prop · H40382 · 2017-01-25 00:00:00 — I Arbetsmiljöundersökningen ställs omkring hundra frågor om bland annat arbetstider, arbetsmiljöarbete på arbetsplatsen, användning av teknisk utrustning på arbetet, arbetsförhållanden, sjuknärvaro, stress och oro med mera. Enligt arbetsmiljöforskare vi har intervjuat är frågorna i undersökningen relevanta väl genomarbetade för att mäta arbetsmiljön på ett så bra sätt som möjligt.63 års undersökning gjordes en översyn av frågorna i samverkan med arbetsmiljöstatistikens användarråd. Antalet svarande i Arbetsmiljöundersökningen har minskat . Det beror både på att bortfallet i den underliggande undersökningen, , har ökat samt att allt färre svarar på tilläggsfrågorna om arbetsmiljö. undersökning är det totala antalet svarande . I finns ett bortfall på och för tilläggsfrågorna i Arbetsmiljöundersökningen är bortfallet 53 procent.64 I med läkares anmälan till (Rapport 2015:12). 63Intervju med arbetsmiljöforskare och . Arbetsmiljöstatistik Rapport 2016:2. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N rapporten följs bortfallets omfattning upp men inte vilka grupper som svarar i mindre eller större omfattning. SCB gjorde 1999 en studie av bortfallet i Arbetsmiljöundersökningen och kom då fram till att deltagandet är något lägre bland män än bland kvinnor. För både kvinnor och män är deltagandet lägre bland unga, personer med låg utbildning, personer med låga inkomster samt personer med utländsk bakgrund. har det inte gjorts någon bortfallsanalys av Arbetsmiljöundersökningen, trots att bortfallet ökat markant . SCB använder viktning för att motverka osäkerheten som det relativt stora bortfallet skapar. och har gjort olika insatser för att öka svarsfrekvensen så som att förtydliga syftet med undersökningen, införa en webenkät och tydligare uppmana underrepresenterade grupper att svara vid påminnelsemeddelanden. Detta har emellertid inte påverkat svarsfrekvensen i positiv riktning.65 Utöver Arbetsmiljöundersökningen genomför SCB även undersökningen Arbetsorsakade besvär på uppdrag av . Undersökningen syftar till att kartlägga de hälsoproblem som orsakats av arbetet. Undersökningen genomförs som en webbenkät till ett urval arbetstagare inom olika yrken där de bedömer sina upplevda arbetsorsakade besvär. Undersökningen genomförs och den senaste gjordes 2014. På samma sätt som i Arbetsmiljöundersökningen ställs frågorna i Arbetsorsakade besvär som tilläggsfrågor till SCB:s Arbetskraftsundersökning (). I var bortfallet 2014 och därutöver finns ett ytterligare bortfall på i tilläggsfrågorna om arbetsorsakade besvär. Bortfallet är alltså lägre i Arbetsorsakade besvär än i Arbetsmiljöundersökningen.66 För att utföra uppdrag inom regelöversyn, information och tillsyn krävs god kunskap om arbetsmiljö och arbetsmiljöarbete. Myndigheten bedriver därför analysarbete i många delar av sin verksamhet. gör analyser på den officiella statistiken liksom olika typer av fördjupningsstudier. Nedan beskrivs huvuddelen av de analyser genomför. Ett av skälen till att regeringen gav utökade resurser 2015 var att ska kunna utveckla bättre metoder för att mäta effekterna av myndighetens insatser. startade ett projekt för att utreda hur myndigheten ska arbeta med effektutvärdering av sin verksamhet. Avsikten med projektet är att utförligt utvärdera några tillsyns- och informationsprojekt per Arbetsmiljöstatistik Rapport 2016:2. Arbetsorsakade besvär 2014. R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A år med avseende på vilka effekter projekten har haft på arbetsmiljön. Därutöver vill man ta fram metoder för att följa upp utfallet av samtliga projekt på ett mer grundläggande sätt.67 genomför omvärldsanalys som resulterar i två rapporter . Omvärldsanalysen ingår i den strategiska planeringen och utgör bland annat ett underlag för inriktningen på inspektionsverksamheten. I omvärldsanalysen 2015 belyses bland annat flyktingströmmens påverkan på den framtida arbetsmiljön. Nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv fick i uppdrag av regeringen att inrätta en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. Kunskapsfunktionen består framför allt av att beställer kunskapssammanställningar från forskare för att tillgängliggöra den kunskap som redan finns i tidigare framtagen forskning eller som tas fram av myndigheten. började med kunskapssammanställningar 2010 och har beställt 51 sådana.68 Syftet med sammanställningarna är att kartlägga och stärka kunskapsläget inom arbetsmiljöområdet. Regeringen har gett i uppdrag att följa och analysera flera indikatorer som beskriver arbetsmiljöns utveckling . I regleringsbrevet anges att ska analysera antalet dödsolyckor i arbetet, antalet anmälda arbetsolyckor, antalet anmälda arbetssjukdomar samt de sammanvägda måtten anställda och ohälsa samt upplevda besvär. genomför djupstudier av vissa arbetsolyckor. Målet med djupstudier av arbetsolyckor är att de ska ge svar på vilka bakomliggande faktorer som har påverkat eller framkallat en olycka och ge förslag till förebyggande åtgärder. väljs ett nytt område ut för fördjupad analys.69 gjordes branschanalyser där branschansvariga i de olika inspektionsregionerna bidrog med sakkunskap om arbetsmiljöproblem i olika branscher. I branschanalyserna sammanställdes kunskaper om de största arbetsmiljöproblemen i respektive bransch. Branschanalyserna kommer att ersättas med sakområdesanalyser där olika arbetsmiljöområden som exempelvis ergonomi, social och organisatorisk hälsa samt kemi belyses. Avsikten är att kartlägga 67Intervju vid , huvudkontoret . 69Arbetsmiljöverkets årsredovisning 2014. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och utgå ifrån generella arbetsmiljöproblem eftersom samma problem kan förekomma i flera branscher. publicerar serien ”Korta arbetsskadefakta” som belyser arbetsskade- och arbetsmiljöproblematik i en mer lättillgänglig form. arbetar med att utveckla den officiella statistiken genom att ta reda på vilka ytterligare faktorer i arbetsmiljön som kan vara väsentliga att mäta. Arbetet bedrivs i två spår och avsikten är att kunna följa utvecklingen och att bättre förstå sambanden mellan olika faktorer i arbetslivet. Det ena spåret är att utveckla indikatorer på olycksrisk i arbetet för individer, organisationer och arbetsställen. Här används officiell arbetsskadestatistik som kompletterats med uppgifter om företag, offentliga organisationer samt sysselsatta från SCB. Det andra spåret är indikatorer på arbetslivets arbete med god arbetsmiljö där en nyutvecklad undersökning om systematiskt arbetsmiljöarbete och arbetsorganisation, används i kombination med SCB-data. Undersökningen inhämtar uppgifter från arbetsgivare, vilket är ett perspektiv som inte finns med i den officiella statistiken. Ett flertal rapporter är publicerade på och fler rapporter är planerade att publiceras under 2016.70 4.7 Möjliga utvecklingsområden för arbetsmiljöstatistiken För att utöka kunskapen om arbetsskador skulle det även vara möjligt att göra en sammanhållen analys av arbetsskadestatistiken baserad på de fall som inrapporteras från , och . En mer krävande insats för att förbättra arbetsskadestatistiken är att förändra rutinerna för inrapportering av skador. En möjlig väg att gå är att ha en anmälningsskyldighet för läkare och tandläkare som i sin yrkesutövning kommer i kontakt med misstänkta arbetsskador. föreslog i sin slutrapport att man borde utreda denna möjlighet. Anmälningsskyldigheten skulle då gälla samtliga arbetsskador och inte som , endast mer ovanliga fall. För att utveckla mätningen av den självskattade arbetsmiljön finns metoder för att kontrollera för människors skiftande upplevelser av sin situation. En sådan metod går ut på att man använder så kallade vinjetter i en enkät.71 Utgångspunkten är att vi vet att två personer kan tolka en viss situation på olika sätt, dvs. Denna subjektivitet kan delvis variera med observerade karaktäristika (utbildningsnivå, kön, yrke, etc.), men också med skillnader i preferenser/normer eller andra karaktäristika som vi inte kan observera. Lösningen kan vara att i ett första steg i enkäten 70Intervju vid , huvudkontoret samt e-post . 71Teorin bakom vinjetter beskrivs i m.fl. (2001) samt King m.fl. (2004). En tillämpning som handlar om uppfattningar om vad som är ett funktionshinder finns i Kapteyn m. fl. (2007). R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A använda en vinjett för att ta reda på hur en person generellt uppfattar allvarlighetsgraden i en viss situation. Detta görs med hjälp av en vinjett som beskriver den en viss hälsonivå (t.ex. ett antal symptom) hos en hypotetisk person. Tanken är att respondenten ska bedöma den hypotetiska personens hälsa på samma sätt som sin egen hälsa. Detta gör det möjligt att ”justera” för subjektivitet, och därmed jämföra subjektiva mått eller mellan grupper. En enkät kan då se ut på följande sätt: har huvudvärk en gång som släpper efter det att han tagit en tablett. Han kan fortsätta med sina dagliga sysslor medan han har huvudvärk. Hur mycket smärta eller obehag upplever , enligt din mening? (Svarsalternativ: ingen; lindrig; genomsnittlig; stor; mycket stor) har nästan ständigt ont i sina knän, armbågar, handleder och fingrar. Det är värst under första halvan av dagen. Trots att mediciner lindrar smärtan är det besvärligt att röra sig samt att hålla och lyfta saker. Hur mycket värk eller smärta har upplevt? (Svarsalternativ: ingen; lindrig; genomsnittlig; stor; mycket stor) (frågan av intresse) Generellt sett , hur mycket smärta eller obehag har du upplevt? (Svarsalternativ: ingen; lindrig; genomsnittlig; stor; mycket stor) Frågorna i exemplet ovan handlar om smärta/obehag men bör gå att göra om till hypotetiska frågor som rör arbetsmiljö, utifrån ett mindre antal faktorer. Metoden lämnar utrymme för att ställa relativt få frågor och ändå mäta relevanta, sammanfattande mått. Denna mätmetod gör det även möjligt att jämföra utvecklingen och att jämföra grupper med varandra. En utökad uppföljning av exponeringen för hälsorisker såsom buller, luftföroreningar, vibrationer och repetitivt arbete är en väg att ytterligare kartlägga de risker som möter arbetstagare på arbetet. I rapporten arbetsmiljöövervakning från Ar- betsmiljöverket ges förslag till hur fler faktorer i arbetsmiljön kan följas upp genom att man mäter och för register över exponeringens förändring över tid.72 Det finns redan en skyldighet för arbetsgivare att genomföra exponeringsmätningar och i rapporten föreslås att befintliga system för inrapportering, utvärdering och sammanställning av dessa mätningar bör ses över för att kunna ge en snabb återkoppling vad gäller tidstrender. I rapporten föreslås även att befintliga register som upprättats i annat syfte i vissa fall kan användas för att följa upp arbetsmiljön. Exempel på sådana register är , ett nationellt kvalitetsregister över patienter utredda för misstänkt vibrationsskada och ett administrativt register över överbeläggningar. Hälsorelaterad arbetsmiljöövervakning (Rapport 2014:1). 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.8 Sammanfattande iakttagelser och bedömning Komplicerat att mäta självskattad arbetsmiljö används främst anmälningar av arbetsskador och enkätsvar om arbetsmiljö och arbetsorsakade besvär för att få indikatorer på hur svensk arbetsmiljö utvecklas. Enkätundersökningarna om arbetsmiljö ger endast en bild av hur arbetstagaren själv uppfattar sin arbetsmiljö och de besvär som uppkommer till följd av arbetet. Den självupplevda arbetsmiljön kan vara mycket svår att jämföra , branscher och grupper. En högutbildad, välbetald person som arbetar på en arbetsplats med mycket god arbetsmiljö kan uppfatta sin arbetsmiljö som dålig beroende på sina förväntningar (t.ex. ”min förra arbetsplats var ännu bättre”) eller kontext (t.ex. ”min bekant har ännu bättre arbetsmiljö”). På samma sätt kan en lågt betald person som jobbar med farliga maskiner i en osäker och farlig arbetsmiljö tycka att arbetsmiljön är bra, på grund av skillnad i t.ex. förväntningar och normer på arbetsplatsen. Dessa skillnader kan bara delvis kontrolleras för med hjälp av observerbara karaktäristika – en stor del beror på skillnader i preferenser eller helt enkelt faktorer som inte går att observera i data. Självrapportering är särskilt svårt att använda när man vill mäta riskfaktorer för sjukdomar som utvecklas efter en längre tids exponering för en hälsorisk, till exempel förekomsten av hälsofarliga kemiska ämnen.74 Det beror på att individen sällan själv kan avgöra om hon eller han utsätts för mycket eller lite av en viss substans eller annan hälsorisk. Arbetsmiljöundersökningen har ett stort bortfall och det finns en problematisk självselektion av svarande eftersom respondenten själv väljer om hon eller han vill svara på tilläggsfrågorna om arbetsmiljö. Det gör att resultaten av undersökningen är särskilt svåra att tolka. Arbetsskadestatistiken starkt kopplad till benägenheten att anmäla Statistiken över arbetsskador är starkt kopplad till arbetsgivares benägenhet att anmäla arbetsskador. Om en arbetsskada anmäls eller inte kan bland annat bero på om individen uppfattar att det finns en chans att få en ersättning för skadan, kunskapen om att arbetsskador ska anmälas och om individen bedömer att skadan har orsakats av arbetet eller inte. Dessa faktorer påverkas av samhällsutvecklingen. Statistiken bör utvecklas för att ge en bättre överblick över förhållandena i arbetsmiljön och utvecklingen över tid Vid framställning av den officiella statistiken ställs krav på att hänsyn tas till bland annat grad av överensstämmelse mellan skattningarna och de okända sanna 73För en generell diskussion om att mäta med hjälp av enkätdata, se King m.fl. (2004). Hälsorelaterad arbetsmiljöövervakning (Rapport 2014:1). R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A värdena samt jämförbarhet mellan olika områden och tidsperioder. Dessa kvalitetskriterier är svåra att uppnå inom arbetsmiljöstatistiken. På grund av de svårigheter som är förknippade med att mäta arbetsmiljöns utveckling krävs en stor försiktighet i tolkningen av statistiken. Avsaknaden av en heltäckande statistik på området leder till svårigheter att på ett strukturerat och tillförlitligt sätt identifiera och prioritera vilka arbetsmiljöproblem som utgör de största riskerna för arbetstagare på den svenska arbetsmarknaden. För att fördela de resurser som finns på arbetsmiljöområdet behöver prioriteringarna bygga på korrekt statistik över allvarlighetsgraden i problemen och hur många som är drabbade. bedömer därför att det behövs ytterligare åtgärder för att ge ett tydligare beslutsunderlag och information till myndigheter, arbetsgivare, arbetstagare och allmänhet om arbetsmiljöns utveckling, vilket även flera tidigare utredningar konstaterat.75 75Se SOU 2015:21,SOU 2013:25 samt 2014. Hälsorelaterad arbetsmiljöövervakning (Rapport 2014:1). 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5Anpassas föreskrifterna fortlöpande till förändringar i arbetsmiljön? har en omfattande föreskriftsrätt, vilket innebär att myndigheten är normerande för vad som ska gälla för arbetsmiljön på landets arbetsplatser. Att föreskrifterna är uppdaterade, tydliga och ändamålsenliga är en förutsättning för att arbetsmiljöinspektörerna ska kunna hänvisa till dem i sina krav på åtgärder. Det är också en förutsättning för att arbetsgivare och skyddsombud ska kunna arbeta utifrån dem. I det följande kapitlet görs en analys av om föreskrifter fortlöpande anpassas till förändringar i arbetsmiljön. Arbetsmiljölagen innehåller grundläggande bestämmelser om arbetsmiljöns beskaffenhet och anger översiktligt kraven när det gäller olika arbetsmiljöfaktorer.76 Lagen är en ramlag som kompletteras av bestämmelser i arbetsmiljöförordningen. Förordningen ger en omfattande rätt att utfärda föreskrifter.77 får dessutom meddela föreskrifter om att en sanktionsavgift ska tas ut om en överträdelse har skett av en föreskrift.78 I utredningen ”En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner” (SOU 2011:57) konstaterade utredaren att straffsanktion inte är det mest effektiva sättet att se till att regler om arbetsmiljön följs. I utredningen föreslogs därför att området där kan meddela föreskrifter om sanktionsavgifter skulle utökas och att det högsta belopp för sanktionsavgiften skulle höjas. utökades området för föreskrifter om sanktionsavgifter.79 infördes ytterligare några nya sanktionsavgifter i vissa av föreskrifter. 762 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160). 774 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160) och 18 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166). 788 kap. 5 § arbetsmiljölagen. Av 8 kap. 6 a § framgår att kan förelägga den som bedöms vara ansvarig att godkänna avgiften eller (avgiftsföreläggande). När föreläggandet har godkänts gäller det som domstols lagakraftvunna avgörande om att avgift ska tas ut. Av 8 kap. 7 § framgår att får, om ett avgiftsföreläggande inte har godkänts inom utsatt tid, ansöka hos förvaltningsrätt om att sanktionsavgift ska tas ut. 79Se 8 kap. 5 § arbetsmiljölagen (1977:1160). Överträdelser av föreskrifter som har meddelats med stöd av 4 kap. 1 – 8 §§ ska inte leda till straff. Överträdelser av sådana föreskrifter kan i stället följas av sanktionsavgift meddelad i föreskrift av med stöd av bemyndigande i 8 kap. 5 §. beslut i enskilda fall enligt arbetsmiljölagen eller enligt föreskrifter meddelade med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol (se 9 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160)). R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A har cirka 80 gällande föreskrifter, som mer i detalj reglerar utformningen av arbetsmiljön och täcker olika typer av risker såsom psykiska och fysiska belastningar, farliga ämnen eller maskiner. Föreskrifterna utarbetas i samråd med arbetsmarknadens parter och revideras löpande till följd av teknisk utveckling, språkkrav, intressenternas krav med mera.80 påbörjade Ar- betsmiljöverket en förstudie inför en kommande större översyn i syfte att förnya och förenkla regelverket och till 2018 är regelförnyelse ett av prioriterade områden. 81 Syftet med uppdraget är att förnya och förenkla regelverket och målet är att intressenter ska uppleva regelverket som modernt, tydligt, relevant och tillgängligt.82 Samtliga föreskrifter ska enligt Ar- betsmiljöverkets interna föreskriftsprocess omprövas minst . Föreskriftsarbetet på innebär fyra olika steg; omprövning, förstudie, förändring och implementering. Direktiv från EU kan göra att man startar tidigare än . Även signaler utifrån, från inspektörer, eller från kan leda till att en föreskrift omprövas tidigare. Varje gång myndigheten omprövar föreskrifterna avser den överväga om det ska ingå sanktionsavgifter i den nya versionen av föreskriften.83 publicerar förutom föreskrifter även allmänna råd samt vägledningar som ett stöd till dem som ska följa och använda föreskrifterna. Det finns även ett stort antal broschyrer med information om vilka krav som ställs i föreskrifterna. Det finns även sidor med branschspecifik information på myndighetens hemsida. fattades beslut om en ny föreskrift om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Föreskriften trädde i kraft och reglerar kunskapskrav, mål, arbetsbelastning, arbetstid och kränkande särbehandling. Bland de representanter från och arbetsmiljöforskare vi har intervjuat finns en blandad syn på betydelsen av den nya föreskriften. Flera menar att den inte innebär någon stor förändring eftersom det endast är ett förtydligande av föreskriften AFS 2001:01 – Systematiskt arbetsmiljöarbete. Andra menar däremot att föreskriften kommer att få betydelse genom att arbetsgivarens ansvar för den organisatoriska och sociala arbetsmiljön klargörs. 80Intervju vid , huvudkontoret . 81Regeringens skrivelse till , En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016 – 2020 (2015/16:80). 82Arbetsmiljöverkets årsredovisning 2015. 83Intervju vid , huvudkontoret . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5.2.1Arbetsmiljöinspektörernas användning av och uppfattningar om föreskrifterna Arbetsmiljölagen och föreskrifterna är viktiga delar av inspektörernas arbetsverktyg. I praktiken använder sig inspektörerna ofta av föreskriften om Systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1). Det syns också i fördelningen av krav i de inspektionsmeddelanden som inspektörerna skriver i samband med inspektion där det är dubbelt så vanligt att inspektören ställer krav på det systematiska arbetsmiljöarbetet som att inspektören ställer krav på medicinska och sociala frågor, yrkeshygien eller teknik.84 Om det inte finns en passande föreskrift som ringar in en arbetsmiljörisk kan inspektören ställa krav på att arbetsgivaren ska åtgärda risken enligt bestämmelserna i arbetsmiljölagen. har gjort en enkätundersökning riktad till samtliga arbetsmiljöinspektörer. Av undersökningen framgår att en klar majoritet av inspektörerna tycker att regelverket fungerar ganska eller mycket bra som ett redskap i tillsynen. Tabell 1 Inspektörernas syn på föreskrifterna Hur bedömer du att Arbetsmiljölagen och föreskrifterna fungerar för att kunna utföra tillsyn för dig som inspektör? Varken bra eller dåligt Källa: enkätundersökning till arbetsmiljöinspektörer.85 Inspektörerna upplever också att föreskrifterna fungerar relativt bra för företag. För små företag upplever av inspektörerna att föreskrifterna fungerar bra eller mycket bra. För stora företag är motsvarande siffra . Flera inspektörer menar däremot i fritextsvar i enkätundersökningen att kännedomen om lagstiftningen är låg bland arbetsgivare, särskilt bland små arbetsgivare. En inspektör skriver att ”Arbetsgivares kunskaper om lagstiftning är avgörande, det 84Arbetsmiljöverkets inspektionsstatistik 2008 – 2014 och myndighetens årsredovisningar , 2013, 2014 och 2015. 85Enkätundersökningen utgör en elektroniska bilaga till rapporten och kan exempelvis laddas ned från . R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A är ofta kunskaperna brister och då fungerar lagstiftningen dåligt.” en annan inspektör skriver att ”Kunskaperna om våra föreskrifter är inte särskilt stor ute bland företagen är min uppfattning.” Informationen till inspektörerna vid nya eller förändrade föreskrifter behöver utvecklas enligt många inspektörer. tycker att de får bra eller ganska bra information vid införandet av nya föreskrifter mot som tycker att de får mycket dålig eller ganska dålig information. Inspektörerna anser vidare att informationen vid förändring av föreskrifter generellt fungerar relativt dåligt. Närmare hälften anser att de får ganska dålig eller mycket dålig information vid förändringar i befintliga föreskrifter. Att ha en bred kunskap om föreskrifterna har blivit allt viktigare då har ändrat inriktning till att fler inspektörer ska klara av att inspektera inom många olika branscher. Föreskrifterna har även blivit mindre detaljerade och mer inriktade mot att beskriva funktioner. fanns föreskrifter riktade till specifika branscher men merparten av dessa är ersatta med föreskrifter som riktar sig till en bredare krets av arbetsplatser. Exempel på föreskrifter är Användning av truckar (2014:20) samt Gravida och ammande arbetstagare (AFS 2007:5). Att föreskrifterna har blivit mer generella och funktionsinriktade ställer ökade krav på att det finns en samsyn på angående hur regelverket ska tolkas. I enkäten ställde vi en fråga om hur inspektörerna tycker att myndighetens arbete för att skapa en enhetlig bedömning vid inspektioner fungerar.