prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — har analyserat andelen som har påbörjat en svensk högskole- utbildning senast bland personer födda åren 1981–1990 med svensk eller utländsk bakgrund. Av dem som är födda , som in- vandrade till vid 7–, hade börjat i högskolan senast (de som har invandrat efter in- går inte i denna uppföljning av födelsekullar). Det var en mindre andel jämfört med dem med svensk bakgrund för vilka andelen uppgick till . Övergången till högskolan i födelsekullarna 1981–1990 för dem med svensk respektive ut- ländsk bakgrund ser i stora delar ut på liknande sätt för kvinnor och män eftersom en större andel av kvinnorna jämfört med männen fort- sätter till högskolan i båda grupperna. Män som har invandrat i åldern 7–påbör- jar högskolestudier i minst utsträckning, i års- kullen 1990 var deras övergångsandel medan den var bland kvinnorna som invandrat i motsvarande ålder. Diagram 7.2 Andel som har påbörjat svensk högskoleutbildning senast av personer födda –1990 med svensk eller utländsk bakgrund Notera den brutna y-axeln Svensk bakgrund, dvs. en eller två svenskfödda Född i med två utrikes födda föräldrar Anm.: Uppgifterna i diagrammet redovisas ej uppdelat på kön. har antalet avlagda examina ökat med . ökade antalet examinerade personer med . Till viss del förklaras ökningen av antalet examina av att det har blivit vanligare att en student får ut flera examina för samma stu- dier. Det gäller framför allt vissa yrkesexamina som högskoleingenjörsexamen och sjuk- sköterskeexamen som kombineras med en generell examen. En viss andel av ökningen förklaras också av att det infördes krav på lärar- och förskollärarlegitimation i skolväsendet, vilket innebar att fler personer som genomgått lärarutbildning tagit ut en examen. /16 utfärdades ca 81 200 examina vid universitet och högskolor. Antalet personer som examinerades uppgick till ca 68 200, inklu- sive de som hade en eller flera exa- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 mina, vilket innebar en minskning med ca 100 personer jämfört med föregående läsår. Av samt- liga examinerade under /16 var kvinnor, vilket är högre än föregående läsår. Kvinnor har varit i majoritet bland de examinerade . An- talet masterexamina minskade något till följd av ett minskat antal inresande studenter. /16 utfärdades 9 700 masterexamina, vilket var 1 000 fler än året innan. Av dessa utfärdades 4 600 till kvinnor och 5 100 till män. /16 examinerades 15 800 personer vars ut- bildningstid var eller längre, vilket är en ökning med 1 500 från läsåret innan. Av dessa var kvinnor och män. Diagram 7.3 Examina och examinerade personer Källor: och . Vissa program som leder till yrkesexamen har riktade satsningar gjorts för att öka antalet programnybörjare inom utbild- ningsområdena vård/medicin respektive teknik samt inom lärar- och förskollärarutbildningar. I tabell 7.6 redovisas antalet programnybörjare på civilingenjörsutbildningen, högskoleingenjörsut- bildningen, läkarutbildningen, tandläkarutbild- ningen, sjuksköterskeutbildningen, barnmorske- utbildningen, lärarutbildningarna och förskol- lärarutbildningen. Som framgår av tabellen har antalet nybörjare på utbildningarna ökat de se- naste åren. För flera av utbildningarna finns stora skillnader i könsfördelningen bland nybörjarna. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.6 Programnybörjare på vissa yrkesexamensprogram 1 Lärarexamen innefattar grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. Dessa examina infördes och ersatte en tidigare lärarexamen. De första programnybörjarna finns därför /12. Källor: och . /16 utfärdades 33 300 yrkesexamina varav 22 700 till kvinnor och 10 700 till män. Detta i stort sett lika många examina som året innan. I tabell 7.7 redovisas antalet utfärdade yrkesexamina inom vissa yrken under den senas- te tioårsperioden. Som framgår av tabellen har antalet utfärdade examina varierat mellan åren. Antalet har dock ökat inom samtliga yrken som redovisas i tabellen utom för lärarexamina enligt studieordning. Anledningen till detta är att fyra nya lärarexamina inrättades 2011 som ska ersätta den tidigare. /16 var första gången antalet nya lärarexamina översteg antalet lärarexamina enligt studie- ordning. Könsfördelningen när det gäller de utfärdade yrkesexamina som redovisas i tabellen åter- speglar i stort könsfördelningen bland nybörjare på respektive utbildning. Könsfördelningen är relativt jämn men skiljer sig kraftigt åt mellan olika utbildningar. Andelen civilingen- jörs- och högskoleingenjörsexamina utfärdade till kvinnor har legat runt 25–, medan kvinnorna är i majoritet när det gäller övriga redovisade exa- mina. Störst andel kvinnor återfinns i sjuksköter- skeutbildning, förskollärarutbildning och barn- morskeutbildning där ca 85, av alla examina utfärdas till kvinnor. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.7 Antal examina inom vissa yrkesexamensprogram Lärarexamen enligt 2001 års 1 Lärarexamen innefattar grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. Dessa examina infördes och ersatte lärarexamen enligt studieordning. Källor: och . /16 kom totalt sett ca 35 100 inresande studenter till . Av dem var 23 100 nybör- jare i svensk högskoleutbildning (nya inresande studenter), en ökning sedan före- gående läsår. Antalet utresande studenter var drygt 26 400 vilket var en minskning . Det är fler kvinnor än män såväl bland de inresande studenterna som bland de utresande. Utvecklingen visas i tabell 7.8. Tabell 7.8 Antal in- och utresande studenter, kvinnor och män Källor: och . Av de utresande studenterna /16 var 18 400 fritt utresande studenter (s.k. freemover- studenter), varav kvinnor och 41 pro- cent män. Av de 7 260 utresande utbytesstuden- terna var kvinnor och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 män och av de 910 studerade på språkkurser på eftergymnasial nivå var kvinnor och män. En stor del av den minskning av antalet utresande som har skett sedan det före- gående läsåret, 2014/15, beror på en omklassi- ficering av språkkurserna. över har dock antalet svenskar som studerar utomlands ökat. Majoriteten av de utresande studerade i , främst i , och . Även lockade många stu- denter. Också antalet som studerar i har ökat kraftigt den senaste tioårsperioden. Det är dock fortfarande endast en mindre an- del av studenterna i som förlägger någon del av sin utbildning utomlands. Av de som avlade examen i under /16 hade studerat utomlands under sin utbildning. Skillnaderna mellan olika utbild- ningar är dock stora. Av de som hade avlagt en civilekonomexamen hade drygt hälften studerat utomlands, medan motsvarande andel var 3 pro- cent i fråga om lärarexamen och när det gäller sjuksköterskeexamen. Diagram 7.4 Antal utresande kvinnor och män (samt totalt) Av de 23 100 nya inresande studenterna /16 var utbytesstudenter och fritt inresande studenter. Den ökning av antalet nya inresande studenter som har skett jämfört med föregående läsår har skett i båda kategorierna. Antalet utbytesstudenter steg och de fritt inresande ökade . Antalet nya inresande har ökat både från länder utanför och inom EU/EES /15. Antalet inresande studenter minskade efter införandet av studieavgifter fr.o.m. höst- terminen 2011, men är trots det högre än för , då 19 100 nya inresande studenter kom till . Diagram 7.5 Antalet nya inresande studenter /07– 2015/16, totalt samt uppdelat på freemover-studenter och utbytesstudenter Nya inresande studenter totalt Personer som inte är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i (s.k. tredje- landsmedborgare) är skyldiga att betala anmäl- nings- och studieavgifter vid studier i . betalade drygt 2 700 nybör- jare i svensk högskoleutbildning avgifter vilket är en ökning jämfört med och en tredubbling jämfört med med studieavgifter. Det totala antalet betalande studenter vid svenska lärosäten upp- gick till drygt 5 200 studenter, varav var kvinnor och män. Majoriteten av de avgiftsbetalande nybörjarna kom från , och de enskilt största länderna var och . Antalet nya inresande stu- denter från de 13 länder som har ett lång- siktigt utvecklingssamarbete med minskade med läsåret efter införandet av studieavgifter. Antalet har därefter med något undantag varit i stort sett på runt 200. var lärosätenas sammanlagda intäkter av anmälnings- och studieavgifter vilket är en ökning med 74 miljoner kro- nor sedan föregående år. Av dessa intäkter kom från studenterna medan täcktes av stipendier. anvisades sammanlagt 191 mil- joner kronor för statliga stipendier till avgifts- skyldiga studenter, vilket framgår av tabell 7.9. Av dessa medel avsåg sti- pendier inom utgiftsområde 7 Internationellt bi- stånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. avsåg medel inom utgiftsom- råde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslaget 4:1 Internationella program. Av dessa medel rapporterades mot biståndsramen. Tabell 7.9 Stipendier till tredjelandsstudenter Universitets- och högskolerådet fördelar medlen från utgiftsområde 16 till statliga universitet och högskolor och vissa enskilda utbildningsanord- nare. Under /16 beviljade lärosätena totalt ca 585 nya stipendier ur dessa medel, vilket motsvarande ca 1 200 helfinansierade terminer. Dessa siffror finns inte uppdelade på kön. Stipendieprogrammen som finansieras med medel från utgiftsområde 7 administreras av . beviljade 213 stipendier till studenter från långsiktiga samarbetsländer inom utvecklingssamarbetet. Av stipendierna bevil- jades till kvinnor och till män, vilket även speglar söktrycket mellan män och kvinnor. beviljade även 214 stipendier till studenter från länder som klassificeras som biståndsberättigade länder av den internationella samarbetsorgani- sationen för bistånd, /DAC. Av dessa stipendier beviljades till kvinnor och till män. Bedömning av utländska utbildningar Universitets- och högskolerådet ansvarar för bedömning av utländska utbildningar på gymna- sial och eftergymnasial nivå. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 om bedömning fortsatte att öka , jämfört med . Ett bidra- gande skäl är den fortsatta ökningen av asylsö- kande från som stod för mer än en tredje- del av alla inkomna ansökningar. Totalt inkom ca 27 400 ärenden varav av de ärenden där uppgift om kön fanns gällde kvinnor och män, och ca 23 400 avgjordes. Universitets- och högskolerådet har bedömt fler ärenden totalt sett jämfört med . I fråga om bedömning av utländsk gymnasieutbildning inkom 12 200 ären- den och 11 600 avgjordes. Antalet inkomna ärenden som rör eftergymnasial yrkesutbildning som inte är högskoleutbildning var 3 500 och 2 900 avgjordes. När det gäller högskoleutbild- ning inkom 11 700 ansökningar och 10 869 ären- den avgjordes. Åtgärder såsom utökad bemanning och effek- tivisering har gjort att handläggningstiderna har minskat i samtliga ärendeprocesser. För bedöm- ning av gymnasieutbildning har den genom- snittliga handläggningstiden varit jämfört , för efter- gymnasial yrkesutbildning 2016 jäm- fört 2015 och för högskoleutbild- ning har handläggningen tagit jämfört . Universitets- och högskolerådet har bistått med information och utbild- ningsinsatser om bedömning av utländsk utbild- ning för bl.a. studievägledare vid universitet och högskolor och vid den kommunala vuxenutbild- ningen. Myndigheten har vidare fortsatt sin samver- kan med i uppgiften att lämna yttranden över utländska utbildningar som ligger till grund för ansökningar om lärar- eller förskol- lärarlegitimation. har myndigheten tagit emot 2 060 nya sådana ärenden och lämnat besked i totalt 2 302 ärenden med en genom- snittlig handläggningstid . Universitets- och högskolerådet har fortsatt arbetet med bedömning av utbild- ningar med otillräcklig dokumentation. En alter- nativ bedömning, s.k. beskrivning av utländsk utbildningsbakgrund, utfärdas i ärenden där sö- kanden inte kan visa fullständig dokumentation över sin utbildning på grund av krig, flykt eller omständigheter som man själv inte rår över. har 17 sådana utbildningsbeskriv- ningar utfärdats. Myndigheten har på rege- ringens uppdrag även arbetat med att 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utveckla en process för att den som har fått en utbildningsbeskrivning kan få genomgå en vali- dering som utförs av ett lärosäte för att därefter kunna få ett fullständigt utlåtande över vad utbildningen motsvarar. Ett utvecklingsarbete för att finna lämpliga former för verksamheten har påbörjats . Inga ärenden med hjälp av sådan extern validering har genomförts. Kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning erbjuds för vissa specifika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvård, pedagogik och juridik. pågick på regeringens uppdrag kompletterande utbild- ningar för lärare vid flera lärosäten för motsva- rande ca 450 helårsstudenter. Dessutom anord- nades kompletterande utbildningar för personer med avslutad läkar-, tandläkar- eller sjuk- sköterskeutbildning från tredjeland i enlighet med ett regeringsuppdrag om totalt 138 helårs- studieplatser. antogs inga studenter till den kompletterande utbildningen för per- soner med utländsk juristutbildning. I Uni- versitetskanslersämbetets rapport och sysselsättning för dem som genomgått kom- pletterande utbildning för personer med avslutad utländsk utbildning (rapport 2016:12) redovisas uppgifter om etableringen på arbetsmarknaden för dem som genomgått kompletterande utbild- ningar för personer med avslutad utländsk utbildning. Rapporten omfattar dem som har genomgått kompletterande utbildning för att få behörighet att arbeta som jurister, läkare, lärare, sjuksköterskor och tandläkare mellan höstter- minen 2007 och . Rapporten visar att det var som var etablerade på arbetsmarknaden 1–1,efter sista terminen. efter avslutad utbildning var andelen eta- blerade . De flesta etablerade sig inom yrken för vilka deras utbildning var relevant. Regeringen har gett ett antal universitet och högskolor i uppdrag att planera för och bygga upp kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning. Uppdragen rör bl.a. kompletterande utbildningar för apote- kare, ekonomer, ingenjörer och psykologer. arbetskraftsunder- sökning () visar att arbetslösheten är lägre bland högskoleutbildade än bland de personer vars högsta utbildningsnivå är fullgjord gymna- sieskola eller grundskola. Detta gäller oavsett konjunkturläge. Av de som examinerades från högskolan läs- /13 hade etablerat sig på arbetsmarknaden , dvs. 1–1,efter att de tog ut sin examen. Andelen som hade etablerat sig var ungefär lika stor bland kvinnor och män. Det är första gången som kvinnorna utgjorde en lika hög andel av de examinerade som männen. Med etablering avses att individen hade ett förvärvsarbete , en arbetsinkomst som översteg en viss nivå samt inte hade varit arbetslös under upp- följningsåret. 6 Andelen etablerade kvinnor och män (samt totalt) efter examen Notera den brutna y-axeln 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Forskning och utbildning på forskarnivå Diagram 7.7 Intäkter för forskning och utbildning på forskarnivå uppdelade på anslagsmedel och externa medel Miljarder kronor (priser) Lärosätenas statsanslag för forskning och utbild- ning på forskarnivå var 2016. Jämfört med 2015 har de direkta anslagen ökat med priser. Anslagen för forskning och utbildning på for- skarnivå utgjorde av lärosätenas alla intäkter för forskning . Lärosäte- nas forskningsintäkter från externa finansiärer uppgick till 2016 och utgjor- de av lärosätenas totala forskningsin- täkter. Diagram 7.8 Lärosätenas intäkter för forskning och utbildning på forskarnivå från externa finansiärer 2006, 2011 och 2016, uppdelade på finansiärskategorier Miljarder kronor (priser) Organisationer utan vinstsyfte i… Anslagen för forskning och utbildning på fors- karnivå används främst till grundforskning i form av lönekostnader för lektorer och profes- sorer, samfinansiering av externa forskningspro- jekt och riktad forskning till särskilt utpekade strategiska forskningsområden. Anslagen an- vänds också till strategiska insatser för merite- ring av yngre forskare eller för forskare inom områden med ojämn könsfördelning och finan- siering av utbildning på forskarnivå. Samfinansie- ring av externa projekt avser dels sådana medel som skjuts till när de externa forskningsmedlen inte finansierar forskningsprojekt fullt ut, dels sådana medel som krävs som medfinansiering av vissa finansiärer. Genom att införa uni- versitets- och högskoleförbunds redovisnings- modell för indirekta kostnader har lärosätena ökat sin kontroll över forskningsprojektens totala kostnader och gjort det tydligare vilken del av forskningsprojekten som finansieras med anslagsmedel. får enligt högskolelagen utfärda generella examina på forskarnivå. Högskolor som inte är universitet kan ansöka om tillstånd att utfärda generella 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 examina på forskarnivå. Examenstillståndet söks inom ett område och beslutas i fråga om statliga lärosäten av . Konst- närliga examina på forskarnivå får universitet och högskolor utfärda inom ett område endast efter tillstånd av . För en- skilda utbildningsanordnare fattar regeringen be- slut om tillstånd att utfärda examina efter att lämnat yttrande över ansökan. Antalet doktorandnybörjare uppgick till 2 930 vilket var något färre än året innan då an- talet uppgick till 3 010. Könsfördelningen bland doktorandnybörjarna 2016 var kvin- nor och män. i ett längre pers- pektiv har dock andelen kvinnor ökat, 1996 var andelen kvinnor och andelen män . Könsfördelningen bland doktorand- nybörjarna skiljer sig dock mellan olika forsk- ningsämnesområden. Totalt sett utgjorde män- nen en majoritet inom naturvetenskap och tek- nik där av doktorandnybörjarna var kvinnor och män, medan det var tvärtom inom humaniora och konst där 64 pro- cent var kvinnor och män. Andelen utländska doktorandnybörjare var , varav kvinnor och män. Flera lärosäten har avvecklat utbildningsbidrag och beslutat att doktoranderna ska ha en dokto- randanställning eller en annan anställning vid lärosätet. Regeringen har beslutat att avskaffa utbildningsbidraget och förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för dok- torander har upphävts (SFS 2017:283). har andelen doktorandnybörjare med anställning som dok- torand fördubblats från sam- tidigt som andelen med utbildningsbidrag har minskat från . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Källor: och . Källor: och . Antalet doktorander uppgick till ca 18 010 vilket är 640 färre än föregående höst. Av doktoranderna var kvinnor och män. uppgick antalet utfärdade doktorsexa- mina till 2 990, vilket är det högsta antalet nå- gonsin och en ökning med ca 130 doktorsexa- mina jämfört med . har antalet examina varit relativt sta- bilt (se diagram 7.10) men i ett längre perspektiv har antalet doktorsexamina ökat kraftigt. Av de som avlade doktorsexamen var kvinnor och män. Flest doktorsexamina avlades inom medicin och hälsovetenskap. Dock finns det skillnader i könsfördelningen mellan olika ämnesområden, t.ex. utfärdades av doktorsexamina inom medicin och hälsovetenskap till kvinnor och till män. Antalet licentiatexamina minskade till 690, att jämföra med föregående år då 730 examina utfärdades. Andelsmässigt togs av alla licentiat- examina 2016 ut av kvinnor och av män. Detta beror bl.a. på att nästan hälften av alla licentiatexamina avläggs i teknik där männen är i majoritet. Doktorandanställning är den vanligaste försörj- ningsformen bland studerande på forskarnivå; hade en sådan anställning 2016. Jämfört med föregående år har doktorander- nas försörjning inte förändrats nämnvärt, men i ett längre perspektiv har doktorandanställning blivit betydligt vanligare. hade 55 pro- cent av de studerande på forskarnivå en doktorandanställning. Utbildningsbidrag är på väg att fasas ut och andelen doktorander med sådant bidrag har sjunkit från 2016. har ett av de övergripande målen för verksamhetsområdet varit att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet. Eftersom ett nytt kvalitetssäkringssystem håller på att införas har inga nya kvalitetsutvärderingar genomförts . har dock fattat beslut om ett antal utbildningar som har fått omdömet bristande kvalitet. Det stora flertalet av dessa bedöms nu uppfylla kvali- tetskraven för högskoleutbildning. Andelen dis- puterade lärare vid universitet och högskolor har ökat och särskilt har andelen disputerade ökat bland de lärare som är kvinnor, vilket innebär att könsfördelningen bland de disputerade lärarna är jämnare nu än . Andelen externfinansierad forsk- ning, som också är ett mått på kvaliteten i hög- skolans verksamhet, har ökat stadigt . Det andra övergripande målet för verksam- hetsområdet har varit att verksamhe- ten ska bedrivas effektivt. Prestationsgraden i ut- bildning på grundnivå och avancerad nivå har ökat , vilket tyder på att effektiviten har ökat. Även genomströmningen i utbildning på forskarnivå är relativt god. Sammantaget har alltså måluppfyllelsen både när det gäller kvalitetsmålet och effektivitets- målet ökat , vilket är posi- tivt. Det finns alltså mycket som tyder på att svensk högre utbildning håller hög kvalitet och bedrivs effektivt, även om det finns skäl för fort- satta insatser som befäster och ytterligare för- bättrar måluppfyllelsen. Hållbar utveckling, internationalisering, jämställdhet och breddad rekrytering De mål som anges i 1 kap. 5 § högskolelagen, dvs. att främja hållbar utveckling, internationa- lisering, jämställdhet och breddad rekrytering är områden som kräver en utveckling. Det saknas en samlad bild av hur utbild- ning för hållbar utveckling tillämpas. utvärderas lärosätenas arbete med hållbar utveckling av inom ramen för det nya kvalitetssäkringssystemet. Det krävs ytterligare insatser för att stärka arbetet med hållbar utveckling, inte minst för att för- bättra uppfyllelsen av målen inom Agenda 2030. Jämställdheten har förbättrats inom många områden, men fortfarande finns mycket att göra för att nå en jämn könsfördelning inom hela högskolan. Andelen utresande studenter varierar kraftigt mellan olika utbildningar och det är viktigt att fler får internationella erfarenheter i sina studier. Antalet inresande studenter har ökat sedan stu- dieavgifter för tredjelandsstudenter infördes, men behöver öka ytterligare. Det finns samman- taget behov av att ytterligare stärka internationa- liseringen av svensk högre utbildning. Vidare är det av största vikt att motverka skill- nader i tillgång till utbildning mellan människor med olika bakgrund, men också att säkerställa att utbildning finns tillgänglig i hela landet, t.ex. via distanskurser. Därutöver bidrar den bedömning av utländska utbildningar på gymnasial och eftergymnasial 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nivå som Universitets- och högskolerådet an- svarar för, samt de kompletterande utbildningar som erbjuds personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar svensk högskole- utbildning, till att tillvarata kompetens hos per- soner med utländsk utbildning, bl.a. nyanlända, och påskynda deras arbetsmarknadsetablering. Regeringen har tillsatt en utredning för att göra en samlad översyn av universitetens och hög- skolornas styrning, inklusive resurstilldelning. Syftet är att utveckla styrningen så att den effek- tivt och ändamålsenligt stöder målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskaps- nation (dir. 2017:46). Regeringen avser därför inte att, såsom tidigare aviserats, återkomma till i fråga om förslagen i betänkandet Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högsko- lans grundutbildning (SOU 2005:48). remitterades remissprome- – en ny verksamhets- form för ökad handlingsfrihet (Ds 2013:49). Regeringen har efter överväganden kommit fram till att inte gå vidare med anledning av remiss- promemorian. Kvalitet i vissa utbildningar gav regeringen dåvarande Hög- skoleverket i uppdrag att föreslå hur kiroprak- tor- och naprapatutbildningar skulle kunna ut- formas som högskoleutbildningar med avseende på omfattning, innehåll och nivåplacering.