prop · H50366 · 2017-12-19 00:00:00 — SSM:s roll är att specificera kraven på strålsäkerhet, genom att besluta om villkor, utfärda föreskrifter och genom tillsyn kontrollera att kraven uppfylls.23 SSM ska vidare vara pådrivande för god strålsäkerhet i samhället och verka för att risker med strålning minimeras.24 SSM har även uppgifter med anledning av internationella åtaganden25, såsom nukleär icke-spridning, samt uppgifter avseende beredskap vid kärnolyckor26. Som expertmyndighet på strålsäkerhetsområdet finansierar SSM forskning och följer forskningsresultat. Inom området kärnteknisk verksamhet har SSM till uppgift att utöva tillsyn över att lagar, andra föreskrifter och villkor följs.27 De svenska bestämmelserna om tillsyn över kärnteknisk verksamhet utgår från internationella konventioner och standarder inom området, främst från IAEA28 men även EU:s direktiv om kärnsäkerhet29. I bestämmelserna framgår tillståndshavarnas skyldighet att lämna upplysningar till SSM och ge myndigheten tillträde till anläggningarna.30 Vidare framgår att SSM har att besluta om de sanktioner, bl.a. i form av förelägganden, villkor för drift och förbud riktade till tillståndshavarna, som behövs för att kraven i lagstiftningen ska följas.31 SSM delar in verksamheten i åtta olika verksamhetsområden, varav Strålsäker kärnkraft är ett. Verksamhetsområdet kärnkraft omfattar reaktorer i 22Strålsäkerhetsmyndighetens hemsida, hämtad , . 23Strålsäkerhetsmyndighetens hemsida, hämtad , . 241 § förordningen (2008:452) med instruktion för . 258–12 d §§ förordningen (2008:452) med instruktion för . 2615–17 §§ förordningen (2008:452) med instruktion för . 2722 § förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet, enligt bemyndigande i 16 § lag (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 28IAEA, General 1 (Rev. 1), Governmental, Legal and Regulatory Framework for Safety. 29Rådets direktiv /71/EURATOM av om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar. 3017 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet och 22 § förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet. 3118 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet och 22 § förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N drift vid de tre kärnkraftverken. Inom verksamhetsområdet arbetar SSM med frågor om32: •fysiskt skydd och informationssäkerhet Större delen av arbetet inom verksamhetsområdet kärnkraft utförs vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet, men även vid avdelningen för radioaktiva ämnen och avdelningen för strålskydd utförs uppgifter inom verksamhetsområdet. Vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet finns sex enheter (se organisationsskiss i bilaga 1). har en samordnande funktion och inspektörer vid enheten fungerar som kontaktpersoner för SSM:s kontakter med kärnkraftverken. Vid övriga enheter inom avdelningen arbetar specialister inom exempelvis MTO (människa–teknik–organisation), reaktorteknik och strålskydd. 32 , årsredovisning 2016. R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N 3 Finansieringen av kärnkraftstillsynen I kapitlet redovisas beslut om finansieringen av SSM:s verksamhet som avser kärnkraftverken, där tillsynen av kärnkraftsreaktorer i drift ingår, samt de bestämmelser som gäller för uttaget av avgifter från kärnkraftverken. Vidare redovisas utvecklingen av anslagen till SSM och av SSM:s kostnader för verksamhet som avser kärnkraftverken samt utvecklingen av de avgifter som tas ut från kärnkraftverken. Det totala ramanslaget till SSM var , varav 76 miljoner avsåg forskning. Av anslaget gick till verksamhetsområdet kärnkraft, där kärnkraftstillsyn ingår. De totala avgifterna som togs ut från kärnkraftverken uppgick till ca , varav drygt 140 miljoner utgjordes av tillsynsavgifter. Avgifterna går till verksamhet som avser kärnkraftverken inom hela myndigheten, alltså inte bara inom verksamhetsområdet kärnkraft och heller inte bara verksamhet vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet. 3.1 beslut om finansieringen Enligt riksdagsbeslut ska kärnkraften varken direkt eller indirekt subventioneras med medel från staten.33 Det innebär att alla kostnader, inkl. overheadkostnader, som SSM har för verksamhet som direkt eller indirekt avser kärnkraftverken ska täckas av de avgifter som staten tar ut från tillståndshavarna. Största delen av de avgifter som tillståndshavarna betalar går inte direkt till SSM, utan till s.k. inkomsttitel på statsbudgeten.34 Avgifterna går tillbaka till SSM som en del av de årliga anslagen till myndigheten. Anslagen förutsätts täcka samtliga kostnader vid SSM för verksamhet som avser kärnkraftverken. Regeringen har i en skrivelse till om subventioner till kärnkraft angett att avgifternas storlek över tiden ska återspeglas i den utförda verksamheten som är kopplad till avgifterna.35 Det innebär att avgifterna vissa år kan vara högre eller lägre än SSM:s faktiska kostnader för verksamhet som avser kärnkraftverken, men ska avgifterna motsvara kostnaderna. 2009/10:172, Kärnkraften – förutsättningar för generationsskifte, bet. 2009/10:NU26, rskr. 2009/10:359. 34I 5 § anslagsförordningen (2011:223) ges följande definition av inkomsttitel: en post i statens budget mot vilken inkomster som myndigheten inte får disponera ska redovisas. 35Regeringens skrivelse 2011/12:141, Kärnkraft utan statliga subventioner, bet. 2011/12:NU24, rskr. 2011/12:276. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.1.1 Regleringen av avgifterna Avgifterna till SSM regleras i förordningen (2008:463) om vissa avgifter till . Av förordningen framgår att den som har tillstånd till kärnteknisk verksamhet bl.a. ska betala avgifter för SSM:s tillsyn.36 I förordningen fastställs även avgiftsnivån. Tillsynsavgifterna faktureras kvartalsvis av SSM men disponeras inte av myndigheten, utan går in på inkomsttitel Kärnteknisk verksamhet i statsbudgeten. Tillsynsavgifterna ska, förutom kostnader för tillsynsinsatser, även täcka SSM:s kostnader för mer indirekt verksamhet som avser kärnkraft, såsom utveckling av föreskrifter, nationell och internationell facksamverkan, uppföljning av forskning och annat utvecklings- och utredningsarbete.37 Förutom avgifter för tillsynen betalar tillståndshavarna även andra avgifter, såsom beredskapsavgift, avgift för nukleär icke-spridningskontroll och forskningsavgift.38 Avgiftsförordningen (1992:191) gäller för alla statliga myndigheter under regeringen om inget annat framgår av särskilda förordningar på respektive område eller av särskilda beslut som regeringen har fattat.39 Enligt avgiftsförordningen ska avgifter beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader, dvs. full kostnadstäckning gäller om inte regeringen föreskrivit något annat.40 Av förarbetena till avgiftsförordningen framgår att om eller regeringen inte har fastställt något annat ekonomiskt mål ska myndigheten beräkna avgiften så att myndighetens kostnader (såväl direkta som indirekta) för verksamheten täcks.41 Som framgår ovan har beslutat att kärnkraften inte ska subventioneras med medel från staten. Regeringen har också framhållit att kärnkraftsindustrin ska bära alla kostnader.42 Detta innebär att full kostnadstäckning ska gälla vid beräkning av de avgifter som SSM tar ut. Avgiftskonstruktionen i förordningen (2008:463) om avgifter till SSM innebär att samma tillsynsavgift tas ut för alla reaktorer i drift. 36Se 11 och 11 a §§ förordningen (2008:463) om vissa avgifter till . Avgiften avser tillsyn över att kärntekniklagen, strålskyddslagen, kärnteknikförordningen och strålskyddsförordningen samt villkor och föreskrifter som meddelats med stöd av dessa lagar och förordningar följs. 37Information från SSM som lämnats i samband med faktagranskning av rapportutkast, . 38Utöver tillsynsavgift ska tillståndshavare betala ansökningsavgift enligt 4–5 §§, granskningsavgift (för tiden fram till dess reaktorn tagits i normaldrift) enligt 7–8 §§, avgift för granskning av en sådan helhetsbedömning som avses i kärntekniklagen enligt 9 §, avgift för konsultkostnader enligt 10 § samt beredskapsavgift, avgift för nukleär icke-spridningskontroll och forskningsavgift i enlighet med 12–13 och 15 §§. 391 a § och 2 § avgiftsförordningen (1992:191). 405 § avgiftsförordningen (1992:191). 41Regeringens förordningsmotiv 1992:3, avgiftsförordningen, s. 9. 42Regeringens skrivelse 2011/12:141, Kärnkraft utan statliga subventioner, bet.2011/12:NU24, rskr. 2011/12:276. R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N differentierade utifrån exempelvis hur stor en reaktor är (vilken effekt den kan producera), hur gammal den är eller vilka erfarenheter som finns av tillsynsbehovet för just denna reaktor. SSM har lämnat förslag till regeringen på vissa förändringar i förordningen. Förslagen bereds av regeringen och förändringar kan beslutas tidigast i december 2017.43 3.2 Anslag och avgifter har höjts – ökad tillsyn motivet Justeringar av nivåerna på de avgifter som tas ut av kärnkraftverken beslutas av regeringen efter förslag från SSM. En första uppskattning av SSM:s resursbehov för verksamhet som avser kärnkraftverken ingår i SSM:s budgetunderlag till regeringen. Med utgångspunkt i bl.a. dessa uppgifter föreslår regeringen i budgetpropositionen nivån på anslaget till SSM. Utifrån den föreslagna anslagsnivån tar SSM fram ett förslag till avgiftsnivåer, efter samråd med ESV, varefter förslaget skickas till regeringen. Innan regeringen sedan beslutar om den årliga justeringen av avgiftsnivån skickas förslaget på remiss till bl.a. ESV och tillståndshavarna.44 Anslagen till SSM har successivt höjts sedan myndigheten bildades . Därmed har även de avgifter som tas ut från kärnkraftverken höjts. Motivet till de höjda anslagen och påföljande avgiftshöjningar har främst varit behovet av att förstärka tillsynen av kärntekniska anläggningar. När SSM bildades , genom en sammanläggning av de tidigare tillsynsmyndigheterna och , var ett tydligt syfte en ökad satsning på tillsyn.45 ökades också anslaget till den nya myndigheten.46 En särskilt stor ökning gjordes med hänvisning till det omfattande arbete som krävdes efter händelserna i kärnkraftverket i 2011.47 Ytterligare anslagshöjning gjordes även med motivet att tillsynen behöver stärkas över de allt äldre kärnkraftverken.48 Nedan redovisas hur anslaget till SSM, avgifterna som tas ut från kärnkraftverken och SSM:s kostnader har utvecklats –2016. Redovisningen bygger på uppgifter som SSM tagit fram på begäran och som bearbetat. 43Intervju med företrädare för , . 44Intervju med företrädare för , och med företrädare för Miljö- och , . 45Ds 2007:16, Sammanläggning av och , s. 38. 2007/08:1, utgiftsområde 6, s.101, bet. 2007/08:FöU1, rskr. 2007/08:119. 2011/12:1, utgiftsområde 6, s.123, bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:93. 2015/16:1, utgiftsområde 6, s. 108, bet. 2015/16:FöU1, rskr. 2015/16:116. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det totala ramanslaget till SSM har ökat från till 2016 (se även tabell 4, bilaga 1). Den andel av anslaget som använts inom verksamhetsområdet kärnkraft har varierat mellan –2016 (se även tabell 6, bilaga 1).49 användes för detta verksamhetsområde.50 3.2.2 Avgifterna från kärnkraftverken SSM är en av de statliga myndigheter som har högst andel avgiftsfinansiering, av de totala förvaltningskostnaderna under 2015.51 Avgifter från kärnteknisk verksamhet utgör den största delen, , av de totala avgifter som myndigheten tar ut. Icke-disponibla avgifter52 utgör den övervägande delen av de avgifter som tas ut från kärnkraftverken och övriga kärntekniska anläggningar53. Avgiftsuttaget har varierat något –2016 (se även tabell 3, bilaga 1). 2016 var de icke-disponibla avgifterna och de disponibla avgifterna54 ca . Av de 285 miljonerna var avgifter från kärnkraftverken. SSM har på begäran lämnat uppgifter om hur stort avgiftsuttaget var per kärnkraftverk för 2015 och 2016.55 Av tabell 1 framgår att avgiftsuttaget från var högre, vilket förklaras av att under dessa år hade två reaktor mer i drift än och Forsmark. Avgiftsnivån per reaktor i drift var något lägre 2016 än 2015 (se även avsnitt 3.4), men det totala avgiftsuttaget ökade ändå med sammantaget knappt 3,5 miljoner 2016. 49Strålsäkerhetsmyndighetens årsredovisningar 2010–2016 samt information som SSM lämnat i samband med faktagranskning av rapportutkast, . Enligt SSM beror variationen mellan åren på att kostnader för exempelvis forskning flyttats mellan olika verksamhetsområden. 50Strålsäkerhetsmyndigheten, årsredovisning 2016. 51Ekonomistyrningsverket, Avgifter 2015 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten, . 52Icke-disponibla avgifter är avgifter som inte disponeras av myndigheten utan går in på inkomsttitel på statsbudgeten. 53Övriga kärntekniska anläggningar är Studsvik, , Clab i och SFR i Forsmark samt bränslefabriken i (). 54Strålsäkerhetsmyndigheten, årsredovisning 2016. I årsredovisningen återfinns dessa avgifter under rubriken ”Övriga intäkter” i tabell på s. 5 över verksamhetens intäkter och kostnader. 55Intervju med företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N Tabell 1 Totalt avgiftsuttag per kärnkraftsanläggning , tkr Källa: , uppgifter sammanställda till , . Verksamhetsområdet kärnkraft är SSM:s enskilt största verksamhetsområde. Av myndighetens totala kostnader på stod Strålsäker kärnkraft för närmare 140 miljoner, dvs. Av diagram 1 nedan framgår att kostnaderna för verksamhetsområdet varierat över åren, men verksamhetsområdets andel av myndighetens totala kostnader har minskat mellan 2010 och 2016.56 Myndighetens totala kostnader visar årliga ökningar med undantag (se även tabell 6, bilaga 1). Diagram 1 Utvecklingen av kostnader totalt och kostnader för verksamhetsområdet kärnkraft, 2010–2016, mnkr. Källa: bearbetning av uppgifter från årsredovisningar 2010–2016. 56Under 2010 omfattade verksamhetsområdet även kostnader för delar av verksamheten inom området Strålsäker hantering av radioaktivt avfall. hanterade SSM ansökan om att bygga nya reaktorer, vilket förklarar de högre kostnaderna under dessa år. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.3 Anslagen har inte utnyttjats fullt ut Som beskrivits i kapitlet har anslaget till SSM successivt höjts , med behov av förstärkt tillsyn av kärntekniska anläggningar som främsta motiv. SSM har i budgetunderlagen till regeringen angett att det finns ett ökat tillsynsbehov till följd bl.a. av åldrande kärnkraftverk.57 Antalet anställda och antalet årsarbetskrafter vid avdelningen för kärnkraftssäkerhet har ökat . arbetade 65 personer vid avdelningen, vilket hade utökats till 89 personer 2016. Antalet årsarbetskrafter ökade från 57 till 79. Trots ökningen av antalet anställda och antalet årsarbetskrafter har SSM inte förbrukat de anslagsmedel som myndigheten fått för ökad tillsyn. SSM har sedan myndigheten bildades haft ett anslagssparande vid årssluten under alla år utom och 2016. Vid utgången av både 2012 och uppgick anslagssparandet till , övriga år till mellan 1,6 miljoner och (se även tabell 5, bilaga 1). 58 Anslagssparandet har uppstått i verksamheten riktad mot kärnkraftverken.59 Enligt innebär anslagssparandet, som uppstått –2015, att SSM inte fullt ut genomfört den tillsyn som regeringen, och bedömt som nödvändig. 3.3.1 Möjliga orsaker till anslagssparandet Varken SSM eller regeringen har analyserat orsaken till anslagssparandet. Enligt företrädare för Miljö- och tyder anslagssparandet på att SSM inte fullt ut genomfört den tillsyn som myndigheten planerat för och haft utrymme för inom det tilldelade anslaget.60 Företrädare för har som förklaring till anslagssparandet uppgett att myndigheten hade ett ”relativt personalunderskott”.61 Personalunderskottet berodde på att myndigheten fick ett betydligt högre anslag än beräknat, och först hade SSM rekryterat personal motsvarande den högre anslagsnivån. 2014 gjordes personalminskningar med anledning av att ändrade sina planer för ny kärnkraft (se även nästa avsnitt nedan).62 Personalomsättning och möjligheten att rekrytera personal med rätt kompetens är, enligt SSM, en utmaning för myndigheten som påverkar möjligheten att utföra 57Exempelvis i budgetunderlaget –2019, , dnr SSM2016-974. 58Vid två tillfällen, 2013 och 2015, drog regeringen in anslagssparande från SSM på sammanlagt . 59Strålsäkerhetsmyndigheten, Sammanställning av anslag och avgifter, . 60Intervju med företrädare , . 61Information från SSM som lämnades i samband med faktagranskning av rapportutkast, . 62Uppgifter från SSM i samband med faktagranskning av rapportutkast, . R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N planerad tillsyn och andra insatser inom verksamhetsområdet kärnkraft.63 Stora pensionsavgångar väntar som allt färre söker till relevanta utbildningar vid universitet och högskolor. SSM menar att detta sammantaget kan komma att påverka myndighetens kompetensförsörjning framöver.64 Upphandling av extern expertis är, förutom att anställa fler egna specialister, en möjlighet för SSM att förstärka tillsynen inom de ramar som anslaget ger. Det har dock i granskningen framkommit att SSM endast i begränsad utsträckning använder denna möjlighet, med hänvisning till att upphandlingar är resurs- och tidskrävande.65 SSM är en relativt liten tillsynsmyndighet SSM är en relativt liten myndighet i förhållande till kärnkraftsindustrins storlek. En internationell granskning påpekade att den dåvarande tillsynsmyndigheten, (), hade begränsade resurser.66 ansåg i sin granskning av SSM 2012 att myndigheten, i internationell jämförelse, hade få anställda i förhållande till sitt uppdrag och att mer medel behövde tillskjutas till myndigheten.67 En möjlig förklaring till att det varit svårt att avgöra bemanningsbehovet vid SSM och dess föregångare SKI var den osäkerhet som rådde om kärnkraftens eventuella avveckling. Efter att 2010 beslutat att nya kärnreaktorer får byggas ansökte 2011 om att få bygga nya reaktorer. Det medförde att SSM anställde ytterligare personal för att hantera ansökan. uppgav att det inte längre var aktuellt att bygga nya reaktorer. SSM avvecklade då personal. råder viss osäkerhet om fortsatt driftstid för de sex reaktorer för vilka avvecklingsbeslut ännu inte har fattats, vilket kan påverka SSM:s möjlighet att bedöma det framtida bemanningsbehovet. Något som också påverkar bemanningsbehovet vid SSM är att det i saknas s.k. TSO (). TSO består av externa experter inom kärnsäkerhet och strålskydd, som kan anlitas av tillsynsmyndigheten för att genomföra utredningar, utföra forskningsuppdrag eller för ge råd till 63I årsredovisningen anger SSM att personalomsättningen för hela myndigheten var . 64Intervju med företrädare för , . 65Intervju med företrädare för , . Svensk kärnteknisk verksamhet – en granskning, betänkande av kommittén för internationell granskning av den svenska tillsynen inom kärnteknikområden. 67IAEA, Service (IRRS) mission to . 68Intervju med företrädare för och företrädare för Miljö- och . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tillsynsmyndigheten.69 Både den ovannämnda internationella granskningen och granskning 2012 noterade avsaknaden av TSO. Den internationella granskningen menade att avsaknaden av TSO påverkade dåvarande SKI:s möjligheter att utföra planerad verksamhet eftersom myndigheten inte hade någon extern organisation att överföra vissa uppgifter till. konstaterade 2012 att SSM istället för TSO har ett särskilt anslag för forskning och kan anlita externa konsulter när det behövs. 3.4 Avgifterna har varit högre än kostnaderna De avgifter som tas ut från kärnkraftverken ska täcka statens kostnader för tillsyn och annan verksamhet som avser kärnkraftverken. Avgiftsförordningens bestämmelser om full kostnadstäckning, dvs. att avgifterna ska täcka såväl direkta som indirekta kostnader för verksamheten i fråga, gäller vid beräkningen av dessa avgifter (se vidare avsnitt 3.1.1). Om avgifterna är högre eller lägre än de faktiska kostnaderna görs ett över- eller underuttag av avgifter.70 De avgifter som tagits ut från kärnkraftverken har sedan SSM bildades varit högre än myndighetens faktiska kostnader för verksamheten som avser kärnkraftverken. Det har alltså skett överuttag av avgifter.71 Det samlade, ackumulerade överuttaget –2016 uppgår till knappt 130 miljoner kronor.72 Enligt ESV:s genomgång av avgiftsbelagd statlig verksamhet är SSM en av de myndigheter som har störst ackumulerat överuttag, i absoluta tal, bland verksamheter som finansieras med offentligrättsliga avgifter.73 Att avgifterna varit högre än kostnaderna för SSM:s verksamhet som avser kärnkraftverken strider mot principen om full kostnadstäckning och mot den av regeringen angivna principen att storleken på avgifterna för kärnteknisk verksamhet över tiden ska återspeglas i den utförda verksamheten. Det innebär också att avgifterna inte fullt ut motsvaras av motprestation i form av tillsyn och 69IAEA:s hemsida, hämtad , . 70Begreppen överuttag och underuttag avseende offentligrättsliga avgifter återfinns i 25 b § avgiftsförordningen (1992:191). 71Överuttaget betalas inte tillbaka till tillståndshavarna och disponeras inte heller av SSM. Överuttaget redovisas på inkomsttitel på statsbudgeten. Överuttaget justeras normalt genom att avgifterna under ett eller sänks så att de understiger kostnaderna. 72Strålsäkerhetsmyndigheten, årsredovisning 2016, s. 8, tabell 3. I en s.k. upplysning av särskild betydelse i revisionsberättelsen för fäste årliga revision uppmärksamhet på det stora ackumulerade överskottet för kärnteknisk verksamhet. 73Ekonomistyrningsverket, Avgifter 2015 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten, . Andra myndigheter som också har relativt stort ackumulerat överskott är, enligt ESV:s rapport, Transportstyrelsen och Kemikalieinspektionen. R I K S R E V I S I O N E N S T R Å L S Ä K E R H E T S M Y N D I G H E T E N S K Ä R N K R A F T S T I L L S Y N annan verksamhet som avser kärnkraftverken. 74 Motprestationer utgörs i det här fallet av tillsynsinsatser och andra aktiviteter som enligt SSM:s bedömning behöver genomföras.75 Inför ålade regeringen att ta fram en handlingsplan för att se till att det ackumulerade överuttaget minskas så att avgifter och kostnader balanseras.76 SSM har föreslagit till regeringen att avgiftsnivåerna för tillsyn sänks med . Uttaget av avgifter för tillsyn minskade med totalt drygt 4 miljoner kronor.77 Trots denna minskning gjordes ett överuttag av avgifter från kärnteknisk verksamhet även på 7,5 miljoner kronor.78 3.5Bristande information till om anslagssparande och överuttag av avgifter I budgetpropositionerna framgår att SSM haft ett anslagssparande. Av redovisningen i budgetpropositionerna över offentligrättslig verksamhet vid SSM framgår även att de avgifter som tagits ut överstigit myndighetens kostnader. Regeringen har dock inte kommenterat vare sig anslagssparandet eller överuttaget av avgifter i resultatredovisningen eller i förslaget till budget. Regeringen har inte heller använt möjligheten att i resultatskrivelser informera om resultaten av de förstärkta anslagen till SSM.79 SSM har i årsredovisningar kommenterat att det finns ett ackumulerat överuttag av avgifter från kärnteknisk verksamhet. I årsredovisningarna finns inga kommentarer om eller någon analys av orsakerna till och konsekvenserna av det ackumulerade överuttaget. 74Även när det här är fråga om offentligrättsliga avgifter, dvs. tvingande avgifter, ska dessa motsvaras av motprestationer.