prop · H403158 · 2017-03-21 00:00:00 — Personuppgifter som behandlas enligt 11 och 12 §§ utlänningsdatalagen får enligt 13 § samma lag även behandlas när det är nödvändigt för att tillhandahålla information till en annan myndighet, om uppgifterna lämnas med stöd av lag eller förordning. Regeringen har i föregående avsnitt gjort bedömningen att det på förordningsnivå bör regleras att bör ha sådan uppgiftsskyldighet för vissa uppgifter gentemot CSN. Regeringen anser dock inte att det finns skäl att för CSN möjliggöra sådan direktåtkomst till uppgifterna från och Arbetsförmedlingen som CSN har föreslagit. Det finns tekniska lösningar där uppgiftslämnandet sker genom att de utlämnande myndigheterna snabbt reagerar på en begäran om utfående av vissa efterfrågade uppgifter. Regeringen anser att sådana lösningar är att föredra från integritetssyn- punkt i stället för att CSN ska ges möjlighet att på egen hand söka efter informationen direkt i och Arbetsförmedlingens databaser. Personuppgifter som lämnas från dessa myndigheter till CSN får behandlas i CSN:s studiestödsverksamhet enligt bestämmelserna i studiestödsdatalagen. Regeringen har i föregående avsnitt även gjort bedömningen att bör ha uppgiftsskyldighet gentemot CSN för vissa uppgifter som behövs för att CSN ska kunna handlägga ärenden om studiestartsstöd. Att får behandla personuppgifter för detta ändamål följer av 114 kap. 8 § 1 socialförsäkringsbalken. Av 11 § i samma kapitel följer att även att känsliga personuppgifter får behandlas för något av de ändamål som anges i bl.a. 8 § om det är nödvändigt med hänsyn till ändamålet. I 21 § i samma kapitel anges vidare att CSN får ha direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen i den utsträckning det behövs för att inhämta underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd åt enskilda. CSN kommer också att få del av vissa personuppgifter från . Enligt 2 kap. 8 § lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet får en myndighet ha direktåtkomst till uppgift om person- eller samordningsnummer, namn, adress, folkbokföringsfastighet, lägenhetsnummer, distrikt och folkbokföringsort samt avregistrering från folkbokföringen. För läroanstalterna föranleder förslaget om ett nytt studiestartsstöd inte något nytt när det gäller deras behandling av personuppgifter. De uppgifter som läroanstalterna föreslås vara skyldiga att lämna till CSN i ärenden om studiestartsstöd är sådana som behövs bl.a. för att säkerställa att en sökande bedriver studier och att rätt stöd lämnas. Det kan t.ex. handla om uppgifter om utbildning, studietid och studieresultat. Sådana uppgifter lämnas i ärenden om studiemedel. Det bör enligt regeringens bedömning som regel inte förekomma några känsliga personuppgifter bland dessa uppgifter och uppgifterna kan således behandlas med stöd av 10 § PUL. Där anges bl.a. att personuppgifter får behandlas om behandlingen är nödvändig bl.a. för att en arbetsuppgift av allmänt intresse ska kunna utföras eller för att den personuppgiftsansvarige eller en tredje man till vilken personuppgifter lämnas ut ska kunna utföra en arbetsuppgift i samband med myndighetsutövning. CSN bör kunna behandla vissa personuppgifter också för att lämna ut dem till kommunen Som framgått tidigare är skälen för kommunernas delaktighet i arbetet med studiestartsstödet och beslutsfattande i fråga om vissa av målgruppskriterierna, att kommunerna har till uppgift att verka för att vuxna deltar i utbildning och erbjuda studie- och yrkesvägledning och vägledning om studieekonomiska förutsättningar. Studiestartsstödet underlättar detta arbete. För att satsningen ska lyckas är det avgörande att kommunen kan ge god och tydlig vägledning och information vad gäller studieplanering, studieplats och studieekonomi, något som också framförs av CSN. Den som rekryteras till studier ska inte behöva leva i någon längre ovisshet kring studieekonomin, med risk för avhopp. Av effektivitetsskäl, bör därför kommunala handläggare kunna få uppgifter om tidigare studiestöd elektroniskt från CSN. Sådana uppgifter omfattas inte av sekretess (se vidare avsnittet 9.6). Av 4 § andra stycket studiestödsdatalagen framgår att personuppgifter som behandlas för bl.a. handläggning av ärenden i CSN:s verksamhet även får behandlas i den utsträckning skyldighet för CSN att lämna uppgifter följer av lag eller förordning. Enligt 6 kap. 5 § OSL är en myndighet skyldig att på begäran av en annan myndighet lämna en uppgift som den förfogar över, om inte uppgiften är sekretessbelagd eller det skulle hindra arbetets behöriga gång. aktuella uppgifter får således på begäran av en kommun behandlas av CSN för att lämnas ut till kommunen (jfr prop. 2008/09:96 s. 80). I promemorian föreslogs också att uppgifter från om tillstånd att vistas i skulle lämnas från CSN till kommunen. Som Datainspektionen påpekar kan dock det rättsliga stödet för promemorians förslag i denna del ifrågasättas. Även CSN har haft synpunkter i detta avseende. Uppgiften om tillstånd att vistas i är enligt regeringens mening inte en uppgift som är direkt väsentlig för kommunens prövning. Vidare får CSN inte inhämta uppgifter från andra myndigheter enbart för att vidarebefordra dem till en kommun. Det blir således inte aktuellt för att lämna uppgift om tillstånd att vistas i till CSN förrän en ansökan om studiestartsstöd inkommit till CSN och det finns ett ärende om studiestartsstöd att handlägga där. Enligt motsvarande resonemang kommer CSN inte heller att kunna hämta in personuppgifter från enbart för att vidarebefordra dem till kommunen. Om uppgifterna har förekommit i ett ärende om studiestöd hos CSN kan däremot CSN vidarebefordra dem till kommunen med stöd av 4 § studiestödsdatalagen. I de fall uppgifterna inte kan vidarebefordras har dock kommunen själv direktåtkomst till uppgifterna enligt 2 kap. 8 § lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Regeringen avser att i arbetet med kompletterande bestämmelser på förordningsnivå tydliggöra vilka personuppgifter som CSN får lämna ut elektroniskt till en kommun. Regeringen anser dock inte att kommunerna, som SKL och CSN efterfrågar, bör ges direktåtkomst till uppgifterna hos CSN. Som nämnts tidigare finns det tekniska lösningar där uppgiftslämnandet sker genom att de utlämnande myndigheterna snabbt reagerar på en begäran om utfående av vissa efterfrågade uppgifter. Regeringen anser att sådana lösningar är att föredra från integritetssynpunkt i stället för att kommunerna ska ges möjlighet att på egen hand söka efter informationen direkt i CSN:s databaser. Personuppgifter i ärenden om studiestartsstöd hos kommunen behandlas med stöd av PUL För sådana personuppgifter som kommunen kommer att behandla i sin rekryterande verksamhet enligt lagen om studiestartsstöd blir PUL tillämplig. I PUL finns det bestämmelser om grundläggande krav för behandling av personuppgifter (9 §). Där anges bl.a. att personuppgifter ska samlas in bara för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål, att personuppgifter inte ska behandlas för något ändamål som är oförenligt med det för vilken uppgifterna samlades in, att de personuppgifter som behandlas ska vara adekvata och relevanta i förhållande till ända- målen med behandlingen och att inte fler uppgifter behandlas än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen. Av lagen framgår också när behandling av personuppgifter är tillåten (10 §). Av särskilt intresse är 10 § första stycket PUL, där det anges att personuppgifter får behandlas om behandlingen är nödvändig bl.a. för att en arbetsuppgift av allmänt intresse ska kunna utföras eller den personuppgiftsansvarige eller en tredje man till vilken personuppgifter lämnas ut ska kunna utföra en arbetsuppgift i samband med myndighetsutövning. I PUL finns också ett generellt förbud mot behandling av känsliga personuppgifter (13 §). Med känsliga personuppgifter avses personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, eller medlemskap i fackförening. Det är också förbjudet att behandla sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Behandling av känsliga personuppgifter är dock tillåten enligt de undantag som anges i PUL (13–19 §§ PUL). Känsliga personuppgifter får också behandlas av en myndighet i löpande text om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det (20 § PUL och 8 § personuppgiftsförordningen (1998:1191, PUF). Känsliga personuppgifter bör som regel inte förekomma hos kommunen i ett ärende om studiestartsstöd. Om det ändå förekommer sådana, t.ex. i ansökan, finns det rättsligt stöd för kommunens behandling av känsliga personuppgifter i 8 § PUF. Kommunens uppgifter att rekrytera personer till studier, pröva om den sökande har sådan utbildningsbakgrund och sådant utbildningsbehov som behövs för att kunna omfattas av stödet och därutöver kunna ge de som bedöms tillhöra målgruppen god studievägledning och studieekonomisk vägledning är angelägen. Eftersom de aktuella uppgifterna är väsentliga för att kommunen ska kunna rekrytera personer med kort tidigare utbildning och stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå till studier bedömer regeringen att intresset av att kommunen får behandla dessa uppgifter överväger det integritetsintrång som behandlingen trots allt ändå skulle kunna innebära för enskilda. Hur kommer behandlingen av personuppgifter att påverkas när dataskyddsdirektivet ersätts av dataskyddsförordningen? I syfte att ytterligare harmoniera och effektivisera skyddet för personuppgifter inom EU antog och rådet en ny förordning, och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Förordningen, nedan kallad dataskyddsförordningen, kommer att ersätta dataskyddsdirektivet och ska tillämpas . Förordningen medför också att bl.a. PUL och PUF kommer att upphävas. Datainspektionen har bl.a. framfört att oavsett om behandling av personuppgifter utförs med stöd av en särskild registerförfattning eller personuppgiftslagen måste dataskyddsförordningen beaktas och analyseras som helhet. Myndigheten efterfrågar därför en analys av vilken behandling som är tillåten med direkt tillämpning av dataskyddsförordningen. En särskild utredare har fått regeringens uppdrag att föreslå sådana Prop. 2016/17:158 anpassningar och kompletterande författningsbestämmelser på generell nivå som dataskyddsförordningen ger anledning till. Syftet är att säkerställa att det finns en ändamålsenlig och välbalanserad kompletterande nationell reglering om personuppgiftsbehandling på plats när förordningen börjar tillämpas (dir. 2016:15). Utredningen, som tagit sig namnet , ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå kompletterande regleringar för behandling av personuppgifter inom utbildningsområdet, med undantag för forskningsverksamhet. Syftet är att regleringen ska möjliggöra en ändamålsenlig behandling av personuppgifter inom utbildningsområdet som den skyddar den enskildes fri- och rättigheter (dir. 2016:63). I uppdraget ingår bl.a. att se över vilka anpassningar av studiestödsdatalagen och studiestödsdataförordningen som behövs med anledning av dataskyddsförordningen, den generella reglering som kommer att föreslå och de övriga förslag utredaren kan komma att lämna samt att lämna de författningsförslag som behövs. Utredningen, som har tagit sig namnet , ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen avser att följa utvecklingen på dataskyddsområdet noga. Om några justeringar blir nödvändiga i fråga om personuppgiftsbehandlingen i ärenden om studiestartsstöd kommer regeringen att återkomma till denna fråga. 9.6Den befintliga sekretessregleringen är tillräcklig Regeringens bedömning: Den befintliga regleringen i offentlighets- och sekretesslagen är tillräcklig i ärenden om studiestartsstöd. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot bedömningen. Detta gäller bl.a. (), Kammarrätten i , Arbetsförmedlingen, och . Skälen för regeringens bedömning Kommer sekretess att gälla i ärenden om studiestartsstöd hos CSN? Offentlighetsprincipen innebär att allmänheten och massmedierna ska ha insyn i statens och kommunernas verksamhet. Denna princip kommer till uttryck i grundlag, bl.a. genom reglerna i 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF) om envars rätt att ta del av allmänna handlingar. Enligt 2 kap. 2 § TF får rätten att ta del av allmänna handlingar begränsas endast om det är påkallat med hänsyn till vissa angivna intressen, t.ex. skyddet för enskilds personliga och ekonomiska förhållanden. ska enligt 2 kap. 2 § andra stycket TF anges noga i en bestämmelse i en särskild lag eller, om det i visst fall är lämpligare, i en annan lag vartill den särskilda lagen hänvisar. Den särskilda lagen är OSL. I ärende om studiestöd och i ärende hos CSN om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar gäller enligt 28 kap. 9 § OSL sekretess för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. I andra ärenden än sådana om studiestöd under sjukdom gäller sekretessen inte beslut i ärendet. För uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Då ärenden om studiestartsstöd föreslås vara en ny form av studiestöd gör regeringen bedömningen att uppgifter i sådana ärenden kommer att omfattas av samma sekretessbestämmelser som gäller i andra ärenden om studiestöd. I ärenden om studiestartsstöd kan det förekomma uppgifter av känslig natur om såväl en enskilds personliga som ekonomiska förhållanden. Det kan t.ex. handla om uppgifter om den enskildes hälsa när det gäller studiestartsstöd under sjukdom. Bestämmelserna i 28 kap. 9 § OSL om sekretess för uppgifter i ärenden om studiestöd är utformade på så sätt att det råder en presumtion för offentlighet. I förarbetena till denna bestämmelse anges att i ärenden om studiestöd kan det förekomma uppgifter om enskilds både personliga och ekonomiska förhållanden av känslig natur, t.ex. om sjukdom eller annan liknande orsak till studieavbrott eller till nedsättning av förmåga att återbetala studiemedel. Det har inte bedömts komma ifråga att skilja mellan ärenden som rör återbetalningspliktiga studiemedel och övriga studiestödsärenden. Sekretess ska dock gälla endast om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Ett sådant rekvisit leder till att det stora flertalet uppgifter, som föreligger i studiestödsärenden och som avser ekonomiska förhållanden, får lämnas ut (prop. 1979/80:2 Del A s. 267). Som framgått ovan gäller vidare sekretess inte för sådana beslut i ärenden som inte avser studiestöd under sjukdom. Det behöver införas sekretessbrytande bestämmelser för att uppgifter ska kunna lämnas från andra myndigheter till CSN Hos gäller sekretess bl.a. för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring (28 kap. 1 § OSL). Enligt en s.k. minimiskyddsbestämmelse i 21 kap. OSL, dvs. en sekretessbestämmelse som är tillämplig inom hela offentliga sektorn, gäller vidare sekretess för uppgift som rör en utlänning, om det kan antas att ett röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller lider annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och en utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar (21 kap. 5 § OSL). Utöver vad som följer av sistnämnda paragraf gäller enligt 37 kap. 1 § OSL sekretess i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Beträffande beslut i sådana Prop. 2016/17:158 ärenden gäller sekretessen endast för uppgifter i skälen. kan lämna uppgifter till CSN om exempelvis sjukdom och kan lämna t.ex. känsliga uppgifter som kan finnas i klassificeringssystem om klassning av tillstånd eller annat bevis om rätt att vistas i till CSN om ett utlämnande bedöms förenligt med skaderekvisitet eller om det finns sekretessbrytande bestämmelser. Enligt 10 kap. 28 § OSL hindrar inte sekretess att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Som nämns i avsnitt 9.4 avser regeringen att i förordning reglera att nämnda myndigheter ska ha en skyldighet att till CSN lämna sådana uppgifter som behövs för CSN:s handläggning av ärenden om studiestartsstöd. När det gäller uppgifter som CSN för sin prövning behöver få från Arbetsförmedlingen om huruvida en person som har ansökt om studiestartsstöd är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen gör regeringen följande bedömning. I ärende om bl.a. arbetsförmedling gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende (28 kap. 11 § OSL). Enligt sekretessbestämmelsen gäller ett omvänt skaderekvisit, dvs. det finns en presumtion för sekretess, och redan den uppgiften att en person är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen har i praxis ansetts omfattas av sekretess (RÅ 1994 not 295 och JO 2001/2002 s. 466 ff.). Även bör dock kunna lämna CSN de uppgifter som CSN behöver för sin handläggning med stöd av den sekretessbrytande bestämmelsen i 10 kap. 28 § OSL, där det anges att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas vidare till en annan myndighet, om uppgiftsskyldigheten följer av lag eller förordning. Som nämnts tidigare avser regeringen att i förordning reglera en sådan uppgiftsskyldighet. Är sekretesskyddet hos CSN tillräckligt för uppgifter som myndigheten får från andra myndigheter? En av flera grundläggande principer i sekretessregleringen är att sekretess som huvudregel inte följer med en uppgift när den lämnas till en annan myndighet. Huvudregeln är således att om en myndighet får en sekretessreglerad uppgift från en annan myndighet, gäller sekretess för uppgiften hos den mottagande myndigheten endast om sekretess följer av en s.k. primär sekretessbestämmelse som är direkt tillämplig hos den mottagande myndigheten eller av en bestämmelse om överföring av sekretess. Motsvarande gäller om en myndighet har elektronisk tillgång till en sekretessreglerad uppgift hos en annan myndighet (7 kap. 2 § OSL). Bakgrunden till detta är att behovet av och styrkan i en sekretess inte kan bestämmas enbart med hänsyn till sekretessintresset. Detta måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndigheternas verksamhet. Denna avvägning kan mycket väl utfalla på annat sätt utanför det område där en sekretessregel gäller än innanför området. Offentlighetsintresset kan således kräva att de uppgifter som behandlas som hemliga hos en myndighet är offentliga hos en annan myndighet 2016/17:158 som har inhämtat dem hos den förstnämnda (prop. 1979/80: 2 Del A s. 75 f.). När det gäller studiestartsstöd innebär detta, på samma sätt som redan gäller för andra ärenden om studiestöd, att uppgifter som omfattas av sekretess hos andra myndigheter och som lämnas till CSN för att behandlas i ett ärende om studiestartstöd kommer att omfattas av sekretess hos CSN, om skaderekvisitet i 28 kap. 9 § OSL är uppfyllt. Vid bedömningen av om uppgifter som omfattas av sekretess hos Arbetsförmedlingen också omfattas av sekretess i ett ärende om studiestartsstöd anser regeringen att det bör beaktas att det är en grundläggande förutsättning för att få ett sådant stöd att personen i fråga har varit anmäld som arbetssökande . Därtill kan vissa ytterligare uppgifter tillkomma i enlighet med de villkor som kan regleras på förordningsnivå. Sådana uppgifter måste således finnas redan i den enskildes ansökan och kommer också att vara offentliga i CSN:s beslut. Därutöver tillkommer att det skaderekvisit som gäller hos CSN innebär att det gäller en presumtion för offentlighet. Mot denna bakgrund görs bedömningen att sådana uppgifter inte är av den arten att de kommer att omfattas av sekretess hos CSN. Regeringen bedömer att detta är ett rimligt resultat vid en avvägning mellan intresset av sekretess och insyn i ärenden om studiestartsstöd och att det därför inte finnas någon anledning att göra någon ändring i 28 kap. 9 § OSL. Regeringen gör bedömningen att ett rakt skaderekvisit också är tillräckligt för sådana uppgifter som CSN kommer att få från och . Uppgifter i ärenden om studiestartsstöd hos kommunen har redogjorts för att en kommun behöver vissa uppgifter från CSN för sitt rekryterande arbete och för sin vägledning till enskilda som kan komma i fråga för stödet. När det gäller de uppgifter som en kommun föreslås få ta del av från CSN gör regeringen bedömningen att dessa uppgifter normalt inte omfattas av sekretess. Den sekretess som i undantagsfall skulle kunna bli aktuell är, som tidigare också nämnts i avsnitt 9.4, den som regleras i 21 kap. 3 § OSL och 21 kap. 5 § OSL och som är tillämplig i hela den offentliga sektorn, dvs. också hos kommuner. Någon ytterligare reglering bedöms därför inte vara nödvändig. 10Överklagande av kommunens och CSN:s beslut och uppgiftskyldighet till Regeringens förslag: En upplysningsbestämmelse om att en kommuns beslut att avslå en ansökan om studiestartsstöd kan överklagas enligt bestämmelserna om laglighetsprövning i 10 kap. kommunallagen, ska finnas i den föreslagna lagen om studiestartsstöd. CSN:s beslut om studiestartsstöd ska kunna överklagas till Över- Detsamma ska gälla för beslut om återkrav av studiestartsstöd. ÖKS beslut med anledning av ett överklagande dit ska inte få överklagas. I lagen om studiestartsstöd ska det finnas en upplysning om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om att andra myndigheter ska vara skyldiga att lämna ÖKS de uppgifter som har betydelse för tillämpningen av lagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Regeringen får meddela föreskrifter om en lärosanstalts skyldighet att till ÖKS lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av lagen om studiestartsstöd och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget. Endast ett fåtal remissinstanser kommenterar förslaget. har inget att erinra. () vill dock betona att överprövningen kompliceras om kommunernas och CSN:s beslut ska fattas med stöd i kommunala riktlinjer och kommunalt fastställda tidsgränser. Skälen för regeringens förslag Kommunens beslut ska kunna överklagas genom laglighetsprövning Studiestartsstödet är tänkt att kunna användas av kommunerna i deras rekryterande verksamhet och lämnas till personer som ingår i målgruppen för stödet. Som nämnts tidigare är studiestartstödet, till skillnad från studiestöd som lämnas enligt studiestödslagen, inte är något generellt, rättighetsstyrt stöd. Detta eftersom studiestartsstöd endast föreslås kunna beviljas i mån av tillgängliga medel. Kommunen föreslås få sköta vissa delar av prövningen av vem som tillhör målgruppen för stödet. Med hänsyn till hur rekryteringsarbetet är tänkt att fungera (se avsnitt 9.1) får det i normalfallet förutsättas att kommunen kommer att besluta att den person som rekryterats till studier också uppfyller de målgruppskriterier som kommunen har att pröva.