prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Skatteutgiften beräknas enbart för värmeanläggningar utanför handelssystemet och som inte levererar till industri inom handelssystemet. utgörs av full koldioxidskattesats. Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el kan fysiska och juridiska personer, dödsbon och svenska handelsbolag få skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (67 kap. 27–33 §§ inkomst- skattelagen 1999:1229). Skattereduktionen gäller den som framställer förnybar el och i en och samma anslutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el, har en säkring om högst i anslutningspunkten samt har anmält sin produktion till elnätsföretaget. Underlaget för skattereduktionen består av de kilowattimmar förnybar el som har matats in i anslutnings- punkten under kalenderåret, dock högst så många kilowattimmar el som tagits ut i anslutningspunkten . Underlaget för skattereduktionen får inte överstiga , vare sig per person eller per anslutningspunkt. Skattereduktionen uppgår till underlaget multiplicerat med , dvs. Företag får skatte- reduktion bara om villkoren i kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt (1984:1052) ska statlig fastighetsskatt betalas på elproduktionsenheter. Fastighetsskatten på elproduktionsenheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av närings- verksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Enligt lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer tas skatt ut på den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkrafts- reaktorer. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa verksamheter och är därför att betrakta som en skattesanktion. I enlighet med den överenskommelse på energi- området som träffats mellan , , de gröna, och ska skatten avvecklas i två steg 2017–2018. Därför har i enlighet med regeringens proposition Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen (prop. 2016/17:268) beslutat att sänka skattesatsen per megawatt termisk effekt och kalendermånad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn fr.o.m. samt att skatten ska slopas fr.o.m. . Skattesanktionen upphör därmed 2018. Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU ETS Enligt 6 a kap. 1 § 17 b LSE gäller, för fossila bränslen som förbrukas i annan värme- produktion inom EU ETS än kraftvärme- produktion eller framställning av värme i en industrianläggning, att koldioxidskatt betalas av koldioxidskatten. Inom handelssystemet utgörs av noll koldioxidskattesats. Det övergripande målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi på konkurrenskraftiga villkor jämfört med omvärlden. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. På så sätt främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Detta och övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). har beslutat om ett antal energipolitiska mål i enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301): –Andelen förnybar energi ska 2020 utgöra av den totala energi- användningen. –Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . –Energianvändningen ska vara effektivare till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . Energiintensiteten beräknas som kvoten mellan tillförd energi och bruttonationalprodukten (BNP) i fasta priser (kWh/kr). De tre sistnämnda målen omsätter de mål som beslutade om att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och om att nå 20 procents primärenergibesparing till 2020 i nationella mål. har också beslutat att en samlad energibesparing motsvarande av det årliga genomsnittet för slutanvänd energi 2001–2005 ska genomföras till 2016 (prop. 2008/09:163). och har en gemensam elcertifikatmarknad. För att bidra till det nationella målet om förnybar energi till 2020 har ett gemensamt mål om att öka den förnybara P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 elproduktionen med satts upp. Målet regleras i ändringsavtalet som trädde i kraft (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). Det gemensamma målet delas mellan länderna genom att ska sikta på att annullera elcertifikat motsvarande till 2020 och . har satt upp ett nationellt finansieringsmål till 2020 i linje med det gemensamma målet med . mål till 2020 är att finansiera ytterligare förnybar elproduktion jämfört med i enlighet med beslut om regeringens proposition Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatsystemet 2015 (prop. 2014/15:123, bet. 2015/16:NU6, rskr. 2015/16:5). har beslutat om ett nytt mål till 2030 för den förnybara elproduktionen. Målet är att utöka elcertifikatsystemet med till 2030 i enlighet med regeringens proposition Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatsystemet 2017 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20, rskr. 2016/17:330). Insatser för forskning och innovation på energiområdet ska inriktas så att de kan bidra till att uppfylla uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt relevanta energirelaterade miljökvalitetsmål. Detta enligt propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energi- system (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164). Nedan redovisas övriga må som hänvisas till i denna proposition, bl.a. sådana som inte bundits av . Den svenska energipolitiken bygger på samma grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, kon- kurrenskraft och försörjningstrygghet. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Regeringens målsättning är förnybar energi. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 , nedan kallad energi- överenskommelsen, som presenterades slås det fast att målet 2040 är förnybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Partierna ställde sig även bakom Miljömåls- beredningens förslag om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Detta har implementerats genom propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). träffade samma partier en överenskommelse om att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till BNP. Regeringen avser att återkomma till med en proposition för att slå fast de överenskomna målen. Proposition om klimatpolitiskt ramverk har beslutat om mål för klimatpolitiken i enlighet med propositionen om ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). har därmed beslutat att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med , vilket kommer att bli etappmål inom miljömålssystemet (se vidare utg. omr. 20 avsnitt 3.5.2). 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Diagram 2.1, tabell 2.5 och tabell 2.6 visar de indikatorer som används för att redovisa resultaten inom energiområdet. Resultaten redovisas även under varje område i resultatredovisningen. De centrala resultatindikatorerna i diagram 2.1 och tabell 2.5 syftar till att följa upp de energipolitiska målen till 2020 (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). –Förnybar energi i transportsektorn Diagram 2.1 Centrala resultatindikatorer 2007–2016 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Total andel förnybar energi, procent Andel förnybar energi i transportsekto rn, procent Energiintensit et, procentuell utveckling jämfört med Källa: 2017 (ER 2017:9). Anm: Officiell statistik publiceras först under höste n 2017. Tabell 2.5 Centrala resultatindikatorer Andel förnybar energi i transportsektorn, procent 1 -2,4 -4,6 -2,4 -5,5 -9,7 -14,93 Andelen beräknas enligt anvisad beräkningsmetod i och rådets direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara Officiell statistik publiceras först . Mängden tillförd energi är preliminär och därför är resultatet för energiintensitet inte helt jämförbar med de andra uppgifterna. Källa: 2017 (ER 2017:9). I tabell 2.6 redovisas övriga indikatorer. Resultaten redovisas även under varje område i resultatredovisningen. Indikatorn Förnybar elproduktion inom den svensk-norska elcertifikatsmarknaden följer upp produktions- målet inom elcertifikatsystemet. Resterande indikatorer syftar till att följa upp det övergripande målet för energipolitiken. Eftersom målet inte kvantifierats fullt ut är det svårt att på ett precist sätt följa måluppfyllelsen även om det är möjligt att se en inriktning. Regeringen har därför identifierat ett antal indikatorer som ska spegla utvecklingen inom P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 energipolitikens tre pelare. Indikatorerna Effektbalans, Elflödesbalans och Antal kunder med elavbrott som överstiger följer utvecklingen mot det övergripande målet om att trygga tillgången på el och annan energi. Indikatorerna Elpriset på spotmarknaden och Energins andel av industrins rörliga kostnader följer utvecklingen mot det övergripande målet om konkurrenskraftiga villkor. Indikatorn Utsläpp av växthusgaser speglar det övergripande målet om låg miljöpåverkan. Indikatorn Utbetalade energiforskningsmedel, visar hur energiforskningsmedlen använts. Tabell 2.6 Övriga resultatindikatorers utveckling –2016 Förnybar elproduktion (normalårsproduktion) inom den svensk-norska elcertifikatmarknaden, TWh, se 2.5.6 Genomsnittligt systempris på el på spotmarknad, öre/kWh, se 2.5.2 Effektbalans, MW, se 2.5.2 varav Elflödesbalans (import-export), TWh, se 2.5.2 -7,4 -15,6 -22,6 -12,5 Antal kunder med elavbrott som överstiger , se 2.5.2 6800*** Energikostnadens andel av industrins rörliga kostnader, procent, se 2.5.5 Totala utsläpp av växthusgaser (CO2-ekvivalenter) Utbetalade energiforskningsmedel, , se 2.5.7, 1 332** Källa: Uppgifterna kommer från , ER 2017:9, för den svensk -norska elcertifikatmarknaden, , i elnäten 201 7 (Ei R2017:02) samt årsredovisning. *2005 indelades insatserna för forskning och innovation på energiområdet inte i de sex temaområdena. **tillfördes anslaget för forskning och innovation på energiområdet extra medel för storskalig demonstration. Sammanlagt som beviljades 2010 kan hänföras till dessa extra resurser för storskalig demonstration. ***Källa: . Siffrorna är preliminära. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Regeringens samlade bedömning är att de tre riksdagsbundna målen om förnybar energi och energieffektivisering till 2020 i diagram 2.1 och tabell 2.5 kommer att uppnås. Målen om andel förnybar energi förväntas nås med mycket god marginal. Regeringen bedömer vidare att utvecklingen mot energipolitikens övergripande mål att kombinera hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet i många avseenden är positiv. placeras högt i internationella jämförelser. kommer på tredje plats i The World Energy Trilemma Index som mäter hur länder balanserar försörjningstrygghet energirättvisa och miljömässig hållbarhet. Omställningen till ett hållbart energisystem har kommit långt, med låga och minskande utsläpp från energisektorn. Försörjningstryggheten bedöms vara god. Ur miljö- och klimatperspektiv kvarstår utmaningar framför allt i transport- och industrisektorerna. har ändå kommit längre än många länder när det gäller andelen förnybar energi i transportsektorn och ligger bäst till inom EU. Utsläppen från inrikes transporter har minskat något jämfört med , bl.a. tack vare ökad inblandning av biobränslen. Utsläppen inom industrin har däremot ökat något, bl.a. på grund av att konjunkturen vänt uppåt. Omställningen till ett hållbart energisystem har inneburit ett minskat beroende av olja för uppvärmning vilket ökat försörjningstryggheten. Den nordiska elmarknaden är väl integrerad och även inom elsektorn är försörjningstryggheten god där energibalansen stärkts i till följd av ny förnybar elproduktion. Effektfrågan kan däremot bli en utmaning med en ökad andel variabel elproduktion och avveckling av flera värmekraftverk. I en europeisk jämförelse möter svenska företag och konsumenter konkurrenskraftiga priser på energi. Konsumentens roll behöver dock fortsätta att stärkas. Förnybar energi och en effektivare energianvändning stärker svensk försörjnings- trygghet och konkurrenskraft. Nedan redovisas de övriga bedömnings- grunderna. Regeringen har valt ut dessa som bedömningsgrunder eftersom de är värdemätare för utvecklingen mot de energipolitiska målen. Energibalansen och elbalansen visar energi- mixens och elmixens utveckling vilket sätter dagens energipolitik i ett större perspektiv. Energipolitikens tre pelare har inte kvantifierats fullt ut varför här görs en kvalitativ beskrivning av vad som avses med försörjningstrygghet, ekologisk hållbarhet och konkurrenskraft. Jämställdhet är en viktig faktor i energipolitikens utformning, bl.a. för att kompetensen hos hela befolkningen, kvinnor som män, måste tas tillvara för att få en hållbar, trygg och konkurrenskraftig energisektor. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 ökade energianvändningen något i samtliga av de sektorer som redovisas i omvandlingsförlusterna ökade kraftigt, som en följd av ökad produktion i kärnkraftverken. minskade användningen av oljeprodukter. ökade efterfrågan på energi möttes i stället av en ökad användning av biobränslen, kärnkraft och en minskad export av el. Tillförsel av bränslen, varav: Biobränslen, torv och avfall Total slutlig inhemsk energianvändning, Bostäder, service m.m. Varav förluster i elproduktion Utrikes transporter och icke energiändamål Siffrorna är preliminära och hämtade från myndighetens kortsiktisprognos . uppgick den svenska elproduktionen till , vilket var lägre än föregående år. Vattenkraften stod för den största minskningen. Bl.a. som en följd av den minskade produktionen minskade exporten av el till jämfört med de två föregående åren. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Total nettoproduktion, varav: -1,8 -15,6 -22,6 -12,5 Totalt slutlig elanvändning, varav: Bostäder, service m.m. Siffrorna är preliminära och hämtade från myndighetens kortsiktisprognos . Försörjningstrygghet är en av energipolitikens tre grundpelare. Samhället är beroende av en trygg energiförsörjning utan avbrott och andra störningar. Grunden för en hög försörjnings- trygghet är ett robust energisystem som bygger på en diversifierad energimix och utan beroenden av energibärare från instabila länder eller regioner, säker och diversifierad energitransport och välfungerande energi- marknader. Minskat beroende av fossila bränslen förbättrar försörjningstryggheten. Utöver åtgärder som stärker försörjningstryggheten krävs även beredskapsåtgärder för att hantera befarade eller redan inträffade störningar. För att stärka samhällets krisberedskap tar de bevakningsansvariga myndigheterna, , och , fram risk- och sårbarhetsanalyser inom sina ansvarsområden (dnr. M2016/02583Ee, M2016/02548/Ee och M2016/02563/Ee). Sammantaget bedöms beredskapen i huvudsak vara god och där sårbarheter och brister har identifierats vidtas åtgärder. Myndigheterna har även rapporterat sitt arbete med den återupptagna planeringen av det civila försvaret (dnr. M2017/00480/Ee, M2017/00489/Ee och M2017/00569/Ee). Den internationella energibyrån IEA granskade energikrisberedskap, med särskilt fokus på olja och gastillförseln. IEA konstaterade att har en i jämförelse med andra länder god krisberedskap och hög försörjningstrygghet. Konkurrenskraft är en av energipolitikens tre grundpelare. För att svensk industri ska vara fortsatt konkurrenskraftig krävs tillgång till energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. Detta förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna. Konkurrenskraften är även beroende av industrins energiintensitet (se resultat under avsnitt 1.2.5). Ekologisk hållbarhet är en av energipolitikens tre grundpelare. har beslutat om ett generationsmål för miljöarbetet och om 16 miljökvalitetsmål som uttrycker den miljö- mässiga dimensionen av hållbar utveckling (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Energiproduktion och energi- användning påverkar dessa mål varför energi- politiken har bäring på miljömålen. De miljökvalitetsmål som är av störst relevans för energipolitiken är Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö, Levande sjöar och vattendrag, Levande skogar, Storslagen fjällmiljö, God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv. Energipolitiken har även bäring på generationsmålet för miljöarbetet. Resultatredovisningen av miljökvalitetsmålen finns i redovisningen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:46). De delmål som har bäring på energipolitiken är främst delmålet om en jämn fördelning av makt och inflytande samt delmålet om ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. I detta avseende är kvinnors representation i energibranschen en viktig faktor. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. I detta avseende är tilldelning av energiforskningsmedel till män respektive kvinnor en faktor (se avsnitt 2.5.7). Energibranschen är inte jämställd. Enligt Energimyndighetens energiindikatorer var den genomsnittliga andelen kvinnor i energibolagens styrelser . av bolagen hade kvinnor bland de anställda. Enligt regeringens bedömning är detta problematiskt. För att kunna möta de utmaningar branschen står inför måste den lyckas attrahera och behålla de bästa talangerna, oavsett om de är män eller kvinnor. I de följande avsnitten redovisas utvecklingen inom olika områden inom energipolitiken. Redovisningen omfattar till viss del även beskrivningar av centrala omvärldsfaktorer som är väsentliga för att få en heltäckande bild av området. Regeringen noterar ställningstagande och synpunkter (bet. 2016/17:NU3) vad gäller resultatredovisningen till för budgetpropositionen 2017, och har försökt tillgodose och bemöta dessa i denna resultatredovisning. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande konkurrensutsatt marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Detta omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i genom en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. På EU-nivå stödjer regeringen målsättningen om genomförandet av den inre marknaden vilket är en förutsättning för att elmarknaden ska fungera väl och nå sin fulla potential. ökade de genomsnittliga priserna föremarknaden (spotpriserna) i alla fyra elområden jämfört med . I tabellen nedan redovisas resultatindikatorn det genomsnittliga systempriset på el på spotmarknad, öre/kWh. är uppdelat i fyra elområden, SE1 (), SE2 (), SE3 () och SE4 (). Under de allra flesta timmarna (76,) var det samma elpris för alla fyra elområden i . Tabell 2.9 Genomsnittliga spotpriser i de svenska elområdena Årets högsta spotpris, /kWh, noterades . Lägst var spotpriset , /kWh. Det genomsnittliga nordiska systempriset 2016 var /kWh, vilket är en ökning jämfört med . Elproduktion och handel med omvärlden Den sammanlagda elproduktionen i uppgick till (158,2015). Den totala installerade effekten uppgick till 39 520 MW. Det är en minskning då kapaciteten var 39 951 MW. Vattenkraften står för av den installerade effekten. till producerad el stod vattenkraften för , kärnkraften för , övrig kraftvärme för och vindkraften för av samlade elproduktion. var nettoexportör av el, exporten var större än importen. Den svenska elproduktionen domineras av ett fåtal större aktörer. står ensamt för av produktionen och tillsammans med Fortum och Eon stod de tre största aktörerna för dryga av densamma . De tre största aktörerna äger också i olika konstellationer en stor majoritet av den svenska kärnkraften. Enligt förväntas den svenska kraftbalansen, dvs. förhållandet mellan tillgången på elenergi i (elproduktion och elimport) och elförbrukningen under den timme då elförbrukningen är som högst, ha ett överskott om 655 MW med högst elförbrukning vid en normalkall vinter och ett underskott om 845 MW med högst förbrukning vid en vinter med sträng kyla, s.k. tioårsvinter. Marginalen är 600 MW lägre än prognosen /2017 enligt rapporten på den svenska elmarknaden vintrarna 2016/2017 och 2017/2018 (dnr. M2017/01707/Ee). Kundernas rörlighet på marknaden har i ett europeiskt perspektiv aktiva elkonsumenter. Det är viktigt för elmarknadens funktion att elkunder byter avtal eftersom det ökar konkurrensen mellan elhandelsbolagen. minskade antalet byten något jämfört med . I genomsnitt uppgick antalet byten till 44 000 jämfört med 47 000 byten . Kunder som inte gjort ett aktivt val kan komma att få s.k. anvisningsavtal. fortsatte andelen kunder med anvisningsavtal att minska till , jämfört . Ett anvisningsavtal var i genomsnitt dyrare än ett avtal med rörligt elpris för en lägenhetskund. För en villakund var prisskillnaden ytterligare något större. En långsiktig trend är att fler och fler kunder överger anvisningsavtalen. Svenska elkunder väljer i allt högre grad rörliga elavtal framför fasta elavtal. 2016 hade över hälften av alla elkonsumenter valt att teckna ett rörligt elavtal. bedömer i sitt betänkande från , Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2), att det inte finns skäl i det korta perspektivet att ändra den befintliga marknadsmodellen, att det är angeläget att skapa förutsättningar för en väl fungerande efterfrågeflexibilitet samt att det nordiska samarbetet bör fördjupas. Betänkandet har remitterats och förslagen bereds för närvarade inom . har beslutat i enlighet med regeringens proposition Skatteförslag med anledning av energi- överenskommelsen (prop. 2016/17:142, bet 2017/16:SkU31, rskr. 2016/17:268). Beslutet innebär bl.a. att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer fasas ut till 2018, att fastighetsskatten för vattenkraftverk till 2020 stegvis sänks till av taxeringsvärdet samt att dessa skattesänkningar finansieras genom höjd energiskatt på el för hushåll och tjänstesektor. Forum för smarta elnät för smarta elnät över- lämnade sitt slutbetänkande Planera för effekt! (SOU 2014:84) till regeringen (dnr. M2015/00157/Ee). Rådet lämnade endast ett förslag som innebär en regelförändring. Förslaget, som är en komplettering av dagens regelverk, innebär att elkunderna får tillgång till information som minst motsvarar timmätvärden vid förfrågan, utan det krav på elavtal som gäller och utan extra kostnad för kunden. I propositionen Funktionskrav på elmätare (prop. 2016/17:73, bet. 2016/17:NU10, rskr.