prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 4 anvisas under anslaget 1:6 Vårdbidrag för funk- tionshindrade barn . beräknas anslaget till 4 respektive 4 . 3.8.71:7 Pensionsrätt för barnår Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2018 avser 7 366 900 tkr beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbelopp som uppgick till -19 205 tkr. Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår enligt lagen (1998:676) om statlig ålders- pensionsavgift. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 fick knappt 375 000 föräldrar pensionsrätt för barnår. För föräldrar till barn i åldern 0–fastställs det pensionsgrundande belopp som är det förmånligaste av tre olika beräkningsalternativ. Den statliga ålders- pensionsavgiften består av två delar: preliminär avgift som baseras på den beräknade pensions- rätten för barnår och ett regleringsbelopp som täcker avvikelsen mellan det preliminära belopp som tagits ut och faktisk avgift. Regleringen äger rum efter det att det preliminära beloppet tas ut. Under uppgick utgifterna för pensionsrätt för barnår till , en ökning jämfört med . Ökningen beror bl.a. på löneökningar och att antal födda barn har ökat. Utgifterna för anslaget styrs av inkomstbasbeloppets utveck- ling, timlöneutvecklingen och ränteutvecklingen. Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Pensionsrätt för barnår Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 7 anvisas under anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår . beräknas anslaget till 7 respektive 8 . Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bostadsbi- drag till barnfamiljer samt till unga som fyllt men inte enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Bostadsbidraget för barnfamiljer består av ett bidrag till bostadskostnader, ett särskilt bidrag för hemmavarande barn och ett umgängesbidrag. Det särskilda bidraget för hemmavarande barn varierar med antalet barn. är bidraget för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. Bostadsbidra- gets storlek bestäms av hushållets sammansätt- ning, bostadskostnaden, bostadens storlek och den bidragsgrundande inkomsten. Det särskilda bidraget är ett konsumtionsstöd för barnfamiljer med låg ekonomisk standard. Anslagsbelastningen blev , vilket var lägre än anslagsbeloppet. beräknas anslagsbelastningen bli vilket är lägre än anslagsbeloppet. Utgifterna för bostadsbidraget styrs i huvud- sak av utvecklingen på arbetsmarknaden och sysselsättningen. Det innebär att det framför allt är konjunkturutvecklingen som med viss efter- släpning påverkar kostnaderna. Även demo- grafiska förändringar påverkar kostnadsbilden, t.ex. ökat antal födda barn och ökat antal barn- familjer som får uppehållstillstånd i . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2 Antalet hushåll med bostadsbidrag minskar De hushåll som får bostadsbidrag är främst Regeringen lämnar förslag om förstärkningar av barnfamiljer, särskilt ensamstående med barn. bostadsbidraget som lämnas till barnfamiljer var av hushållen som genom att införa ett nytt särskilt bidrag för barn mottog bostadsbidrag barnhushåll. som bor växelvis, höjt umgängesbidrag till hållen med bostadsbidrag var ensam- föräldrar med boende barn samt höjda stående föräldrar med barn. Det finns en underliggande trend med ett Det nya bidraget för barn som bor växelvis är minskat antal barnhushåll med bostadsbidrag tänkt att vara inkomstprövat och beroende av som det genomsnittliga bostadsbidrag- antal barn i hushållet. Detta förklaras delvis av att Förslaget innebär att utgifterna för anslaget de hushåll som finns kvar i systemet är de med beräknas öka med , lägst inkomst i förhållande till sin försörjnings- mottog i genomsnitt ca 179 000 hushåll bostadsbidrag vilket innebar en minsk- ning av antalet hushåll från Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för Bostadsbidrag lämnades till ca hushåll och ca 33 000 ungdomshushåll. ningen av antal hushåll med bostadsbidrag för- väntas fortsätta även . Under perio- den –2020 förväntas antalet barnhushåll minska som utgifterna ökar årligt på grund av att kostnaden per bidrag förväntas öka. Medelbeloppet för bostadsbidrag var för barnhushåll och för unga hushåll. Många får betala tillbaka bostadsbidrag Bostadsbidraget är preliminärt vid utbetalningen och baseras på uppskattade årsinkomster. Slut- ligt bostadsbidrag bestäms i efterhand på grund- val av beslut om slutlig skatt för varje kalenderår. Den som hade lägre inkomster än vad som preliminärt uppskattades får en tilläggsutbetal- ning med ränta. Den som hade högre inkomster än vad som preliminärt uppskattades får betala tillbaka det belopp som har betalats ut för mycket plus en avgift. Resultatet för inkomstavstämningen 2017, som avser , visar att en majoritet av hushållen, , har fått preliminärt bostadsbidrag med korrekt belopp, varför återbetalning eller tilläggsutbetalning inte är aktuell i dessa fall. Vidare visar avstämningen mellan preliminärt och slutligt bostadsbidrag att av hushållen under bidragsåret har fått ett för högt bidrag och tillsammans ska ca 89 000 hushåll återbetala ca . Av hushållen har fått ett för lågt bidrag utbetalt under bidragsåret och ska tillsammans få ytterligare . Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 4 anvisas under anslaget 1:8 Bostadsbidrag . beräknas anslaget till 4 respektive 4 . Ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget ................................................ Ålderspensionssystemet – nu och ........................................... Administrations- och förvaltningskostnader............................ Arbetets betydelse för pensionernas storlek............................. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T Utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan om statens budget Utgifter inom premiepensionssystemet...................................................... Kompensationsgrader för olika inkomstgrupper...................................... Inkomstgapet för kvinnor och män , 2015.......................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T Inkomstindex och balansindex 2009–2018 (prognos 2018).................... Följsamhetsindexering och inflationsutveckling omvandlat till index, Genomsnittlig årlig värdeutveckling av premiepensionen jämfört med om premiepension i stället hade avsatts till inkomstpensionen, t.o.m. Utvecklingen av administrations- och förvaltningskostnaderna för Fördelning av kostnader för inkomst- och premiepensionssystemet Pensionärers reala ekonomiska standard (median) i förhållande till gruppen 0–, 2002–2017 (prognos ).................................... Genomsnittliga belopp för kvinnor och män Utvecklingen av gapet i disponibel inkomst för kvinnor och män äldre Kompensationsgrad vid olika årsinkomst för ett typfall född , inklusive respektive exklusive tjänstepension i form av ITP1................. Genomsnittlig ålder vid utträdet från arbetslivet för kvinnor och män som fanns i arbetskraften................................................. Inträdesålder i arbetslivet för kvinnor och män ....................................... Arbetslivets längd för kvinnor och män ................................................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T 1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Redovisningen av den allmänna pensionen är uppdelad på två avsnitt. Under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom redovisas grundskyddet. I detta avsnitt redovisas ålders- pensionssystemet vid sidan av statens budget; den inkomstgrundade ålderspensionen som omfattar inkomstpensionssystemet och premie- pensionssystemet. Båda systemen är avgifts- bestämda. Avgiften är av den pensionsgrundande inkomsten och ger mot- svarande pensionsrätt. Inkomst- och premiepensionssystemen är finansiellt skilda från statens budget och hanterar sina egna inkomster och utgifter. Det innebär att administrationskostnaderna för systemen hos , och finansieras inom respektive system. Tabell 1.1 Utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan om statens budget vid sidan av statens budget Tabell 1.2 Utgifter inom premiepensionssystemet P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T 1.2Ålderspensionssystemet – nu och Pensionssystemet bygger på en överenskom- melse mellan sex av partier. Med en så stor och blocköverskridande majoritet finns mycket goda förutsättningar för att systemet ska kunna bestå politiskt oavsett för- ändrade majoritetsförhållanden i . Politisk långsiktighet och stabilitet är viktiga egenskaper för ett system med så långsiktiga åtaganden som gäller i fråga om ett pensions- system. Att upprätthålla överenskommelsen har därför mycket hög prioritet för regeringen. För att dagens unga ska kunna lita på att det kommer att kunna betalas ut rimliga, förutsebara och tillräckliga pensioner även behöver pensionssystemet också vara finansiellt hållbart och utgå från långsiktiga spelregler. För att klara det behöver regelsystemet vara stabilt och juste- ras varsamt. För att det ska vara möjligt krävs i sin tur att pensionssystemet håller finansiellt även vid oväntade och stora förändringar i om- världen. Trots en finansiellt turbulent period fungerar systemet utan att större förändringar har behövt göras och utan att det har byggts upp någon skuld till framtida generationer. Tillsammans med den inbyggda finansiella stabiliteten ger det bra förutsättningar för att dagens unga ska kunna vara trygga med att reglerna är rimligt likvärdiga även . Regeringens tydliga fokus är att denna inriktning ska bestå. Ett stabilt system innebär dock inte att regler aldrig ska förändras. Även om pensionssystemet är byggt för att klara oväntade och kraftiga på- frestningar så behöver det återkommande granskas för att systemet ska fungera så effektivt som möjligt. Erfarenheter av hur systemet fungerar i praktiken behöver tas om hand och ibland behövs justeringar för att möta en föränd- rad verklighet. En sådan genomlysning pågår under ledning av Pensions- gruppen, som består av företrädare för de sex partierna som står bakom pensionsöverens- kommelsen. Gruppen har identifierat ett antal områden där det pågår utrednings- och analys- arbete i syfte att göra förändringar: Pensionsgruppen tog initiativ till en genomgripande analys av pensionerna ur ett jämställdhetsperspektiv (Jämställda pensioner, Ds 2016:19). Mot bakgrund av den analysen slöt Pensionsgruppen en överens- kommelse om en handlingsplan för Jämställda pensioner som man nu arbetar efter. De om- råden som ingår är: 2.Förenkling av ansökningsförfarandet av- seende överföring av premiepensionsrätt 3.Utredning av möjlighet för sambor att föra över premiepensionsrätt 4.Fortsatt analys av utträdet ur arbetslivet 5.Fortsatt analys av förslaget om pensionsrätt för studier och barnår 6.Ytterligare överväganden om möjligheten att dela pensionsrätt 7.En årlig redovisning av jämställda pensioner 8.Följa utvecklingen av faktorer utanför det allmänna pensionssystemet som påverkar jämställda pensioner. Reformering och förbättring av grundskyddet Grundskyddet har en starkt bidragande funktion i fråga om att minska pensionsgapet mellan kvinnor och män och mellan inrikes och utrikes födda. Pensionsgruppen har ställt sig bakom en grundläggande analys av grundskyddets kon- struktion och effektivitet i syfte att ta fram för- slag till förändringar som ger sammantaget bättre egenskaper för dem med låga pensioner, på kort och på lång sikt. En förutsättning är att intjänandeprincipen i den inkomstbaserade ålderspensionen, inklusive pensionssystemets drivkrafter till arbete ska värnas. I detta ligger att också att överväga balansen mellan grund- skyddsnivån och intjänandetakets nivå. Särskilt fokus ska ligga på åtgärdernas effekter på pensionsgapet mellan kvinnor och män. Upp- draget omfattar hela grundskyddet och ska över- vägas samlat med beaktande av både garanti- pension, bostadstillägg och äldreförsörjnings- stöd men det finns inga restriktioner om att den nuvarande strukturen måste upprätthållas. Ett färdigt förslag ska finnas . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T När medellivslängden ökar blir pensionerna lägre om inte arbetslivet förlängs, vilket är en naturlig följd av att det som har tjänats in under arbetslivet ska betalas ut under fler antal år. Arbetslivets längd och omfattning är dock mer än en pensionsfråga eftersom arbete också är grunden för samhällets välstånd. De huvud- sakliga syftena med ett längre arbetsliv är därför att både säkra rimliga pensionsnivåer och att säkerställa en tillräcklig sysselsättning för att upprätthålla välfärden även . Pensionsgruppen är därför överens om att åt- gärder som leder till ett längre arbetsliv behöver vidtas. Det handlar om höjda åldersgränser, men också om åtgärder som gör det möjligt att arbeta längre. Arbetet med att åstadkomma ett längre ar- betsliv måste ske i nära samarbete med arbets- marknadens parter. En dialog med parterna genomfördes därför , vilken resulte- rade i en avsiktsförklaring (S2016/01389/SF). Inriktningen i avsiktsförklaringen är att parterna kommer att verka för att åstadkomma lösningar som gör att avtalen knyter an till de förändringar som beslutas. En naturlig följd av ett längre arbetsliv är också att åldersgränsen i lagen (1982:80) om anställningsskydd (anställnings- skyddslagen) kan höjas från 67 till . I avsiktsförklaringen påtalar även parterna områden som de ser som väsentliga för att skapa ett mer hållbart och jämställt arbetsliv. De lyfter fram vikten av att de sociala trygghetssystemen justeras när åldersgränserna höjs och att man förbättrar möjligheten till omställning och karriärväxling under hela livet. Det bör bl.a. ske genom ett förbättrat arbetsmiljöarbete, ett bättre anpassat utbildningssystem och ett förändrat synsätt på äldre arbetskraft. Därutöver påtalar de även vikten av att arbeta för ett tidigare inträde på arbetsmarknaden. Premiepensionssystemet är en fonderad del av den allmänna pensionen. Premiepensions- systemets syfte är att sprida risk och att bidra till ökad avkastning i syfte att stärka framtida pensioner. Nackdelar till följd av höga avgifter, en svårhanterlig mängd fonder och missbruk hos vissa fondbolag och rådgivare förekommer dock. Detta har inverkat negativt på tilliten till pensionssystemet i allmänhet och premie- pensionssystemet i synnerhet. För att komma till rätta med identifierade problem har Pensionsgruppen enats om en handlingsplan i två steg. I ett första steg har på regeringens uppdrag tagit fram förslag på åt- gärder som påtagligt skärper kraven på fond- torget. En rapport med förslag lämnades av (Fi2016/04460-3). Pensionsgruppen har aviserat att de kommer att bereda förslagen vidare liksom förslag som syftar till ett mer hållbart fondtorg. Därtill har Pensionsgruppen enats om att vidta reformer med utgångspunkt i utredningsför- slagen som presenteras i betänkandet Fokus premiepension (SOU 2016:61). Det behöver därför också ske strukturella åtgärder i syfte att uppnå mer tillit till systemet och mer trygga pensioner. De omedelbara åtgärderna kommer att göra fondtorget mer tryggt och hållbart samt under- lätta för sparare att välja fonder och erhålla en långsiktigt hög avkastning med beaktande av risk. Det kommer emellertid finnas kvar pro- blem inom premiepensionssystemet relaterat till valsituationen för premiepensionssparare, över- skådligheten, tillsyn, frihet från missbruk, fort- satt höga avgifter, skyddet vid rådgivning, för- valtning och marknadsföring av fonder på fondtorget. I ett andra steg har därför Pensionsgruppen initierat en förstudie över möjliga strukturella förändringar för ett tryggare och mer effektivt premiepensionssystem. För- studien syftar till att analysera alternativa ut- formningar av premiepensionssystemet i syfte att uppnå mer tillit till systemet och trygga pensioner. Förstudien redovisades till Pensions- gruppen . Nuvarande placeringsregler för AP-fonderna utgår från förutsättningar som gällde . I flera avseenden har förändringar skett på och kring den finansiella marknaden som gör att placeringsreglerna inte är optimala sett ur perspektivet att fonderna ska kunna uppnå största möjliga avkastning till pensionssystemet. Pensionsgruppen har därför enats om ett antal P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T justeringar i placeringsreglerna. Ett förslag om detta remitteras nu (Ändrade regler för Första- Fjärde AP-fonderna, Fi2017:02972). Grundläggande och prioriterade egenskaper för pensionssystemet är politisk stabilitet, finansiell hållbarhet och tillräckliga pensioner. Den första egenskapen vilar tungt på pensionsöverens- kommelsen och Pensionsgruppens arbete. Pensionsgruppen har i uppdrag att vårda överenskommelsen och förvalta det regelsystem som de sex partierna gemensamt står bakom. Trots de senaste årens stora finansiella turbulens som tvingat många länder att reformera sina pensionssystem ligger pensionssystemet fast och den politiska enigheten om detta är stark. Någon närmare analys av den politiska stabiliteten görs därför inte här – fokus i resultatredovisningen är i stället på finansiell hållbarhet och tillräcklighet. För att studera den finansiella hållbarheten och visa hur systemen fungerar inleds resultat- redovisningen med beskrivningar av den in- komstgrundade ålderspensionens två delsystem – inkomstpensionssystemet och premie- pensionssystemet. För att visa pensionernas tillräcklighet och systemens betydelse för pensionärer följer en kort redovisning av de samlade kostnaderna för pensionssystemet samt en redovisning av pensionärernas inkomster och ekonomiska standard. Det allmänna pensionssystemet är en del av en större helhet och den ekonomiska standarden är beroende av mer än er- sättningar från det allmänna pensionssystemet. För de flesta pensionärer är tjänstepensionen den viktigaste inkomsten vid sidan av den allmänna pensionen, men även andra inkomster är av be- tydelse. För att redovisningen ska vara hel- täckande för pensionärernas samlade inkomster ingår därför förutom inkomstgrundad pension även garantipension, tjänstepension, privat pension, inkomst av arbete, kapitalinkomst, bidrag samt skatt i redovisningen. Frågan om arbetslivets längd är väsentlig både för pensionssystemets hållbarhet och för pensionernas tillräcklighet och det är därför viktigt att följa denna utveckling. I det av- slutande avsnittet behandlas därför utvecklingen av arbetslivets längd och den faktiska pensions- åldern. Av den totala pensionsavgiften på går till inkomstpensions- systemet1. Inkomstpensionssystemet är ett fördelnings- system, där de avgifter som betalas in av de för- värvsarbetande under ett visst år används för att betala pensionerna . De över- eller underskott som uppstår när avgifterna över- respektive understiger utbetalningarna lagras i en buffertfond. Buffertfonden utgörs av fem AP- fonder. Buffertfondens främsta syfte är att stabi- lisera pensionsutbetalningarna i förhållande till ekonomiska och demografiska variationer. Ett annat syfte är att bidra med kapitalavkastning till inkomstpensionssystemet. Balanseringen är garantin för systemets finansiella hållbarhet Inkomstpensionssystemet är finansiellt hållbart och klarar såväl ekonomiska som demografiska förändringar. Den finansiella hållbarheten har sin grund i att pensionsutbetalningarna har kopplats till livslängdsutvecklingen genom s.k. delningstal som speglar den genomsnittliga livslängden för varje årskull och att pensionernas indexering är kopplad till den ekonomiska tillväxten. Under vissa förhållanden räcker inte det för att garantera en långsiktig finansiell hållbarhet. För att garantera hållbarheten finns balanse- ringsmekanismen som ser till att tillgångarna långsiktigt kan finansiera pensionsutbetalningar- na och därmed inte skjuter eventuella underskott . Inkomstpensionssystemets finansiella håll- barhet mäts genom balanstalet, som är kvoten mellan systemets tillgångar och systemets 1 Här avses även tilläggspensionen. Personer födda har inte tjänat in vare sig inkomst- eller premiepension utan får i stället tilläggspension som baseras på pensionspoäng som motsvarar en del av den försäkrades pensionsgrundande inkomst. Personer födda –1953 får vissa andelar av såväl inkomst- och premiepension som tilläggspension. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 Å L D E R S P E N SI O N S S Y S T E M E T V I D S I D A N AV S T A T E N S B UD G E T Tillgångarna består av buffertfonden tillsammans med systemets förväntade framtida avgiftsinkomster. Pensionsskulden består av de summerade pensionsåtagandena till både för- värvsaktiva och pensionärer. Avgiftsnettot är negativt och beräknas vara det framöver Avgiftsnettot är i princip skillnaden mellan av- giftsinkomsterna och pensionsutbetalningarna. Utbetalningarna från systemet var större än inkomsterna första gången och beräknas vara det till. Att avgiftsnettot är negativt beror på att de stora årskullarna födda har gått i pension. Att avgiftsnettot av detta skäl är negativt och beräknas vara det framöver var förutsett och kalkylerat med redan när pensions- systemet infördes och påverkar inte systemets finansiella hållbarhet. I huvudsak hanteras detta genom uttag från buffertfonden, som bl.a. har syftet att vara just en buffert. Den finansiella ställningen förstärktes Pensionssystemets finansiella ställning presente- ras i pensionssystemets årsredovisning Rapport. Rapporten och redovisningen sammanställs av och är viktig för att visa pensionssystemets finansiella utveckling och förklara vad den beror på. Genom detta skapas förutsättningar för för- ståelse för systemets uppbyggnad och vad som påverkar den finansiella ställningen. Inkomstpensionssystemets finansiella ställ- ning förstärktes eftersom tillgångar- na ökade mer än skulderna. Balanstalet är beräknat till 1,0395 vilket innebär att till- gångarna var högre än skulden per . Systemet befinner sig i en balanseringsperiod… Inkomstpensionerna förräntas med förändringen av genomsnittsinkomsten i och den mäts genom ett särskilt inkomstindex. När balanstalet är över 1 och systemet inte befinner sig i en balanseringsperiod påverkas inte indexeringen av balanstalets storlek. När balanstalet faller under 1 inleds en balanseringsperiod, vilket innebär att balanstalet får en direkt på- verkan på pensionsomräkningarna. Pensionerna förräntas då med balansindex så länge som balanseringsperioden pågår.