prop · H403195 · 2017-05-30 00:00:00 — En sådan ändring skulle bl.a. kunna försvåra möjligheterna att uppnå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, bl.a. preciseringarna om Hälsa och säkerhet som handlar om att människor inte utsätts för skadliga luftföroreningar, kemiska ämnen, ljudnivåer och radonhalter eller andra oacceptabla hälso- och säkerhetsrisker, såväl inomhus som utomhus, Natur- och grönområden, som tar sikte på att det ska finnas natur- och grönområden och grönstråk i närhet till bebyggelsen med god kvalitet och tillgänglighet, Kulturvärden i bebyggd miljö, som tar sikte på att det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av värdefulla byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap ska bevaras, användas och utvecklas, och God vardagsmiljö, som tar sikte på att den bebyggda miljön ska utgå från och stödja människans behov, ge skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur. Konsekvenserna för natur- och kulturmiljön begränsas dock av att bemyndigandet innebär att regeringen enbart kan meddela föreskrifter som avser tidsbegränsade undantag. Be- myndigandet möjliggör inte undantag från förbudet mot förvanskning av byggnader, platser och områden som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt enligt 8 kap. 13 § PBL. Författningsförslaget innebär bl.a. att regeringen ska kunna meddela föreskrifter som innebär undantag från kraven på tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader enligt 8 kap. PBL. Även vissa bestämmelser om allmänna intressen i 2 kap. PBL har betydelse för att bebyggelsen ska vara lämpligt utformad i förhållande till bl.a. hälso- och säkerhetsaspekter. Bland annat finns bestämmelser som anger att bebyggelse och byggnadsverk ska lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till människors hälsa och säkerhet, jord-, berg- och vattenförhållandena, möjligheterna att förebygga bullerstörningar, och risken för olyckor, översvämning och erosion. Om lovplikten för ett boende tas bort, kan det medföra att byggnaderna blir olämpligt utformade i förhållande till dessa allmänna intressen. Som nämnts i avsnitt 4 innebär emellertid kravet på att föreskrifterna ska vara proportionella att det inte bör kunna komma i fråga att regeringen med- 2016/17:195 delar föreskrifter som innebär att nybyggnad kan utföras på ett sätt som medför oacceptabla risker för människors hälsa, säkerhet eller miljön. Förslaget kan dock medföra begränsade risker för människors hälsa om föreskrifterna medför att nya byggnader etableras i olämpliga lägen, t.ex. i förhållande till risken för mark- eller luftföroreningar. Det kan noteras att redan enligt gällande rätt kan medge sådana undantag i de fall som anläggningsboendet tillkommer med stöd av ett tidsbegränsat bygglov (9 kap. 33 § första stycket PBL). De olägenheter som skulle kunna uppstå för den enskilde till följd av olämpliga undantag i förhållande till krav i PBL som avser att ge ett grundläggande skydd i förhållande till hälsa och säkerhet begränsas av att även och förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd innehåller bestämmelser som syftar till att skydda människors hälsa och miljön. Att anläggningsboenden bör ses som tillfälligt boende enligt byggregler m.m. utesluter inte att miljö- och hälsoskyddsnämnden kan komma att ingripa med förelägganden och förbud till följd av t.ex. bestämmelserna i 33 § förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd om det finns anledning att tro att det kan uppstå olägenheter för människors hälsa. Riskerna för människors hälsa begränsas även av att den som söker asyl enbart kommer att vistas i ett sådant anläggningsboende som tillkommer med stöd av föreskrifter som innebär undantag i förhållande till de ordinarie kraven i PBL. Riskerna för negativa konsekvenser för miljön begränsas även av annan lagstiftning, exempelvis kraven i . Även om regeringen exempelvis skulle begränsa kraven på att en byggnad ska placeras och utformas med hänsyn till förekommande till natur- och kulturvärden kommer bestämmelserna i att förhindra eller begränsa de negativa konsekvenserna av en sådan ändring. De bestämmelser i som avses gäller bl.a. hushållningsbestämmelserna i 3 kap. och bestämmelserna om områdesskydd i 7 kap. I finns även bestämmelser som anger att om en verksamhet eller en åtgärd som inte omfattas av tillstånds- eller anmälningsplikt enligt andra bestämmelser i balken kan komma att väsentligt ändra naturmiljön, ska verksamheten eller åtgärden anmälas för samråd hos den myndighet som utövar tillsynen (12 kap. 6 § ). Även om det föreslagna bemyndigandet öppnar upp för omfattande avvikelser i förhållande till bestämmelserna i kommer regeringens handlingsutrymme i vissa avseenden att begränsas av . Bland annat finns krav på att vissa åtgärder som kan antas medföra betydande miljöpåverkan ska miljöbedömas. Eftersom konsekvenserna hänger samman med hur regeringen utformar eventuella föreskrifter är det inte möjligt att fullt ut bedöma vilka konsekvenser som kan komma att uppstå för miljön till följd av lagändringen. Förslaget till lag om ändring i (2010:900) 13 a § Om tillströmningen av asylsökande har varit eller kan väntas bli särskilt omfattande och om det är nödvändigt för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas, får regeringen meddela föreskrifter om undantag från 1.kraven på att hänsyn ska tas till allmänna intressen vid lokalisering av bebyggelse enligt 2 kap. 6, 9 och 10 §§, 2.kraven på tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader enligt 8 kap. 9–12 §§, 3.kraven på bygglov, rivningslov och marklov enligt 9 kap. 2 och 10–13 §§, och 4.bestämmelserna om genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder i 10 kap. 2–4 §§. Sådana föreskrifter om undantag ska vara proportionella i förhållande till de intressen som de bestämmelser som anges i första stycket 1–4 avser att skydda och främja. Föreskrifterna får endast avse åtgärder för ändring av byggnadsverk eller nybyggnad av enkla byggnadsverk och avse åtgärder som pågår under högst . I paragrafen, som är ny, bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om undantag från vissa av plan- och bygglagens (PBL) bestämmelser för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas. Övervägandena finns i avsnitt 4. Enligt första stycket är en förutsättning för att bemyndigandet ska få utnyttjas att tillströmningen av asylsökande har varit eller kan väntas bli särskilt omfattande. Med detta avses att antalet asylsökande avviker eller förväntas avvika väsentligt från normala nivåer. Ett utnyttjande av föreskriftsrätten förutsätter också att det är nödvändigt att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas. Det betyder att det är först i en situation när boenden inte finns tillgängliga eller kan anordnas i tillräcklig utsträckning inom ramen för de ordinarie reglerna som bemyndigandet blir tillämpligt. Med boende för asylsökande avses t.ex. tältförläggningar och tillfälliga anläggningsboenden (asylboenden). Även åtgärder som har ett nära samband med sådana boenden omfattas, t.ex. undervisningslokaler, personalutrymmen, parkeringsplatser och transformatorstationer som behövs för driften av boendena. Vidare omfattas t.ex. sådana upplag och stödmurar som kan behövas för att etablera boendena, liksom nödvändiga rivnings- och markberedningsarbeten och liknande åtgärder. Med asylsökande avses utlänningar som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716). Den som får uppehållstillstånd är inte längre asylsökande och boenden som inrättas särskilt för sådana personer omfattas således inte av bemyndigandet. Av bestämmelsen följer vidare i vilka avseenden undantag får meddelas. Lagtexten i denna del har utformats med beaktande av Lagrådets syn- Enligt den första punkten får regeringen meddela föreskrifter om un- dantag från kraven på att beakta allmänna intressen vid lokalisering av bebyggelse enligt 2 kap. 6, 9 och 10 §§. Dessa bestämmelser är som utgångspunkt tillämpliga även när en åtgärd tillåts utan föregående de- taljplan eller bygglov. Bemyndigandet är avsett att göra det möjligt att, vid lokalisering av t.ex. ett anläggningsboende av tillfällig karaktär, bortse från exempelvis kravet på att vid lokalisering och placering ta hänsyn till behovet av hushållning med energi och vatten. gandet avser enbart undantag från allmänna intressen och innebär alltså inte någon möjlighet att göra avsteg från kravet i lagen att ta hänsyn till Enligt den andra punkten kan föreskrifter meddelas om undantag från vissa krav enligt 8 kap. Sådana föreskrifter kan omfatta bestämmelserna i 8 kap. om kraven på tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader. När det gäller kraven på byggnader finns ett bemyndigande för regeringen i 16 kap. 2 § 5. Enligt den tredje punkten får regeringen meddela föreskrifter om att vissa krav enligt 9 kap. inte ska tillämpas. De åtgärder som kan behöva vidtas till följd av tillströmningen av asylsökande är i allmänhet bygg- lovspliktiga och utgörs t.ex. av byggnader eller av att en byggnad tas i anspråk för ett väsentligen annat ändamål än det som byggnaden senast har använts för. Regeringen kan med stöd av denna bestämmelse före- skriva om att en åtgärd inte ska prövas genom bygglov (9 kap. 2 §) eller marklov (9 kap. 11–13 §§). Även kravet på rivningslov (9 kap. 10 §) får Detta skulle innebära att en befintlig byggnad får rivas utan lovprövning för att möjliggöra ett sådant boende som avses i första Enligt den fjärde punkten får regeringen meddela föreskrifter om undan- tag från vissa bestämmelser i 10 kap. om genomförandet av bygg-, riv- nings-, och markåtgärder. Om regeringen med stöd av bemyndigandet tar bort lovplikten för en åtgärd, kommer bestämmelsen om att en icke lov- pliktig åtgärd ska vara förenlig med detaljplan och områdesbestämmelser (10 kap. 2 § 2) att som utgångspunkt bli tillämplig. möjligt för regeringen att göra undantag från detta. kan undantag göras från kravet på att åtgärden ska vara förenlig med ett tidigare beviljat bygglov (10 kap. 2 § 1). undantag från bestämmelsen om att en åtgärd inte får påbörjas innan bygg- nadsnämnden har gett ett startbesked. Även bestämmelsen om slutbesked Av andra stycket följer att föreskrifter om undantag ska vara propor- i förhållande till de intressen som de bestämmelser som anges i första stycket 1–4 avser att skydda och främja. innebär att regeringen behöver utforma föreskrifterna med hänsyn till Föreskrifter som innebär omfattande undantag som kan komma att hamna i konflikt med enskilda och allmänna intressen ska endast meddelas i de fall det är befogat från allmän synpunkt, t.ex. vid en situation när samhället inte på annat sätt kan ge asylsökande akuta boen- Exempelvis bör sådana undantag som kan påverka säkerheten för den som uppehåller sig i eller i närheten av boendet eller undantag som innebär att enskilda kan vidta omfattande byggåtgärder utan att först underrätta endast meddelas vid en mycket allvarlig Kravet på proportionalitet innebär vidare att bemyndigandet Prop. 2016/17:195 inte ger stöd för att regeringen meddelar föreskrifter som skulle innebära att en åtgärd kan utföras på ett sätt som medför oacceptabla risker för människors hälsa, säkerhet eller miljön. Inte heller föreskrifter som kan medföra påtaglig skada på ett riksintresse bör komma i fråga. Vidare får föreskrifter endast avse åtgärder för ändring av byggnadsverk eller nybyggnad av enkla byggnadsverk. Av uttrycket åtgärder för följer att föreskrifterna som meddelas med stöd av första stycket, utöver att direkt avse ändring av byggnadsverk eller nybyggnad av enkla byggnadsverk, även får avse bl.a. krav på tomter, rivningslov och marklov för att möjliggöra sådan ändring eller nybyggnad. Lagtexten i denna del har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Uttrycken nybyggnad och ändring av en byggnad finns definierade i PBL (1 kap. 4 §). Vissa åtgärder som avser nybyggnad kan behöva vidtas redan i det inledande skedet av en omfattande tillströmning av asylsökande, exempelvis nybyggnad av en tältförläggning. Sådana åtgärder ska vara begränsade till att avse enkla byggnadsverk. Uttrycket enkel byggnad används i PBL (10 kap. 14 §). Med uttrycket avses en byggnad som har en konstruktion som är så enkel att byggnaden kan flyttas med enkla åtgärder och som följaktligen medför att det inte finns något behov av tekniskt samråd. Även termen byggnadsverk finns definierad i PBL och avser en byggnad eller annan anläggning (1 kap. 4 §). Uttrycket enkla byggnadsverk avser följaktligen sådana enkla byggnader och andra anläggningar vars konstruktion är av så enkelt slag att de exempelvis kan flyttas eller rivas med enkla åtgärder. Vidare följer av andra stycket att de åtgärder som med stöd av en föreskrift undantas från de ordinarie reglerna i PBL inte får pågå . Varaktigheten av åtgärderna ska bestämmas i föreskriften. Regeringen kan dock, om förutsättningarna för det är uppfyllda, fatta beslut om nya föreskrifter och på så sätt förlänga varaktigheten av en vidtagen åtgärd. Om t.ex. ett anläggningsboende finns kvar när tiden för den åtgärd som har vidtagits med stöd av en föreskrift som meddelats med stöd av bemyndigandet har löpt ut, ska de ordinarie bestämmelserna i tillämpas fullt ut. Bemyndigandet träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 5. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att det i (2010:900) ska införas en ny paragraf, 16 kap. 13 a §, av följande lydelse. Om tillströmningen av asylsökande har varit eller kan väntas bli särskilt omfattande och om det är nödvändigt för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas , får regeringen meddela föreskrifter om proportionella undantag från 1. kraven på att hänsyn ska tas till allmänna intressen vid lokalisering av bebyggelse enligt 2 kap., 2. kravet på att kommunen i angivna situationer ska pröva vissa frågor med en detaljplan enligt 4 kap. 2 §, 3. kraven på byggnader, andra anläggningar, tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader enligt 8 kap., 4. bestämmelserna i 9 kap. om bygglov, rivningslov och marklov m.m., och 5. bestämmelserna i 10 kap. om genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder. Sådana föreskrifter om undantag ska i första hand avse ändring av byggnadsverk eller nybyggnad av enkla byggnadsverk. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Föreskrifter som meddelas med stöd av 16 kap. 13 a § får avse tid . (Mark- och ), (mark- och miljödomstolen), , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , , , , Inspektionen för vård och omsorg, , Myndigheten för delaktighet, , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , , , , , geologiska undersökning, , , , , , Statens centrum för arkitektur och design, , , (juridiska fakulteten), (juridiska fakulteten), Kungl. Tekniska högskolan, , , , i , i , i län, i , i , läns landsting, , , , , kommun, , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, Kumla kommun, kommun, kommun, Hjo kommun, , , Malung-Sälens kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , , , kommun, Bodens kommun, Kommuner och Landsting (SKL), SmåKom, Amnesty, , Fastighetsägarna i , Flyktinggruppernas riksråd (FARR), Handikappförbunden, Lika Unika, LO, Rädda barnen, , , Byggindustrier, , Svensk Fjärrvärme, Föreningen , Föreningen och Byggnadsnämndssekreterare och . i och en privatperson. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att det i (2010:900) ska införas en ny paragraf, 16 kap. 13 a §, av följande lydelse. Om tillströmningen av asylsökande har varit eller kan väntas bli särskilt omfattande och om det är nödvändigt för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas, får regeringen meddela föreskrifter om undantag från 1. kraven på att hänsyn ska tas till allmänna intressen vid lokalisering av bebyggelse enligt 2 kap., 2. kraven på byggnader, andra anläggningar, tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader enligt 3. bestämmelserna i 9 kap. om bygglov, rivningslov och marklov m.m., och 4. bestämmelserna i 10 kap. om genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder. Sådana föreskrifter om undantag ska vara proportionella i förhållande till de intressen som de bestämmelser som anges i första stycket 1–4 avser att skydda och främja. Föreskrifterna får endast avse ändring av byggnadsverk eller nybyggnad av enkla byggnadsverk och avse åtgärder som pågår under högst . Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Undantag från vissa bestämmelser i vid tillströmning av asylsökande Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i (2010:900). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet , biträdd av departementssekreteraren . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslag till lag om ändring i Förslaget innebär att om tillströmningen av asylsökande har varit eller kan väntas bli särskilt omfattande och det är nödvändigt för att boenden för de asylsökande snabbt ska kunna anordnas ska regeringen få meddela föreskrifter om undantag från ett stort antal bestämmelser i (2010:900), PBL. Med bemyndigandet ska regeringen kunna föreskriva om undantag från bl.a. –kraven på hänsyn till allmänna intressen vid lokalisering av bebyggelse enligt 2 kap. PBL, –kraven på byggnader, andra anläggningar, tomter och allmänna platser enligt 8 kap., –bestämmelserna om bygglov, rivningslov och marklov m.m. i 9 kap., –bestämmelserna om genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder i 10 kap. Bortsett från de förutsättningar som ska föreligga för att regleringen ska bli tillämplig begränsas bemyndigandet bara på tre sätt. Det föreskrivs ett allmänt hållet krav på proportionalitet. Vidare får föreskrifterna bara avse ändring av byggnadsverk eller nybyggnad av enkla byggnadsverk och åtgärderna får pågå under högst . Flera remissinstanser har anmärkt bl.a. att bemyndigandet är alltför generellt utformat, att det innebär avsteg från de demokratiska processer som PBL utgår från och att konsekvenserna inte är utredda och inte går att bedöma. I remissens konsekvenskapitel upprepas i varje avsnitt att det inte är möjligt att fullt ut bedöma vilka konsekvenser som kan komma att uppstå, eftersom dessa hänger samman med hur regeringen utformar föreskrifterna (s. 23, 24, 25, 26 och 29). Under avsnittet om konsekvenser för enskilda anförs t.ex. att det inte är möjligt att bedöma vilka konse- kvenser föreskrifterna skulle kunna medföra ur ett barnrättsperspektiv – eftersom det är fråga om ett bemyndigande – och att konsekvenserna i stället bör belysas när förslag till föreskrifter ska utformas (s. 26). Vid föredragningen har upplysts att det inte finns planer på att meddela föreskrifter av det slag som avses i remissen; föreskrifterna är avsedda att användas i en krissituation. Det har också anförts att regeringen inte har för avsikt att utnyttja bemyndigandet fullt ut. Det framgår inte vilka av de föreslagna undantagen från bestämmelserna i som regeringen avser att utnyttja. Lagrådet instämmer i de betänkligheter som flera remissinstanser har gett uttryck för. Vidare kan det konstateras att regeringens föreskrifter inte granskas av vare sig eller Lagrådet. Det är därför föga ändamålsenligt att vänta med konsekvensanalysen till dess att föreskrifterna ska utformas. Om de dessutom, som tycks vara avsikten, ska utformas i en krissituation finns det en risk för att analysen av tänkbara konsekvenser inte blir bättre än remissförslagets. Det framgår också av remissen (s. 21–22) att ett bemyndigande nu inte kan uppfattas som mer brådskande än att det kan avvakta den ytterligare beredning som behövs. Regeringens avsikt är alltså att bemyndigandet inte ska utnyttjas i den omfattning som den föreslagna lagen anger. Lagrådet anser att lagen bör ges en utformning i enlighet med vad som avses och avstyrker att förslaget läggs till grund för lagstiftning. När det gäller paragrafens närmare utformning noterar Lagrådet att regeringen enligt första stycket får meddela undantag från bestämmelser om bl. a. rivnings- och markåtgärder. Enligt andra stycket får emellertid föreskrifterna endast avse ”ändring av byggnadsverk eller nybyggnad av enkla byggnadsverk”. Bestämmelsen bör förtydligas i den fortsatta beredningen. Vidare används uttrycket ”åtgärd”, liksom på andra håll i PBL, både för att beteckna t.ex. en byggåtgärd och för att beteckna det som blir resultatet av en sådan, t.ex. en byggnad. Att en föreskrift enligt lagtexten alltså får ”avse åtgärder som pågår högst ” betyder att byggnadsverket får byggas och stå kvar högst så . Enligt remissen (s. 15–16) ska en åtgärd som har vidtagits med stöd av en föreskrift om undantag och som finns kvar efter det att den tillåtna varaktigheten har löpt ut, prövas mot de ordinarie bestämmelserna i . Det kan innebära att en byggnad ska rivas eller skaffas undan från det att den började byggas och ett ändrat byggnadsverk ska återställas . Att detta kan gälla om byggnadsverk och liknande förefaller oproblematiskt. Det bör emellertid klargöras vad som gäller för andra lovpliktiga åtgärder, som rivnings- och markåtgärder. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , Baylan, Bucht, , , Ygeman, , , Bah Kuhnke, Strandhäll, , , , , Regeringen beslutar proposition 2016/17:195 Undantag från vissa bestämmelser i vid tillströmning av asylsökande inför, ändrar, upp- Lag om ändring i plan- 16 kap. 13 a §