmakten erfaren- heter av att samverka med andra länder. Resolute Support Mission (RSM), Försvarsmakten har bidragit till RSM i med stabsofficerare på central och regional nivå . Huvuduppgiften har varit att genomföra rådgivning och mentorering av afghanska säkerhetsstyrkor tillsammans med ett flertal andra stater. Det svenska styrkebidra- get har även rådgivit det afghanska flygvapnet. Huvuddelen av den svenska personalen är base- rad på Camp Marmal i Mazar-e-Sharif i norra . Regeringen bedömer att den svenska styrkan i RSM har bidragit till att upprätthålla Försvars- maktens förmåga till att samverka med andra länder samt bidragit till att uppnå insatsens mål. Operation Inherent Resolve (OIR), Det svenska styrkebidraget i har varit operativt inom ramen för den multinationella koalitionen OIR mot Daesh i norra . Uppgiften har bestått av utbildning och rådgivning till de irakiska självförsvars- styrkorna. Den svenska styrkans verksamhet har omfattat utbildning och rådgivning om bl.a. områdena sjukvård, detektering av improviserade sprängladdningar, strid i bebyggelse samt folk- rättsliga regler tillämpliga i väpnad konflikt. Styrkan har bidragit till de lokala styrkornas utbildningsresultat och utvecklat relationer med soldater och chefer i det lokala området. som helhet har även bidragit till att utveckla Försvarsmaktens förmåga att ge militärt stöd och att samverka med andra nationer. Regeringens bedömning är att den svenska styrkan bidragit till att de irakiska säkerhetsstyrkornas förmåga att självständigt bedriva militära operationer mot Daesh har stärkts. European Training Mission (EUTM), Försvarsmakten har bidragit till EU:s utbildningsinsats i med en stabs- officer och ett utbildningsteam, totalt sju personer. Utbildningen har genomförts i Koulikouro, nordöst om huvudstaden . Insatsen ingår i en långsiktig EU-strategi för hela regionen och har till uppgift att bistå med rådgivning till försvarsledning samt att tillhandahålla utbildning av försvarsmakt. Insatsen har koppling till det svenska bidraget till Minusma. Regeringens bedömning är att det svenska bidraget till EUTM bidragit till de maliska säkerhetsstyrkornas förmåga att självständigt bedriva militär verksamhet samt till Försvarsmaktens erfarenheter att verka i en multinationell kontext. European Training Mission (EUTM), Försvarsmakten har bidragit till EU:s utbildningsinsats i med fyra stabsofficerare och fyra utbildare, totalt åtta personer. Bland annat hade befatt- ningen som ställföreträdande chef för insatsen. EU:s utbildningsinsats i har bjudits in av den somaliska regeringen för att utbilda den somaliska regeringens säkerhetsstyrkor och därigenom förbättra säkerheten i landet. Regeringens bedömning är att det svenska bidraget till EUTM bidragit till den somaliska regeringens säkerhetsstyrkors förmåga att självständigt bedriva militär verk- samhet samt till Försvarsmaktens erfarenheter att verka i en multinationell kontext. Försvarsmakten har deltagit med två stabsoffice- rare vid J3 KFOR HQ och tre officerare vid NATO Advisory Team (NAT) och NATO Liaison Advisory Team (NLAT) som stöd till uppbyggnaden av Force (KSF). Regeringen bedömer att den svenska styrkan i Kosovo har bidragit till uppbyggnaden av KSF P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 samt gett viktiga erfarenheter för Försvarsmak- ten av att verka i en internationell kontext. Säkerhetssektorreform (SSR) Försvarsmakten har bidragit med stöd till säkerhetssektorreform i Kosovo, Ser- bien, , , och . Regeringen bedömer att verksamheten har bidragit till stöd i uppbyggnaden av säkerhets- sektorerna i respektive länder. I Kosovo har Försvarsmakten finansierat civilt, svenskt expertstöd till uppbyggnaden av samt mindre utbildningsprojekt för personal från Ministry for Force, bland annat deltagande i SSR-kurs vid . I har Försvarsmaktens stöd fokuserats till att anpassa den serbiska försvarsmakten till internationell standard och öka dess interopera- bilitet. Verksamheten har omfattat utbildnings- utbyten med tonvikt på internationell stabstjänst och jämställdhet, expertsamtal rörande CBRN och inom försvarsmedicinområdet. I har Försvarsmaktens stöd lämnats till utbildnings- och instruktörs- utbyten. Försvarsmakten har också, tillsammans med och , deltagit i en utbild- ningsinsats för säker ammunitions- och vapen- förrådshållning samt lämnat expertstöd till ett projekt med syfte att stärka landets kapacitet att hantera psykisk ohälsa bland nuvarande och tidigare personal inom landets försvarsmakt. I har Försvarsmakten arbetat med kunskapsöverföring och erfarenhetsutbyte till- sammans med försvarsministeriet, försvars- makten och det internationella utbildnings- centret Education and . Försvarsmakten har också bidragit genom att lämna finansiellt stöd till språkutbildningar och till Natofonden för medicinsk rehabilitering. I har Försvarsmakten lämnat stöd till landets försvarsdepartement och försvars- makt för jämställdhetsutbildning samt finansiellt stöd till utbildning av civil personal i försvars- och säkerhetsstrukturerna via Natos Profess- ional Development Programme. I har försvarsmakten stöttat landet med efterenhets- och kunskapsöverföring via samt tagit fram rutiner för hantering och förvaring av ammunition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Det ekonomiska utfallet för internationella in- satser uppvisar ett underutnyttjande. Regeringen noterar att anslagsutnyttjandet är högre jämfört med vilket är en för- bättring och regeringen avser fortsatt följa utfallet och prognostiseringen på anslaget noga. Tabell 3.4 Anslagsförbrukning för 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Uppföljning av personal i SSR-Kosovo (inkl projekt) SSR-EASF (inkl projekt) Personal i insatsnära stab Källa: Försvarsmaktens årsredovisning 2016 och egna beräkningar. Ramar för respektive insats och verksamhet avser tilldelade högsta belopp till Försvarsmakten. Dessa summerar till ett högre belopp än totalt för anslaget 1:2, då anslaget minskades i höständringsbudget 2016 med . Utfallet i förhållande till anslaget på uppgick till . Miljö och fysisk planering Regeringen konstaterar att Försvarsmakten inom ramen för sitt miljöledningssystem har tagit fram en revisionsplan för samtliga förband, skolor och centrum och intern- revisionerna kommer att inledas . Regeringen noterar även att Försvarsmakten i enlighet med regeringsuppdrag tagit fram centrala handlingsplaner för fyra områden där Försvarsmakten har betydande miljöpåverkan. Tre av dessa områden ingår även i Försvars- maktens miljömål (energi, avfall, övningar och insatser) och det fjärde området är biologisk mångfald vid myndighetens övningsfält. För- banden omsätter de centrala handlingsplanerna till lokala handlingsplaner anpassade till för- bandets verksamhet och förutsättningar. Hand- lingsplanerna sträcker sig mellan åren 2016–2020 och ska följas upp . Försvarsmakten har integrerat miljöaspek- terna vid planering av verksamhet inför försvars- maktsövning 17. Planeringsarbetet om- fattar områden som markskadereglering, miljö- riskhantering, miljöbilagor, miljöutbildning och kommunikationshantering samt logistik. Med utgångspunkt i luftfartsförordningens be- stämmelser om höga objekt och flyghinder gör Försvarsmakten en s.k. hinderprövning. Pröv- ningen görs med utgångspunkt i övnings- och skjutverksamhet, militär luftfart och kom- munikations- och sensorsystem som Försvars- makten och andra myndigheter i försvarssektorn har. Försvarsmakten besvarade 150 remisser gäll- ande vindkraft . Föregående år var antalet remisser 225 och 2014 ca 300. I dessa ärenden inkluderas såväl remisser om bygglov och miljöprövningar som vindbruksplaner och remisser i tidigt skede. Regeringen konstaterar att det är sällan som konflikter mellan riksintressen för totalförsvaret och vindkraftsprojekt uppstår. Försvarsmakten har inte framfört någon erinran i av de inkomna remisserna .