prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen har tillsatt en utredning för hållbart arbetsliv (dir. 2017:56). Rege- ringen gör bedömningen att arbetet bidrar till att uppnå målet för arbetslivspolitiken, likaså att uppnå målet om att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Regeringens mål är en lönebildning i samhälls- ekonomisk balans och arbetsfred. uppnåddes flera av de kriterier som används för att bedöma om en god lönebildning kan anses uppfylld. I genomsnitt ökade reallönerna som sysselsättningen ökade med 73 000 personer . Antalet konflikter på arbetsmarknaden var betydligt högre än året innan, men måste ses mot bakgrund av den omfattande avtalsrörelsen med ca 500 nya kollektivavtal tecknade på central nivå. På lokal nivå är varsel och stridsåt- gärder undantag och den lokala nivån kan där- med betecknas som i det närmaste konfliktfri. Konflikten i Hamn är dock ett upp- märksammat fall där omfattande stridsåtgärder har använts. Arbetskraftskostnaderna steg vidare snabbare än i omvärlden. Det var främst slopandet av ned- sättningen av socialavgifterna för unga som medförde ökade kostnader. Den övergripande bilden är att konkurrenskraft inte har försämrats . Trots att det har framförts kritik mot att industriavtalen ska vara lönenormerande för hela ekonomin så fick den konkurrensutsatta sek- torns lönenormerande roll ett tydligt genomslag i avtalsrörelsen och 2017. En slutsats är att en stor majoritet av arbetsmarknadens parter bejakar normeringen. I avtalsrörelsen är löneskillnaderna mellan kvinnor och män en återkommande viktig fråga. Förutom den könsuppdelade arbetsmarknaden som är en viktig förklaring till löneskillnaden mellan kvinnor och män finns det många tänk- bara och alternativa eller samverkande förkla- ringar till löneskillnaden. Regeringen anser att utvecklingen mot jämställda löner går för lång- samt. Den svenska arbetsmarknadsmodellens förmåga till snabb omställning och anpassning gör att kan möta de förändringar som sker i vår omvärld. Modellen bidrar till att kan bibehålla både hög sysselsättning och hög pro- duktivitet. En god arbetsmiljö gör det möjligt för fler att arbeta och minskar risken för utslag- ning. En förbättrad kunskap om vilka arbets- miljöinsatser som fungerar ger förutsättningar för att skapa ett hållbart arbetsliv. Lönebild- ningsmodellen har bidragit till två årtionden av reallönetillväxt och få konfliktdagar på den svenska arbetsmarknaden. medför det moderna arbetslivet nya utmaningar som i sig kan påverka den svenska modellens förutsättningar. Nya sätt att organi- sera arbetet ökar som en följd av t.ex. digitali- seringen. Rörligheten mellan olika länder av både arbetskraft och tjänster ökar, liksom förekoms- ten av utstationerad arbetskraft. Den svenska arbetsmarknadsmodellens sätt att fungera kan därför behöva anpassas ytterligare. Detta behö- ver ske i en nära dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter. Goda och rättvisa villkor och en bra arbetsmiljö är förutsättningar för hög produktivitet i en ekonomi som utmärks av högt arbetskraftsdelta- gande och en hög sysselsättningsgrad. Detta gäller för såväl de som är yrkesverksamma inom traditionella yrken som för de som arbetar inom nya branscher och under nya former. Alla som arbetar i ska ha ett arbete där man som yrkesverksam inte blir utnyttjad eller utsliten. Ingen ska riskera att dö eller skadas allvarligt i sitt arbete. Arbetslivet förändras i snabb takt och många upplever att tempot har ökat. Regeringen vill stärka skyddet för arbetstagare, skapa ett tydli- gare regelverk och öka möjligheten för ett håll- bart arbetsliv. Därför har regeringen tillsatt utredningen om hållbart arbetsliv . Kvinnor drabbas ofta hårdare av den stressre- laterade ohälsan. Arbetsmiljöbesvär på grund av organisatoriska och sociala orsaker ökar, samti- digt som mer traditionella problem som t.ex. belastningsskador kvarstår. För att möta dessa utmaningar har resurserna inom arbetsmiljöpo- litiken kraftigt ökats och Arbetsmil- jöverkets tillsynsverksamhet förstärkts. Rege- ringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet lägger fast prioriteringarna för åren 2016–2020. För att åstadkomma konkreta resultat på ar- betsmiljöområdet är regeringen beroende av nära kontakt och dialog med arbetsmarknadens par- ter. Regeringen har därför inrättat ett dialogfo- rum för arbetsmiljöfrågor. Regeringen kommer att fortsätta arbeta för att stärka dialogen med arbetsmarknadens parter i arbetsmiljöarbetet. Insatser för att förebygga den arbetsrelaterade ohälsan och minska risken för att arbetstagare skadas och slits ut är nödvändiga för att uppnå ett hållbart arbetsliv. Regeringen arbetar vidare med att se över om gällande bestämmelser om arbetsmiljöansvar är ändamålsenliga och om det finns skäl att ändra de regionala skyddsombu- dens tillträdesrätt och befogenheter. För att stärka regeringens nationella och internationella arbete med arbetsmiljöfrågor samt ge verksamma aktörer på området stöd i arbetsmiljöarbetet behövs en samordnande funktion som samlar in och förmedlar kunskap om arbetsmiljö. Det saknas även utvärdering av arbetsmiljöpolitikens effekter. Med anledning av detta avser regeringen att inrätta Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Rege- ringen har utsett en särskild utredare att förbereda och genomföra bildandet av myndigheten. Det finns ett behov av en organisation med överblick över helheten och med särskilt ansvar för att på olika sätt verka för att forskningsbaserad kunskap blir mer till- gänglig och kommer till nytta i praktiken. Det arbetsmiljöarbete som bedrivs behöver bygga på kunskap. Regeringen fortsätter även att förstärka arbetslivsforskningen. Särskilda medel avsattes i budgetpropositionen 2016 – 2018 till Forte och för att finansiera forskning om bl.a. arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer och om kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. Regeringen har även gett Forte i uppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt forskningsprogram för arbetslivsforskning. För att främja kompetensförsörjningen inom företagshälsovården har särskilda medel avsatts . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden Det ska vara ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Ett företag ska inte riskera att bli utkonkurrerat till följd av att andra företag har undermåliga villkor för sina anställda. Kon- kurrens ska bygga på kunskap och kompetens – inte på sänkta löner, dåliga arbetsförhållanden eller brister i säkerhet på arbetsplatsen. Regeringen arbetar på flera fronter för att stärka och utveckla den svenska arbetsmark- nadsmodellen, både nationellt och internation- ellt. Kollektivavtalens ställning ska stärkas och värnas. Den svenska arbetsmarknadsmodellen måste fungera på alla arbetsplatser. Regeringen har därför tillsatt en utredning för översyn av stridsåtgärdsrätten i syfte att värna kollektivav- talets ställning på den svenska arbetsmarknaden. Fackförbundens arbete är en hörnsten i den svenska modellen och den skattereduktion för fackföreningsavgifter som tidigare fanns bör därför återinföras. Regeringen har även för avsikt att lämna för- slag om ett entreprenörsansvar för arbetstagares löner i bygg- och anläggningsbranschen. ska vara en konstruktiv medlem av EU. Frågor om ordning och reda på arbets- marknaden är här av särskilt intresse. Principen bör vara lika lön för lika arbete enligt tillämpliga lagar och kollektivavtal i arbetslandet, med re- spekt för den fria rörligheten. Regeringen forts- ätter därför att bedriva ett aktivt påverkansarbete i förhandlingarna för att få till stånd en ändring av utstationeringsdirektivet. Detta påverkansar- bete är ett led i regeringens arbete för att stärka grundläggande rättigheter och kollektivavtalens ställning inom EU. stödjer och upp- muntrar de initiativ som har tagits inom EU och det arbete som pågår i t.ex. ett europeiskt forum för att bekämpa odeklarerat arbete. ska också i EU-samarbetet säkra att medlemsstater ska få ställa höga arbetsmiljökrav. Det är önskvärt att arbetsmarknadens parter så långt som möjligt tar ansvar för vilka närmare arbetsrättsliga villkor som ska gälla i arbetslivet och för att bevaka efterlevnaden av dessa. Det gäller för alla som arbetar i , oavsett vari- från man kommer. Regeringen ska, tillsammans med arbetsmarknadens parter, vara en stark svensk röst inom EU och arbeta för att bidra till en god arbetsmiljö bl.a. i det fortsatta arbetet med kommissionens arbetsmiljömeddelande. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Detta initiativ kommer att prägla arbetsmiljöar- betet inom EU . Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i . Lagstiftningen ska utformas så att den främjar tillämpningen av sådana villkor som arbetsmarknadens parter har kommit över- ens om i kollektivavtal. Regeringen fortsätter arbetet att se över utstationering i förhållande till vägtransporter. De grundläggande kraven på arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet läggs fast i lagstiftningen. Genom denna klargörs vilka krav som ställs på alla företag och verksamheter som verkar inom landets gränser. Alla arbetstagare omfattas i princip av samma regler och arbetsmiljökraven måste upprätthållas på hela arbetsmarknaden. Tillsyn av arbetsmiljön är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagarna och för att rättvisa konkurrensförhållanden ska kunna råda på arbetsmarknaden. Arbetet för att hindra företag från att på olika sätt bryta mot arbets- miljöreglerna för att uppnå konkurrensfördelar är centralt. En bristfällig arbetsmiljö får aldrig vara ett konkurrensmedel, vare sig nationellt eller inom EU. För att stärka arbetet för ordning och reda på arbetsmarknaden satsar regeringen ytterligare resurser. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att koordinera metodutveckling för myndighetsgemensamma tillsynsinsatser som även involverar arbetsmark- nadens parter och medel avsätts för en myndig- hetsgemensam webbsida riktad till utländska aktörer. Parternas ansvar för lönebildningen är en grund- pelare i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Staten har ett övergripande samhällsekonomiskt ansvar men huvudansvaret för lönebildningen ligger hos parterna på arbetsmarknaden. Det är ett ansvar som parterna tar. Det finns därför ingen anledning att ändra denna ansvarsuppdel- ning. Den svenska lönebildningsmodellen baseras på att den internationellt konkurrensutsatta sektorn är lönenormerande. Den svenska modellen har bidragit till en varaktig reallönetill- växt. Det är viktigt att behålla den positiva ut- vecklingen. En arbetsmarknad där kvinnor och män kan delta på samma villkor är bra för samhället och ger en starkare ekonomi. Arbetsmarknaden behöver bli mindre könsuppdelad och heltidsarbete ska vara norm för både kvinnor och män. Såväl arbetsmark- nadens parter som myndigheterna inom utbild- nings- och arbetsmarknadspolitiken är betydel- sefulla för att främja icke-könstraditionella yrkesval. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män måste fortsätta minska. Osakliga löneskillnader ska inte förekomma. Regeringen avser att pre- sentera en handlingsplan för jämställda löner. Tabell 4.8 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 761 468 tkr prisnivå. 3Motsvarar 761 171 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter samt för utgifter för statsbi- drag till de centrala arbetstagarorganisationerna för den regionala skyddsombudsverksamheten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Uppdragsverksamheten omfattar huvudsakligen den särskilda informationsverksamheten, men även försäljning från informationssystemet om arbetsskador (). Den särskilda informations- verksamheten består främst av försäljning av verkets föreskrifter. Det ackumulerade resultatet var . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Skälen för regeringens förslag: Arbetsmiljö- verket beslutar om bidrag under anslaget för den regionala skyddsombudsverksamheten som medför utgifter kommande budgetår. Rege- ringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtagan- den medför behov av framtida anslag på högst 2019. Tabell 4.10 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:1 Erhållet/föreslaget bemyndigande 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till respektive . Anslaget ökas med , 2019 och 2020 för förstärkt arbete mot osund konkurrens. Anslaget minskas med för att bidra till arbetet mot människohandel. Anslaget minskas med för att bidra till avgift till Internationella arbetsorganisationen (). Anslaget minskas med och med ytterligare för att bidra till Myndigheten för arbets- miljökunskap. Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för anslaget 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra RM18:1: Arbetet mot Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 4.12 Anslagsutveckling 2:2 Arbetsdomstolen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 34 330 tkr prisnivå. 3Motsvarar 34 330 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Arbetsdomstolens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 2:2 Arbetsdomstolen . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:2 Arbetsdomstolen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2:3 Internationella arbetsorganisationen () Tabell 4.14 Anslagsutveckling 2:3 Internationella arbetsorganisationen () 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:3 Internationella arbetsorganisationen () Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till Internationella arbetsorgani- sationen (). Högst får användas för utgifter för deltagande i verksamhet och för . Medlems- avgiften i svenska kronor bestäms av den svenska kronans växelkurs mot schweizerfrancen vid utbetalningsdagen . Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 2:3 Internationella arbetsorga- nisationen () . beräknas anslaget till respek- tive år. ILO-avgiften betalas i schweizerfranc. Ansla- get förstärks med på grund av växelkursen. Tabell 4.16 Anslagsutveckling 2:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 58 448 tkr prisnivå. 3Motsvarar 58 449 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 2:4 . beräknas anslaget till respektive . Anslaget minskas med för att bidra till avgift till Internationella arbetsorganisationen (). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:4 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:5 Arbetslivspolitik Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2:6 om och utvärdering av arbetsmiljö Tabell 4.18 Anslagsutveckling 2:5 Arbetslivspolitik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 4.20 Anslagsutveckling 2:6 om och utvärdering av arbetsmiljö 1Motsvarar 32 777 tkr prisnivå. 2Motsvarar 34 711 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för att finansi- era forskning om arbetsliv. Anslaget omfattar också vissa utgifter för stöd till företagshälsovår- dens kompetensförsörjning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Arbetslivspolitik . beräknas anslaget till 5 000 000 respektive år. Anslaget minskas med 5 000 000 för att bidra till Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Anslaget får användas för Myndigheten för arbetsmiljökunskaps förvaltningsutgifter. Regeringen avser att 2018 inrätta Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett nytt anslag 2:6 om och utvärdering av arbetsmiljö föreslås därmed föras upp på statens budget . Vilka personella konsekvenser som inrättan- det av Myndigheten för arbetsmiljökunskap kan få kan inte överblickas. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:6 om och utvärdering av arbetsmiljö . beräknas anslaget till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Myndigheten för arbetsmiljökunskap föreslås finansieras genom en minskning av följande anslag: från anslag 2:1 Arbetsmiljö- verket. för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. genom en minskning av följande anslag med : från anslag 2:5 Arbetslivspo- litik. genom en minskning av följande anslag med : från anslag 2:1 Arbetsmiljö- verket. för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling. genom en minskning av följande anslag med : 2 500 000 utg.omr. 10 anslag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen. Utöver detta delfinansieras myndigheten med och från utg.omr. 10 anslag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen. Tabell 4.21 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:6 om och utvärdering av arbetsmiljö Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 2Exklusive pris- och löneomräkning. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)..................... Utgiftsområde 15 Studiestöd.................................................................................... Mål för området.......................................................................................... Unga studerande på gymnasial nivå i ............................ Vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå ........ Studerande på eftergymnasial nivå i .............................. Studerande med barn .................................................................. Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning .................... Låntagare och den totala skulden .............................................. Analys och slutsatser ................................................................................. Studiestödets rekryterande effekt.............................................. Studiestödets utjämnande effekt ............................................... Studiestödets effekt på samhällsekonomin ............................... Studiestödet möjliggör studier................................................... En fortsatt utbyggnad av .................................. Ett nytt studiestartsstöd har införts.......................................... Ökad trygghet för studerande vid sjukdom och åtgärder för att främja effektivare studier...................................................... Högre bidrag till studerande som läser vidare efter Studiemedlens totalbelopp höjs................................................. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.6.7Vissa ekonomiska förstärkningar för studerande inom Vidgad målgrupp för lärlingsersättningen ................................. Lån till körkort ............................................................................ Återbetalningsgraden bland utlandsbosatta ska öka................. 1:3 Avsättning för kreditförluster.............................................. 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor ............................... 3.7.51:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk ......................................... 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål.................................. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd ............................. Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 15 Studiestöd ....... Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 15 Studiestöd. Antal studiestödstagare och utbetalda belopp ......................................... Unga studerande på gymnasial nivå i ........................................... Vuxna studerande med studiemedel.......................................................... Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel................ Tilläggsbidrag till studerande med barn.................................................... Studerandes lånebenägenhet på olika utbildningsnivåer.......................... Studerande med studielån, tilläggslån och merkostnadslån i Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning . CSN:s genomsnittliga handläggningstider............................................... Nyckeltal för CSN:s service och information ......................................... Anslagsutveckling 1:1 Studiehjälp............................................................. Antal studerande och genomsnittliga belopp för studiehjälp, utfall 2016 och prognos 2017–2021 .................................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Studiehjälp..................... Anslagsutveckling 1:2 Studiemedel........................................................... Antal studerande och genomsnittligt belopp för studiemedel, utfall 2016, prognos 2017 och beräknat –2020..................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Studiemedel................... Anslagsutveckling 1:3 Avsättning för kreditförluster.............................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Avsättning för Anslagsutveckling 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor .............. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Statens utgifter för Anslagsutveckling 1:5 Bidrag till vissa kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk......... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Bidrag till vissa kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Bidrag till vissa Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag till vissa Anslagsutveckling 1:7 Studiestartsstöd ....................................................