prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen ser dessa företags insatser som betydelsefulla för att bidra till ett bättre samhälle och tillväxt och satsar därför ytterligare –2020, utöver de insatser som redan görs för att främja socialt företagande. Attityder och förmågor grundläggs tidigt i livet. Satsningar som uppmuntrar ungas entre- prenörskap och innovationskraft kan stärka ungas sysselsättning och förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. Vår framtida konkurrenskraft och tillväxt är också beroende av att fler vågar starta och utveckla företag. För att stärka arbetet med entreprenörskap och företagande bland unga i grundskola, gymnasieskola och på högskola och universitet föreslår regeringen en förstärkt satsning om –2020. Bättre förutsättningar att ta tillvara immateriella värden har grunden för världs- ekonomin börjat skifta från fysiska till im- materiella tillgångar. Att strategiskt tillvarata de immateriella tillgångarna blir allt viktigare. Regeringen har därför tagit initiativ till ett arbete för att belysa frågor som rör skapande och innovation såväl ur ett rättighetsinnehavar-, som konsument- och företagarperspektiv. Öppna och väl fungerande marknader där aktör- erna följer gemensamma spelregler resulterar i bättre produkter till lägre priser. De utgör arenor för marknadsaktörerna där de kan pröva bär- kraftigheten i sina affärsidéer och stärka sin kon- kurrenskraft. Den digitala utvecklingen gör att marknader förändras i snabb takt och blir alltmer gränsöverskridande. Efterlevnaden av kon- kurrensreglerna förutsätter en effektiv tillsyn. För att stärka effektiviteten i konkurrenstill- synen föreslår regeringen att får utökad beslutanderätt i ärenden om företags- koncentrationer. Smart industri – en innovations- och jobbmotor Svensk industri visar en fortsatt stark utveckling. För en långsiktigt hållbar tillväxt över konjunk- turcykler är fokus på teknikspridning, industri- nära forskning, digitalisering, automation, kom- petensförsörjning och hållbarhet centralt. Regeringen kommer att utveckla och fortsätta genomförandet av åtgärder inom strategin Smart industri och särskild vikt kommer att läggas vid att stärka digitalisering, robotik och automation i små och medelstora företag. Ett breddat genom- förande av arbetet med smart industri på regio- nal nivå kommer också att vara prioriterat. Där- till avser regeringen att accelerera arbetet med att minska industrins processutsläpp genom att främja innovation och nya tekniklösningar. Som ett led i arbetet för att nå målen i det klimat- politiska ramverket genomför regeringen ett nytt långsiktigt investeringsprogram, det s.k. Industriklivet, i syfte att minska industrins processrelaterade utsläpp. Genom riktade inve- steringsstöd baserade på fördjupade studier av effektiva klimatåtgärder skapas förutsättningar för en snabb och effektiv omställning. Mot bakgrund av arbetskraftsbristen inom industrin blir även kompetensförsörjning en fortsatt viktig prioritering. Regeringen avser att särskilt förbättra möjligheterna att ta tillvara nyanländas kompetens. Industrisamtalen är en fortsatt viktig plattform för dialog med industrins parter och akademin för att utforma åtgärder för stärkt omställningsförmåga och konkurrenskraft. Regeringen avser även att analysera frågan om 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 fastighetsskatt på sådan utrustning i industriell verksamhet som utgör byggnadstillbehör. Industriforskningsinstituten har en central roll i att möjliggöra för framför allt små och medel- stora industriföretag att utnyttja möjligheterna med den snabba tekniska utvecklingen. För att stärka näringslivets förmåga att konkurrera med specialiserade produkter och tjänster i de globala värdekedjorna föreslår regeringen att nivån på statsbidraget till ska öka med i enlighet med pro- positionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). Finansieringslösningar för innovativa affärsidéer Nya och kunskapsintensiva företag är centrala för tillväxt, dynamik och innovationskraft i näringslivet. I enlighet med propositionen Kun- skap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft föreslår regeringen att tillförs och ytterligare för en utökad satsning på bidrag till verifiering av forskningsresultat och projekt. 3.7.2Växa – utveckla befintligt näringslivs konkurrenskraft Förbättrad tillgång till kapital Tillgång till kapital är avgörande för företag i olika utvecklingsskeden och är centralt för att fler växande och exporterande företag ska ut- vecklas i hela landet. I fungerar kapital- marknaden överlag väl. finns det utmaningar och områden där marknadskom- pletterande insatser behövs, exempelvis tillgång till riskkapital i tidiga faser av ett bolags utveck- ling och lånefinansiering i delar av landet där det är svårare att få finansiering. Genom etable- randet av det nya bolaget förbätt- ras förutsättningarna för en aktiv och dynamisk riskkapitalmarknad också för företag i tidiga faser och i segment där den privata marknaden bedömer riskerna som höga. Utlåningen från och har ökat kraftigt vilket återspeglar en stark konjunktur som vissa företag upplever svårigheter att få tillgång till lånefinansiering från privata banker. Den bankdialog som regeringen 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tagit initiativ till kommer därför att fortsätta i syfte att små och medelstora företag i hela landet ska få bättre tillgång till finansiering från banker. Att underlätta uppgiftslämnande i samband med finansiering, att bättre använda exempelvis garantier från EU:s institutioner och att förstärka samverkan mellan statliga finansi- ärer och banker är några frågor där arbete pågår för att underlätta för företagen. För att säker- ställa att Norrlandsfonden än bättre ska kunna möta behoven av finansiering i norra föreslår regeringen att stiftelsen . Moderna villkor för företagande För att fler individer ska vilja och våga ta steget att bli företagare är det viktigt med väl funge- rande trygghetssystem för företagare. Regering- en avser att öka ambitionerna på området och förbättra trygghetssystemen så att regler och förmåner är bättre anpassade för företagare vid t.ex. föräldraledighet och sjukdom. Se vidare under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning avsnitt 3.6.2. Att anställa en person kan vara förenat med stora kostnader och ett stort ansvar för ett litet företag. För att underlätta för enmansföretag att anställa och växa avser regeringen att utvidga växa-stödet, dvs. sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare som anställer en första person, till att också omfatta aktiebolag och handelsbolag, enligt de närmare förutsättningar som anges i förslag i denna proposition. Långa betalningstider är problematiska för de små underleverantörer som tvingas ligga ute med stora belopp för att deras kunder kräver långa betalningstider eller betalar sina räkningar . har diskussioner förts mellan regeringen och näringslivets företrädare om att på eget initiativ ta fram en uppförande- kod som rör betalningstider. Diskussionerna på- går fortsatt. I den händelse arbetet inte resulterar i en överenskommelse som åtgärdar problemet avser regeringen att återkomma med lagstiftning på området. Enklare att driva företag Förenklingspotentialen med nationella digitala tjänster är stor, inte minst för de företag som verkar i regeltunga branscher med omfattande myndighetskontakter. Regeringen går därför vidare med att bredda överenskommelsen med Kommuner och Landsting om enklare företagande för restaurangnäringen till att även inkludera i besöksnäringen. En liknande förenk- lingssatsning görs även för företag i livsmedels- kedjan inom ramen för regeringens livsmedels- strategi. har fått i uppdrag att vara utvecklingsmyndighet för arbetet med ett en- klare företagande med mer digitala myndighets- kontakter. Regeringen har även gett Tillväxt- verket i uppdrag att ta fram förslag på hur myn- digheten kan arbeta för att korta handläggnings- tiderna för företag. Genom att ta tillvara digitaliseringens möjlig- heter blir kontakten med myndigheter enklare för företag i alla delar av landet. Här är ett centralt verktyg. Regeringens långsiktiga mål för är att företagare enkelt och med hjälp av en hög grad av automa- tisering ska kunna få personligt anpassad infor- mation och vägledning helt digitalt. Därför satsar också regeringen på en förstärkning av Tillväxt- verkets och arbete med (se avsnitt 3.8.5). Som tidigare ut- talats i budgetpropositionen , utgiftsom- råde 22 Kommunikationer, avser regeringen att återkomma när det gäller modeller för långsiktig finansiering av förvaltningsutgifter för annan digital infrastruktur, såsom t.ex. och öppen geodata. har företagens administrativa kostnader till följd av regler ökat. Ungefär hälften av den lagstiftning som träffar företag har sitt ursprung i EU. För att bryta kostnadsutvecklingen är det även viktigt att se över lagstiftning som träffar många företag ur ett förenklings- och digitaliseringsperspektiv. Regeringen har därför uppdragit åt Statskontoret att utreda förutsättningarna att utöka Regel- rådets uppgifter vad gäller arbetet med inför- livande av EU-lagstiftning. Vidare ska Stats- kontoret även ge förslag på om och hur Regel- rådet i sitt granskande arbete bör beakta huru- vida nya eller ändrade regler är utformade med hänsyn tagen till den digitala utvecklingen. Inom ramen för arbetet med att förenkla för företagen genom digitalisering överväger regeringen kontinuerligt att se över områden som har sär- skild betydelse för att göra det enklare för många företag. Ett sådant område är bokföringsområd- et. I betänkandet Kvalificerad välfärdsbrottslighet (SOU 2017:37) anses att det finns skäl att se över uppdrag i syfte att stärka dess roll i det brottsförebyggande arbetet. Ett av de vanligaste tillväxthindren för svenska företag är brist på personal med rätt kompetens. Regeringen genomför därför ett kunskapslyft som omfattar totalt 70 000 fler utbildningsplats- er till 2019. Utöver detta genomförs riktade satsningar för att förbättra näringslivets kompe- tensförsörjning. Regeringen avser förbättra förutsättningarna för industrin att hitta rätt arbetskraft genom att bättre ta tillvara nyanländas kompetens. Bristen på arbetskraft är ett stort hinder för industrins utveckling, som ett stort antal nyan- lända står i begrepp att träda in på arbetsmark- naden. Regeringen avser därför som ett led i genomförandet av Smart industri att utöka och förlänga satsningen på Jobbsprånget, som matchar arbetsgivare med nyanlända, som har högre utbildning inom områden som är relevanta för industrin. För att underlätta för små, unga och innova- tiva företag att rekrytera och behålla nyckel- personer lämnar regeringen i denna proposition förslag om lättnader i beskattning av personal- optioner. Om vissa villkor är uppfyllda ska en personaloption inte förmånsbeskattas i inkomst- slaget tjänst. Arbetsgivaren ska därmed inte heller betala arbetsgivaravgifter. I stället sker beskattning i inkomstslaget kapital först när de andelar som förvärvats genom utnyttjande av personaloptionen avyttras. För att förbättra möjligheterna och underlätta för företag som har behov av att rekrytera kompetens från utlandet har regeringen bl.a. gett i uppdrag att ta fram en hand- lingsplan för att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd. För att också komma till rätta med att utländska arbetstagare har förlorat sitt arbetstillstånd och utvisas på grund av små misstag i förhållande till villkoren för arbets- tillstånden har regeringen överlämnat proposi- tionen (prop. 2016/17:212) Möjlighet att avstå från återkallelse av uppehållstillstånd när arbets- givaren självmant har avhjälpt brister till riks- dagen. En särskild utredare har dessutom fått i upp- drag av regeringen att lämna förslag på författ- ningsändringar som säkerställer att arbetskrafts- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 invandrare inte utvisas när arbetsgivaren har begått oavsiktliga mindre fel gällande villkoren för arbetstillstånd. Uppdraget ska redovisas . Se även under utgiftsområde 8 Migration. 3.7.3Exportera – stärka attraktivitet i omvärlden Globaliseringen innebär att ekonomierna i världens länder blir alltmer sammanflätade. För ett litet exportberoende land som skapar det enorma möjligheter men innebär också hård konkurrens för vårt näringsliv. Exportstrategin har tagits fram för att stärka svenska företags export och internationalisering. Strategin inne- håller även målet att attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister ska öka. Regeringen har initierat ett arbete riktat mot ett mer aktivt och fokuserat investeringsfrämjande. Business har fått för att bidra till att investerare, industriföretag och industriellt relevanta startupföretag väljer att förlägga produktion, industrinära tjänsteverk- samhet, forskning, utveckling och testverksam- het i . Insatsen förväntas tillsammans med ett offensivt främjandearbete från regeringen bidra till att företag väljer att förlägga eller utöka produktion i . Regeringen kan notera ett ökat intresse för som investeringsland genom ett ökat antalet utländska investeringar . Den utvecklingen vill regeringen stödja. Regeringen har därför även antagit ett antal näringspolitiska strategier och åtgärder för att locka investeringar, företag och människor till . Som exempel kan nämnas samverk- ansprogrammen, nyindustrialiseringsstrategin smart industri, regeringens proposition Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, Test site på transportområdet, utredningen besöks- näring, regeringens proposition En livsmedels- strategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet, Nationella skogsprogrammet, Maritima strategin och mineralstrategi. Därtill har regeringen fortsatt arbetet med att utveckla gynnsamma ramvillkor genom att ex. sänka energiskatten, sänkt skatten på serverhallar och sänkt bolagsskatt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 För att utveckla den svenska konkurrens- kraften är internationell uppkoppling central, vilket bl.a. kräver en aktiv och strategisk närvaro på relevanta marknader. Regeringens utlandsbaserade innovations- och forskningsråd är ett led i detta. Framstående test- och demonstrationsmiljöer ska vara ledande i forskning inom om- råden som bidrar till att stärka den industriella produktionen i . Regeringen föreslår därför att , i enlighet med propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaning- ar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50), tillförs för att utveckla och investera i befintliga miljöer samt stimulera nyetableringar av test- och demonstrationsmiljöer som kan locka inter- nationella investeringar. För samma ändamål bör tillföras ytterligare . har också uppdragits att etablera en nationell samordnande funktion för Testbädd som ska verka för att det ska bli mer attraktivt för näringsliv och andra aktörer att investera i svenska innovationsmiljöer och öka kommersialiseringen av forskning och innovation i samverkan med berörda aktörer och intressenter. Regeringen arbetar aktivt för att gynna en strikt och enhetlig tillämpning av för att garantera jämlika konkurrensförhållanden för svenska företag i . Ett svagare stats- stödsregelverk och ojämlika konkurrensvillkor på den inre marknaden leder till att svenska exportföretag riskerar att drabbas negativt och att jobb och produktion flyttas från . Besöksnäringen skapar jobb i hela och ger ofta unga människor och personer med ut- ländsk bakgrund en väg in på arbetsmarknaden. Antalet personer som var sysselsatta med turism ökade . Näringen utgör också en allt större del av den svenska exporten. Den globala turismen förväntas fort- sätta att öka rejält. är det framför allt de utomeuropeiska besökarna som stått för tillväxten i den svenska besöksnäringen. Regeringen vill stödja den positiva utvecklingen i besöksnäringen och föreslår ytterligare resurser till V.S. för att stärka marknads- föringen av som turistland utomlands (se förväntas betänk- andet lämnas från Utredningen besöks- näring – en samlad politik för upplevelsebaserad tillväxt (dir. 2016:83). Det kommer att utgöra ett viktigt underlag för Regeringens fortsatta arbete på området. Det är även av stor vikt att den potential som finns i bl.a. natur- och kultur- värden fortsatt tillvaratas. Anläggningen ska vara i ett sådant skick att den är trygg och säker för personer som vistas i kanalens närhet, kan hantera förväntade klimatförändringar och bevara värdefulla kultur- miljövärden. För att genomföra den största renoveringsinsatsen i kanalens historia, där det kulturhistoriska byggnadsverket bevaras och återställs, föreslår regeringen att kanalbolag tillförs 2018, 2019 och 2020. Sats- ningen skapar förutsättningar för framtida kanal- trafik, att fortsatt vidareutvecklas som turistattraktion och bevara värde- fulla kulturmiljöer. 3.7.4Särskilda åtgärder – enklare vägar till jobb En av de största utmaningarna just nu handlar om att fortsätta investera i tillväxt och pressa ner arbetslösheten. Sedan regeringen tillträdde har det skapats många nya arbetstillfällen. För att förstärka denna utveckling behövs fler insatser som riktas mot de grupper som står längre från arbetsmarknaden. Åtgärder som bidrar till att skapa enklare vägar till jobb och fler jobb med lägre kvalifikationskrav behöver vidtas inom flera olika områden. Enklare och tryggare att anställa med anställningsstöd För att öka arbetsgivarnas förutsättningar att anställa personer med lönesubventioner kommer stöden förenklas och taket för ersättningen höjas för dem som står längst från arbetsmarknaden, (se utg.omr. 14 avsnitt 3.5). Sammantaget görs bedömningen att färre och mer kraftfulla stöd, harmoniserade regelverk samt förenklade och mer förutsägbara insatser bidrar till att öka arbetsgivares benägenhet att anställa med stöd och därigenom till att minska arbetslösheten. Regeringes reformer av anställningsstöden kommer även att bidra till ambitionen att skapa bättre förutsättningar för enklare vägar till jobb. Förändringarna i anställningsstöden förbättrar bl.a. förutsättningarna för bemanningsföretag och matchningsaktörer att anställa personer med svårbedömd kompetens, t.ex. nyanlända och per- soner som varit utan arbete . Många bemanningsföretag har goda förutsättningar att identifiera dessa personers kompetens och tillhandahålla nödvändig kompetensutveckling inför uthyrning till kundföretaget. Att förbättra förutsättningar för bemanningsföretag och andra matchningsaktörer kan därför bidra till att skapa enklare vägar till jobb för dessa grupper. Det finns en stor potential bland nyanlända personer och personer som varit utan arbete . Regeringens inriktning är att i dialog med det statliga bemannings- och utbildnings- företaget utröna möjligheten att ta tillvara denna potential med hjälp av gängse anställningsstöd, vilka är tidsbegränsade. Rege- ringen ser gärna att fler aktörer uppmärksammar denna potential. Regeringen anser i relation till detta att det finns anledning att särskilt följa utvecklingen avseende dessa aktörers arbete med personer som står långt ifrån arbetsmarknaden och an- vändningen av anställningsstöden eftersom det bör kunna bidra till att fler vägar till jobb skapas. Regeringen utesluter dock inte att det kan behövas ytterligare åtgärder. För att säkerställa en önskvärd utveckling där fler seriösa företag i branschen utvecklas som matchningsaktörer av- ser regeringen att se över behovet av ytterligare insatser i relation till matchningsaktörers med- verkan i att skapa enklare vägar till jobb. har i uppdrag att ge- nom utlysning främja modeller och initiativ som syftar till att matcha arbetssökande och arbets- givare med utgångspunkt i företagens behov som finansieras inom utgiftsområde 14 Arbetsmark- nad och arbetsliv. –2020 görs en satsning inom utgiftsområde 24 Näringsliv för att framgångsrika initiativ ska kunna skalas upp, och för att ytterligare aktörer som erbjuder vik- tiga länkar in till arbetslivet ska kunna erbjudas stöd. Tillvarata jobbpotential inom gröna näringar Inom naturvård och markvård finns arbets- uppgifter som kan utföras av personer med kortare utbildning. Dessa uppgifter ökar till- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 gänglighet till friluftsliv och rekreation vilket ger ett mervärde för många människor. Genom att höja ambitionsnivån på de uppgifter som kan bedriva inom natur- och markvård m.m. skapas förutsättningar för fler praktikplatser och moderna beredskapsjobb åt nyanlända och personer som varit utan arbete . Det ger personerna kompetens som efterfrågas av näringslivet inom gröna näringar vilket ökar förutsättningarna för anställning i näringslivet (se utg.omr. 23 avsnitt 2.6.4). Inom geologiska undersöknings (SGU) område finns också angelägna uppgifter som inte prioriteras och som kan ut- föras av personer med kortare utbildning. Myn- digheten tillförs medel för att kunna prioritera dessa uppgifter och skapa arbetstillfäll- en för personer som står långt ifrån arbetsmark- naden. har haft medel av- satta för att inom ramen för underhållsverksam- heterna för väg och järnväg, t.ex. slyröjning, ställa krav på att entreprenörer som upphandlas ska ge sysselsättning till personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Denna satsning kommer att fortsätta –2020 (se utg.omr. 22 avsnitt 2.7.1). Även denna satsning bidrar till att personer som står långt från arbetsmarknaden får kompetens som efterfrågas inom gröna näringar. De medel för naturvårdsinsatser som Natur- vårdsverket fördelar utökas (se utg.omr. 20 av- snitt 3.7). Detta bidrar också till fler jobb inom naturvård som kan som kan utföras av personer som står långt från arbetsmarknaden t.ex. nyan- lända kvinnor och män. Arbetsuppgifterna inne- bär t.ex. att rusta och anlägga vandringsleder och sköta skyddad natur genom röjning, stängsling och renhållning. För att satsningarna på de olika myndighet- erna ska koordineras och komplettera varandra kommer myndigheterna få i uppdrag att sam- arbeta kring de insatser som syftar till att skapa arbetstillfällen inom naturvård, markvård m.m. Utrikes födda kvinnors etablering på arbetsmarknaden Det är viktigt att den potential och kompetens som utrikes födda och nyanlända kvinnor har tas tillvara. Därför föreslår regeringen att Tillväxt- verket får ett uppdrag att stärka nätverkande och öka kontaktytorna med arbetsmarknaden för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 utrikes födda kvinnor. Regeringen föreslår även att en satsning görs för att främja utrikes födda kvinnors företagande. Fler satsningar som bidrar till enklare vägar till jobb Som ett led i genomförandet av Smart industri, se avsnitt 3.7.2, utökas och förlängs satsningen på Jobbsprånget, som matchar arbetsgivare med nyanlända, som har högre utbildning inom områden där efterfrågan på arbetskraft är stor, bl.a. inom industrin. 3.8.11:1 Verket för innovationssystem Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:1 Verket för 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 237 567 tkr prisnivå. 3Motsvarar 237 567 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Verket för innova- tionssystems förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget ska ökas med för utökade utgifter med anledning av förslag i propositionen Kunskap i samverkan - för samhällets utma- ningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). Detta kommer sannolikt att leda till nyanställningar. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Verket för innovationssystem Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 nya uppdrag i forskningsprop Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning.