prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — EDREX har övat samverkan och ledning mellan EU-nivån och den nationella nivån samt mellan EU och FN-systemet. Inom ramen för EDREX övades även EU:s arr- angemang för integrerad politisk krishantering, IPCR. IPCR som stödjer beslutsfattande vid kris är fortsatt aktiverat () med anledning av flyktingsituationen i världen och bidrar till den gemensamma lägesbilden (). Vad avser det svenska deltagandet i Natos civila beredskapsarbete syftar det till att stärka utvecklingen av det civila försvaret som en del av totalförsvaret. Vid toppmötet i enades Nato om att den civila beredskapen ska stärkas inom sju områden. har bidragit till arbetet med dessa områden, vilka även utgör viktiga ingångsvärden i arbetet med att stärka krisberedskapen och det civila försvaret på nationell nivå. Fortsatt uppbyggnad av ett civilt försvar I den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) angav regeringen att en av de viktigaste prioriteringarna är att stärka förmågan i totalförsvaret, vilket innebar att planeringen för det civila försvaret återupptogs. har arbetet med försvarsplan- eringen fortsatt vid de bevakningsansvariga myndigheterna. MSB och Försvarsmakten in- kom med ett förslag till grundsyn i enlighet med regeringens uppdrag. Grundsynen omfattar en beskrivning av gällande förutsättningar och politisk inriktning, behov och handlingsplan för vägen framåt samt en gemensam syn på hotbilder. MSB har i samverkan med berörda myndig- heter påbörjat arbetet med att utveckla förmågan i samhället att stödja Försvarsmakten. Läns- styrelserna, som har en central roll i det civila försvaret, har påbörjat arbetet med bl.a. personalplanering, säkerhetsskydd och signal- skydd samt med analyser av förnödenhets- försörjning. har ett flertal kunskapshöjande åtgärder genomförts riktade till civila aktörer som bl.a. utbildningar inom totalförsvar och höjd beredskap. MSB har gemensamt med Försvarsmakten även påbörjat planeringen för en omfattande totalförsvarsövning samt P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 förberedande övningar och utbildningsinsatser, bl.a. SAMÖ F som ska genomföras . Arbetet har bidragit till att stödja civila aktörers planering för höjd beredskap. MSB har utarbetat nya föreskrifter för statliga myndigheters risk- och sårbarhetsanalyser, så att de numera inkluderar perspektivet höjd bered- skap i analysarbetet. Rapporteringar utifrån regeringens plan- eringsanvisningar har skett och . Utifrån myndigheternas underlag har följande övergripande resultat uppnåtts : –Ökad medvetenhet och kompetens kring totalförsvarsfrågor hos bevakningsansvariga myndigheter. –Förbättrad samverkan mellan bevaknings- ansvariga myndigheter och Försvars- makten. –Ökad kunskap om Försvarsmaktens behov av stöd och de följdverkningar detta inne- bär för myndighetens ansvarsområde. –Integrering av perspektivet höjd beredskap i befintliga processer för krisberedskap och inom myndigheternas egen verksamhet. Utifrån målet för civilt försvar har regeringen gett MSB i uppdrag att göra en samlad bedöm- ning av befolkningsskyddets förmåga att möta de krav som höjd beredskap och krig kan medföra samt lämna förslag på hur befolknings- skyddet kan moderniseras. Uppdraget ska redovisas . Verksamheter som bidrar till det psykologiska försvaret bedrivs vid ett flertal myndigheter. I syfte att få en överblick av vilken verksamhet som pågår gav regeringen i uppdrag att redogöra för de verksamheter som myndigheter bedriver som är relevanta för ett psykologiskt försvar anpassat efter dagens förhållanden. Det kan t.ex. handla om olika informationskampanjer, kommunikation med allmänhet och media, utbildningsåtgärder och omvärldsbevakning. Uppdraget redovisades och omhändertas i regeringens vidare arbete med det civila försvaret. Vad gäller den delen av det psykologiska försvaret som avser informationspåverkan har regeringen uppdragit åt MSB att ha en god förmåga att identifiera och möta informations- påverkan inom det egna ansvarsområdet samt bidra till övriga bevakningsansvariga myndig- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 heters och aktörers beredskap inom området informationspåverkan. har MSB bedrivit ett flertal olika kunskapshöjande aktiviteter som bidragit till en ökad förmåga hos myndigheten och andra aktörer att identifiera och möta påverkans- kampanjer. Analys och slutsatser av förebyggande förmågor För att uppfylla målen för skydd mot olyckor, krisberedskapen och det civila försvaret har en omfattande förebyggande verksamhet bedrivits . Regeringens bedömning är att målen delvis har uppnåtts, men det finns fortfarande områden som kan utvecklas och förbättras. Kommunernas förmåga att förebygga bränder och andra olyckor har utvecklats positivt, men arbetet bör enligt regeringen i större utsträck- ning samordnas och utgå från enskildas förut- sättningar och behov. Regeringen anser att MSB:s brandförebyggande arbete väsentligt har stärkt kommunernas och övriga samhällets förmåga inom området. Ytterst har arbetet bidragit till att minska antalet omkomna i bränder. Myndighetens arbete bör fortsätta att utvecklas. Att vidta förebyggande åtgärder är generellt sett mer samhällsekonomiskt lönsamt i ett längre perspektiv än att finansiera konskevenser av naturolyckor. Regeringen anser att MSB:s stöd inom naturolycksområdet har bidragit positivt till det förebyggande arbetet och att de ekonomiska bidrag som myndigheten fördelat till kommuner för förebyggande åtgärder har bidragit till att minska konsekvenserna av klimatförändringar och naturolyckor Regeringen bedömer att arbetet med kontinuitet av samhällsviktig verksamhet och kritisk infrastruktur har bidragit till målet för civilt försvar att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. När det gäller säkrare hantering av farliga ämnen och kärnenergiberedskap är det nationella samarbetet som bedrivs på myndighetsnivå grundläggande för att behålla en fortsatt god nivå. Regeringens bedömning är att det arbete som gjorts inom kärnenergiberedskapen har bidragit till en bättre beredskap för radiologiska och nukleära händelser. Arbetet med informations- och cybersäkerheten i samhället har förbättrats, bl.a. genom skyldigheten för statliga myndigheter att rappor- tera allvarliga it-incidenter till MSB. Regeringen bedömer dock att finns ett stort behov av att utveckla samhällets informations- och cyber- säkerhet och har därför presenterat en nationell strategi som ger uttryck för regeringens över- gripande prioriteringar inom området. Även genomförandet av NIS-direktivet och arbetet med en ny säkerhetsskyddslag kan få en god effekt på informationssäkerheten i samhället. Vad beträffar samarbetet inom EU bedömer regeringen att det svenska bidraget till den europeiska insatskapaciteten vid nödsituationer har medverkat till att stärka EU:s samlade förmåga att kunna bidra till insatser och stöd genom civilskyddsmekanismen. Det svenska civila beredskapsamarbetet med Nato har bidragit till att stärka det svenska arbetet med att återuppta planeringen för det civila försvaret. Utifrån regeringens uppdrag att återuppta planeringen för det civila försvaret är regeringens bedömning att de aktiviteter som genomförts vid de bevakningsansvariga myndigheterna utgör en god grund för det fortsatta arbetet. Det är positivt att de nya föreskrifterna för statliga myndigheters risk- och sårbarhetsanalyser inklu- derar perspektivet höjd beredskap på ett tydligt sätt. Regeringen bedömer att analyserna kommer att utgöra viktiga underlag för de civila myndigheternas arbete inom ramen för en sammanhängande planering för totalförsvaret. Den generella kunskapen inom området har höjts, bland annat genom myndigheternas arbete och de studier som MSB tagit fram eller beställt från (). Sammantaget har förutsättningarna förbättrats för att framgångsrikt fortsätta arbetet med totalförsvarsplanering. För det fortsatta arbetet finns det dock behov av ökade resurser. Förmåga att hantera olyckor och kriser En trygg och säker alarmeringstjänst Enligt statens alarmeringsavtal med (SOS Alarm) ska bolaget säkerställa en effektiv 112-tjänst som möjliggör att polis, räddningstjänst och ambulans snabbt kan nås och tillkallas. fick SOS Alarm ca 3 miljoner samtal till nödnumret 112, varav nästan 75 procent var skarpa nödsamtal. Andelen nödsamtal fortsätter att öka till följd av bl.a. befolkningsökningen och den stigande medel- åldern. Antalet samtal med behov av tolkning har ökat med nästan det dubbla till närmare 500 tolkade samtal . Enligt alarmeringsavtalet ska medelsvarstiden för nödnumret 112 vara högst . var den närmare 14,7, vilket är en fortsatt försämring på grund av underbemanning och hög personalomsättning bland SOS-opera- törerna. SOS Alarms satsningar på att minska svarstiderna med bl.a. införande av nationell gemensam mottagning av 112-samtal har inte fått önskat genomslag, vilket till stor del förklaras av den ansträngda personalsituationen. tillbaka har ekonomiska förut- sättningar saknats för bolaget att på kunna rekrytera personal, i första hand SOS- operatörer, i den omfattning som är nödvändig för att nå upp till de verksamhetsmål, främst avseende svarstider för 112-samtal, som anges i alarmeringsavtalet. SOS Alarms krisberedskapsorganisation fort- sätter att utvecklas med bl.a. övning av hela organisationen under ledning av MSB och Försvarsmakten. SOS Alarm lyfter fram sam- verkansinitiativ på lokal, regional och nationell nivå som viktiga faktorer för att förstärka förmågan att hantera större händelser. SOS Alarm har deltagit i arbetet med att koppla ihop Rakel-systemet med norska Nödnett. Genom bl.a. 112-rådet har samverkan skett i viktiga aktuella frågor som t.ex. nya organisation, krisinformationsnumret 113 13, VMA-meddelanden, journumret 116 000 för- svunna barn och eCall för fordonsnödanrop. För att minska antalet felringningar till nödnumret 112 har informationsinsatser gjorts avseende andra viktiga samhällsnummer vid icke akuta situationer t.ex. till sjukvårdsrådgivning och polis. Av MSB:s tillsynsrapport avseende SOS Alarms fullgörande av alarmeringsavtalet fram- går att myndigheten bedömer att det är mycket allvarligt att bolaget inte klarar av att leva upp till kraven på svarstider för 112-tjänsten. MSB anser att bolaget behöver fortsätta utvecklingen av sin robusthet och förmåga att fungera vid stör- ningar. Vidare konstaterar MSB att kraven på att erfoderlig personal ska kunna disponeras under höjd beredskap inte är uppfyllda. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Diagram 4.2 SOS Alarms medelsvarstider på 112-samtal 2008-2016 Källa: MSB:s tillsynsrapporter . Stärkt räddningstjänst genom ökad samverkan Den kommunala verksamheten för räddnings- tjänst har grundläggande betydelse för män- niskors säkerhet och trygghet. Många kom- muner har dock inte kunnat upprätthålla sin beslutade beredskap för räddningstjänst. En viktig orsak till detta är att kommunerna har svårt att rekrytera deltidsanställda brandmän. MSB har vidtagit ett antal åtgärder för att stödja kommunernas verksamhet för räddnings- tjänst. Myndigheten stödjer exempelvis i sam- verkan med Kommuner och Landsting (SKL) kommunerna i arbetet med rekrytering av deltidsanställda brandmän. MSB har bl.a. skapat en webportal som ger information om yrket. Detta tillsammans med de utbildningar som ges bidrar till att förbättra förutsättningarna att rekrytera deltidspersonal till rädd- ningstjänst. För att samhällets räddningstjänst ska vara effektiv är samverkan och samordning nöd- vändig. MSB stödjer därför även samhällets räddningstjänst i detta arbete bl.a. genom olika forum för räddningstjänstansvariga myndig- heter. Myndigheten har vidare tillsammans med berörda aktörer implementerat gemensamma grunder för samverkan och ledning, som syftar till att öka förmågan att effektivt och samordnat kunna genomföra olika slags insatser vid olyckor och kriser. Utöver detta har MSB utarbetat en ny förstärkningsresurs inom området samverkan och ledning som bl.a. ska stödja samhällets räddningstjänst vid omfattande räddnings- insatser. Myndigheten har också utvecklat befintliga förstärkningsresurser, bl.a. har skogs- brandsdepåerna moderniserats. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Mot bakgrund av ökat hot och våld mot personal inom polis, räddningstjänst och ambulans- sjukvård har MSB tillsammans med berörda aktörer initierat ett arbete för att skapa en säkrare arbetsmiljö i samband med räddnings- insatser, vilket ska resultera i en nationell väg- ledning för en aktörsgemensam säker insats- planering. Arbetet har inkluderat en gemensam planering för agerande vid pågående våld i publik miljö, t.ex. vid skolskjutningar eller en terror- händelse. Ökad användning av säker kommunikation är ett system för trygg och säker kommunikation inom samhällsviktiga verk- samheter. Systemet har en hög driftsäkerhet och täckning i hela . Närmare 500 myndigheter, kommuner och företag m.fl. är anslutna till . Känslig information kan delas snabbt och enkelt eftersom all kommu- nikation är skyddad. Anslutningen till fortsätter att öka. Vid utgången av uppgick antalet abonnemang till ca 66 700. har ca 5 000 abonnemang tillkommit, främst i myndigheter. Diagram 4.3 Antal Rakelabonnemang 2012–2016 Källa: MSB:s årsredovisningar 2012-2016. Kostnaderna för uppgick till och intäkterna till . har därmed en ekonomisk stabilitet. övergick driften av till en ny driftoperatör, , vilket med- förde tillfälligt högre kostnader. Tabell 4.1 , kostnader och intäkter 2014-2016 Källa: MSB:s årsredovisning . MSB fortsätter att säkerställa funktionaliteten i , exempelvis har 120 gamla basstationer bytts ut . kopplades även ihop med det norska internatio- nella radiokommunikationssystemet Nödnet. Rakelsystemet är i första hand anpassat för kommunikation via tal, kapaciteten för att kunna leverera data är begränsad. behöver därför kompletteras alternativt ersättas med ett modernare system. beslutade () om en utredning som gavs i uppdrag att föreslå en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. Utredningen lämnade en delredovisning samt slutredovisade sitt uppdrag (Ds 2017:7). Utredningen har remissbehandlats och bereds inom . Därefter har beslutat om ett tilläggsuppdrag till samma utredare. Uppdraget redovisades och innefattar frågor om vilken aktör som ska ansvara för att bygga och förvalta en utvecklad säker kommunikationslösning samt hur befintlig statlig infrastruktur kan utgöra en del av lösningen. Ärendet bereds nu vidare inom . Övningar och utbildningar stärker krisberedskapen Samhällets förmåga att hantera olyckor och kriser stärks avsevärt genom planering och genomförande av olika övningar. ska de närmare 50 stycken bevakningsansvariga myndigheterna i samband med rapporteringen av sina risk- och sårbarhets- analyser , ange om de har en utbildnings- och övningsplan som efterföljs samt om ledningen och krishanteringsorganisationen har övats . Utav de inrapporteringar som redovisades och som sammanställts framkom följande resultat, med siffra i parentes (observera att alla myndigheter inte svarade på samtliga indikatorer). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 –30 (27) myndigheter har en utbildnings- situationen. 2016 har präglats av bl.a. Syrien- –17 (18) myndigheter har övat sin ledning –26 (30) myndigheter har övat sin kris- hanteringsorganisation . I de risk- och sårbarhetsanalyser som landsting och regioner redovisade rappor- terades följande siffror. –13 av 21 landsting/regioner har en utbildnings- och övningsplan –9 av 21 landsting/regioner har övat sin ledning –18 av 21 landsting/regioner har övat sin krishanteringsorganisation . Inom området skydd mot olyckor bedriver MSB grund- och vidareutbildning. Utbildning- arna ska säkerställa att det finns en likvärdig och grundläggande kompetens hos räddningstjänstpersonal i hela landet. Myndig- heten har genomfört en översyn av dess utbild- ningsverksamhet i syfte att generellt sett effek- tivisera och höja kvaliteten inom verksamheten. MSB har huvudsakligen arbetat med att ta fram en ny grundutbildning för deltidsanställda brandmän som är bättre anpassad till samhällets behov av kompetens inom området. MSB prövar även möjligheten att upphandla kommuner som utförare för den utbildningen. har MSB genomfört 173 insatser, bl.a. 126 internationella inom ramen för svensk biståndspolitik och 43 nationella insatser. Utmaningarna med att hantera det stora antalet asylsökande i medförde akti- vering av EU:s civilskyddsmekanism. MSB bi- drog med tält och prefabricerade hus, samt med expertis inom dels vatten, sanitet och hygien, dels ledning och administration. Avseende nationella insatser var de domi- nerande händelserna bl.a. arbete med anledning av flyktingsituationen, stöd vid skogsbränder samt insatser mot olyckor med farliga ämnen. Myndigheten bistod även räddningstjänsten med stärkt beredskap vid påvebesöket till . De internationella insatserna minskade jämfört med (172), vilket främst beror på nationella behov för att hantera flykting- krisen, inbördeskriget i Sydsudan, samt striderna mot Daesh i . MSB:s internationella insatser har bidragit till att förbättra den humanitära situationen för de som drabbats och underlättat för aktörer såsom FN att kunna genomföra sitt stöd mer effektivt. MSB initierade ett av sina största insatsprojekt till stöd för bl.a. Internationella migrations- organisationen (IOM) i , med boende- och kontorslösningar i en region hårt drabbad av Boko Haram. Denna typ av stöd har MSB även bidragit med i bl.a. , , och . Majoriteten av biståndsinsatserna rör sig dock främst om sekonderingar av enskilda experter till bl.a. FN. Ett exempel är stöd till FN i närområde med experter inom områden som t.ex. vatten, jämställdhet och miljö. MSB sekonderade ca 30 årsarbetskrafter till insatser inom internationell civil krishantering. Stödet avser huvudsakligen insatser inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP). Resultaten för deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser redovisas samlat under utgiftsområde 5 Internationell samverkan. MSB har även genomfört ett antal insatser inom områdena katastrofriskreducering, min- hantering och tidig återuppbyggnad. Folkhälso- myndigheten, MSB och har till- sammans och på regeringens uppdrag undersökt förutsättningarna för att skapa en permanent svensk förmåga att delta i internationella hälso- och sjukvårdsinsatser kopplad till hanteringen av hälsohot. Det fortsatta arbetet med anledning av detta uppdrag bereds inom . Arbete för en mer jämställd krisberedskap Andelen kvinnor inom den kommunala rädd- ningstjänsten är och andelen män . Andelen kvinnor och män med annan bakgrund än nordisk är ännu lägre, vilket är stabilt . MSB stödjer löpande rädd- ningstjänsternas arbete för jämnare könsför- delning och mångfald, bl.a. genom att myndig- heten i samverkan med SKL arbetar för att hos kommunerna öka kunskapen och ambitions- nivån på området. Arbetet som MSB bedriver för att integrera jämställdhetsperspektivet i insatsverksamheten har fortgått. En målsättning är att av myndighetens utsända personal ska P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 var andelen utsända kvinnor . En utmaning för att nå målet om jämnare könsfördelning är att efterfrågan rör experter inom främst traditionellt mansdominerade yrkesgrupper. Vidare har MSB infört ett graderingssystem som tydliggör en insats påverkan på bl.a. jämställdhet. Syftet är att tydliggöra insatsspecifika resultat och bidra till förbättrad resultatuppföljning kopplat till bl.a. jämställdhet. har MSB analyserat varje funktionsområde utifrån ett jämställdhetspers- pektiv, vilket bl.a. ska leda till effektivare ny- rekrytering för att uppnå en jämnare köns- fördelning. Fokus är att öka andelen kvinnor i myndighetens resursbas. Efter en förstärkning med 86 personer uppgick andelen kvinnor till , vilket är högsta siffran . I enlighet med myndighetens regleringsbrev har utarbetat en strategi och åtgärdsplan för att uppnå en jämnare könsför- delning bland anställda. Bland alla anställda 2016 var fördelningen kvinnor och män. Inom kärnverksamheten var för- delningen kvinnor och män. Könsbalansen i myndigheten är oförändrad jämfört med . Frivilligas uppdrag har kommit till nytta Tretton frivilliga försvarsorganisationer (FFO) har genom uppdragsmedel från MSB genomfört 114 uppdrag . Regeringen bedömer att resultatet från dessa uppdrag har kommit till nytta vid faktiska händelser och övningar, bl.a. med ett stort antal asylsökande som kom till . Även ideella organisationer har fått ersättning från MSB för att genomföra uppdrag med syfte att öka den enskildes förmåga att förebygga och hantera olyckor, allvarliga händelser och kriser. till sjöss och sjöövervakning har inom området för miljöräddningstjänst till sjöss genomfört 34 operationer, varav samtliga var av mindre om- fattning. Detta var en antalsminskning jämfört med föregående år. Regeringen konstaterar att det i stort har skett en minskning av antalet insatser och händelser på detta område . Antalet kontroll- och tillsynsåtgärder har mer än fyrdubblats jämfört med föregående år, vilket främst förklaras av den särskilda gränskontroll- verksamhet som genomfört för att stödja . Inom flertalet övriga verksamhetsområden har antalet åtgärder ökat något. Antalet av an- mälda brott och utfärdade ordningsböter har ökat jämfört med föregående år, vilket förklaras av en utökning av antalet verksamhetstimmar . När det gäller andelen åtgärder som lett till brottsanmälan, kan man för flertalet områden konstatera lägre siffror än föregående år. Tabell 4.2 Miljöräddningsoperationer samt kontroll- och tillsynsåtgärder 2012–2016 Källa: årsredovisning . genomsnittliga handlägg- ningstider har ökat när det gäller brottsutred- ning. Det beror framför allt på den rådande pers- onalbristen och att myndigheten haft ett ökat inflöde av ärenden. Personalbristen har också försvårat utvecklingen av brottsutredningsverk- samheten. Mot bakgrund av regeringens på- gående arbete med att ge kustbevakningspers- onalen utökade rättsliga befogenheter inom brottsbekämpningen, har ett arbete inletts inom myndigheten. , och har på uppdrag av regeringen gjort en kartläggning av områden där deras inbördes samverkan bör förstärkas ytterligare (Ju2017/01718/SSK). Myndigheterna konsta- terar att det finns flera områden där en stärkt samverkan är möjlig, inom såväl operativt som administrativt arbete. deltagande med två båtar i Frontex operation Poseidon i har resulterat i att drygt 2 200 personer kunnat undsättas och att tio personer gripits. Genom deltagande med flygplan i operation har myndigheten kunnat bidra med information till fartyg och båtar samt även medverkat i sjöräddningsinsatser. När det gäller sjöräddningsverksamhet nationellt har deltagit i 280 insatser, vilket är en knapp ökning jämfört med föregående år. redovisade regeringsuppdraget att ta fram en nationell strategi för sjöövervakning för civila behov (Ju2016/04206/SSK). I redovisningen, som P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 utarbetats i samverkan med övriga myndigheter i nödställda personer som samhällets skydd mot , konstateras att det finns olyckor och krisberedskap. en stor utvecklingspotential inom sjöövervak- samtal på nödnumret 112 liksom antalet samtal En förbättrad samordning skulle som behöver tolkas på ett annat språk ligger på enligt myndigheterna kunna leda till att statens en fortsatt hög nivå. Regeringen ser allvarligt på samlade resurser för sjöövervakning kan använ- att svarstiderna för nödnumret 112 inte uppfylls das på ett mer effektivt sätt. och följer noggrant utvecklingen inom området. ekonomi är alltjämt i Utbildningarna inom området skydd mot I syfte att skapa förutsättningar för en olyckor ska säkerställa att det finns en likvärdig mer ändamålsenlig och långsiktigt hållbar finan- och grundläggande kompetens hos siering har regeringen uppdragit åt Ekonomi- räddningstjänstpersonal i hela landet.