prop · H50334 · 2017-10-24 00:00:00 — Vid en ansökan om förlängning ges tillfälle till en förnyad kontroll av hur arbetstagaren har levt upp till de anställningsvillkor som legat till grund för det tidigare beviljade tillståndet. Under den löpande tillståndstiden görs kontroller om det på något sätt kommer till kännedom att det finns skäl att återkalla tillståndet. Att även har ett särskilt ansvar för att motverka missbruk av regler följer av 2 § 1 förordningen med instruktion för . Det ankommer på att bestämma den närmare utformningen av kontrollförfarandet utifrån det övergripande syftet att motverka och upptäcka missbruk. Mot den bakgrunden bedöms det inte behövas några ytterligare författnings- åtgärder för att uppfylla den allmänt hållna förpliktelsen att motverka missbruk. Om det framkommer att reglerna om tillstånd för företagsintern förflyttning missbrukas av företagen eller av den enskilde utlänningen, kan tillståndet återkallas eller en förlängning nekas, något som drabbar såväl utlänningen som arbetsgivaren och värdföretaget. Under vissa förutsättningar kan även straffansvar enligt 20 kap. UtlL bli aktuellt. Det är t.ex. så att den som under ett ansökningsförfarande underlåter att anmäla ändrade uppgifter av betydelse för tillståndet kan straffas med böter eller fängelse enligt 20 kap. 6 § 2 UtlL. Vidare föreslås i avsnitt 8.10 och 9.2.2 att underlåtenhet att anmäla ändrade förhållanden ska kunna leda till att tillståndet avslås eller återkallas eller Prop. 2017/18:34 förlängning nekas. I ansvarar vidare både och arbetsmarkna- dens parter för övervakning och kontroll av arbetstagares arbets- och anställningsvillkor. utövar tillsyn över arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen samt över utstationeringslagens bestäm- melser om anmälningsskyldighet och anmälan av kontaktperson vid utstationering. Den svenska arbetsmarknadsmodellen innebär att arbets- tagarorganisationerna kontrollerar att en arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal tillämpar avtalet på alla arbetstagare, såväl fackligt organiserade som oorganiserade. Det innebär att arbetstagar- organisationerna har huvudansvaret för att övervaka arbets- och anställningsvillkoren även för arbetstagare som utstationeras hit från utlandet. Som nämnts ovan under avsnitt 10.1 föreslås i departementspromemorian Utstationering och vägtransporter (Ds 2017:22) ett antal förslag till ett förändrat regelverk angående anmälningsskyldighet vid utstationering. Det bör i sammanhanget även nämnas att arbetsgivare enligt 2 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567) inte får diskriminera den som hos arbetsgivaren står till förfogande för att utföra eller utför arbete som inhyrd eller inlånad arbetskraft. Diskrimineringsförbudet, som alltså även omfattar värdföretag, gäller endast i den utsträckning som värdföretaget disponerar över de faktiska och rättsliga förhållandena (jfr prop. 2007/08:95 s. 136 f). Den som bryter mot förbudet mot diskriminering ska enligt 5 kap. 1 § diskrimineringslagen betala diskriminerings- ersättning för den kränkning som överträdelsen innebär och även ersättning för den förlust som uppkommer. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade sanktions- och kontrollmöjligheterna är tillräckliga för att möta direktivets krav på åtgärder i syfte att förhindra potentiellt missbruk och på sanktioner vid överträdelse. Regeringen bedömer inte, till skillnad från TCO och , att det inom ramen för detta lagstiftningsarbete är motiverat att införa ytterligare sanktioner. Några ytterligare författningsåtgärder föreslås därför inte med anledning av artikel 9.3. Regeringens förslag: En utlänning som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska kunna ansöka om och beviljas nationella uppehållstillstånd och arbetstillstånd efter inresan i . Ett permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft ett av utfärdat ICT-tillstånd, ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse eller EU-blåkort eller ett uppehållstillstånd för arbete. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller har inga invändningar mot förslagen. Juridiska fakultetsstyrelsen vid Lunds universitet ifrågasätter om möjligheten att få ett permanent uppehållstillstånd efter att ha haft ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse överensstämmer med direktivets syfte. efterfrågar ett klargörande av om en sökande efter tre år kan ansöka om ett arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL med åberopande av samma anställning som legat till grund för ett ICT- önskar också förtydliganden av hur bedömningen av sökandens bidrag till samhällsutvecklingen och koppling till påverkas av att sökanden vistas och arbetar utanför av företagsintern förflyttning till en annan EU- Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 2.3 ska ICT-direktivet inte påverka medlemsstaternas rätt att utfärda andra uppehållstillstånd än tillstånd enligt ICT-direktivet, för alla anställningsändamål som inte omfattas av direktivet. Vidare anges i artikel 12.1 att den som är föremål för företagsintern förflyttning ska lämna medlemsstatens territorium efter att maximitiden för vistelsen har uppnåtts, om han eller hon inte har beviljats uppehållstillstånd på andra grunder i enlighet med unionsrätt eller nationell rätt. I promemorian görs bedömningen att direktivet inte bör utgöra något hinder mot att en person som har ett tillstånd för företagsintern förflyttning ansöker om och beviljas ett nationellt uppehållstillstånd enligt de allmänna reglerna. Bedömningen grundar sig på artikel 2.3 som anger att medlemsstaterna har rätt att utfärda uppehållstillstånd på andra grunder i enlighet med unionsrätt eller nationell rätt. fakultetsstyrelsen vid anser att eftersom förslaget i promemorian innebär att ett ICT-tillstånd kan läggas till grund för ett beslut om permanent uppehållstillstånd, kommer tillståndet inte att utfärdas på ”andra grunder”. Fakultetsstyrelsen ifrågasätter därför om förslaget överensstämmer med direktivets syfte som enligt fakultetsstyrelsen är att reglera en tillfällig migration. Regeringen delar dock den bedömning som görs i promemorian och anser att det finns möjlighet att införa regler som tillåter ett byte av ett tillstånd för företagsintern förflyttning till ett uppehållstillstånd enligt de allmänna nationella reglerna. Direktivets syfte är, precis som Juridiska fakultetsstyrelsen vid påpekar, att fastställa ett regelverk för den tillfälliga migration som företagsintern förflyttning i Regler om migration i övrigt, t.ex. de svenska allmänna reglerna om uppehållstillstånd för arbete, faller inte inom ramen för direktivets tillämpningsområde och kan inte anses stå i strid med direktivets syfte. Om en utlänning efter en period av företagsintern förflyttning får anställning hos en svensk arbetsgivare innebär det, enligt regeringens mening, inte att uppehållstillståndet utfärdas på samma grunder som ICT-tillståndet. Inte heller ett permanent uppehållstillstånd baserat på att utlänningen bl.a. haft ett ICT-tillstånd anser regeringen som ett uppehållstillstånd baserat på samma grund som ICT-tillståndet. sammanhanget kan det lyftas fram att det för utlänningar som har beviljats EU-blåkort finns en motsvarande möjlighet att byta tillståndstyp under vistelsen i landet. En sådan utlänning kan således beviljas uppehålls- och arbetstillstånd enligt de allmänna bestämmelserna i 5 kap. 10 § och 6 kap. 2 § UtlL och kan lämna in den ansökan inifrån landet med stöd av 5 kap. 18 a § UtlL. Utlänningar som har beviljats ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse bör likabehandlas med utlänningar som har beviljats ett EU-blåkort. Dessutom kan ett byte av tillstånd tillgodose svenska företags behov av arbetskraft eftersom värdföretaget i sådana fall får möjlighet att anställa personen vilket annars inte hade varit möjligt. En person som är föremål för företagsintern förflyttning bör därför, enligt regeringens mening, kunna byta tillståndstyp och efter inresan i ansöka om ett tidsbegränsat uppehålls- och arbetstillstånd enligt de allmänna bestämmelserna om arbets- och uppehållstillstånd i UtlL. Det bör då även vara möjligt för hans eller hennes familjemedlemmar som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till den som har tillstånd för företagsintern förflyttning att ansöka om fortsatt uppehållstillstånd här, se vidare avsnitt 13. efterfrågar ett klargörande av om en sökande kan ansöka om ett arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL med åberopande av samma anställning som legat till grund för ett ICT- tillstånd. Om utlänningen och den aktuella anställningen faller under tillämpningsområdet för ICT-direktivet torde det dock inte, enligt regeringens bedömning, vara möjligt att efter tillståndstidens slut, ansöka om ett arbetstillstånd enligt de allmänna reglerna, jfr ovan i avsnitt 6. För att arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL ska bli aktuellt krävs alltså att det är fråga om en annan anställning. En annan fråga är om även utlänningar som har återtagits till ska ha möjlighet att ansöka om ett nationellt uppehålls- och arbetstillstånd inifrån landet. Om utlänningen har återtagits och tillståndstiden för ICT-tillståndet inte har löpt ut, finns det inget som hindrar att utlänningen ansöker om en förlängning. Något hinder bör inte heller finnas mot att utlänningen byter tillståndstyp och inom tillståndstiden ansöker om ett nationellt uppehålls- och arbetstillstånd. För det fall ICT-tillståndet har löpt ut medger direktivet dock inte att utlänningen ansöker om ett nytt ICT-tillstånd inifrån landet (artikel 11.2). Utgångspunkten enligt de allmänna reglerna är vidare att en utlänning bör återvända om tiden i ett uppehålls- och arbetstillstånd har löpt ut eftersom rätten att vistas i landet har upphört. Detsamma bör gälla för det fall ett ICT-tillstånd har löpt ut. Det bör alltså inte införas särskilda bestämmelser avseende ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd för en utlänning som har återtagits. Enligt nuvarande ordning får, som nämns ovan, ett permanent uppehållstillstånd beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft uppehållstillstånd för arbete eller ett EU- blåkort utfärdat av (5 kap. 5 § första stycket 1 UtlL). Även ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse utfärdat av bör kunna läggas till grund för ett permanent uppehållstillstånd. Normalt kommer utlänningen att behöva ha haft även någon annan typ av arbetstillstånd för att uppnå tidsperioden av , eftersom ett ICT-tillstånd som längst kan gälla . Regeringen föreslår en ändring i bestämmelsen i 5 kap. 5 § första stycket 1 UtlL så att även ICT-tillstånden omfattas. Det bör vara möjligt att räkna ihop 2017/18:34 tiderna för de olika tillståndstyperna vid beräkningen av de fyra åren. Paragrafen bör utformas i enlighet härmed. Vid bedömning av om permanent uppehållstillstånd ska beviljas får i det enskilda fallet avgöras om sökandens bidrag till samhällsutvecklingen och koppling till påverkats av att sökanden vistas och arbetar utanför av företagsintern förflyttning till en annan EU-stat. 13 Uppehållstillstånd för familjemedlemmar 13.1Förutsättningarna för uppehållstillstånd för familjemedlemmar Regeringens förslag: Familjemedlemmar till den som har ett ICT- tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska beviljas uppehållstillstånd i . Uppehållstillståndet ska gälla som anknytningspersonens tillstånd. Uppehållstillstånd för familjemedlemmar ska i vissa fall få vägras. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. medlemmar till personer som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL behandlas likvärdigt med familjemedlemmar till personer som har beviljats ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre efterfrågar även en motivering till varför ett mer extensivt familjebegrepp inte har valts och önskar ett förtydligande av hur ärenden med barn som fyller ska advokatsamfund framhåller att motsvarande skyddsregler som anges i 5 kap. 16 § UtlL bör övervägas för familje- medlemmar till personer som har beviljats ICT-tillstånd. Förvaltningsrätten i har vissa lagtekniska synpunkter. Skälen för regeringens förslag Av artikel 19.1 följer att rådets direktiv /86/EG av 2003 om rätt till familjeåterförening (familjeåterföreningsdirektivet) ska tillämpas på familjemedlemmar till personer med ICT-tillstånd eller ICT- tillstånd för rörlighet för längre vistelse, om inte annat anges i artikeln. Beträffande förutsättningar för uppehållstillstånd för familje- medlemmar anges i artikel 19.2 att rätten till familjeåterförening inte ska göras avhängig av att innehavaren av ett tillstånd har välgrundade utsikter att få ett varaktigt uppehållstillstånd eller av att han eller hon ska ha vistats i medlemsstaten under en viss minimiperiod. av artikel 19.5 att giltighetstiden för uppehållstillståndet för familje- medlemmar bör upphöra den dag då anknytningspersonens ICT-tillstånd eller tillstånd för rörlighet för längre vistelse löper ut. I artikel 19.1 görs en hänvisning till familjeåterföreningsdirektivet. Artikeln innebär en rätt för familjemedlemmar att återförenas med en utlänning som beviljas ett tillstånd enligt direktivet. Eftersom det i ICT- direktivet görs vissa avvikelser från bestämmelserna i familje- återföreningsdirektivet bör uppehållstillstånd för familjemedlemmar till den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse regleras i särskild ordning. Även bestämmelser om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till den som har ett ICT- tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse bör därför tas in i det nya kapitlet som föreslås i utlänningslagen. Vid genomförande av familjeåterföreningsdirektivet och andra EU- rättsliga instrument som innehåller regler om uppehållstillstånd på grund av anknytning har utlänningens make eller sambo samt barn till utlänningen eller till hans eller hennes make eller sambo, under förutsättning att barnet är och ogift, bedömts vara familjemedlemmar (jfr 5 kap. 3 § och 6 a kap. 10 § UtlL). Det saknas skäl att göra en annan bedömning av vilken personkrets som kan komma i fråga för uppehållstillstånd på grund av anknytning till en utlänning som har ett tillstånd för företagsintern förflyttning. Det innebär att uppe- hållstillstånd bör kunna beviljas ovan nämnda personkrets. Om det gäller ett barn och barnet står under gemensam vårdnad med en förälder som är kvar i hemlandet, bör medgivande från den förälder som är kvar i hemlandet krävas. förespråkar att det även görs förändringar i regelverket för familjemedlemmar till personer som beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL. Sådana förändringar krävs inte för att genomföra ICT-direktivet och föreslås därför inte. Begränsningar i rätten till familjeåterförening Som framgår ovan är familjeåterföreningsdirektivet utgångspunkten för rätten till familjeåterförening enligt ICT-direktivet. Begränsningar i rätten till familjeåterförening som följer av familjeåterföreningsdirektivet bör därför även gälla för familjemedlemmar till den som har ett ICT- tillstånd eller ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse. Sådana begränsningar har förts in i 5 kap. 17 a och 17 b §§ UtlL och innebär bl.a. att uppehållstillstånd får vägras om en utlänning medvetet har lämnat oriktiga uppgifter i en ansökan och uppgifterna är av betydelse för att få uppehållstillståndet, utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning eller säkerhet eller om det rör sig om skenäktenskap. En bestämmelse som anger att uppehållstillstånd får vägras i fall som avses i 5 kap. 17 a och 17 b §§ UtlL bör därför tas in i kapitlet om tillstånd för företagsintern förflyttning. Uppehållstillstånd för en familjemedlem ska enligt artikel 19.5 ha samma giltighetstid som anknytningspersonens ICT-tillstånd eller ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse. En bestämmelse om att ett uppehållstillstånd som beviljas en familjemedlem ska gälla som tillståndet bör därför införas. Uppehållstillstånd som beviljas ett 2017/18:34 ogift barn vars förälder är gift eller sambo med den som har ICT-tillstånd bör, i likhet med nu gällande ordning, ges som förälderns uppehållstillstånd. framhåller att motsvarande skyddsregler som anges i 5 kap. 16 § UtlL bör övervägas för familjemedlemmar till personer som har beviljats tillstånd för företagsintern förflyttning. Angivna skyddsregler innebär att vissa familjemedlemmar som enligt reglerna i 5 kap. 8 § UtlL om s.k. uppskjuten invandringsprövning, beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd i vissa fall får beviljas ett nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd eller permanent uppehållstillstånd. Att införa sådana bestämmelser är inte ett krav enligt artikel 19 i direktivet och det är inte lämpligt att införa sådana regler för denna grupp av utlänningar som normalt kommer att ha en i tiden begränsad anknytning till . Det finns möjlighet för utlänningar med tillstånd för företagsintern förflyttning och deras familjemedlemmar att efter tillståndstiden beviljas nationella uppehålls- och arbetstillstånd, se vidare avsnitt 12 och 13.5. efterfrågar ett förtydligande av hur ärenden med barn som fyller ska hanteras. Direktivet innehåller inga särskilda bestämmelser i denna fråga och den bör därför hanteras i likhet med vad som gäller för familjemedlemmar enligt gällande ordning. Enligt allmänna rättsprinciper gäller att det är tidpunkten för myndighetens prövning av ansökan som är den relevanta när det gäller frågan om förutsättningarna för uppehållstillstånd grundat på anknytning ska föreligga. Regeringens bedömning: Någon lagändring är inte nödvändig med anledning av direktivets krav på handläggningstid för ett ärende om uppehållstillstånd för en familjemedlem till den som har ett ICT- tillstånd eller ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse. Direktivets krav på att behandla familjemedlemmars ansökningar om uppehållstillstånd som anknytningspersonens ansökan om tillstånd för företagsintern förflyttning tillgodoses genom gällande rätt och kräver inte några författningsändringar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har något att invända Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 19.4 ska ett uppe- hållstillstånd för familjemedlemmar beviljas efter den dag då en fullständig ansökan lämnades in. Den behöriga myndigheten i medlemsstaten ska behandla ansökan om uppehållstillstånd för familjemedlemmarna som ansökan om ICT-tillstånd eller ICT- tillstånd för rörlighet för längre vistelse i de fall ansökningarna lämnas in Direktivets krav på handläggningstid kan regleras på förordningsnivå, jfr 4 kap. 21 a § UtlF. Någon lagändring behövs alltså inte med anledning av direktivet i denna del. När det gäller ansökningar som lämnas in finns det enligt Prop. 2017/18:34 gällande ordning inget hinder mot att sådana ansökningar handläggs Enligt 7 § förvaltningslagen ska varje ärende handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt. Det torde ofta vara snabbare och mer effektivt att handlägga ansökningarna gemensamt, inte minst för att handläggningstiden ska kunna upprätthållas. Kravet på gemensam handläggning bör därför komma att tillgodoses inom ramen för gällande ordning och kräver inte några författningsåtgärder. Regeringens bedömning: Direktivets krav på att integrationsåtgärder inte får krävas förrän efter familjeåterförening är beviljad är inte relevant för svenska förhållanden. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har något att invända Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 19.3 får inte medlemsstaterna ställa krav på integrationsåtgärder enligt familje- återföreningsdirektivets artiklar förrän efter det att de berörda personerna har beviljats familjeåterförening (jfr artikel 4.1 och 7.2 i familje- återföreningsdirektivet). De bestämmelser i familjeåterföreningsdirektivet som avses ger medlemsstaterna möjlighet att vid ansökningstillfället ställa krav på integrationsåtgärder. Vid genomförandet av familjeåterförenings- direktivet i svensk rätt gjordes bedömningen att villkor för integration inte borde införas för de berörda personerna (prop. 2005/06:72 s. 44). Eftersom det alltså inte finns några villkor för integration, och inte heller nu bör införas sådana, är den aktuella artikeln inte relevant för svenska förhållanden. Regeringens bedömning: Direktivets krav på tillgång till anställning eller egen företagsverksamhet tillgodoses genom gällande rätt och kräver inte några författningsändringar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har något att invända Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 19.6 ska, med avvikelse från artikel 14.2 i familjeåterföreningsdirektivet och utan att det påverkar principen om företräde för unionsmedborgare familjemedlemmar som har beviljats familjeåterförening ha rätt till tillgång till anställning eller egen företagsverksamhet på den medlemsstats territorium som utfärdade uppehållstillståndet för familjemedlemmen. 2017/18:34 Enligt artikel 14.2 i familjeåterföreningsdirektivet får medlemsstaterna besluta på vilka villkor som familjemedlemmar får utöva verksamhet som anställda eller egenföretagare. Exempelvis får medlemsstaterna införa tidsgränser innan familjemedlemmen kan beviljas tillstånd att utöva verksamhet som anställd. Enligt 6 kap. 3 § UtlL får arbetstillstånd ges till en utlänning som har tidsbegränsat uppehållstillstånd, om inte skäl hänförliga till syftet med uppehållstillståndet talar emot. Några andra villkor för tillträdet till arbetsmarknaden, såsom särskilda tidsgränser, finns inte. Bestämmelsen blir också tillämplig för familjemedlemmar till den som har ICT-tillstånd eller ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse och ger således familjemedlemmar rätt till likabehandling. ICT-direktivets bestämmelser i denna del tillgodoses därför genom gällande rätt och kräver inte någon författningsändring. Regeringens förslag: En familjemedlem till den som har ett ICT- tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska ha ansökt om och beviljats uppehållstillstånd före inresan i landet. ansökan om uppehållstillstånd för en familjemedlem får inte bifallas Detta gäller dock inte om ansökan avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som har beviljats på grund av anknytning till den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse utfärdat av eller om sökanden har beviljats ett uppehållstillstånd av en annan EU-stat på grund av anknytning till en utlänning som har ansökt om eller har ett ICT- tillstånd för rörlighet för längre vistelse i . Om den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse beviljas uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd i enligt de allmänna reglerna får även hans eller hennes familjemedlemmar ansöka om och beviljas fortsatt uppehållstillstånd under vistelsen i . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har något att invända Skälen för regeringens förslag: ICT-direktivet innehåller inte några särskilda bestämmelser om när en ansökan om uppehållstillstånd för en familjemedlem ska lämnas in, förutom den generella hänvisningen till familjeåterföreningsdirektivets bestämmelser (se artikel 5.3 i I enlighet med vad som gäller enligt nuvarande ordning bör en familjemedlem till den som har ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ha ansökt om och beviljats ett uppehållstillstånd före inresan i (jfr 5 kap. 18 § första stycket En ansökan om uppehållstillstånd bör dock i vissa fall kunna beviljas när familjemedlemmen redan befinner sig här i landet. första vara möjligt vid en ansökan om förlängning av ett