prop · H50354 · 2017-11-27 00:00:00 — Enligt den strukturekonomiska teoribildningen16 är hinder mot en effektiv konkurrens på marknaden till exempel inträdesbarriärer, imperfekt information och transaktionskostnader. För att främja konkurrensen och pressa priserna måste därför staten bedriva konkurrenspolitik och intervenera på marknaden genom reglering och normering.17 Marknaden för bredband är enligt denna teori utbudsstyrd, det vill säga åtgärderna bör riktas in på utbudssidan.18 Vi kommer att granska vilka problem marknadsaktörerna upplever och bidrar till att skapa i utbyggnaden av bredband och internetaccess. Vi kommer dessutom att granska om regeringen har vidtagit adekvata åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. På så sätt kan vi sedan bedöma om regeringen har skapat ändamålsenliga förutsättningar för marknaden att tillhandahålla internetaccess via bredband. 1229 a § förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation. helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi. N2016/08008/D. 14Ibid, s. 6–7. 15Ibid, s. 37. 16Se exempelvis , L G (red. ), 2008. Marknadsorientering när världen förändras – myter och möjligheter i Marknadsorientering – myter och möjligheter. 17Häckner, J, 2009. Konkurrenspolitik i , J. m.fl. (red.) 18Mattsson, L G (red. ), 2008. Marknadsorientering när världen förändras – myter och möjligheter i Marknadsorientering – myter och möjligheter. Liber, , s. 11. 16 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T 1.2.3Har bredbandsstöden utformats så att de möjliggör bredbandsutbyggnad i områden där marknaden inte tillhandahåller bredband? Regeringen har gett aktörer möjligheten att söka stöd för att anlägga bredbandsinfrastruktur i form av fibernät. Stödet ska göra det möjligt att tillhandahålla bredband till områden där marknaden inte anser det lönsamt att bygga. Regeringen anger i bredbandstrategin att den ska säkerställa att statliga medel används på ett effektivt sätt utifrån mål och prioriteringar för it-politiken. För att bedöma om regeringen har använt statliga resurser på ett effektivt sätt i förhållande till de övergripande bredbandspolitiska målen kommer vi att utgå från de effekter som utformningen av bredbandsstödet har gett och om det system som skapats för att administrera stödpengarna har varit effektivt. 1.3 Metod och tillvägagångssätt För att uppfylla granskningens syfte och besvara granskningsfrågorna har vi använt flera metoder: intervjuer samt statistik- och dokumentstudier. Vi har haft professor vid Tema Teknik och social förändring, , som referensperson i granskningen. För att kvalitetssäkra rapporten ur ett tekniskt och nätarkitektoniskt perspektiv har , teknisk chef vid , fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till rapporten. Vi har genomfört ett femtiotal intervjuer med aktörer på bredbandsmarknaden (se bilaga 2 för intervjuförteckning). Intervjuerna har syftat till att granska •förutsättningar, hinder och konkurrens på marknaden •effekterna av de statliga bredbandsstöden samt processen för framtagandet av dessa. Intervjuerna har genomförts med regionala bredbandskoordinatorer, kommuner, kommunala stadsnätsbolag, privata bredbandsoperatörer, kunder till bredbandsoperatörer, Kommuner och Landsting (SKL) samt (SSNf). Vi har också intervjuat relevanta statliga myndigheter såsom (), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), (), , och . Regeringen har satsat på att göra det möjligt för varje aktör med regionalt utvecklingsansvar att ha funktionen regional bredbandskoordinator (totalt 21 stycken). Vi har valt att intervjua samtliga, eftersom vi ville få en bild av vad som eventuellt skiljer länen åt i förutsättningar för bredbandsutbyggnad. Dessutom ville vi se vilka eventuella 19 Regeringen 2016. helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi. N2016/08008/D, s. 29. R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? likheter de olika länen uppvisade. Intervjuerna med bredbandskoordinatorerna var strukturerade och genomfördes utifrån en frågemall för att skapa jämförbarhet vid analysen av materialet. Intervjumaterialet har sammanställts i en matris, där informanternas svar strukturerades enligt granskningens huvudsakliga frågor om konkurrens, bredbandsstödet och robusthet. Matrisen har legat till grund för den analys av materialet som vi har gjort. Vi använde ett liknande tillvägagångssätt vid intervjuerna med övriga aktörer på bredbandsmarknaden. Vi försökte även kategorisera aktörerna till olika aktörsgrupper så långt det gick. De privata operatörerna behandlades till exempel som en kategori. Materialet i granskningen består till stor del av intervjuer. Det fanns dock en försvårande aspekt i att välja intervjuer som huvudsaklig metod, nämligen att bredbandsmarknaden är föremål för starka intressen och konfliktytor mellan olika aktörer. Det har gjort att vi har fått analysera intervjuerna kritiskt utifrån det intresse som respektive aktör representerar (bredbandskoordinator, kommun, kommunalt bolag, privat aktör, statlig myndighet och så vidare). Vi har också stämt av faktauppgifter från intervjuer med motsvarande dokument och statistik. 1.3.2 Dokument- och statistikstudier De dokument och den statistik som vi har analyserat är framför allt: •beviljade ansökningar i föregående och nuvarande programperiod för landsbygdsprogrammet och Europeiska regionala utvecklingsfonden •regeringens bredbandsstrategier och propositioner I rapportens första kapitel presenteras granskningens syfte, revisionsfrågor, utgångspunkter och tillvägagångssätt. Kapitel 2 är en översikt av regeringens insatser på bredbandsområdet. Nästföljande tre kapitel är strukturerade enligt revisionsfrågorna och syftar till att analysera dem i tur och ordning. Kapitel 3 handlar om måluppfyllnaden, kapitel 4 om förutsättningar att tillhandahålla bredband och kapitel 5 om bredbandsstödet. 18 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T 2 Regeringens politik och åtgärder I rapportens andra kapitel beskrivs regeringens politik och åtgärder för att skapa förutsättningar för bredbandsutbyggnaden. Regeringen utgår från att det är marknaden som ska tillhandahålla bredband och att staten inte ska investera i bredbandsutbyggnad. Staten ska enbart se till att marknaden fungerar effektivt samt ge stöd till områden som inte är kommersiellt attraktiva.20 Det finns flera statliga aktörer och rättsliga regleringar som påverkar hur marknaden bygger bredband, genom att antingen reglera, bedriva tillsyn eller sätta normer för hur marknadsaktörerna ska agera. 2.1Regeringens utgångspunkt är att marknaden ska tillhandahålla bredband Regeringen har formulerat två bredbandsstrategier och måluppsättningar för bredbandstäckning (2009 och 2016). I bredbandsstrategin fastställde regeringen att det är marknaden som ska tillhandahålla bredband, och att det är regeringens uppgift att se till att marknaden fungerar på ett effektivt sätt.21 För att uppnå detta har regeringen satt upp mål och regelverk samt gett uppdrag åt ett flertal statliga aktörer. har regeringen dessutom erbjudit statligt stöd för utbyggnad av it-infrastruktur i olika stödprogram. Stödet ska gå till de områden där marknaden inte kan förväntas bygga bredband. Totalt har regeringen avsatt för bredbandsstöd –2020 (se bilaga 1 för sammanställning av regeringens bredbandsstöd, eller läs mer i kapitel 5). 2.2 Regeringens mål för bredbandstäckningen Regeringens mål för bredbandstäckning är en avspegling av EU:s mål för it-politiken.22 I den första nationella bredbandsstrategin fastslog regeringen målet att ”bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s”.23 antog regeringen en ny bredbandsstrategi. Den nya bredbandsstrategin är en uppdaterad version av strategin . Den bygger på samma grundprincip, det vill säga att det i första hand är marknadsaktörerna som ska tillhandahålla bredband och att offentliga aktörer inte ska tränga ut de privata. It i människans tjänst. En digital agenda för . Dnr 2011/342/ITP. N2009/831/ITP, s. 6. 22European Commission broadband strategy and policy: “Connectivity for a ” (). N2009/831/ITP, s. 6. R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? bredbandstäckning inkluderar nu hela befolkningen, till skillnad från den tidigare strategin: •År 2020 bör av alla hushåll och företag har tillgång till bredband om minst /s. •År 2023 bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. •År 2025 bör hela ha tillgång till snabbt bredband: av alla hushåll och företag bör ha tillgång till 1 Gbit/s. −1,av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s. −0,av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s. 2.3Många statliga aktörer för att uppfylla regeringens bredbandspolitik Regeringen har organiserat bredbandspolitiken på ett sätt som involverar många statliga aktörer. I detta avsnitt presenteras först samtliga statliga aktörer som är involverade på bredbandsområdet. Därefter beskrivs regeringens centrala insatser. 2.3.1 De statliga aktörerna och deras roller Regeringen har organiserat bredbandspolitiken på ett sätt som involverar många statliga aktörer, vilket beskrivs i tabell 1. () är den centrala statliga myndigheten på bredbandsområdet. Regionala bredbandskoordinatorer24 och Bredbandsforum är i sin tur två verktyg för att möjliggöra att regeringens bredbandspolitik uppnås. Regeringen har dessutom allokerat resurser till att stödja bredbandsutbyggnad i geografiska områden som inte anses vara kommersiellt attraktiva. Bredbandsstödet involverar myndigheterna , , PTS och länsstyrelserna. Fem statliga aktörer äger it-infrastruktur: , , , och . Dessutom hanterar ansökningar om marktillträde längs med vägar och järnvägar. är den statliga myndighet som utreder anmälningar om konkurrensstörande verksamhet, enligt bestämmelserna i konkurrenslagen (2008:579). 24Bredbandskoordinatorerna är inte en statlig aktör, utan en funktion som regeringen finansierar. Funktionen finns hos de aktörer som har det regionala utvecklingsansvaret, det vill säga landsting eller motsvarande. 20 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T Tabell 1 Statliga aktörer på bredbandsområdet Ägare av it-infrastruktur. Forum på nationell nivå för samordning mellan aktörer som är verksamma på bredbandsmarknaden. stödjer verksamheten finns hos PTS och finansieras av Syftar till att främja samverkan mellan aktörer på (21 st) bredbandsområdet på den regionala marknaden. bredbandskoordinatorer finns hos den aktör som har det regionala utvecklingsansvaret, det vill säga region eller Satsningen finansieras av Närings- PTS administrerar ett nationellt sekretariat inom ramen för . Ägare av it-infrastruktur. för bredbandsstödet i landsbygds- Förvaltnings- och tillsynsmyndighet för konkurrenslagen. Övergripande ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. statens kommunikationstjänst för samhällsviktig verksamhet (). En samverkansgrupp med fokus på det arbete som myndigheterna bedriver inom bredbandstödsområdet, vilket inkluderar informationsspridning och kompetensutveckling. PTS har i uppdrag att leda nätverket som har deltagare från länsstyrelser, och . Länsstyrelserna (21 st) Handlägger och beslutar om bredbandsstödet i , tillsynsmyndighet och konkurrens- främjande myndighet på området för elektronisk Ägare av it-infrastruktur. för bredbandsstödet i Europeiska Handlägger tillträde till mark längs med vägar och järnvägar (där bredbandsinfrastruktur ofta anläggs). Ägare av it-infrastruktur. Ägare av it-infrastruktur. R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? 2.3.2Post- och är den centrala myndigheten för regeringens bredbandspolitik () är en förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar inom områdena post och elektronisk kommunikation. Uppdragen som PTS har inom elektronisk kommunikation omfattar bland annat att •främja tillgången till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer •främja bredbandsutbyggnad och följa upp den •pröva frågor om tillstånd och skyldigheter •fastställa och analysera marknader •utöva tillsyn och pröva tvister enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation •vara tvistlösnings- och tillsynsmyndighet enligt lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät.25 Därutöver får PTS ett flertal regeringsuppdrag. Myndigheten hade till exempel ett tjugotal regeringsuppdrag på bredbandsområdet , utöver de uppdrag som beskrivs i myndighetens instruktion och regleringsbrev.26 Regeringsuppdragen omfattar bland annat att sammanställa underlag om utvecklingen av it-infrastruktur i länen, utföra en bredbandskartläggning samt följa och redovisa tillgången till samtliga statliga bredbandsstöd.27 2.3.3Bredbandskoordinatorer infördes för att främja regional bredbandsutbyggnad gav regeringen fyra länsstyrelser uppdraget att upprätta en funktion som regional bredbandskoordinator –2020. Dessutom erbjöd regeringen samma möjlighet till berörda regioner (landsting, kommuner och samverkansorgan). Syftet med bredbandskoordinatorerna är att de ska verka för att bredbandet byggs ut i det egna länet, men de ska också stötta länsöverskridande samarbeten. Regeringen gav sedan PTS uppdraget att upprätta och administrera ett nationellt sekretariat inom ramen för Bredbandsforums kansli.28 Bredbandskoordinatorerna är enligt regeringen en viktig del i bredbandspolitiken och verkar för att bredbandsmålet ska uppnås.29 De arbetar med att samordna bredbandsaktörer i länet, stödja och främja kommunernas arbete i bredbandsfrågor 251 och 4 § förordningen (2007:951) med instruktion för . 26E-post från PTS, . Uppdrag att administrera ett nationellt sekretariat för regionala bredbandskoordinatorer. N2016/08066/D. 29Regeringens pressmeddelande, , ”Regeringen beslutar om bredbandskoordinatorer”. 22 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T samt kartlägga bredbandssituationen i länet.30 Bredbandskoordinatorerna upplever att de fyller ett tomrum mellan aktörer på lokal och nationell nivå. De har däremot en svår och bred roll. Dessutom har de begränsade resurser31 för att bedriva egen verksamhet utöver den egna arbetsinsatsen. 2.3.4Bredbandsforum för samverkan och dialog om utbyggnad av bredband Syftet med Bredbandsforum är att bidra till en ökad samverkan om frågor som kan främja utbyggnaden av fast och mobilt bredband, för att nå målen för regeringens bredbandspolitik. I Bredbandsforums arbete ingår det bland annat att samla bredbandsmarknadens nationella aktörer för att utbyta åsikter och dela erfarenheter. Det ingår också att uppmärksamma och identifiera såväl möjligheter som hinder för att bygga ut bredbandet. ska verksamheten även stödja sammanslutningar på landsbygden som ideellt bygger egna bredbandsnät genom det så kallade Byanätsforum. Bredbandsforum har funnits och har mandat . 33 PTS har regeringens uppdrag att ansvara för ett kansli åt forumet. Det nationella sekretariatet för de regionala bredbandskoordinatorerna utgör en del av . utvärderade Statskontoret Bredbandsforums verksamhet. Statskontorets slutsats var att Bredbandsforum har ökat dialogen och stärkt samverkan mellan berörda aktörer inom bredbandsutbyggnaden. Vidare anser Statskontoret att forumet har haft en viktig kunskapsutvecklande funktion. Forumet anses även ha bidragit till konkret utveckling på vissa områden, även om det fanns vissa brister i genomförbarheten och uppföljningen av de förslag som forumet har lämnat.34 2.3.5 Staten som ägare av bredbandsinfrastruktur Den svenska staten äger olika typer av bredbandsinfrastruktur genom , , , och Försvarsmakten. De statliga aktörerna äger infrastrukturen för att kunna utföra sina respektive uppdrag. är det statliga bolag som agerar utförare på marknaden. 30Sekretariatet för de regionala bredbandskoordinatorerna 2017. Uppföljning av de regionala bredbandskoordinatorernas verksamhet 2016. 31Observera att vissa län eller regioner har valt att tilldela bredbandskoordinatorerna extra medel, till exempel finns det i finansiering om för att bygga bredband i de områden som saknar det. Källa: e-post från bredbandskoordinator för , . 32Sammanställning av intervjuer med bredbandskoordinatorer. Intervjuer genomförda november– . Samverkan för bredband i hela landet (2015:4). R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? kommunikationslösningar för bland annat tv och radio samt agerar kommunikationsoperatör i stadsnät. Flera rapporter har visat att den statligt ägda it-infrastrukturen inte utnyttjas på ett optimalt sätt, och att den skulle kunna användas mer effektivt om det fanns en samordning mellan aktörerna. Regeringen rekommenderas därför i dessa utredningar att samordna den statliga infrastrukturen för att kunna utnyttja den på ett effektivare sätt. Utöver minskade kostnader samt ökad säkerhet och robusthet i näten, skulle en samverkan också kunna leda till att bredbandsutbyggnaden underlättas.35 Sådana rekommendationer framförs till exempel i betänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:1) och på telekommarknaden (RiR 2013:5). I en revisionsrapport från årliga revision påtalas till exempel att styr sin försäljning av överskottskapacitet i fibernätet med utgångspunkten att det ska ske på konkurrensneutrala villkor.36 I praktiken innebär det att säljer överskottskapaciteten med utgångspunkten att det ska ge största möjliga lönsamhet. Detta riskerar att medföra att kapaciteten fördelas till kommersiellt attraktiva områden i stället för att fördelas till områden där marknaden inte kommer att tillhandahålla bredband.37 2.4 Regelverk som styr bredbandsmarknaden Marknaden för elektronisk kommunikation har en sektorspecifik reglering genom lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, LEK. LEK bygger på EU-direktiv, och följer implementering och tillämpning av lagen.38 Lagen syftar till att enskilda och myndigheter ska få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer. De ska också få största möjliga utbyte vad gäller urvalet av elektroniska kommunikationstjänster samt deras pris och kvalitet. Syftet ska uppnås främst genom att främja konkurrensen och den internationella harmoniseringen Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. Betänkande av Utredningen om effektivare användning av statens bredbandsinfrastruktur, s. 11. 36Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Revisionsrapport – Granskning av avgiftsfinansierad verksamhet 2016. 38Europaparlamentets och rådets direktiv /21/EG av om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster; och rådets direktiv /19/EG av om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv); och rådets direktiv /140/EG av om ändring av direktiv /21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv /19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv /20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (Text av betydelse för EES). 24 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T på området.39 är den statliga myndighet som ska verka för att de mål som anges i lagen uppnås.40 Utöver LEK är ett antal andra regleringar viktiga på bredbandsmarknaden, till exempel konkurrenslagen (2008:579), kommunallagen (1991:900), lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät, (2010:900) samt ledningsrättslagen (1973:1144). 2.5Regeringen har begränsat handlingsutrymme för genomförandet av bredbandsmålet Regeringen har organiserat bredbandsområdet som en kombination av marknadsstyrd bredbandsutbyggnad, statligt stöd till områden som inte är kommersiellt attraktiva och kommunala insatser. Regeringen har därför ett begränsat handlingsutrymme för genomförandet av bredbandsmålet. Det beror dels på att kommunerna är nyckelaktörer på marknaden som de är självstyrande, dels på att det trettiotal statliga aktörer som är involverade i bredbandspolitiken arbetar med att främja bredbandsutbyggnad på olika sätt, inte att faktiskt tillhandahålla bredband till hushåll och företag. Regeringens begränsade handlingsutrymme är sannolikt en förklaring till att strategier, samverkan och koordinering är viktiga verktyg för att bedriva regeringens politik på bredbandsområdet. •Regeringens utgångspunkt är att marknaden ska tillhandahålla bredband och att statens ansvar är att se till att konkurrensen fungerar. Regeringen ger dessutom stöd till de områden där marknadens aktörer av lönsamhetsskäl inte kan antas vara intresserade av att investera i bredbandsutbyggnad. •Bredbandsmarknaden karaktäriseras av en hög grad av reglering och många inblandade statliga aktörer som påverkar bredbandsmarknadens utformning och funktionssätt. De statliga aktörerna har olika roller: De kan bland annat äga it-infrastruktur, reglera och utföra tillsyn samt analysera och beskriva bredbandsmarknaden. •Regeringen har organiserat bredbandsområdet som en kombination av marknadsstyrd bredbandsutbyggnad, statliga stödpengar och kommunala insatser. Regeringen har till följd av detta ett begränsat handlingsutrymme för genomförandet av bredbandsmålet. •Staten äger bredbandsinfrastruktur i olika former, men har i flera utredningar kritiserats för att inte använda denna på ett effektivt sätt. 39Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, LEK, 1 §. 401 § förordningen (2007:951) med instruktion för . R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? 3 Tillgänglighet och robusthet I rapportens tredje kapitel analyserar vi hur bredbandstillgången i ser ut i förhållande till det bredbandspolitiska målet att ska ha bredband i världsklass och att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband.41 Kapitlet fokuserar på tillgången till bredband och nätens robusthet.42 Granskningen visar att hushållens och företagens tillgång till internet via bredband ökar. Det finns dock stora skillnader inom landet mellan vilka som har tillgång till bredband med snabb överföringshastighet och inte. Skillnaderna gäller framför allt mellan tätort och landsbygd. Granskningen visar vidare att det i systemet finns inbyggda faktorer som kan leda till bristande robusthet och att det finns en risk för ojämn fördelning av robusta nät i . 3.1 En heterogen marknad med många aktörer Sektorn för elektronisk kommunikation, bredbandsmarknaden, omfattar ett femhundratal aktörer som tillhandahåller bredband. Vissa aktörer är multinationella företag, medan andra är nationella, regionala eller lokala.43 Både privata och offentliga (statliga och kommunala) aktörer äger bredbandsinfrastruktur. Bredbandsmarknaden består dessutom av ett tusental fiberföreningar, det vill säga ideella föreningar som äger och förvaltar mindre fibernät. Fiberföreningar förekommer främst på landsbygd och uppstår när det finns ett lågt intresse hos marknadsaktörerna att tillhandahålla bredband. 3.1.1 Investeringarna ökar på bredbandsmarknaden har de totala investeringarna i fasta och mobila nät i genomsnitt varit . låg investeringarna på . Fördelningen mellan investeringar i fasta och mobila nät har varit förhållandevis jämn; två tredjedelar investeras i fast bredbandsinfrastruktur och en tredjedel i mobilnät. är den marknadsaktör som har investerat mest i bredbandsinfrastruktur. Övriga aktörer som investerar i bredbandsinfrastruktur är , Tele2, IP-Only, Com Hem, Hi3G, TDC och stadsnäten (se diagram 1 för investeringsandelar 2014).44 2009/10:193. Tillgängliga elektroniska kommunikationer, s. 1. 42Robusthet är ett brett begrepp som på en övergripande nivå avser förmågan att motstå störningar och avbrott samt förmågan att minimera konsekvenserna om de ändå inträffar. Strategi för robust elektronisk kommunikation 2012–2014. 2016-års risk- och sårbarhetsanalys för PTS och dess ansvarsområden. Dnr 16-4837, s. 8.