prop · H403171 · 2017-04-11 00:00:00 — Vi har haft ett stort antal avstämningar och möten med förtroendevalda och tjänstemän på olika nivåer i det politiska systemet, med företrädare för de politiska partierna, representanter för civilsamhällsorganisationer och med intresserade från allmänheten. Vi har genomfört ett flertal enkäter, intervjuer och undersökningar samt beställt underlagsrapporter från sammanlagt 24 forskare. Dessa rapporter har presenterats och diskuterats på seminarier runt om i landet och har publicerats i en särskild forskarantologi. Vår ambition har varit att driva offentlig debatt och stimulera till samtal om de frågor som vi har haft i uppgift att utreda, men också att skapa oss en bredare och djupare bild av tillståndet i demokratin. Betänkandet är på detta sätt både en redogörelse för tillståndet i demokratin och en samling förslag, bedömningar och rekommendationer till hur demokratin kan utvecklas och förstärkas. Demokratin är stark, men den politiska ojämlikheten ökar efter millenniumskiftet, , överlämnande den förra sitt slutbetänkande till regeringen. tillsattes i då demokratin ansågs stå inför ett antal allvarliga utmaningar. Engagemanget inom folkrörelserna hade avtagit, de politiska partierna hade förlorat medlemmar och valdeltagandet var sjunkande. Intresset för politik ansågs vara lågt, i synnerhet bland unga. Vissa av dessa utmaningar kvarstår , . måste bilden nyanseras. Även om de traditionella folkrörelse- organisationerna engagerar färre individer är det medborgerliga engagemanget alltjämt högt. Engagemanget tar sig nya uttryck genom nätverksbaserade och mer informellt organiserade rörelser. Partierna är inte längre masspartier med stora medlemskårer, men antalet partiaktiva sjunker inte längre. Förtroendet för de politiska partierna är fortfarande lågt, men har stärkts. Valdeltagandet har ökat i de tre senaste riksdagsvalen. Attitydundersökningar visar att förtroendet för regeringen och har ökat . Intresset för politik bland unga är starkt. Denna utredning kan konstatera att demokratin står stark. Däremot är det politiska inflytandet inte jämnt fördelat. Klyftan mellan de som deltar och de som inte deltar har vidgats. Dessa deltagandeklyftor märks tydligt när det kommer till engagemanget i det civila samhällets organisationer, liksom i de politiska partierna. De som är aktiva inom civilsamhällsorganisationer och politiska partier är i huvudsak välutbildade och socioekonomiskt resursstarka personer. Det är i synnerhet personer med låg utbildning och med lågavlönade jobb som har lämnat partierna. Det märks också när det kommer till förtroendet för demokratins institutioner och procedurer. Tilltron till demokratin är betydligt starkare bland resursstarka individer, dvs. personer med hög utbildning och inkomst, än bland resurssvaga. Samma förhållande gäller när det rör upplevelsen av att kunna påverka politiska beslut. Valdeltagandet har ökat , men skillnaderna mellan resurssvaga och resursstarka grupper är alltjämt stora. I riksdagsvalet var det ungefär 15 procentenheters skillnad i valdeltagande mellan hög- och lågutbildade liksom betydande skillnader i valdeltagandet mellan svensk och utrikes födda. Skiljelinjen mellan de ”demokratiskt aktiva” och de ”demokratiskt passiva” sammanfaller i stor utsträckning med andra sociala och ekonomiska klyftor i samhället. De som inte deltar i demokratins processer har lägre utbildning, lägre inkomst och en betydligt svagare förankring på arbetsmarknaden. Vissa undersökningar visar även att gruppen passiva lider av ohälsa i större utsträckning än den demokratiskt aktiva gruppen. Skillnaderna avspeglar sig i vad som skulle kunna beskrivas som ett utanförskap och ett innanförskap eller som vidgade klassklyftor. Därutöver är skillnaderna mellan dessa grupper i allt större utsträckning rumsliga och geografiska. De demokratiskt aktiva och de passiva bor i skilda bostadsområden, går i olika skolor och utövar sina fritidsintressen på olika platser. Detta avspeglar sig också i valdeltagandet. Skillnaderna mellan de valdistrikt i , och som hade högst och lägst valdeltagande var i riksdagsvalet . Vidare framträder deltagandeklyftor i konsumtionen av nyheter. Andelen ”nyhetsundvikare” har ökat , och denna grupp består i stor utsträckning av personer med svaga socioekonomiska resurser. Den demokratiska arenan, dvs. platser där tankar, åsikter och intressen utbyts, är allt mer segregerad. Detta är en stor utmaning för demokratin. Ett ytterligare problem är att flera samhällstendenser såsom glo- baliseringen, digitaliseringen, demografiska förändringar och klimat- hotet kan förstärka olikheterna mellan olika grupper som dessa tendenser ställer demokratin och samhället i sin helhet inför nya Dessa samhällstendenser har och kommer under de närmaste åren förändra förutsättningarna för demokratin liksom för ekonomin, arbetsmarknaden och maktrelationerna i samhället. utmaningar som vi står inför innebär dessutom att vi kommer behöva fatta svåra beslut rörande fördelningen av resurser. demokratins mekanismer skapa konsensus bakom de beslut som är nödvändiga för samhällets långsiktiga hållbarhet och utveckling är en utmaning inte bara för det politiska systemet utan för hela vårt samhälle. Den kommunala politikens villkor har förändrats . nämnder och uppdrag minskar, som uppdragen koncentreras till ett mindre antal förtroendevalda. Inflytandet i den kommunala politiken utövas också av en allt mindre skara av ledande Vi anser att det finns ett värde med att det är en stor andel av befolkningen som har erfarenhet av att delta i politiska beslutsprocesser och därför bör inte uppdragen minska ytterligare vid reformer av den politiska organisationen. För att stimulera det demokratiska deltagandet på lokal nivå kan kommuner också genomföra försök med direktval för ett begränsat antal platser i en geografisk Medialiseringen av politiken har lett till att politikerrollen blivit mer sker beslutsgången i ett snabbare tempo och de politiska besluten är i sig mer komplexa. vem som väljer att engagera sig politiskt. lämnar sina uppdrag är också högt. Unga under och kvinnor med hemmavarande barn är överrepresenterade bland de förtroendevalda som hoppar av . Villkoren för förtroendeuppdragen måste anpassas så att det går att ägna sig åt ett förtroendeuppdrag och ha tid till heltidsarbete Det krävs en ny möteskultur där långdragna sammanträden är undantag. Det kan vara lämpligt att tillämpa stopptider liksom att öppna upp för ett mer frekvent användande av deltagande på Åtgärder bör också genomföras för att underlätta för förtroendevalda med barn i behov av tillsyn. kunna tillämpa mer genenerösa regler för barnomsorg och förskola i samband med politiska möten i kommunen eller . Författningsförslagen i SOU 2016:5 i nu relevanta delar Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900)84 att det i lagen ska införas en ny paragraf, 4 kap. 15 b § samt närmast före 4 kap. 15 b § en ny rubrik av följande lydelse. Fullmäktige får besluta att en uppdrag på heltid eller betydande del av heltid får ledigt från uppdraget under en tidsbegränsad period för att vara föräldraledig. förtroendevald som på grund av Om en förtroendevald får ledigt ska fullmäktige besluta hur lång tid ledigheten ska vara och om ska utgå under ledigheten. Fullmäktige får utse en ersättare Denna lag träder i kraft i fråga om 4 kap. 8 § och 4 kap. 15 b §. 84 Lagen omtryckt 2004:93 Förteckning över remissinstanser (SOU 2016:5) Efter remiss har yttrande över betänkandet Låt fler forma framtiden (SOU 2016:5) kommit in från ombudsmän, i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , i , i , , Myndigheten för delaktighet, , , , i , Statskontoret, , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , , , , , , , , , Myndigheten för tillgängliga medier, Forum för levande historia, , , , stöd till trossamfund, Ale kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Bodens kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, , kommun, , , Falu kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, , Kumla kommun, , , kommun, , , kommun, , , , , , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun , kommun, , kommun, , , Sala kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, , Tjörns kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, Ystads kommun, Åmåls kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, landsting, , , , , , läns landsting, , , läns landsting, , , läns landsting, , , Västra , läns landsting, , , , Grön Ungdom, , DemokratiAkademin, DHR – samhälle utan rörelsehinder, Folkets Hus och Parker, , Föreningen i Världen, Handikappförbunden, , Idéburna skolors riksförbund, för Ungdomsorganisationer, Lika Unika, , , Nationella Nätverket för Ungas Inflytande, , , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter, , Studentråd, SmåKom (De små kommunernas samverkan), Studieförbunden, , , Sverigefinländarnas delegation, , Elevkårer, Kommuner och Landsting, Kvinnolobby, , Ungdomsråd, , Sverok – , , Tidningsutgivarna samt Unga Rörelsehindrade, Därutöver har , , i , och Liberalerna i , , Socialdemokratiska Partidistrikt, i , Liberalerna i , i , Socialdemokraterna i , i , i läns landsting, Lokala partiers nätverk, och i , Nätverket för evidensbaserad policy, , , Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, Sensus, Sorundanet kommunparti, Skyline, , , , , Unga Hörselskadade, Förbundet och Ungdom samt i yttrat sig. , , , , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , Åre kommun, kommun, kommun samt har inbjudits att lämna synpunkter men har avstått från att yttra sig. Jämförelsetabell mellan kommunallagen (1991:900) och förslaget till kommunallag 1 kap. 1 § första meningen 1 kap. 2 § 1 kap. 1 § andra meningen 1 kap. 11 § 3 kap. 13 § första stycket 3 kap. 13 § andra stycket 1 kap. 5 § första stycket 1 kap. 6 § 2 kap. 1 och 2 §§ 2 kap. 3 § 2 kap. 4 § 2 kap. 9 § 1 kap. 3 § utgår (se avsnitt 7.3.2) 2 kap. 7 § 2 kap. 8 § 4 kap. 29 § 4 kap. 30 § 4 kap. 31 § 4 kap. 32 § 3 kap. 1 § 3 kap. 3 § 3 kap. 4 § 3 a § första stycket 9 kap. 22 § första stycket 3 a § andra stycket första och 9 kap. 22 § andra stycket 3 a § andra stycket tredje 9 kap. 37 § 3 a § tredje stycket 9 kap. 21 § 9 kap. 24 § 9 kap. 23 § § 1–3 6 kap. 2 § 1–3 utgår (se avsnitt 6.2.2) 9 kap. 20 § 6 kap. 5 § 3 kap. 2 § 5 kap. 44 § 3 kap. 10 § 5 kap. 1 § 5 kap. 2 § 2 kap. 9 § 5 kap. 4 § 6 kap. 3 § 6 kap. 4 § 6 kap. 5 § § första och andra styckena 10 kap. 1 § 10 kap. 2 § 10 kap. 3 § 10 kap. 4 § 10 kap. 5 § 10 kap. 6 § 10 kap. 7 § 10 kap. 8 § 10 kap. 9 § 5 kap. 3 § 3 kap. 8 § 9 kap. 1 § 9 kap. 2 § första stycket 9 kap. 2 § andra och tredje 9 kap. 3 § 9 kap. 4 § 9 kap. 5 § 9 kap. 19 § 9 kap. 7 § 8 kap. 13 § § första och andra styckena 4 kap. 1 § 4 kap. 2 § första stycket 1 kap. 7 § 1 kap. 8 § 1 kap. 9 § 4 kap. 3 § 7 kap. 3 § 6 a § första och andra styckena 4 kap. 4 § 6 a § tredje stycket 4 kap. 5 § 4 kap. 8 § 4 kap. 7 § 4 kap. 6 § 4 kap. 9 § 4 kap. 10 § 4 kap. 11 § 4 kap. 12 § 4 kap. 17 § 12 a § första stycket 4 kap. 13 § 12 a § andra stycket 4 kap. 17 § 12 b § första stycket 4 kap. 14 § 12 b § andra stycket 4 kap. 17 § 4 kap. 15 § 4 kap. 16 § första stycket 4 kap. 16 § andra stycket 4 kap. 17 § 9 kap. 26 § 4 kap. 19 § 4 kap. 20 § 4 kap. 21 § 4 kap. 21 § 4 kap. 22 § 4 kap. 24 § 4 kap. 25 § 4 kap. 26 § 4 kap. 27 § 4 kap. 28 § 9 kap. 8 § utgår (se avsnitt 7.3.3) 4 kap. 2 § andra stycket utgår (se avsnitt 7.3.3) utgår (se avsnitt 7.3.3) utgår (se avsnitt 7.3.3) utgår (se avsnitt 7.3.3) 4 kap. 18 § 5 kap. 39 § utgår (se avsnitt 7.3.3) 4 kap. 33 § första stycket 5 kap. 5 § 5 kap. 6 § 5 kap. 7 § 5 kap. 8 § 5 kap. 9 § 5 kap. 10 § 5 kap. 11 § 5 kap. 12 § 5 kap. 13 § första stycket 5 kap. 13 § andra stycket 5 kap. 15 § första stycket utgår (se avsnitt 10.3.2) 5 kap. 14 § 5 kap. 15 § andra stycket 5 kap. 17 § 5 kap. 18 § 5 kap. 19 § 5 kap. 20 § 5 kap. 21 § utgår (se avsnitt 14.3.1) 5 kap. 45 § 5 kap. 46 § § första och tredje styckena 5 kap. 47 § 5 kap. 48 § 5 kap. 49 § 5 kap. 40 § 5 kap. 41 § 9 kap. 28 § § första stycket 1–4 och 6 5 kap. 22 § § första stycket 5 8 kap. 1 § § andra och tredje styckena 8 kap. 2 § utgår (se avsnitt 6.2.2) 5 kap. 23 § 25 a § första–tredje styckena 5 kap. 24 § 25 a § fjärde stycket 9 kap. 36 § 5 kap. 25 § 5 kap. 26 § 5 kap. 27 § 5 kap. 28 § 5 kap. 29 § 5 kap. 30 § 5 kap. 31 § 5 kap. 32 § 5 kap. 33 § 5 kap. 34 § 5 kap. 35 § § första–tredje styckena 5 kap. 36 § 9 kap. 17 § 5 kap. 37 § 5 kap. 38 § 5 kap. 50 § 5 kap. 51 § 5 kap. 42 § 5 kap. 16 § 5 kap. 44 § 5 kap. 52 § 5 kap. 53 § 5 kap. 54 § 5 kap. 55 § 5 kap. 56 § 5 kap. 57 § § första stycket 1–3 5 kap. 58 § första stycket § första stycket 4 9 kap. 9 § första stycket 9 kap. 9 § andra stycket 5 kap. 58 § andra stycket 5 kap. 61 § första stycket 5 kap. 60 § 5 kap. 61 § andra stycket 5 kap. 62 § § första och andra styckena 5 kap. 59 § 9 kap. 30 § 5 kap. 63 § 5 kap. 64 § första stycket och 9 kap. 30 § 5 kap. 64 § andra stycket 5 kap. 64 § tredje stycket 5 kap. 65 § 5 kap. 65 § 5 kap. 67 § 5 kap. 68 § 5 kap. 69 § 8 kap. 12 § § andra och tredje styckena utgår (se avsnitten 10.3.2 5 kap. 71 § 5 kap. 72 § 6 kap. 1 § 6 kap. 9 § 6 kap. 10 § 6 kap. 11 § 6 kap. 12 § 6 kap. 13 § 6 kap. 14 § 6 kap. 15 § 6 kap. 6 § 8 kap. 3 § 8 kap. 18 § § första och andra stycket 6 kap. 16 § 9 kap. 25 § 6 kap. 17 § första stycket 6 kap. 17 § andra och tredje 6 kap. 18 § 6 kap. 19 § 6 kap. 20 § 6 kap. 21 § 6 kap. 22 § 6 kap. 23 § 6 kap. 26 § 6 kap. 25 § 3 kap. 5 § första och andra 6 kap. 41 § 3 kap. 5 tredje stycket 6 kap. 42 § 6 kap. 27 § § första–tredje styckena 6 kap. 30 § och 7 kap. 4 § 6 kap. 32 § och 7 kap. 4 § 6 kap. 28 § och 7 kap. 4 § 6 kap. 29 § och 7 kap. 4 § 6 kap. 31 § och 7 kap. 4 § 6 kap. 34 § 6 kap. 33 § första stycket 6 kap. 33 § andra stycket 6 kap. 35 § första stycket § andra stycket första 6 kap. 35 § andra stycket § andra stycket andra utgår (se avsnitt 10.3.2) § tredje stycket första 9 kap. 33 § § tredje stycket andra utgår (se avsnitt 10.3.2) 6 kap. 36 § 6 kap. 44 § § andra och tredje styckena 6 kap. 24 § 9 kap. 34 § 6 kap. 37 § och 7 kap. 5 § 9 kap. 31 § 6 kap. 38 § och 7 kap. 5 § 6 kap. 40 § första stycket 6 kap. 39 § 6 kap. 40 § andra stycket 7 kap. 6 § och 9 kap. 32 § utgår (se avsnitt 9.2.1) 7 kap. 7 § 7 kap. 20 § 7 kap. 22 § 7 kap. 20 § 7 kap. 21 § 7 kap. 23 § 7 kap. 24 § 7 kap. 25 § § första stycket första 7 kap. 12 § första stycket § första stycket andra 9 kap. 29 § 7 kap. 12 § andra stycket 7 kap. 13 § 7 kap. 14 § 7 kap. 15 § 7 kap. 16 § 7 kap. 10 § 7 kap. 11 § 7 kap. 17 § 7 kap. 18 § 7 kap. 19 § 8 kap. 4 § 8 kap. 5 § andra stycket 8 kap. 5 § första stycket 8 kap. 6 § 8 kap. 7 § 8 kap. 8 § 11 kap. 1 § 11 kap. 2 § 11 kap. 3 § 3 a § första stycket 11 kap. 4 § 3 a § andra stycket 2 kap. 5 § 2 kap. 6 § 11 kap. 14 § 11 kap. 5 § tredje stycket 11 kap. 6 § 11 kap. 12 § 11 kap. 13 § 11 kap. 8 § 11 kap. 9 § 11 kap. 10 § 11 kap. 11 § 8 kap. 14 § 11 kap. 23 § 11 kap. 15 § 11 kap. 22 § 11 kap. 17 § 11 kap. 24 § 11 kap. 18 § 11 kap. 19 § 11 kap. 24 § 11 kap. 20 § 11 kap. 21 § 8 kap. 15 § 8 kap. 16 § 11 kap. 16 § 9 kap. 10 § 9 kap. 7 § 14 9 kap. 11 § 9 kap. 12 § 12 kap. 4 § § första och andra styckena 12 kap. 5 § 9 kap. 35 § 12 kap. 6 § 12 kap. 14 § § andra och tredje styckena 12 kap. 16 § första och andra 12 kap. 16 § tredje stycket 12 kap. 17 § 12 kap. 15 § 12 kap. 7 § 12 kap. 8 § 12 kap. 1 § 12 kap. 2 § 12 kap. 3 § 12 kap. 1 § 12 kap. 9 § 12 kap. 9 § 12 kap. 10 § 12 kap. 11 § 12 kap. 12 § 12 kap. 13 § 12 kap. 18 § 9 kap. 13 § 9 kap. 14 § 9 kap. 15 § 9 kap. 16 § 13 kap. 1 § 13 kap. 2 § 13 kap. 3 § 13 kap. 4 § första och andra 13 kap. 4 tredje stycket 13 kap. 5 § 13 kap. 6 § 13 kap. 8 § 13 kap. 9 § 13 kap. 7 § 13 kap. 10 § 13 kap. 11 § 13 kap. 12 § 13 kap. 13 § 13 kap. 14 § 13 kap. 15 § Jämförelsetabell mellan förslaget till kommunallag och kommunallagen (1991:900) 1 kap. 1 § första stycket 1 kap. 2 § 1 kap. 1 § andra stycket 2 kap. 5 § 1 kap. 4 § första stycket 1 kap. 4 § andra stycket 4 kap. 2 § 4 kap. 3 § 4 kap. 4 § 1 kap. 3 § första stycket 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 2 § 2 kap. 3 § 8 kap. 3 b § 8 kap. 3 c § 2 kap. 7 § 2 kap. 8 § 2 kap. 4 § och 3 kap. 11 § 3 kap. 1 § 3 kap. 7 § första stycket 3 kap. 2 § 3 kap. 3 § 6 kap. 20 § och 21 § andra 3 kap. 20 § första stycket 3 kap. 8 § första stycket 1 kap. 3 § andra och tredje 4 kap. 1 § första och andra 4 kap. 1 § tredje stycket 4 kap. 24 § andra stycket 4 kap. 5 § 4 kap. 6 a § första och andra 4 kap. 6 a § tredje stycket 4 kap. 9 § 4 kap. 8 § 4 kap. 7 § 4 kap. 10 § 4 kap. 10 a § 4 kap. 11 § 4 kap. 12 § första stycket 4 kap. 12 a § första stycket 4 kap. 12 b § första stycket 4 kap. 13 § 4 kap. 14 § 4 kap. 15 § första stycket 4 kap. 12 § andra stycket, 12 a § andra stycket, 12 b § andra stycket och 15 § andra 4 kap. 27 § 4 kap. 16 § 4 kap. 17 § första stycket 4 kap. 17 § andra stycket och 17 a § 4 kap. 18 § 4 kap. 33 § 4 kap. 19 § 4 kap. 20 § 4 kap. 21 § 4 kap. 22 § 4 kap. 23 § 2 kap. 9 § 2 kap. 10 § 2 kap. 11 § 2 kap. 12 § 4 kap. 30 § § andra och tredje styckena 4 kap. 31 § 4 kap. 32 § 3 kap. 9 § 3 kap. 10 § 3 kap. 19 b § 3 kap. 12 § 5 kap. 1 § 5 kap. 2 § 5 kap. 3 § 5 kap. 4 § 5 kap. 5 § 5 kap. 5 a § 5 kap. 6 § 5 kap. 7 § 5 kap. 8 § 5 kap. 9 § första stycket 5 kap. 11 § första stycket 5 kap. 9 § andra stycket 5 kap. 11 § andra stycket 5 kap. 38 a § 5 kap. 12 § 5 kap. 13 § 5 kap. 14 § 5 kap. 15 § 5 kap. 16 § 5 kap. 23 § första stycket 5 kap. 25 § 5 kap. 25 a § 5 kap. 25 b § 5 kap. 26 § 5 kap. 27 § 5 kap. 28 § 5 kap. 29 § 5 kap. 30 § 5 kap. 30 a § 5 kap. 31 § 5 kap. 32 § 5 kap. 32 a § 5 kap. 33 § 5 kap. 34 § första–tredje 5 kap. 34 a § 5 kap. 35 § 4 kap. 28 § 5 kap. 21 § 5 kap. 22 § första stycket 5 kap. 38 § 5 kap. 39 § 3 kap. 7 § andra stycket 5 kap. 18 § 5 kap. 19 § 5 kap. 20 § 5 kap. 20 a § 5 kap. 20 b § 5 kap. 36 § 5 kap. 37 § 5 kap. 40 § 5 kap. 41 § 5 kap. 42 § 5 kap. 43 § 5 kap. 44 § 5 kap. 45 § 5 kap. 46 § första stycket 1–3 5 kap. 46 § tredje stycket 5 kap. 52 § första och andra 5 kap. 50 § första meningen 5 kap. 49 § 5 kap. 50 § andra meningen 5 kap. 51 § 5 kap. 53 § 5 kap. 54–56 §§ 5 kap. 57 § 5 kap. 58 § 5 kap. 59 § 5 kap. 60 § 5 kap. 61 § 5 kap. 63 § 5 kap. 64 § 6 kap. 1 § 3 kap. 4 § 1–3 3 kap. 13 § 3 kap. 14 § 3 kap. 15 § 6 kap. 7 § 3 kap. 5 § 6 kap. 1 a § 6 kap. 1 b § 6 kap. 2 § 6 kap. 3 § 6 kap. 4 § 6 kap. 5 § 6 kap. 6 § 6 kap. 9 § första och andra 6 kap. 10 § § andra och tredje styckena 6 kap. 11 § 6 kap. 12 § 6 kap. 13 § 6 kap. 14 § 6 kap. 15 § 6 kap. 16 § 6 kap. 18 § 6 kap. 32 § andra och tredje 6 kap. 19 a § 6 kap. 19 § 6 kap. 23 § 6 kap. 25 § 6 kap. 24 § första–tredje 6 kap. 27 § 6 kap. 24 § fjärde stycket 6 kap. 28 § 6 kap. 29 § 6 kap. 27 a § 6 kap. 30 § 6 kap. 31 § 6 kap. 33 § första stycket 6 kap. 34 § 6 kap. 36 § 6 kap. 35 § 6 kap. 36 § 6 kap. 21 § första stycket 6 kap. 22 § 6 kap. 32 § första stycket 4 kap. 6 § 6 kap. 33 § första stycket 6 kap. 37 § 6 kap. 38 § 7 kap. 13 § 7 kap. 14 § 7 kap. 8 § första stycket första 120 § andra stycket 7 kap. 8 § andra stycket 7 kap. 9 § 7 kap. 10 § 7 kap. 11 § 7 kap. 12 § 7 kap. 15 § 7 kap. 16 § 7 kap. 17 § 7 kap. 1 och 3 §§ 7 kap. 4 § 7 kap. 2 § 7 kap. 5 § 7 kap. 6 § 7 kap. 7 § 5 kap. 23 § första stycket 5 5 kap. 23 § andra och tredje 6 kap. 8 § 7 kap. 18 § första stycket 7 kap. 19 § 7 kap. 18 § andra stycket 7 kap. 20 § 7 kap. 21 § 7 kap. 22 § 5 kap. 62 § 3 kap. 30 § 8 kap. 10 § 8 kap. 19 § 8 kap. 20 § 6 kap. 8 a § 3 kap. 20 § andra stycket 3 kap. 21 § § andra och tredje styckena 3 kap. 22 § 3 kap. 23 § 3 kap. 24 § 3 kap. 25 § 3 kap. 28 § och 8 kap. 21 § 4 kap. 23 a § 8 § första stycket 5 kap. 46 § första stycket 4 8 § andra stycket 5 kap. 46 § andra stycket 8 kap. 21 § första stycket 8 kap. 22 § första meningen 8 kap. 23 § 9 kap. 19 § 9 kap. 20 § 9 kap. 21 § 9 kap. 22 § 5 kap. 34 § femte stycket 3 kap. 26 § 3 kap. 4 § 5 3 kap. 3 a § tredje stycket 3 kap. 3 a § första stycket och andra stycket första och andra 3 kap. 3 c § 3 kap. 3 b § 6 kap. 9 § tredje stycket 4 kap. 15 a § 8 kap. 4 § andra stycket 5 kap. 22 § andra stycket 7 kap. 8 § första stycket andra 5 kap. 52 § tredje stycket och 6 kap. 33 § andra stycket 6 kap. 37 § 6 kap. 30 § tredje stycket 6 kap. 32 § fjärde stycket 9 kap. 2 § tredje stycket 5 kap. 25 a § fjärde stycket 3 kap. 3 a § andra stycket sista 3 kap. 16 § första och andra 3 kap. 16 a § 3 kap. 17 § 3 kap. 18 § 3 kap. 18 a § 3 kap. 18 b § 3 kap. 18 c § 3 kap. 19 § 3 kap. 19 a § 8 kap. 1 § 8 kap. 2 § 8 kap. 3 § 8 kap. 3 a § 8 kap. 4 § första, tredje och 8 kap. 5 § § första stycket första 8 kap. 6 § första stycket § första stycket andra 8 kap. 6 § andra stycket 8 kap. 7 § 8 kap. 8 § 8 kap. 9 § 8 kap. 5 a § 8 kap. 5 b § 8 kap. 3 d § 8 kap. 12 § 8 kap. 20 a § 8 kap. 14 § första stycket 8 kap. 15 § 8 kap. 16 § första stycket 8 kap. 17 § 8 kap. 18 § 8 kap. 13 § 8 kap. 11 § 8 kap. 14 § andra stycket och 16 § andra stycket 9 kap. 9 och 11 §§ 9 kap. 9 a § 9 kap. 10 § 9 kap. 1 § 9 kap. 2 § första och andra 9 kap. 3 § 9 kap. 7 § 9 kap. 8 § 9 kap. 12 och 13 §§ 9 kap. 14 § 9 kap. 15 § 9 kap. 16 § 9 kap. 17 § 9 kap. 4 § första stycket 9 kap. 6 § § första och andra styckena 9 kap. 4 § andra och tredje 9 kap. 5 § första stycket 9 kap. 5 § andra stycket 9 kap. 18 § 10 kap. 1 § 10 kap. 2 § 10 kap. 3 § § första och andra styckena 10 kap. 4 § 10 kap. 5 § 10 kap. 6 § 10 kap. 7 § 10 kap. 10 § 10 kap. 8 § 10 kap. 9 § 10 kap. 11 § 10 kap. 12 § 10 kap. 13 § 10 kap. 14 § 10 kap. 14 a § 10 kap. 15 § Förslag till kommunallag (2017:000) Härigenom föreskrivs följande. Grunderna för den kommunala verksamheten och lagens innehåll 1 § är indelat i kommuner och landsting. Varje landsting omfattar ett län, om inte något annat är särskilt beslutat. 2 § Kommuner och landsting sköter på demokratins och den kommunala självstyrelsens grund de angelägenheter som anges i denna lag eller annan författning. Röstberättigade medlemmar utser valda församlingar 3 § Beslutanderätten i kommuner och landsting utövas av valda för- samlingar som utses av röstberättigade medlemmar i allmänna val. Beslut kan också fattas av andra kommunala organ i enlighet med vad som anges i denna lag eller annan författning. Rätt att ta ut skatt och meddela föreskrifter 4 § Bestämmelser om kommunernas och landstingens rätt att ta ut skatt för skötseln av sina uppgifter och att meddela föreskrifter finns i 5 § Medlem av en kommun är den som är folkbokförd i kommunen, äger fast egendom i kommunen eller ska betala kommunalskatt där. Medlem av en kommun är också en medborgare i någon av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare) som är bosatt i kommunen men som, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481), inte ska folkbokföras där. 6 § Medlem av ett landsting är den som är medlem av en kommun inom 7 § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och 1. är svensk medborgare eller annan unionsmedborgare, 2. är medborgare i eller , eller 3. varit folkbokförd i i följd före valdagen. Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har också en sådan unionsmedborgare som avses i 5 § andra stycket. § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i har den som är röstberättigad vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige i en kommun inom . § Frågor om rösträtt enligt 7 och 8 §§ avgörs på grundval av en röstlängd som upprättas före valet. 10 § Denna lag innehåller bestämmelser om –grunderna för den kommunala verksamheten (1 kap.), –kommunala angelägenheter (2 kap.), –kommunernas och landstingens organisation och verksamhetsformer (3 kap.), –förtroendevalda (4 kap.), –fullmäktige (5 kap.), –styrelsen och övriga nämnder (6 kap.),