prop · H403192 · 2017-05-30 00:00:00 — Som bl.a. Föreningen framhåller kan den inskränkta skattskyldigheten alltså äventyras av att organisationerna bedriver sina verksamheter på det enda sätt som är möjligt för att de ska kunna uppfylla sina allmännyttiga åtaganden, som legat till grund för just den inskränkta skattskyldigheten. Det finns därför skäl att anpassa utformningen av fullföljdskravet för kollektivavtalsstiftelserna till hur deras höggradigt allmännyttiga verksamhet rent faktiskt bedrivs, så att kollektivavtalsstiftelserna inte riskerar att beskattas på ett sätt som inte är avsett. Fullföljdskravet ska utformas utifrån avgiftsbetalarnas avsikt När fullföljdskravet gavs sin nuvarande utformning uttrycktes det i förarbetena att en givares eller betalares avsikt ska tillmätas betydelse vid bedömningen av om gåvan eller avgiften ska omfattas vid bedömningen av om fullföljdskravet är uppfyllt (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m., volym 1, avsnitt 6.14.7). Om avsikten är att ett tillskott ska finansiera löpande verksamhet är det motiverat att räkna med det i fullföljdsinkomsten. Är avsikten däremot att tillskottet ska läggas till kapitalet eller användas vid en väsentligt senare tidpunkt bör det inte heller inräknas i fullföljdsinkomsten. Avsikten med avgiftsinbetalningarna från arbetsgivarna till kollektivavtalsstiftelserna kan beskrivas som tudelad, de syftar både till att täcka finansieringen av löpande verksamhet och att bidra till kapitaluppbyggnad. Det är slutligen de för tillfället aktuella behoven på arbetsmarknaden som avgör till vilket av dessa två ändamål som avgiftsinbetalningarna kommer att användas. Mot denna bakgrund bör avgifter som betalas av arbetsgivare till kollektivavtalsstiftelserna inte beaktas vid tillämpning av fullföljdskravet. Därigenom ges arbetsgivarnas avsikt med inbetalningarna effekt vid tillämpningen av fullföljdskravet på sätt som beskrivs i de nu nämnda förarbetena som riskerna för icke avsedda beskattningskonsekvenser undviks. Förhandlings- och samverkansrådet PTK synpunkter om förslagets påverkan på den administrativa bördan behandlas i avsnitt 5.3. Ett avskaffande av fullföljdskravet vore mindre lämpligt Även och Trygghetsfonden TSL instämmer i slutsatsen att riskerna för icke avsedda beskattningskonsekvenser undviks för kollektivavtalsstiftelserna genom förslaget om ändrad utformning av fullföljdskravet. De anser dock att en enklare åtgärd vore att helt avskaffa fullföljdskravet för kollektivavtalsstiftelserna och förordar därför denna alternativa lösning. Verksamhetskravet skulle, anser organisationerna, säkerställa att stiftelserna även fortsatt uppfyller det kvalificerade ändamålet som ligger till grund för undantaget från skattskyldighet. Kollektivavtalsstiftelserna finansieras, i vart fall huvudsakligen, av avgiftsinbetalningar. Det finns dock inget som hindrar att de skulle kunna finansieras även genom andra inkomster. Att sådana andra inkomster skulle ha samma tudelade syfte som avgiftsinbetalningarna är inte givet. 2016/17:192 Fullföljdskravet är ett aktivitetskrav, men genom kravet säkerställs också att en givares eller betalares avsikt respekteras. Att helt avskaffa fullföljdskravet för kollektivavtalsstiftelserna vore därför ett mindre lämpligt alternativ. Föreningen , Trygghetsfonden TSL och SKL anser att förslaget bör få tillämpas även för . Även om en sådan övergångsbestämmelse inte skulle stå i strid med det s.k. retroaktivitetsförbudet i regeringsformen, så bör det finnas starka skäl för en övergångsbestämmelse med sådan tillbakaverkande effekt. De skäl som framförts för detta bedöms inte som tillräckliga. Förslaget bör således träda i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Förslaget föranleder en ändring i 7 kap. 18 § IL. Bortsett från inkomster på grund av innehav av fastigheter är kollektivavtalsstiftelser undantagna från beskattning enligt inkomstskattelagen (1999:1229). Förslaget innebär att fullföljdskravets utformning anpassas till kollektivavtalsstiftelsernas verksamhet så att de kan fortsätta att bedriva höggradigt allmännyttig verksamhet, utan att det befintliga undantaget från skattskyldighet äventyras. Förslaget bedöms inte ha några offentligfinansiella effekter. Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget bedöms inte få någon budgetpåverkan för eller de allmänna förvaltningsdomstolarna. Några särskilda informationsinsatser bedöms inte behövas. Förslaget innebär att arbetsgivarnas avsikt med inbetalningarna ges effekt vid tillämpningen av fullföljdskravet som riskerna för icke avsedda beskattningskonsekvenser undviks. Förhandlings- och samverkansrådet PTK tillstyrker förslaget med förbehållet att det inte ger upphov till bl.a. ökad administrativ börda. Förslaget bedöms vara positivt för kollektivavtalsstiftelserna, på så sätt att risken för icke avsedda beskattningskonsekvenser undviks. Förslaget ger dessutom stiftelserna ett tydligt stöd till att de får ägna sig åt nödvändig och önskvärd kapitaluppbyggnad, som den administrativa bördan inte ökar. Att förslaget är positivt för alla kollektivavtalsstiftelser är en bedömning som delas av bl.a. Omställningsfonden. Bedömningen är att det inte finns någon mer lämplig alternativ lösning. Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Första punkten i paragrafens andra stycke ändras genom att en ny andra strecksats införs, av vilken det uttryckligen framgår att undantaget från skattskyldighet för ideella föreningar och registrerade trossamfund som uppfyller kraven i 4–6 och 10 §§ även omfattar verksamhet som avser upplåtelse av rättigheter som har sitt ursprung i bedrivandet av den allmännyttiga verksamheten. De nuvarande andra och tredje strecksatserna blir därmed den tredje respektive fjärde strecksatsen. Kravet på att den upplåtna rättigheten ska ha uppkommit genom främjandet av den allmännyttiga verksamheten begränsar vilka rättigheter som kan omfattas av bestämmelsen och det syftar till att säkerställa att det är det allmännyttiga ändamålet, och fullföljandet av detta, som är grunden för att omfattas av undantaget från skattskyldighet. Att rättigheterna finns för föreningen, och kan upplåtas, ska alltså vara resultatet av att allmännyttig verksamhet bedrivs. Det kan vara fallet när en ideell förening med idrottsligt ändamål anordnar en idrottstävling där andra föreningar bjuds in att delta. Anordnandet av en sådan tävling ger upphov till vissa rättigheter, som kan upplåtas mot ersättning. Det kan gälla rätten till namnet på tävlingen, rätten för företag att i sin egen marknadsföring omnämna att företaget är sponsor till föreningen eller tävlingen eller sändningsrättigheter. Med ändringen klargörs att inkomster av dessa slag är undantagna från skattskyldighet om föreningen eller trossamfundet i övrigt uppfyller kraven på inskränkt skattskyldighet. Av paragrafens andra stycke, som är nytt, framgår att avgifter som arbetsgivare betalar till stiftelser som bildats enligt avtal mellan organisationer av arbetsgivare och arbetstagare med sådana ändamål som anges i 16 § inte ska beaktas vid tillämpningen av fullföljdskravet. Övriga intäkter som inte ska tas upp till beskattning ska dock beaktas. De ändamål som anges i 16 § är att lämna avgångsersättning till arbetstagare som blivit arbetslösa eller att främja åtgärder till förmån för arbetstagare som blivit eller löper risk att bli arbetslösa eller att lämna understöd vid utbildning eller att lämna permitteringslöneersättning. I promemorian föreslås ändringar i 7 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). Den ena ändringen avser ett förtydligande av undantaget från skattskyldighet för ideella föreningar och registrerade trossamfund och den andra ändringen avser fullföljdskravets utformning för kollektiv- Lagändringarna föreslås träda i kraft . Ideella föreningar och registrerade trossamfund Det föreslås att undantaget från skattskyldighet för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund när de bedriver närings- verksamhet ska ges en utformning som är mer tydlig och förutsebar. har gällt att inkomster som sådana organisationer får av näringsverksamhet ska vara undantagna från inkomstbeskattning, när näringsverksamheten i sig innebär ett fullföljande av föreningens eller samfundets allmännyttiga ändamål. Lagändringen syftar till att tydlig- göra att undantaget gäller även i situationer när de ideella föreningarna eller de registrerade trossamfunden får inkomster av att de upplåter rättigheter, när rättigheterna har uppkommit genom främjandet av de Den svenska arbetsmarknadsmodellen innebär att lagstiftning verkar tillsammans med kollektivavtal. Karaktäristiskt för modellen är att förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare till stor del styrs av kollektivavtal som kompletterar och ersätter vad som gäller enligt lag. Den svenska arbetsmarknadsmodellen syftar till att skapa goda förut- sättningar för trygghet, utveckling, tillväxt och konkurrenskraft. Kollektivavtalsstiftelserna är en del av den svenska arbetsmarknads- modellen, och bidrar genom sin verksamhet till att de nämnda målen med den svenska arbetsmarknadsmodellen uppnås. genom avgifter som betalas av de anslutna arbetsgivarna. avgiftsinbetalningarna är såväl att täcka behoven av att finansiera den löpande verksamheten som att bygga upp ett kapital som kan användas när belastningen på verksamheten är högre på grund av att arbetslösheten Det föreslås att avgifter som betalas av arbetsgivare till kollektivavtals- stiftelser inte ska beaktas vid tillämpning av fullföljdskravet. ges arbetsgivarnas avsikt med inbetalningarna effekt vid tillämpningen av fullföljdskravet som riskerna för icke avsedda beskattnings- Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 7 kap. 3 och 18 §§ inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Stiftelser som uppfyller ändamåls-, verksamhets- och fullföljdskraven i 4–6 §§ samt ideella föreningar och registrerade trossamfund som förutom dessa krav även uppfyller öppenhetskravet i 10 § är, med undantag för kapitalvinster och kapitalförluster, skattskyldiga bara för inkomst av sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 §. Föreningar och trossamfund som uppfyller kraven i 4–6 och 10 §§ är dock inte skattskyldiga för 1. sådan inkomst som kommer från en självständig näringsverksamhet eller en särskild förvaltningsenhet som avser fastighet, om inkomsten till huvudsaklig del kommer från –verksamhet som är ett direkt led i främjandet av sådana ändamål som avses i 4 § eller som har annan naturlig anknytning till sådana ändamål, –verksamhet som avser upplåtelse av rättigheter som uppkommit genom främjandet av sådana ändamål som avses i 4 §, –verksamhet som avser försäljning av skänkta varor och som utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete, eller –verksamhet som avser annat än försäljning av skänkta varor och som av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete, eller 2. inkomst från innehav av en fastighet som tillhör föreningen eller trossamfundet och som används i verksamheten på sådant sätt som anges i3 kap. 4 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Bestämmelserna om begränsning i skattskyldigheten i 15–17 §§ tillämpas för stiftelser bara om fullföljdskravet i 6 § är uppfyllt. Vid tillämpning av fullföljdskravet ska stiftelserna anses främja ett allmännyttigt ändamål. Vid tillämpning av fullföljdskravet ska avgifter som betalas av arbetsgivare till stiftelser som 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2015:775. 3Senaste lydelse 2013:960. bildats enligt avtal mellan organisationer av arbetsgivare och arbetstagare med sådana ändamål som anges i 16 § inte beaktas. Om det finns särskilda krav när det gäller verksamheten eller liknande, tillämpas bestämmelserna om begränsning i skattskyldigheten bara om stiftelserna i sin verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutande uppfyller dessa krav. När det anges att stiftelserna uteslutande ska bedriva viss verksamhet gäller dock det. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Efter remiss har yttranden kommit in från Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, vid , , stöd till trossamfund, Föreningen , Föreningen , och , Ideell kulturallians, i (LO), Omställningsfonden, , , , , Kommuner och Landsting, , , , Trygghetsfonden TSL och . Följande remissinstanser har inte svarat: , , , Elitfotboll , Forum – Idéburna organisationer med social inriktning, i , Företagarna, och , Näringslivets Skattedelegation, , , , trygghetsråd, och Paralympiska Kommitté (Parasport ), , Svenska Röda korset, Svenskt Friluftsliv, Akademikers och . Yttrande har dessutom inkommit från och Karriärväxling (), och . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt Vissa skattefrågor för ideella föreningar, registrerade trossamfund Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , Baylan, Bucht, , , Ygeman, , , Bah Kuhnke, Strandhäll, , , , , Regeringen beslutar proposition Vissa skattefrågor för ideella föreningar, registrerade trossamfund och kollektivavtalsstiftelser