prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — -5,5 -9,7 -18,0 -14,9 1 Exklusive utrikes transporter. 2 Mängden tillförd energi är preliminär eftersom den baseras på kortperiodisk statistik, den är därför inte helt jämförbar med de andra uppgifterna för tillförd energi eftersom de baseras på årlig statistik. ökade energianvändningen kraftigt i . Därefter har den planat ut, även om den varierat mellan åren. Detta som värdet av den ekonomiska aktiviteten, definierat som BNP, fortsatt att öka. har energi- intensiteten i den svenska ekonomin minskat med . Jämfört med var minskningen till 2016 . Uppgiften om mängden tillförd energi är preliminär och resultatet bör därför tolkas med försiktighet. är bedömningen att energintensiteten ökat markant vilket beror på att mängden tillförd energi ökade procentuellt mer än BNP. Att energi- användningen ökade beror främst på att 2016 var ett kallare år än 2015 och att industrin ökade sin produktion. Regeringen bedömde vid kontroll- stationen för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 (skr. 2015/16:87) att energi- intensitetsmålet kommer att nås. Denna bedömning kvarstår. Stängningen av kärnkraft- reaktorerna samt 1 och 2 bidrar påtagligt till att målet uppnås. Konkurrenskraften är beroende av industrins energiintensitet som minskat för tillverknings- livsmedel- och skogsindustrin. I järn-, stål- och metallverken ökade energi- intensiteten och trots att den minskat är den fortfarande något högre än den var 2000. Energikostnadens andel av industrins rörliga kostnader har ökat för att sedan minska 2015. Stor potential för ytterligare energieffektivisering På uppdrag av genomförde en extern konsult en fördjupad analys av potentialerna för energieffektivisering samt förekomsten och omfattningen av olika marknadsmisslyckanden och hinder för Enligt konsultens analys finns det stora outnyttjade samhällsekonomiska potentialer för ytterligare energieffektivisering . Den största potentialen i absoluta tal finns i den energiintensiva industrin. Stora potentialer finns även i transportsektorn och bebyggelsen. Konsulten bedömer vidare att styrmedlen för energieffektivisering behöver utvecklas för att potentialen till 2030 ska realiseras. Ytterligare ett område där det finns en stor potential för energi- och resursbesparing är energianvändande produkter. En stor andel av den energi som används för uppvärmning och kylning av byggnader, vitvaror samt i industriella system regleras av ekodesign- och energimärkningsdirektiven. I samband med att presenterade arbetsplanen för ekodesign 2016–2019 (COM(2016) 773 final) presenterades även de effekter direktiven haft för att nå energi-, klimat- och närings- politiska mål. uppskattar att direktiven bidragit med hälften av EU:s energieffektiviseringsmål till 2020. De har också skapat stora ekonomiska nyttor för näringsliv och privatpersoner, som de bidragit till minskade växthusgasutsläpp och till de klimatpolitiska målen. På väg mot nära-nollenergibyggnader Enligt och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda ska EU:s medlemsstater se till att alla nya byggnader är nära-nollenergibyggnader. För byggnader som ägs och används av offentliga myndigheter gäller dessa regler från . Regeringen beslutade om en ändring av plan- och byggförordningen (2011:338, PBF) för att genomföra bestämmelserna i svensk rätt. Vidare har tilldelats sammanlagt för åren 2014– 2017 för insatser som främjar lågenergi- byggnader. Medlen som används till att ge stöd för mätning i befintliga lågenergibyggnader och demonstration av nya lågenergibyggnader upphör . Individuell mätning och debitering Som en del av genomförandet av – parlamentets och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet infördes lagen (2014:267) om energimätning i byggnader. Enligt lagen får regeringen föreskriva i vilka fall fastighetsägaren ska vara skyldig att införa individuell mätning på lägenhetsnivå för energislagen värme, tappvarmvatten och kyla. har på uppdrag av regeringen utrett och föreslagit att det inte bör införas krav på individuell mätning. Regeringen ser dock skäl att följa upp frågan och gav i uppdrag att följa upp slutsatserna i de tidigare rapporterna och utreda om det finns skäl att framöver införa krav på installation av mätsystem för värme, kyla och tappvarmvatten på lägenhetsnivå i . överlämnade en första uppföljande rapport till regeringen (dnr. M2017/01130/Ee), i vilken inga ändrade slutsatser dras angående införande av krav på mätning på lägenhetsnivå. Regeringen bedömer att energisparmålet till 2016 har uppnåtts med råge. Bedömningen är även att målet om minskad energiintensitet till 2020 kommer att uppnås, framför allt på grund av aviserade stängningar av fyra kärnkraftreaktorer till 2020. Både den tillförda och slutanvända energin påverkas av ett stort antal faktorer. Energitillförseln påverkas av efterfrågan i slutanvändarsektorerna i , som i sin tur påverkas av konjunkturläge, befolkningsmängd och temperatur, men också av efterfrågan och prisnivåer i våra grannländer eftersom inhemsk produktion som går på export omfattas av målet. Den totala energitillförseln påverkas även av sammansättningen av olika produktionsslag samt förlusterna i produktion och överföring. Energiintensiteten påverkas av allt detta, men också av BNP-utvecklingen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Energieffektivisering främjas av generella ekonomiska styrmedel, såsom energiskatt, koldioxidskatt och utsläppshandel. finns mer riktade administrativa styrmedel som bl.a. reglerar krav på energiprestanda och energimärkning för energirelaterade produkter och byggnader, samt krav på energikartläggning i stora företag. Därutöver finns flera kompletterande insatser som avser att åtgärda informationsbrister på marknaden och öka medvetenheten om olika energieffektiviserings- åtgärder. Som exempel kan nämnas statligt stöd till energi- och klimatrådgivning, stöd till energikartläggning i små och medelstora företag, samt nätverksstyrning och teknik- upphandling i olika sektorer. Dessutom ges statligt stöd för energieffektivisering av vissa flerbostadshus i socio-ekonomiskt utsatta områden. Flera av de satsningar som genomförs för att främja förnybar energi kan även bidra till en lägre energiintensitet, t.ex. utvecklingen av smarta elnät, främjande av energiomställningen i transportsektorn och investeringar i vindkraft och solenergi. Härtill bidrar stödet till lokala klimatinvesteringar, regeringens satsning Klimatklivet (se vidare utg. omr. 20 avsnitt 3.5.2), och stödet till lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. Målet om minskad energiintensitet till 2020 bedöms uppnås, framför allt tack vare aviserade stängningar av fyra kärnkraftreaktorer till 2020. Det bedöms därutöver finnas outnyttjade potentialer för energieffektivisering till 2030. Det är därför regeringens bedömning att insatserna för energieffektivisering behöver förstärkas. Det av föreslagna målet om minskad energiintensitet till 2030 talar också för stärkta insatser för energieffektivisering. Ur ett resurshushållningsperspektiv är det viktigt att använda även förnybar energi effektivt, inte minst med tanke på regeringens målsättning att ska ha förnybar energi. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Genom beslut att anta propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301) har en rad mål för förnybar energi satts upp för . Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Inom transport- sektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på i och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybartdirektivet). mål för utveckling av den förnybara elproduktionen till 2020 är att ska finansiera ny förnybar elproduktion jämfört med (prop. 2014/15:123, bet. 2015/16:NU6, rskr. 2015/16:5). Det nya nationella finansieringsmålet ersätter det av tidigare fastställda målet för produktion av förnybar el som innebar en ökning med till 2020 jämfört med . har beslutat om ett nytt mål för den förnybara elproduktionen om ytterligare till 2030 inom elcertifikatsystemet i enlighet med regeringens proposition Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatsystemet 2017 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20, rskr. 2016/17:330). och har en gemensam elcertifikatmarknad. Det gemensamma målet är att öka den förnybara elproduktionen med . Det gemensamma målet regleras i ändringsavtalet som trädde i kraft (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). Det gemensamma målet delas så att ska finansiera och ny förnybar el till 2020 jämfört med . Enligt avtalet mellan och krävs det samråd om någon av parterna önskar införa ett nytt mål efter 2020. har beslutat om ändring av avtalet och kommit överens om det nya målet och förlängningen av systemet i enlighet med regeringens proposition Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad (prop. 2016/17:187, bet. 2016/17:NU25, rskr. 2016/17:331). har satt upp ett nationellt finansieringsmål till 2020 i linje med det gemensamma målet med . mål till 2020 är att finansiera ny förnybar elproduktion ytterligare jämfört med i enlighet med beslut om regeringens proposition Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatsystemet 2015 (prop. 2014/15:123, bet. 2015/16:NU6, rskr. 2015/16:5). Det nya nationella finansierings- målet ersätter det av tidigare fastställda målet för produktion av förnybar el som innebar en ökning med till 2020 jämfört med . beslutade om en nationell planeringsram för vindkraft motsvarande en årlig produktionskapacitet på till 2020 varav på land och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Regeringen har i propositionen om ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) föreslagit att utsläppen från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med . har beslutat om ett generationsmål för miljöarbetet. En av strecksatserna för generationsmålet är att andelen förnybar energi ökar och att energianvändningen är effektiv med minimal påverkan på miljön. Strecksatserna förtydligar målets definition och vad miljöpolitiken ska fokusera på (se vidare om miljömålen under utg. omr. 20, avsnitt 3.5.1). Regeringens målsättning är förnybar energi. andel förnybar energi i förhållande till slutlig energianvändning har ökat stadigt och uppgick . Bioenergi och vattenkraft står för den största delen, men även värmepumpar och vindkraft gav ett betydande bidrag. 2016 användes preliminärt bioenergi inklusive avfall och torv, varav användes i industrisektorn, merparten i skogsindustrin. Det producerades el i vattenkraft- verken och i vindkraftverken. Enligt Energimyndighetens senaste långsiktsprognos bedöms andelen förnybar energi 2020 uppgå till mellan 57–(ER2017:6). Det innebär att allt tyder på att både det nationella målet om förnybar energi till 2020 och åtaganden enligt förnybartdirektivet om till 2020 kommer att kunna nås. Enligt Energimyndighetens scenarier blir andelen förnybar energi mellan 60–och mellan 64–. Sedan elcertifikatsystemets start har nästan 7 300 nya anläggningar byggts. Av dessa anläggningar är cirka 2 500 vindkrafts- anläggningar (cirka 2 850 verk) och cirka 4 600 solcellsanläggningar. De nya anläggningarnas förväntade årliga produktion är nästan . Det största bidraget stod vindkraften för med . Den biobränslebaserade elproduktionen bidrog med och vattenkraften med . Diagram 2.2 Andel förnybar el i –2015, Källa: , Energiindikatorer 2017 Den förnybara elproduktionen inom elcertifikatsystemet ökade i med 2016 jämfört med året innan. Solelanläggningar stod för den största procentuella ökningen , vilket motsvarade en ökning med cirka 33 GWh jämfört med föregående år. Vindkraften stod för det största absoluta tillskottet med . producerades totalt certifikatberättigad förnybar el i . trädde avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad i kraft. Under de fem första P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 åren, 2012–2016, godkändes anläggningar i och med en förväntad normalårsproduktion om . Av denna produktion byggdes i och i . Utfallet –2016 bedöms ligga i linje med det gemensamma målet till 2020. Statistik för den gemensamma elcertifikatmarknaden redovisas i rapporten svensk-norsk elcertifikatmarknad – Årsrapport som tas fram gemensamt av och vassdrags- og energidirektorat. Marknadspriset på elcertifikat har varierat mellan 114–vilket motsvarar en extraintäkt för elproducenterna om 11,4–16,/kWh. Elkundernas genomsnittliga kostnad för elcertifikat blev därmed /kWh exklusive mervärdesskatt. En kostnad som ur ett internationellt perspektiv kan anses vara relativt låg. Ursprungsgarantier utfärdas nu för i stort sett hela den svenska elproduktionen. utfärdades ursprungsgarantier för av produktionen. av den svenska elanvändningen märks också upp med ursprungsgarantier, vilket är en hög siffra jämfört med andra länder. Tyvärr är det fortsatt svårt att få fram tillförlitliga uppgifter om marknadspriset på ursprungsgarantier, eftersom de inte handlas på någon börs. Dock gör bedömningen att priserna ligger i storleksordningen 0–per MWh för förnybara kraftslag. Intresset för att investera i solceller är fortsatt stort. installerades cirka 75 MWt solceller, jämfört med 47 MWt året innan. Regeringen införde 2009 ett investeringsstöd (anslag 1:7 Energiteknik) till både privatpersoner och andra aktörer som sätter upp solceller, se förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller. beviljades totalt i stöd och utbetalades. Detta är de högsta årliga siffrorna sedan stödet infördes och har uppnåtts till följd av den kraftiga ökningen av stödets budget som beslutades . finns dock ett stort antal ansökningar i kö som kommer att hanteras nästkommande år. Även om investeringar i solceller stadigt ökar är dock solelproduktionen fortfarande marginell jämfört med den totala elproduktionen i . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 kan mikroproducenter av förnybar el under vissa förutsättningar erhålla en skattereduktion på /kWh för den el som man matar in på nätet. Regeringen gav i uppdrag att analysera hur solel ska kunna bidra till att ska ha förnybar energi och föreslå en strategi för hur användningen av solel ska kunna öka i . Uppdraget redovisades , inklusive förslag på hur en heltäckande statistik för solel ska kunna tas fram. Redovisningen skickades på remiss (M2016/02401/Ee) och svaren har sammanställts. Regeringen avser återkomma till de enskilda åtgärderna inom strategin. presenterade regeringen en plan för att ge solelen bästa möjliga villkor. Det första steget i denna plan var införandet av en ny skattenedsättning som innebär att energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas, sänks från normalskattenivån (/kWh) till /kWh genom avdrag i punktskatte- deklarationen. Denna nedsättning träffar den el som framställs av aktörer vars sammanlagda produktionskapacitet överskrider gränsen i undantaget från skatteplikt men där elen uppfyller överföringskravet och kravet rörande de individuella anläggningarnas storlek. Nedsättningen innebär en skattesänkning med . Förslaget trädde i kraft (prop. 2016/17:141, bet. 2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267). Utbyggnaden av svensk vindkraft fortsätter. fanns totalt ungefär 3 335 vindkraftverk och den installerade effekten var cirka 6 422 MW. fanns vindkraftverk i 177 av 290 kommuner och i samtliga län. Diagram 2.3 Vindkraftens utveckling –2016 Installerad effekt (MW) Produktionen av el från vindkraft var vilket var något lägre än 2015 beroende på att det blåste mindre. Enligt Energimyndighetens kortsiktsprognos förväntas vindkraften öka till närmare till 2018. I de senaste långsiktiga scenarierna bedöms vindkraften producera 2020. Sammanlagt finns nu 313 riksintresseområden för vindbruk utpekade. Sådana områden är ur ett nationellt perspektiv särskilt lämpliga för elproduktion från vindenergi. Arbetet fortsätter för att bidra till en välplanerad och effektiv vindkraftsutbyggnad genom bl.a. kunskapsprogrammet Vindval och Nätverket för vindbruk. En viktig del är att stärka och utveckla samverkan mellan berörda myndigheter för att utbyggnaden av vindkraft ska kunna ske där vindförhållandena är gynnsamma. Webbplatsen har anpassats till att bli användbar även i mobila enheter, för att ytterligare underlätta handläggning av vindkraftsärenden. Av ramöverenskommelsen framgår bl.a. att vattenkraften spelar en central roll för förnybara elförsörjning. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är en viktig del i arbetet med att uppnå en ökad andel el från förnybara energikällor såsom vind- och solkraft. Vattenkraftens utbyggnad ska främst ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd. Nya anläggningar ska ha moderna miljötillstånd. ska leva upp till och dess krav på vattenverksamheter. ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. har beslutat i enlighet med regeringens proposition Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen (prop. 2016/17:142, bet. 2016/17:SkU31, rskr. 2016/17:268). Beslutet innebär bl.a. att fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk till 2020 stegvis sänks till av taxeringsvärdet. har även remitterat en promemoria med författnings- förslag för att genomföra övriga delar av energiöverenskommelsen i fråga om vattenkraft (M2017/01639/R). Förnybar energi i värmesektorn För att producera fjärrvärme användes energi. Av dessa stod biobränslen, inklusive den förnybara andelen av avfall, för eller av tillförd energi. Utöver det stod stora värmepumpar för knappt och en mindre del från elpannor, som båda drevs med el som till stor del är förnybar. Spillvärme stod för av tillförd energi. Resterande utgjordes av fossila bränslen vilket är en procentenhet lägre än . Den totala energianvändningen för uppvärmning och varmvatten för hushåll och service var 2015. Uppdelat på energibärare utgjordes detta av fjärrvärme, elvärme inklusive värmepumpar drygt och biobränsle i annan användning än fjärrvärme . Resterande mindre andelar var olja (1,) och gas (0,). Förnybar energi i transportsektorn Transportsektorn (inrikes transporter) står för ungefär en fjärdedel av totala energianvändning och för dryga av utsläppen av växthusgaser. har trenden varit en minskad energianvändning och minskade utsläpp, trots att transportarbetet ökar. Bakom denna utveckling ligger energieffektivare fordon men även en kontinuerligt växande andel förnybar energi i transportsektorn. Andelen förnybar energi sett till energiinnehåll i transportsektor uppgick till enligt preliminär statistik. Andelen biodrivmedel inom vägtransportsektorn uppgick att jämföras 2010. Den kraftiga ökningen förklaras främst av ökad P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 inblandning av s.k. HVO. Försäljningen av etanol har dock minskat något, främst eftersom försäljningen av såväl E85-fordon som bränslet E85 minskat kraftigt. Parallellt med den ökade andelen biodrivmedel säljs det även allt fler elbilar. var det främst s.k. laddhybrider som ökade, trots att super- miljöbilspremien för dessa fordon sänkts . Målet för andel förnybar energi i transport- sektorn är satt till . uppgick denna andel enligt preliminära skattningar till enligt förnybartdirektivets beräkningsmetodik. Enligt Energimyndighetens senaste långsiktsprognos bedöms andelen förnybart i transportsektorn enligt direktivets beräkningssätt vara 2020 (ER 2017:6). Målet om bedöms därmed komma att uppfyllas med mycket god marginal. Andelen bedöms i prognoser öka ytterligare efter 2020 och vara mellan 2035 och mellan 2050. Anslutning av förnybar elproduktion till elnätet För att underlätta anslutning av förnybar elproduktion till elnätet och göra det möjligt att undanröja de problem med tröskeleffekter som försvårar anslutningar infördes en ordning med förtida delning av nät- förstärkningskostnader (förordning 2015:213). Systemet med förtida delning innebär att , genom lån till region- nätsföretag, täcker kundspecifika kostnader för nätförstärkningar som ska belasta ännu icke anslutna anläggningar av förnybar elproduktion. De första besluten om lån fattades av och har därefter också ingått avtal med regionnätsägare. Regeringen avser att genomföra en utvärdering av systemet med nätförstärkningslån . Utvärderingen syftar till att bedöma om den nuvarande lösningen bör utvecklas, förlängas, göras permanent eller om den bör ersättas av något annat system. Vid en eventuell förändring är regeringens utgångspunkt att projekt som påbörjats inom ramen för det nu aktuella systemet även ska kunna avslutas inom detta. Av energiöverenskommelsen följer att anslutningsavgifterna till stamnätet för P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 havsbaserad vindkraft bör slopas. Formerna för detta måste dock utredas närmare. Både det nationella målet om förnybar energi till 2020 och åtaganden enligt förnybartdirektivet om till 2020 ser ut att kunna nås. Utbyggnaden inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden med ligger i linje med målet om att öka den förnybara elproduktionen med totalt i de båda länderna . Planeringsramen för vindkraft om till 2020 är ett sätt att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planeringsmässiga förutsättningar för vindkraften. Regeringen anser att det är angeläget att samtliga berörda centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner fortsätter att bidra i detta arbete så att det fortsatt finns beredskap att kunna uppfylla planeringsramen till 2020. Planeringsarbetet behöver inriktas mot att genom lokal förankring öka möjligheten att kunna använda bra vindlägen. Vindkraft byggs ofta ut i glest befolkade landsbygdsområden och kan då ge ett betydelsefullt bidrag till den lokala ekonomin. Vissa goda vindlägen återfinns i områden som har olika former av skydd. Av vägledning om etablering av vindkraft i Natura 2000-områden framgår att en etablering kan vara möjlig i sådana delar av ett Natura 2000-område där det inte förekommer livsmiljöer eller arter som området avser att skydda. En miljöprövning måste ske i varje enskilt fall. Regeringen konstaterar att de studier som tagits fram om vindkraftens effekter på miljö, natur och människa inte påvisar några stora negativa effekter av gjorda vindkraftsetableringar, vilka i huvudsak skett utanför skyddade områden. Regeringen anser att riskerna för negativ påverkan går att begränsa betydligt med hjälp av planering och samarbete samt genom att använda den kunskap som redan finns. Regeringen anser att det är positivt att berörda aktörer samarbetar i syfte att hitta lösningar för ökad samexistens mellan vindkraften och andra intressen. Arbetet med att skapa förbättrade förutsättningar för samverkan mellan försvarets tekniska system och vindkraften är viktigt. Samverkan mellan berörda myndigheter bör fortsätta att utvecklas för att utbyggnaden ska kunna ske där vindförhållandena är gynnsamma. Regeringen är positiv till ökad digitalisering när det gäller hantering av miljötillstånd och angränsande ärenden. Det finns behov av ett helhetsgrepp och samordning av dessa processer De insatser som pågår för att understödja utvecklingen av vindkraft bör utökas till även annan förnybar el för att kunna nå regeringens målsättning att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar el. Det behövs en ökad kunskaps- uppbyggnad och informationsspridning om förnybar elproduktion. Utvecklingen inom transportsektorn är positiv, med allt högre andel biodrivmedel och en fortsatt ökad försäljning av laddbara fordon.