prop · H403148 · 2017-03-21 00:00:00 — Tydliggör hur på ett samhällsekonomiskt försvarbart sätt ska avväga elnätskostnaden för utbyggnaden av överföringssystemet mot nyttan av en väl fungerande elmarknad. Till Svenska kraftnäts styrelse •Genomför i högre grad uppföljningar och utvärderingar av genomförda investeringsprojekt, och använd resultaten för att utveckla och effektivisera verksamheten. Inrikta också internrevisionen så att den ökar styrelsens möjlighet att värdera Svenska kraftnäts genomförande av verksamheten. •Ställ krav på systematiserad återrapportering och analys av avvikelser i investeringsprojekt. Sådana underlag behövs för att effektivisera verksamheten. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Utveckla affärsverkets kompetens vad gäller samhällsekonomiska analyser och −ställ krav på redovisning av fler jämförbara alternativ inför investeringsbeslut −analysera och dokumentera i vilka fall undantag från samhällsekonomiska analyser är motiverade −se till att samhällsekonomiska analyser blir tydliga och används för att effektivisera samrådsprocessen. •Utveckla en beställarorganisation så att forskningsfinansieringen har relevant nivå och inriktning för att bidra till att effektivisera den egna verksamheten och underlätta omställningen mot förnybar energi. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G 1.1 Bakgrund och motiv Det svenska elnätet kan delas in i tre nivåer: Stamnätet ägs av staten och förvaltas av som transporterar elen från elproducenterna till de regionala elnäten. Regionnäten, som till största delen ägs av , Eon och Ellevio, transporterar elen från stamnätet till lokalnäten och till större industrikunder. Lokalnäten, som också kallas distributionsnät, levererar därefter elen till hushåll, mindre industrier och övriga användare. Lokalnäten ägs av regionnätsföretag eller av mindre, ofta kommunala, elföretag. Såväl stamnätet som region- och lokalnät är reglerade monopol. omreglerades elmarknaden i . Produktion av el konkurrensutsattes och regleringar som hindrade handel med el avskaffades. Syftet var bl.a. att öka valfriheten för elkunderna och att skapa förutsättningar för en ökad konkurrens. Elnätsverksamheten förblev dock ett reglerat monopol. kom av elproduktion från förnybar energi (vattenkraft, vindkraft, solenergi, bioenergi m.m.).1 Enligt en bred politisk överenskommelse är målet att elproduktion 2040 ska bygga på förnybar el. Till följd av energiomställningen genomgår elmarknaden betydande förändringar. En utmaning är att anpassa elkraftsystemet till nya förnybara energislag med andra egenskaper än de traditionella. Historiskt sett har elnätsutbyggnaden anpassats till hur elproduktionen har byggts ut, vilket har underlättats av att produktionsanläggningarna för vattenkraft och kärnkraft varit stora. Förutsättningarna har dock förändrats i och med att elproduktionsanläggningar som vind- och solkraft är fler och mer geografiskt utspridda. Vind- och solkraft är därtill väderberoende och produktionen är variabel och därmed svårplanerad, vilket skapar utmaningar för elkraftsystemet där produktion och konsumtion av el måste vara i balans (effektbalans). Effektbalansen blir därmed av central betydelse för elkraftsystemets leveranssäkerhet. Av scenarier om effektbehovet i det svenska elkraftsystemet åren 2040–2050 framgår att det kommer att finnas ett större behov av att täcka effektbrister . En central utmaning är därför att upprätthålla effektbalansen i elkraftsystemet (m.fl. 2015). har ett systemansvar för att upprätthålla balansen mellan produktion och förbrukning av el i driftögonblicket, dvs. att i varje givet ögonblick se till att 1Energimyndigheten, tredje rapport om utvecklingen av förnybar energi enligt artikel 22 i Direktiv /28/EG. Artikel 5 i Direktiv /28/EG. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N det finns tillräcklig effekt för att tillgodose förbrukningens behov. använder en upphandlad effektreserv för att minska risken för effektbrist. Reserven ska fasas ut och ersättas med ett marknadssystem som ska balansera utbud och efterfrågan av el. näringsutskott har understrukit vikten av att nedtrappningen görs med hänsyn till utvecklingen på elmarknaden.2 Tanken har varit att successivt ska importera mer el vid stor efterfrågan. Det kräver dock att grannländer har god överföringskapacitet och effekttillgång när det råder brist i Sverige.3 Enligt (2016) måste elkunder, tillsynsmyndigheter och det politiska systemet av detta skäl troligtvis acceptera perioder med mycket höga elpriser . En alltmer variabel produktion från vind och sol innebär att de höga elpriserna inte enbart kan kopplas till en stor elkonsumtion, utan också till en låg produktion från vind- och solkraft (m.fl. 2016). Regeringen uttalar , i samband med ett förslag om förlängning av effektreserven, att effektreserven bör finnas kvar tills det finns ett annat sätt att säkerställa effektbalansen.4 Energilagring i kombination med ett effektivare utnyttjande av vattenkraften5 kan vara ett sätt att hantera en mer svårreglerad elproduktion och minska behovet av nätutbyggnad. Genom att lagra den överskottsel som produceras för att använda den senare, när behovet är större än utbudet, kan energisystemet lättare hållas i balans. finns dock tekniska problem att lösa, särskilt för att kunna lagra energi mellan säsonger på ett kostnadseffektivt sätt. Ett annat sätt att skapa förutsättningar för balans är att ge möjligheter och incitament för elkunderna att bli mer flexibla i sin efterfrågan. Ny teknik håller på att utvecklats genom s.k. smarta nät som är ett begrepp för en mängd applikationer inom elkraftsystemet – från kundnära lösningar för mätare och intelligenta hushållsmaskiner till interkontinentala transmissionsnät som kan överföra stora mängder energi. 1.1.1 Det svenska stamnätet Det svenska stamnätets överföringsförmåga inom samt till och från grannländerna är av stor betydelse för en väl fungerande elmarknad, eftersom det ger möjlighet till utbyte av elkraft såväl vid normaldrift som i ansträngda situationer. Begränsningar i överföringskapaciteten har föranlett att öka nyinvesteringarna i stamnät och utlandsförbindelser –talet. 2009/10:NU17. 3Svenska kraftnäts yttrande. Effektproblematik i den nordiska elmarknaden, . 2015/16:117. Effektreserv 2020–2025. 5Svensk Energi, 2015. Potential att utveckla vattenkraften – Från energi till energi och effekt. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G I figur 1 redovisas det svenska och nordisk-baltiska transmissionsnätet. Det svenska stamnätet för el består av kraftledningar, 160 transformator- och kopplingsstationer samt 16 utlandsförbindelser.6 Figur 1 Det svenska och nordisk-baltiska transmissionsnätet 6 , 2015. Nätutvecklingsplan –2025. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1.2 Svenska kraftnäts ansvar och EU-samarbetets betydelse I alla länder finns en systemoperatör som har det yttersta ansvaret för att produktion och konsumtion balanseras vid varje givet ögonblick. Systemoperatören har ofta också ansvar för underhåll och utbyggnad av stamnät och utlandsförbindelser. I är ansvarig systemoperatör. ska förvalta och utveckla det svenska stamnätet för el utifrån affärsmässiga principer, baserat på samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar.7 På stamnätet transporteras el från elproducenter till regionala och lokala nät vidare till användarna. Svenska kraftnäts kunder är elproducenter och regionala nätägare. Kostnaden för att transportera el på stamnätet överförs till elproducenter och regionala nätägare vilka tar betalt av slutkunderna, dvs. industrikunder och enskilda konsumenter. Eftersom elnätsverksamhet är ett reglerat monopol står verksamheten under tillsyn av samt omgärdas av en särskild intäktsreglering.8 Vidare har till uppgift att svara för tillsyn i frågor om driftsäkerhet i det nationella elkraftsystemet, främja konkurrensen på elmarknaden och främja forskning, utveckling och demonstration av ny teknik av betydelse för verksamheten.9 har fyra verksamhetsgrenar: överföring av el på stamnätet, systemansvar för el, telekom samt elberedskap. De två förstnämnda är väsentligt större än de andra. Verksamhetsgrenen överföring av el på stamnätet omfattar drift, underhåll och utbyggnad av stamnätet. Systemansvar för el innebär ansvar för att den svenska elförsörjningen fungerar driftsäkert och att inmatningen och uttaget av el från nätet på kort sikt alltid är i balans. Balansansvaret innebär att ska verka för att relevanta åtgärder vidtas för att säkerställa att har en kortsiktigt god effekttillgång och att risken för effektbrist kan minskas. Upphandling av effektreserv ingår i denna verksamhetsgren. togs beslut om EU:s klimat- och energipolitik som innebär att EU ska minska utsläppen av växthusgaser med jämfört med , att av energikonsumtionen ska komma från förnybara energikällor, och att energieffektiviseringen ska öka . Det tredje inre marknadsdirektivet syftar till att öka konkurrensen, garantera en effektiv reglering och skapa förutsättningar för investeringar som gynnar kunderna. En del i arbetet är att ta fram nätkoder och nätriktlinjer. Dessa är kommissionsförordningar och därmed direkt tillämpliga i medlemsstaterna och reglerar stora delar av 7Se 1 § jmf. 3 § förordningen med instruktion för (2007:1119). 8Se förordningen (2007:1118) med instruktion för och förordningen (2014:1064) om intäktsram för elnätsföretag. 9Se 3 § 2–4 förordningen (2007:1119) med instruktion för . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G systemoperatörers verksamhet – från anslutningsvillkor för elproducenter till hantering av överföringskapacitet på kort och lång sikt.10 Till följd av EU-samarbetet har Svenska kraftnäts verksamhet successivt förändrats från att huvudsakligen bestå av att förvalta det existerande stamnätet till att genomföra omfattande investeringar i syfte att öka marknadsintegrationen. Antalet anställda på har ökat kraftigt, liksom värdet på affärsverkets tillgångar. 1.1.3Regeringens initiativ för att skapa förutsättningar för en långsiktig energipolitik Regeringen har beslutat att inrätta ett nytt nationellt forum för smarta elnät. Det ska främja utvecklingen av teknik, användning av och affärsmodeller för smarta elnät samt stödja regeringens arbete med en exportstrategi för området.11 Regeringen, , och har enats om en överenskommelse om långsiktiga energipolitik. Överenskommelsen utgör en gemensam färdplan för en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem, med mål om förnybar elproduktion 2040.12 fortsätter arbetet i . Den har fått regeringens uppdrag att ta fram en rad underlag och förslag om den långsiktiga energipolitiken, särskilt vad gäller förhållandena –2030. Energiöverenskommelsen är utgångspunkten i det arbetet.13 Kommissionen ska bl.a. ta fram scenarier för tillförsel, överföring, användning och lagring av energi på samt identifiera vilka förändringar som behövs i regelverken för att uppnå en samhällsekonomiskt effektiv utveckling av energisystemet. Uppdraget ska redovisas senast den 1 januari 2017.14 Uppdraget omfattar inte styrning av enskilda myndigheter eller deras roller och ansvar på elmarknaden. De stora förändringar som pågår i utformningen av energipolitiken innebär en viss osäkerhet om Svenska kraftnäts framtida uppgifter i energiomställningen. Genom ett mer omfattande EU-samarbete inom energiområdet finns också ett tryck på af- 10Nätkoderna omfattar regler för att beräkna och tilldela kapacitet för dagen-före-handeln och intra- dag-handeln, regler för systemdrift och långsiktig kapacitetstilldelning samt regler för nätanslutning av elproducenter, elförbrukare och av överföringssystem för högspänd likström. 11Regeringens webbplats, , hämtat . 12Regeringens webbplats, , hämtat . Ramöverenskommelse mellan , , de gröna, och , . 14Regeringen, dir. 2015:25. Översyn av energipolitiken, . 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N färsverket att kraftigt bygga ut stamnätet. har uttalat att utbyggnaden av överföringssystemet ska ställas i relation till vad som är samhällsekonomiskt försvarbart.15 1.2 Syfte och avgränsningar Syftet har varit att granska regeringens styrning av och hur affärsverket styrt verksamheten mot en säker kraftöverföring till samhällsekonomiskt försvarbara kostnader, givet omställningen mot mer förnybar energi. har formulerat fyra revisionsfrågor som granskningen har utgått ifrån. 1.Har regeringens finansiella styrmodell skapat tillräckliga incitament för att möta energiomställningen på ett effektivt sätt? 2.Ger regeringens uppdrag tillräckliga förutsättningar för att långsiktigt analysera och planera verksamheten för att möta energiomställningen på ett effektivt sätt? 3.Har , inom ramen för sitt uppdrag, tagit fram tillräckligt beslutsunderlag för att kunna effektivisera sin verksamhet? 4.Har regeringen och Svenska kraftnäts styrelse tydligt styrt mot en säker kraftöverföring till samhällsekonomiskt försvarbara kostnader? Granskningen har framför allt inriktats mot styrning och prioritering av investeringar i transmissionsnätet, dvs. det svenska stamnätet. Till viss del behandlas systemansvaret samt frågan om Svenska kraftnäts samverkan med produktionssidan och med regional och lokal nätverksamhet. har inte berört hur det svenska elkraftsystemets tekniska funktion påverkas av en ökad andel förnybar energi avseende exempelvis svängmassa, spänning och frekvenskvalitet. Vid en framtida översyn av Svenska kraftnäts systemansvar kan det dock finnas anledning att beakta även dessa delar. Projektstyrningen av Svenska kraftnäts infrastrukturprojekt ingår inte i granskningen. och har inte granskats och berörs endast marginellt i rapporten. 1.3.1 Styrning från EU Inom ramen för EU:s energiunion 2015 finns ett mål till 2020 om sammanlänkning. Målet innebär att varje medlemsstat ska ha en handelskapacitet till grannländer motsvarande av landets installerade elproduktionskapacitet. 2008/09:NU26. Vissa elmarknadsfrågor, s.12–13. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G Syftet är att få en europeisk marknadsintegration, eftersom många länder inte har en tillräcklig infrastruktur för den handelskapacitet som krävs. Enligt Europeiska kommissionens förordning 838/2010 får värdet av de årliga genomsnittliga överföringsavgifter som betalas av elproducenter i uppgå till högst (MWh). Detta är ett tak för möjligheten att höja stamnätsavgifterna gentemot elproducenter. var Svenska kraftnäts årliga genomsnittliga överföringsavgift per MWh. 1.3.2 Styrning från riksdag och regering En övergripande bedömningsgrund är budgetlagens grundläggande krav om att statens verksamhet ska bedrivas med hög effektivitet och god hushållning.16 Ellagen trädde i kraft och innehåller föreskrifter om elektriska anläggningar, nätkoncession, handel med el samt elsäkerhet.17 Femte kapitlet trädde i kraft och innehåller bestämmelser om nätkoncessionshavarens intäkter från nätverksamheten.18 Enligt ellagen har och andra nätägare också en skyldighet att ansluta ny elproduktion.19 har fattat beslut om energipolitiska mål utifrån den senaste stora klimat- och energipolitiska propositionen.20 Målen innebär bl.a. att andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energiproduktionen.21 beslutade vidare att en nationell planeringsram för vindkraft fastställs till motsvarande en årlig produktionskapacitet på (TWh) 2020, varav till lands och till havs.22 framhöll vikten av en samlad bedömning av de effektbalansfrågor som aktualiseras i samband med en omfattande utbyggnad av vindkraften.23 anför att grunden för en väl fungerande svensk och nordisk elmarknad med hög försörjningstrygghet utgörs av elnätens överföringsförmåga. För att minska förekomsten av flaskhalsar i det nordiska elnätet samt mellan och kontinenten är det enligt utskottet nödvändigt att ytterligare öka överföringsförmågan i det nordiska kraftsystemet. Vidare kommer den planerade utbyggnaden av vindkraften i att kräva mer kapacitet och flexibilitet i elnäten.24 16Se 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 17Se särskilt 2 kap. ellagen (1997:857) om nätkoncession. 18Se 5 kap. ellagen (1997:857). 19Se 3 kap. 6 § ellagen (1997:857). 2008/09:163. En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi. 2008/09:163, s. 38, bet. 2008/09:NU25, s. 9, rskr. 2008/09:301. 2008/09:163, s. 42, bet. 2008/09:NU25, s. 44, rskr. 2008/09:301. 2008/09:NU25. Riktlinjer för energipolitiken, s.54. 2008/09:NU26. Vissa elmarknadsfrågor, s. 12–13. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det är enligt näringsutskottet angeläget att arbetet med nätförstärkningar även fortsättningsvis ges hög prioritet. menar utskottet att utbyggnaden av överföringssystemet ska ställas i relation till vad som är samhällsekonomiskt försvarbart, eftersom det varken är möjligt eller önskvärt att investera för obegränsad överföringskapacitet i hela elnätet, vare sig inom eller i . Utskottet anser att det är angeläget att även fortsättningsvis arbetar för ett allt närmare samarbete om nätinvesteringar i Nordeuropa.25 tolkar näringsutskottets uttalanden om en samhällsekonomiskt försvarbar utbyggnad av överföringskapaciteten som att nyttan med utbyggnaden ska stå i proportion till kostnaderna. Regeringen styr främst med instruktion, regleringsbrev, uppdrag och ekonomiska mål. Regeringen utser också generaldirektör och styrelseledamöter. Till stöd för statliga myndighetsstyrelser finns en vägledning samt en introduktionsutbildning för nya ledamöter i myndighetsstyrelser.26 Enligt instruktionen för ska affärsverket på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem, sälja överföringskapacitet samt i övrigt bedriva verksamheter som är anknutna till kraftöverföringssystemet. Vidare framgår att ska bygga ut stamnätet baserat på samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar. är även systemansvarig myndighet för hela det svenska elkraftsystemet.27 har utifrån bedömningsgrunder från EU, riksdag och regering identifierat förutsättningar som behöver vara uppfyllda för att elkraftsystemet ska kunna ge en säker kraftöverföring till samhällsekonomiskt försvarbara kostnader, givet omställningen mot mer förnybara energislag. har genomfört en internationell studie som underlag för att bedöma hur förhåller sig i jämförelse med andra systemoperatörer i fråga om att kunna hantera framtidens utmaningar i elkraftsystemet. har valt fyra systemoperatörer som är föregångare i olika avseenden samt tre regionala organisationer/myndigheter. Vidare utgör ett antal forskningsrapporter om elmarknaden och elkraftsystemet samt dess utmaningar underlag för bedömningar. De operationella bedömningsgrunder som utgår ifrån sammanfattas nedan. De preciseras och utvecklas i början av respektive kapitel. 2008/09:NU26. Vissa elmarknadsfrågor, s.12–13. 26Regeringskansliet, 2008. – Vägledning för statliga myndighetsstyrelser, regeringen , prop. 2005/06:1 Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 271–3 §§ förordningen (2007:1119) med instruktion för . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G Regeringens finansiella styrmodell behöver ge incitament till inre effektivitet och samhällsekonomiskt effektiv prissättning. Prissättningen ger möjlighet för att bidra till en väl fungerande elmarknad där elproduktion lokaliseras dit det är samhällsekonomiskt motiverat (kapitel 2). Regeringens verksamhetsmässiga styrning bör klargöra Svenska kraftnäts del i det långsiktiga ansvaret för effektbalansen. De förväntade låga elpriserna ger inte incitament för elmarknaden att investera i den effekt som är nödvändig för att klara elkraftsystemets behov till följd av energiomställningen. Regeringens ansvar är vidare att klargöra samhällets toleransnivå för ofrivilliga elavbrott på grund av effektbrist genom att låta utreda och överväga att införa ett mål för leveranssäkerhet för hela elnätet eller hela elkraftsystemet. Detta behövs för att styra mot samhällsekonomiskt effektiva nätinvesteringar hos såväl som övriga nätägare. Regeringens styrning av bör även innefatta framtagande av kraftsystemanalyser för hela det svenska elnätet för att nätägarna ska kunna väga nätinvesteringar mot andra åtgärder, t.ex. energilagring och efterfrågeflexibilitet (kapitel 3). Vidare bör utveckla beslutsunderlagen, t.ex. samhällsekonomiska analyser inför investeringar i stamnätet, uppföljningar och utvärderingar av genomförda investeringar och forskningsfinansiering som stöttar den egna verksamheten (kapitel 4). Ytterst innebär detta att regeringen bör klargöra styrelsens ansvar och roll så att styrelsen kan styra verksamheten mot inre effektivitet, men också för att underlätta för affärsverket att via prissättning bidra till en väl fungerande elmarknad. Utifrån Svenska kraftnäts preciserade uppdrag bör styrelsen tydligt styra verksamheten och klargöra vilka beslutsunderlag den behöver för att få tillräcklig insyn och kunna fatta strategiska beslut (kapitel 5). 1.4 Metod och genomförande Granskningen grundas på dokumentstudier och intervjuer. Dokumentstudierna har bl.a. omfattat dokumentation av regeringens årliga dialoger med , Svenska kraftnäts styrelseprotokoll inklusive beslutsunderlag, styrelseutvärderingar, samhällsekonomiska analyser28 samt investerings- och finansieringsplaner. Vidare har forskningsrapporter om elkraftsystemet och dess utmaningar studerats. Företrädare för Miljö- och , Svenska kraftnäts styrelse, ledning och internrevision, samt det av delägda Energiforsk har intervjuats. 28Riksrevisionen har i granskningen efterfrågat kraftnäts samhällsekonomiska analyser för stora och mindre pågående ledningsprojekt av olika typ, redovisade på . Dessutom efterfrågades analysen för det kommande projektet . Projekt för att ersätta ledningar som nått sin tekniska livslängd samt projekt av mindre omfattning i form av byte av stationer har valts bort i granskningen. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har även låtit genomföra en internationell jämförelsestudie mellan system- och transmissionsoperatörer i syfte att utarbeta operationella bedömningsgrunder för Svenska kraftnäts verksamhet. Studien belyser förhållanden i valda nordiska, europeiska och amerikanska elmarknader och de metoder som har etablerats för att säkerställa en trygg och kostnadseffektiv kraftöverföring, givet energiomställningen, integrerade marknader och aktiva konsumenter. De transmissionsoperatörer som valts ut är alla ansvariga systemoperatörer i respektive region och involverade i planeringen av transmissionsinvesteringar. Däremot ser marknad, ägarmodeller och reglersystem olika ut, vilket resulterar i olika beslutsprocesser, inflytande och ansvar. Statnett () och () är i likhet med både systemoperatör och ägare till transmissionsnätet. National () och Caiso (, ) är systemoperatörer och samordnar även grossisthandeln, men äger ingen del av nätet. I finns både federala och regionala myndigheter (t.ex. WECC och Nerc) med ansvar för tillförlitlighet och styrning av systemoperatörer och andra aktörer på elmarknaden. I finns intresseorganisationer för system- och transmissionsoperatörer (t.ex. Entso-E) som verkar för tillförlitlighet och samordnar transmissionsplanering inom EU. De har dock en svagare ställning och det är i stället nationella myndigheter som svarar för styrning av system- och transmissionsoperatörer.29 29DNV-GL (2016). Jämförelsestudie: Systemoperatörer i , och , rapport till .