prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I CPI 2016 rankades den svenska offentliga sektorn som världens fjärde minst korrupta, vilket var en försämring med en placering jämfört med . ger ut rapporten a Glance. Där följs den offentliga sektorn upp inom en rad områden, bl.a. allmän hetens förtroende för den nationella regeringen. ligger över snittet för , men förtroendet har sjunkit . Resultaten ska tolkas med viss försiktighet. Enskilda länder med förhållandevis dåliga resultat i CPI, alltså för korruption i den offentliga sektorn, kan ha ett högt förtroende för den nationella regeringen. Jämfört med ligger dock över snittet. För index på en sådan aggregerad nivå som GE och CPI är det mycket svårt att dra slutsatser utifrån små förändringar från till ett annat. Resultaten talar emellertid för att den svenska offentliga sektorn hör till världens bästa. finns det utrymme för förbättringar. Nedan följer en redogörelse för antalet myndigheter 1 januari 2016− . Antalet myndigheter har fortsatt att minska, men med en avtagande takt. fanns det enligt Statskontoret 343 myndigheter under regeringen, vilket var en minskning med 4 myndigheter . Stati stiken omfattar förvaltningsmyndigheter och domstolar som lyder under regeringen och som regeringen har utfärdat en specifik förordning med instruktion för, eller som styrs av en särskild lag. Statistiken omfattar inte myndig heter som har ett tidsbegränsat uppdrag, så som delegationer och kommittéer. De så kallade utlandsmyndigheterna ingår i statistiken i . Totalt har fyra myndigheter (, , Patentbesvärs- rätten och till kreditinstitut) avvecklats . Regeringen har inrättat Patent- och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 och Patent- och marknads överdomstolen. Dessa är dock inte egna myndigheter, utan utgör del av respektive . I diagram 2.1 redovisas utvecklingen av antalet myndigheter under regeringen 2000−2017. Diagram 2.1 Antalet myndigheter 2000–2017 Källa: Statskontoret. det gäller att utforma sin organisation och sina arbetsprocesser samt sin lönebildning och kompetensförsörjning. För att regeringen ska kunna följa utveck lingen av kompetensförsörjningen redovisar myndigheterna sin kompetensförsörjning till regeringen. sker denna redovisning i myndig heternas årsredovisning. Myndigheterna ska i sin kompetensför sörjning säkerställa att relevant kompetens finns för att fullgöra de uppgifter som de är ålagda och för att tillgodose sina behov på både kort och lång sikt. Myndigheterna ska i sin strategiska kompetensförsörjning systematiskt analysera vilken kompetens som behövs för att de ska klara sina nuvarande och framtida uppgifter. Nedan följer en redogörelse för organisations förändringar augusti 2016−juli 2017. Myndigheten Riksutställningar avvecklades och upphörde som myndighet . inordnades ett flertal av Riks utställningars tidigare uppgifter i Riksantikvarie ämbetet som också fick utökade uppgifter av seende museifrågor. Stiftelsen avskiljdes från myndigheten med . Verksamheten ingår nu i sin helhet i stiftelsen . 3 Personalstrukturen m.m. i staten Ansvaret för den statliga arbetsgivarpolitiken har till stor del delegerats till de statliga myndig heterna. Det innebär att myndigheterna, utifrån sina uppgifter, har en betydande frihet bl.a. när var 255 797 personer anställda i den statliga sektorn, vilket var en ökning med knappt 3 400 jämfört med . har antalet anställda ökat med ca 16 700. De statsanställda motsvarar av samtliga sysselsatta på den svenska arbetsmarknaden. Av diagram 3.1 framgår utvecklingen av antalet statsanställda 1995–2016, uppdelat på kvinnor och män. Diagram 3.1 Antalet statsanställda 1995–2016 var fler män än kvinnor anställda i staten, men är förhållandet det omvända. Uppföljningen av utvecklingen i staten redovisas enligt den internationella klassifikationen COFOG.1 Vissa justeringar har gjorts avseende några myndigheters COFOG-tillhörighet. Som framgår av tabell 3.1 finns flest anställda inom Utbildning och minst antal inom gruppen Fritidsverksamhet, kultur och religion. Den största ökningen skedde i gruppen Socialt skydd m.m. Den största ökningen bland enskilda myndig heter skedde hos , där antalet anställda ökade med ca 1 900 anställda, vilket innebar en ökning med . Hos ökade antalet anställda med nästan 800, hos med ca 450 och hos Arbetsförmedlingen med ca 400. Hos Försvarsmakten minskade antalet anställda med ca 800. 1 COFOG (Classification of the functions of the government) syftar till att redovisa sektorns uppgifter efter deras funktion eller ändamål. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Tabell 3.1 Antal anställda och andel kvinnor och män i procent 2014–2016 fördelade efter COFOG-grupp Grupper, antal och procentuell fördelning Fritidsverksamhet, kultur och 1 Näringslivsfrågor, miljöskydd samt bostadsförsörjning och samhällsutveckling. 2 Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård. Antal statsanställda uppdelade efter län och kön I tabell 3.2 redovisas antalet statsanställda fördelade på län m.m. och kön 2016. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Tabell 3.2 Antalet statsanställda fördelade på län m.m. och kön 2016 län (C) län (H) län (M) län (T) Flest statsanställda finns i och minst antal i . Störst skillnad i antal anställda kvinnor och män, procentuellt sett, finns i . Några av de största statliga arbetsgivarna där är Försvarsmakten, och . Fördelningen av anställda mellan de olika anställ ningsformerna, t.ex. tillsvidareanställda, viss tidsanställda och timanställda var i princip oförändrad inom staten 2016 jämfört med . var ca tre fjärdedelar av de statsanställda tillsvidareanställda. Av kvinnorna hade en tillsvidareanställning jämfört av männen. Av de anställda var visstidsanställda, varav av kvinnorna och av männen. Återstående av de anställda hade betings-, dag- eller timanställningar, varav var kvinnor och var män. Bland de tidsbegränsat anställda ingår bl.a. de som har en provanställning, de som fått möjlighet till tjänstledighet för att prova annan statlig anställning och chefer för myndigheter som anställs av regeringen för en bestämd tid. En stor del av de tidsbegränsade anställning arna inom staten grundar sig på arbetets karaktär eller förutsättningar och har stöd i lag, förordning eller kollektivavtal. Som exempel kan nämnas soldater och sjömän, för vilka både lag och kollektivavtal reglerar förutsättningarna samt tingsnotariernas författningsreglerade anställningar inom domstolar. Andelen tidsbegränsade anställningar skiljer sig åt mellan olika myndigheter. fanns, , den högsta andelen tidsbegränsat anställda inom universitet och högskolor. Även andelen timanställda skiljer sig åt mellan myndigheterna. Till exempel är säsongsanställningar särskilt vanligt vid de statliga museerna. Av tabell 3.3 framgår fördelningen av stats anställda totalt per kompetenskategori och könsfördelningen inom respektive kategori 2016. Med ledningskompetens avses personal med ett formellt personalansvar som har till uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer, oavsett om uppgifterna avser kärn- eller stödkompetens. Kärnkompetens avser personal med sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. Stöd kompetens avser personal med stödfunktion för lednings- och kärnkompetens, utan specifik sak- områdeskompetens inom myndighetens verk samhetsområde. Tabell 3.3 Fördelning total andel statsanställda per kompetenskategori samt könsfördelning för respektive kategori 2016 1 Vid en exkludering av anställda tillhörande ledningskompetens inom Försvarsmakten uppgår andelen kvinnor på ledande befattningar i staten och andelen män till . 2, diagram 7.3 Totalt sett överensstämmer fördelningen med 2015. Nedbrutet per kön syns vissa skillnader såvitt avser tre kategorier. Andelen kvinnor har ökat från till i kompetens, som andelen män minskat från till . Andelen kvinnor har ökat från till i gruppen oklassade, som andelen män minskat från till . Staten har en äldre personalstyrka än arbets marknaden i övrigt. var medelåldern för de statligt anställda för både kvinnor och män, se diagram 3.2. Att medelåldern för statsanställda är högre kan till stor del förklaras av att utbildningsnivån i den statliga sektorn är högre än på arbets marknaden i övrigt, vilket innebär att antalet anställda i den yngsta åldersgruppen är få. Åldersfördelningen i staten 2016 hade ändrats något i jämförelse med 2015. Av de statsanställda var i åldern 45–(att jämföra 2015) och i åldern 35–(att jämföra 2015). På hela arbetsmarknaden var eller äldre, medan var yngre än 35 år.2 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Diagram 3.2 Åldersstrukturen i staten och på arbets- marknaden totalt 2016, andel fast anställda av de sysselsatta i arbetskraften nybeviljades 5 409 förmånsbestämda ålderspensioner enligt det statliga tjänste pensionsavtalet. Det är 217 färre än 2015, men 299 fler än 2014. finns en uppåtgående trend i nybeviljandet av ålders pensioner. Under de senaste 6–7 åren har trenden mattats av och nybeviljandet varierat kring 5 400 ålderspensioner , se diagram 3.3. Diagram 3.3 Nybeviljade ålderspensioner Antal, uppdelat på kön –2010 nybeviljades, med undantag , fler män än kvinnor ålderspension. 2 Data är insamlade och skattas . Populationen skiljer sig något från den åldersstruktur som redovisas i diagram 7.1 där även könsfördelningen per åldersgrupp kommenteras. I underlag ingår affärsverken. Dessa ingår inte i den statistik som redovisar avseende staten. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 2011–2016 har det i stället varit fler kvinnor än män som nybeviljats ålderspension. Medianåldern för när statsanställda går i pension är fortsatt . Det finns dock en tydlig trend att allt färre avgår med ålders pension vid den månad då de fyller . I stället har både andelen som tar ut ålderspensionen före och andelen som tar ut pensionen efter avgick 926 personer den månad då de fyllde , vilket motsvarade , vilket vid den månad då de fyllde , medan av männen gjorde det. Det är ett tydligt mönster att en större andel kvinnor än män avgår den månad då de fyller . var det 2 446 personer som tog ut sin ålderpension efter att de fyllt . Det innebar att andelen som sköt upp uttaget av sin ålderspension ökade från 2016. Ökningen var densamma för både kvinnor och män. tog av männen ut sin pension efter att de fyllt , medan av kvinnorna gjorde det. Det finns en tydlig skillnad mellan könen som innebär att en större andel män än kvinnor arbetar längre än till . Andelen som tar ut sin ålderspension före fortsatte att öka 2016. Totalt avgick 2 037 personer, vilket motsvarar , före månaden då de fyllde . var det som gjorde det. Män har i större utsträckning än kvinnor en lägre pensionsålder än , medan kvinnor i större utsträckning använder eventuell rätt till lägre pensionsålder enligt övergångsbestämmelser till äldre pensionsavtal. Vidare använder kvinnor i större utsträckning än män möjligheten till s.k. förtida uttag av sin ålderspension. Det är ungefär lika stor andel av kvinnorna som av männen som går i pension före månaden de fyller . var det av kvinnorna och av männen som gjorde det. Det kan jämföras med 2015, då det var av kvinnorna och av männen, och 2014 då det var av kvinnorna och av männen som gjorde det. Antalet statsanställda som har månadslön och är eller äldre har ökat, från 1 649 personer 2015 till 1 776 personer 2016. Fördelningen efter kompetenskategori och kön framgår av tabell 3.4. Tabell 3.4 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategorier och kön 2014–2016 Jämfört med 2015 har antalet anställda som är eller äldre minskat inom kategorierna lednings- och stödkompetens. I kategorin kärn kompetens och oklassade har dock en ökning skett. Av det totala antalet anställda som är eller äldre är kvinnor och män. Andelen kvinnor har ökat enheter jämfört med . nybeviljades 1 080 delpensioner enligt avtalet om delpension för arbetstagare hos staten. Det var 122 färre än 2015 och 157 färre än 2014. har det utom nybeviljats färre delpensioner än året innan. Av diagram 3.3 framgår antalet nybeviljade delpensioner uppdelat på kön. Den totala andelen beviljade delpensioner av antalet aktivt anställda i åldern 61–har fortsatt att minska och uppgick till 2016, vilket ska jämföras 2014. Diagram 3.4 Nybeviljade delpensioner Antal, uppdelat på kön efter att avtalet om delpension trädde i kraft var det fler män än kvinnor som beviljades delpension. och framåt är det dock fler kvinnor än män som beviljats förmånen. Omfattningen på den beviljade delpensionen skiljer sig mellan kvinnor och män. Kvinnor beviljas i högre utsträckning delpension . Män beviljas i högre utsträckning den högsta omfattningen av delpension, som är . Av tabell 3.5 framgår att delpension är vanligast förekommande hos anställda inom kompetenskategorin kärnkompetens och minst vanlig inom kategorin ledningskompetens. Beviljade delpensioner står i relativt god proportion till kompetenskategoriernas relativa andel (se tabell 3.3). Tabell 3.5 Andelen nybeviljade respektive löpande delpensioner hos anställda i olika kompetenskategorier 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Jämn könsfördelning i staten Staten är den sektor som har jämnast köns fördelning på arbetsmarknaden. fanns det fler kvinnor än män bland de statsanställda. var andelen kvinnor . Av tabell 3.1 framgår dock att könsför delningen skiljer sig åt mellan COFOG- grupperna och därmed också mellan myndig heter och kompetenskategorier. Andel kvinnor och män med chefsuppgifter Andelen chefer som är kvinnor har ökat i staten. Totalt finns nu drygt 7 150 chefer som är kvinnor () och drygt 9 700 som är män (). var ca 4 600 chefer kvinnor () och ca 8 700 män (). Fördelning av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt anställde regeringen totalt 32 myndighetschefer, varav 14 () var kvinnor och 18 () var män. var andelen kvinnor bland myndighetscheferna , dvs. lägre än 2016. Förändringar i myndighetsstrukturen kan påverka det totala antalet myndighetschefer som regeringen anställer. Dessa uppgår nu till 195, dvs. samma antal som 2016 (se tabell 3.6). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Tabell 3.6 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 1Regeringen anställer rektorer vid statliga universitet och högskolor efter förslag från lärosätets styrelse. 2Här ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsmän, direktörer, ordföranden samt rikspolischef, riksåklagare etc. 3Inklusive vikarierande myndighetschefer. 4Riksutställningar har upphört som myndighet. Myndigheten för stöd till trossamfund är ny enrådighetsmyndighet (tidigare nämndmyndighet). Av diagram 3.5 framgår fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 2006–2017. Diagram 3.5 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 2006–2017 födda eller personer som är födda i och vars båda föräldrar är utrikes födda. Totalt hade ca 43 300 statsanställda utländsk bakgrund 2016. Andelen anställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka och uppgick , vilket var en ökning jämfört med . Diagram 3.6 visar dock att andelen med utländsk bakgrund bland de nyanställda har minskat marginellt efter den stora ökningen 2015. Andelen är nästan i nivå med den totala andelen med utländsk bakgrund i befolkningen (26,2016). Andelen anställda med utländsk bakgrund förändras . Många av dem som är statsanställda rekryterades när andelen med utländsk bakgrund i befolkningen var lägre än . Det är därför intressant att följa andelen nyanställda med utländsk bakgrund inom staten eftersom det påverkar andelen med utländsk bakgrund bland de statsanställda totalt sett. uppgick ökningen av andelen statsanställda med utländsk bakgrund till bland de statsanställda och till bland samtliga förvärvsarbetande i . Diagram 3.6 visar att andelen nyanställda med utländsk bakgrund är på samma nivå som andelen med utländsk bakgrund när det gäller befolkningen i arbetsför ålder. Ökningen av andelen anställda med utländsk bakgrund är snabbare i staten än bland det totala antalet förvärvsarbetande. 3.4Anställda med utländsk bakgrund Andelen anställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka Fram t.o.m. budgetpropositionen inkluderade den redovisade statistiken avseende andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten även frivilliga med lemmar. I denna proposition, liksom i budget propositionen , redovisas endast statistik för de obligatoriska medlemmarna för samtliga jämförelseår. Med personer med utländsk bakgrund avses i detta sammanhang, i enlighet med definition, personer som är utrikes Diagram 3.6 Andel med utländsk bakgrund för staten totalt, nyanställda, förvärvsarbetande 20–samt för befolkningen i arbetsför ålder 2007–2016 Staten totalt avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej, källa: . Som nyanställda räknas individer som inte varit anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år, källa . Förvärvsarbetande 20–, källa () registerbaserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS). I RAMS ingår egna företagare och personer vars arbetstidsomfattning är . Statistik avseende förvärvsarbetande 20–är ännu inte tillgänglig. Befolkningen 20–, källa SCB:s befolkningsstatistik. Nedbrutet per födelseregion är av de statsanställda födda utrikes och födda i med två föräldrar som är födda utrikes. Bland de utrikesfödda har de som kommer från länder utanför EU och de nordiska länderna successivt ökat . Av diagram 3.7 framgår att andelen kvinnor med för både kvinnor och män jämfört med . Att andelen är något lägre bland män hänger samman med strukturen i COFOG-grupperna Försvar, Näringslivsfrågor m.m. samt Samhällsskydd och rättskipning, inom vilka en majoritet av de anställda är män. Inom dessa grupper har mellan av de anställda utländsk bakgrund. De låga andelarna kan till viss del förklaras av en skev könsfördelning och det krav på svenskt medborgarskap som följer av viss lagstiftning, bl.a. lagen (1994:260) om offentlig anställning och säkerhetsskyddslagen (1996:627). Att en betydande andel av verksamheterna bedrivs i regioner med en befolkning med få invånare med utländsk bakgrund kan också ha betydelse. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Diagram 3.7 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten totalt och uppdelad per kompetenskategori och kön 2007–2016 0,5,10,15,20,25, Staten totalt avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej. Medelåldern är lägre bland personer med utländsk bakgrund än bland samtliga statsanställda. Den totala andelen anställda i åldern 25–uppgick till 2016, medan andelen anställda i gruppen med utländsk bakgrund var . Det är också denna åldersgrupp som har högst andel personer med utländsk bakgrund i befolkningen. Andelen äldre är generellt lägre bland anställda med utländsk 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Bland samtliga statligt anställda var andelen som var 2016, och bland anställda med utländsk bak grund uppgick andelen till 16,2 procent.3 Var och inom vilka kompetenskategorier finns de anställda med utländsk bakgrund i staten? Andelen med utländsk bakgrund skiljer sig avsevärt åt mellan regioner, men kanske främst mellan storstadsområden och landsbygd. Utanför de tre storstadsområdena är andelen personer med utländsk bakgrund lägre än genomsnittet. Det gäller oavsett om jämförelsen görs för befolkningen, samtliga sysselsatta på arbetsmarknaden eller statligt anställda. Högst andel med utländsk bakgrund i staten finns i de tre storstadsområdena (22,5 pro cent), (20,) och (23,). En högre andel av de anställda med utländsk bakgrund (77,) tillhör kategorin kärnkompetens jämfört med anställda med svensk bakgrund (67,). Motsatsen gäller för kategorierna stöd- och lednings kompetens. Andelen som tillhör lednings kompetens är mer än dubbelt så hög bland anställda med svensk bakgrund (8,) än bland dem med utländsk bakgrund (3,). Diagram 3.7 illustrerar att det inte föreligger någon större skillnad mellan könen för de med utländsk bakgrund ifråga om kärnkompetens. Däremot är det en större andel kvinnor än män med utländsk bakgrund inom grupperna lednings- och stödkompetens. Andelen anställda med utländsk bakgrund varierar mellan olika delar av statsförvaltningen då verksamhetens karaktär har betydelse. I tabell 3.7 redovisas andelen anställda med utländsk bakgrund fördelad på COFOG-grupper och kompetenskategorier. 3 Uppgifterna om utländsk bakgrund avser endast anställda med månads lön, varför andelen kan skilja något från uppgifterna under rubriken i detta avsnitt. Tabell 3.7 Andelen anställda med utländsk bakgrund fördelade på COFOG-grupper och kompetenskategorier 2016 Fritidsverksamhet, kultur och Anm. Uppgifterna i tabellen baseras på alla anställda med månadsavlönad anställning hos obligatoriska medlemmar. Timavlönade m.fl. ingår inte. Totalen inkluderar även de som inte är klassade på kompetenskategori. Den högsta andelen anställda med utländsk bakgrund, , finns inom gruppen Utbildning. Det är också denna grupp som har flest anställda i statlig sektor. Universitetens och högskolornas verksamhet karaktäriseras av internationellt samarbete inom både forskning och utbildning och rekryteringar sker ofta internationellt. Det förklarar den relativt höga andelen anställda med utländsk bakgrund inom gruppen. Även andelen nyanställda med utländsk bakgrund är högst inom denna grupp, . Gruppen Socialt skydd m.m. har den näst högsta andelen anställda med utländsk bak grund, . Här har också den största ökningen skett sedan föregående år, andelar under genomsnittet på . Gemensamt för alla grupper utom Fritids verksamhet, kultur och religion är att andelen anställda med utländsk bakgrund successivt ökat –2016. Inom gruppen samhet, kultur och religion har också andelen med utländsk bakgrund ökat, men inte . Det beror delvis på att förändringarna inom denna, den minsta gruppen, påverkas procentuellt mer även av små förändringar av Den lägsta andelen anställda med utländsk bakgrund finns inom gruppen Försvar, Inom både grupperna Försvar och Näringslivsfrågor m.m., där affärsverken finns, samt inom gruppen Samhällsskydd och rättskipning, finns befattningar som förutsätter svenskt medborgarskap. Detta krav kan antas sänka andelen anställda med utländsk bakgrund inom dessa grupper. Inom gruppen Försvar har av de anställda något annat medborgarskap än svenskt. Inom gruppen Samhällsskydd och rättskipning är motsvarande andel . Inom den största gruppen Utbildning har utländskt med borgarskap, vilket ska jämföras i statsförvaltningen som helhet och av befolkningen i åldern 20–. Mellan uppgick personalrörligheten i staten till . Det innebär att rörligheten ökade jämfört med perioden –. Med personal rörlighet avses här nyanställningar och avgångar vid myndigheterna, oavsett om det skett inom staten eller i förhållande till andra arbetsmark nadssektorer. I likhet var rörligheten totalt sett högre bland anställda , för att sedan avta med stigande ålder (se diagram 3.8). Personalrörligheten var också högre inom kompetenskategorierna kärn- och stöd-kompetens än inom kategorin lednings kompetens, framför allt i den yngsta ålders gruppen. Skillnaderna i personalrörligheten mellan kvinnor och män var marginella. Skill naden i rörlighet mellan kvinnor och män i kompetenskategorin ledningskompetens har dock ökat och uppgår nu till . Den högsta personal rörligheten, , finns i COFOG- gruppen Fritidsverksamhet, kultur och religion. Den lägsta, , finns i gruppen Samhälls skydd och rättsskipning, . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 2 Diagram 3.8 Personalrörlighet fördelad på kompetenskategorier, ålder och kön – en kollektivavtalsstiftelse () har som ändamål att stödja och hjälpa statsanställda som på grund av arbetsbrist är uppsägningshotade, uppsagda eller arbetslösa. Detsamma gäller när någon till följd av omlokalisering av en myndighets verksamhet väljer att inte följa med till den nya orten.