prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — infördes förmånerna sjuk- penning i särskilda fall och rehabiliteringspen- ning i särskilda fall. Förmånerna kan lämnas till en försäkrad som helt eller delvis har fått tidsbe- gränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut. Ersättningarna kan också lämnas till försäkrade vars rätt till aktivitetsersättning upphör till följd av att han eller hon fyller . Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall kan lämnas till en försäkrad som P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 saknar sjukpenninggrundande inkomst (SGI), eller till en försäkrad som har en låg SGI. Utgifterna beräknas uppgå till . Utgifterna för sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall beräknas till . beräknas utgifterna till 127 respektive . infördes förmånen boende- tillägg. Denna förmån kan lämnas till en försäk- rad som fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan lämnas, om den försäkrade får sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. Boendetillägg kan också lämnas till en person vars aktivitetsersättning upphör till följd av att han eller hon fyller . Utgifterna beräknas uppgå till . Utgifterna för boende- tillägg beräknas till . beräknas ut- gifterna till 133 respektive . Närståendepenning utbetalas till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för när- ståendepenningen styrs av antal ersatta dagar samt löneutvecklingen. Antalet dagar beräknas uppgå 2018. Medelersättningen per nettodag för närståendepenning har beräknats till och till per dag. beräknas utgifterna, inklusive statlig ålderspensionsavgift, uppgå till . Utgifterna för närståendepenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . beräknas utgifterna till 195 respektive . Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förändring till följd av: Sjukpenning i avvaktan på Höjt tak till 8 PBB -4 284 225 -5 497 021 -5 618 644 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Den utgiftspåverkan beslut har på anslaget redovisas i tabell 3.5 (beslutsraden). Det förslag med mest utgiftspåverkan är höjt in- komsttak i sjukförsäkringen som beräknas öka utgifterna med 2018 och för åren därefter. Vidare påverkas utgiftsnivån av följande här föreslagna eller aviserade förändringar: sjukpenning under utredningstid, förstärkt skydd av studerandes sjukpenninggrundande inkomst, införande av karensavdrag samt förbättrat försäkringsskydd för företagare under uppbyggnadsskede. Regeringen föreslår att 38 anvisas under anslaget 1:1 Sjukpenning och reha- bilitering m.m. . be- räknas anslaget till 38 respektive 39 . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 3.11.21:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Tabell 3.6 Anslagsutveckling1:2 Aktivitets- och sjukersätt- ningar m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2 6 176 000 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till 74 229 tkr. Anslaget får användas för utgifter för aktivitets- och sjukersättning, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning enligt social- försäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Aktivitetsersättning betalas ut till personer i åldrarna 19–och sjukersättning till personer i åldrarna 19–. I åldrarna 19–utges sjukersättning endast i hel omfattning. Utgifts- utvecklingen för aktivitetsersättning och sjuk- ersättning är framför allt beroende av utveck- lingen av antalet sjukskrivningar, den demo- grafiska utvecklingen samt utvecklingen av pris- basbeloppet. Nuvarande utgiftsutveckling påverkas i hög grad av att många inte längre kommer att få sjukersättning på grund av att de fyller , i kombination med att nybeviljandet är lågt i för- hållande till utflödet. Antalet nybeviljade sjuk- ersättningar beräknas bli ca 7 000 , motsvarande uppgift för akti- vitetsersättningar är knappt 8 000 . Det totala antalet personer med sjuk- och aktivitets- ersättning väntas minska under prognos- prognostiseras medelantalet vara 322 000 för att minska till 285 2020. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 41 643, 40 748 respektive . Bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning Syftet med bostadstillägg för personer med akti- vitets- eller sjukersättning (BTP) är att förbättra förutsättningarna för skälig bostadsstandard för dem med låg ersättning. Utgiftsutvecklingen för BTP styrs av antal personer med aktivitets- respektive sjukersättning. Utöver detta styrs det också av utvecklingen för prisbasbeloppet, boendekostnaderna och av medelersättningen. Utgifterna beräknas till . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 5 234, 5 207 respektive . Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning finns en särskild ersättning till ar- betsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med begränsad återstående arbetsförmåga om . Det ska i första hand vara fråga om ersättning för an- ställning på den ordinarie arbetsmarknaden med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske , ska berörda personer kunna be- redas anställning hos . Utvecklingen av utgifterna för detta särskilda stöd styrs av an- talet personer som bereds sysselsättning, faktu- reringsrutiner på och Arbetsför- medlingen, retroaktiva utbetalningar samt stor- leken på stödet till arbetsgivarna i varje enskilt fall. Utgifterna beräknas till . , 2019 och 2020 beräknas utgifterna till 32, 32 respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:3 Handikappersättning Förändring till följd av: Höjd garantinivå i sjuk- och -3 195 995 -5 133 616 -6 608 286 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för handi- kappersättningar enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialför- säkringsbalken. Antalet personer med handikappersättning upp- De utgiftsförändringar som föranleds av beslut gick till ca 64 000, och redovisas i tabell 3.7. Den här föreslagna höj- väntas antalet personer med handikappersättning ningen av garantiersättningen beräknas öka ut- öka något, till en nivå om drygt 65 2020. gifterna med 2018 och 522 Det är framför allt den lägsta ersättningsnivån för åren därefter. som väntas öka mest. nas förbättringarna i bostadstillägget öka ut- Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 och med 2018. Regeringen föreslår att 46 anvisas under anslaget 1:2 Aktivitets- och sjuker- beräknas anslaget till 45 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 Handikappersättning . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 3.11.4 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Tabell 3.10 Anslagsutveckling 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2213 000 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till -11 002 tkr. Anslaget får användas för utgifter för arbets- skadeersättning enligt 40, 41, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Arbetsskadeersättning kan lämnas i form av bl.a. livränta till den skadade, ersättning för tandvård samt begravningshjälp och livränta till efterlevande. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt. Detta beror främst på färre nybeviljade arbetsskadelivräntor i kombination med att ett större antal personer som har livränta uppnått . Denna utveckling bedöms fortsätta även . Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . 3.11.51:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2895 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till -49 tkr. Anslaget får användas för utgifter för ersätt- ningar inom det statliga personskadeskyddet enligt 7, 43, 87 och 88 kap. socialförsäkrings- balken samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget får också användas för utgifter för krigsskadeersättning till sjömän enligt 7, 44, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken samt mot- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 svarande äldre lagstiftning. Anslaget får dess- utom användas för utgifter för statlig ålders- pensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna för ersättning inom det statliga per- sonskadeskyddet domineras av utgifterna för äldre skador, vilka står för cirka två tredjedelar av de totala utgifterna. Ersättning för det statliga personskadeskyddet beräknas bli något lägre . Detta främst på grund av att livräntor enligt äldre lagstiftning upphör. Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:5 Ersättning inom det stat- liga personskadeskyddet . beräknas anslaget till respektive . 3.11.61:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag för sjukskrivnings- processen 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivnings- processen. Medlen avser bidrag till hälso- och sjukvården för arbetet med sjukskrivnings- processen och försäkringsmedicinska utred- ningar, bidrag till arbetsgivare för arbetsplatsnära stöd, samt bidrag till företagshälsovården för medicinsk service. Medlen avser även kostnader för rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, finansiell samordning genom samordnings- förbund samt vissa förvaltningsutgifter. Därtill avser medlen utgifter för kunskapsutveckling för sjukskrivningsprocessen och åtgärder för en effektiv sjukskrivningsprocess. Rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen och Arbetsförmedlingen samarbetar i syfte att vidta insatser som bidrar till att den som är sjukskriven återfår arbetsför- mågan och kan återgå i arbete. Insatserna ska bidra till att skapa bättre förutsättningar för övergång till arbetsmarknaden och förkorta tiden i sjukförsäkringen. avsattes till detta samarbete och dessa medel bedöms förbrukas i sin helhet. För att förstärka stödet till arbetsgivare föreslår rege- ringen att överförs till Arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. En sådan tillfällig omfördelning bedöms möjlig då volymerna, och framför allt inflödet av personer som aktualiseras för myndigheternas samarbete, har minskat . Myndigheternas gemensamma arbete med att tillhandahålla insatser som förkortar tiden i sjukförsäkringen är en fortsatt viktig fråga för regeringen. Utgifterna för samarbetet mellan Försäk- ringskassan och Arbetsförmedlingen beräknas till . Finansiell samordning genom samordningsförbund Finansiell samordning genom samordningsför- bund syftar till att ge individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser stöd så att dessa uppnår eller förbättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete. Finansiell samordning genom samordningsförbund är en frivillig sam- verkan mellan , Arbetsför- medlingen, landsting samt en eller flera kommuner. Vid utgången av 2016 fanns det 82 samordningsförbund som omfattar 247 av 290 kommuner. Av resurserna till samordningsförbunden ska bidra med statens andel mot- svarande hälften av medlen. Landsting och kommuner ska bidra med varsin fjärdedel. uppgick de statliga medlen till och dessa bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Bidrag till hälso- och sjukvården Regeringen och Kommuner och Lands- ting (SKL) träffade en överens- kommelse som gäller ; En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess: Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2017–2018 (S2016/07725/SF). Den överenskommelsen omfattar totalt , , för insatser som bidrar till en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. Utgifterna beräknas till . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 För en rättssäker prövning av rätten till ersätt- ning från sjukförsäkringen behöver Försäkrings- kassan i vissa fall, utöver det läkarintyg som utfärdats av den försäkrades behandlande läkare, begära in kompletterande medicinska underlag från hälso- och sjukvården, s.k. försäkrings- medicinska utredningar. Utredningarna ska ge en fördjupad beskrivning av sjukdomens kon- sekvenser för individens funktionstillstånd och förmåga till aktivitet. Det kan därigenom ligga till grund för bedömning av den försäkrades arbetsförmåga. Regeringen och Kommuner och Landsting ingår, ofta årliga, överenskommelser om ersättning till landsting som levererar sådana medicinska utredningar till . Nuvarande överenskommelser gäller . Den pilotverksamhet med aktivitetsför- mågeutredningar (AFU) som pågått avslutades och utred- ningsformen permanentades så att alla landsting även ska kunna välja att göra AFU. För tillfördes till anslagsposten för att Försäkrings- kassan skulle kunna fortsätta beställa försäk- ringsmedicinska utredningar. Utgifterna beräknas till . finns ett bidrag riktat till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete (förordningen [2014:67] om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete). Syftet med bidraget är att underlätta för arbetsgivare att ta sitt reha- biliteringsansvar så att den anställdes arbets- förmåga tidigt kan tas tillvara på arbetsplatsen och på så sätt öka möjligheterna till att tidigt återgå i arbete. avsattes till arbetsplatsnära stöd. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Som framgår i avsnitt 3.7.3 överväger rege- ringen att utvidga det nuvarande bidraget till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stödin- satser till att även omfatta planering, genom- förande och uppföljning. Alla arbetsgivare bör kunna få ersättning för angivna utrednings- och rehabiliteringskostnader för arbetstagare på så sätt att arbetsgivaren kompenseras till hälften med ett tak på per arbetstagare och kalenderår. Det nuvarande beloppet bör höjas eftersom bidrag föreslås kunna ges för ytterligare insatser. De insatser för vilka bidrag kan lämnas bör benämnas arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. För att utvidga stödet avser regeringen att föra från medlen avsatta för rehabiliterings- insatser i samverkan mellan . Utgifterna beräknas till . I förordningen (2014:68) om bidrag till före- tagshälsovården för köp av medicinsk service finns bestämmelser om bidrag till anordnare av företagshälsovård för dennes kostnader för köp av medicinsk service från offentliga eller privata vårdgivare. Syftet med bidraget är att förebygga sjukskrivning samt att vid sjukskrivning öka arbetstagares möjligheter att återgå i arbete. Detta ska uppnås genom att bidrag lämnas för företagshälsovårdens kostnader för köp av sådan medicinsk service som ingår som ett led i be- dömningen av en arbetstagares arbetsförmåga. beslutar, enligt förordningen om utbetalning av bidrag till anordnare av före- tagshälsovård. har avsatts för bidrag till kostnader för medicinsk service. Bedömningen är att dessa medel förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Regeringen avser att inrätta Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Rege- ringen avser att tillfälligt delfinansiera myndigheten från detta anslag med och . minskas detta anslag permanent med 2,5 miljoner för att finansiera myndigheten. Se vidare utgiftsområde 14 anslag 2:6 om och utvärdering av arbetsmiljö. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag för sjuk- skrivningsprocessen ingå ekonomiska åttaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019 och 2020. Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds bland annat för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivnings- processen. Bemyndigandet avser bidrag för arbetet med sjukskrivningsprocessen inom hälso- och sjukvården, försäkringsmedicinska utredningar och forskningsmedel till Forte. Regeringen avser att ingå en ny överenskommelse med Kommuner och Landsting om försäkringsmedicinska utred- ningar som omfattar högst , vilket sammantaget innebär beräknade utestående åtaganden på . beräknas det göras nya åtaganden på avseende Fortes forskningsutlysning rörande insatser för återgång i arbete. Bemyndigandet minskas därför med ca jämfört med det som begärs på Höständringsbudget . Regeringen bör mot denna bakgrund be- myndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019 och 2020. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 Tabell 3.15 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen -1 740 928 -1 694 000 -1 013 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen 3.11.71:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:6 Bidrag för sjukskriv- ningsprocessen . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för sjuklöne- kostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. finns en ny ersättning som kompenserar arbetsgivare som har höga sjuklönekostnader. Kompensationen riktar sig framför allt till mindre arbetsgivare. Antalet arbetsgivare som fått ersättning för sina sjuk- lönekostnader uppgick till ca 44 400. Av de arbetsgivare som har erhållit ersättning tillhör de allra minsta arbetsgivarna med lönekostnader . Utgifterna för ersättning för höga sjuk- lönekostnader uppgick till (återrapportering, S2017/04415/SF). Detta är avsevärt högre än vad reformen var beräknad till. De första två årens utfall tyder på att vissa arbetsgivares sjuk- lönekostnader är betydligt högre än vad som har varit känt. För att få bättre kunskap P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 om kvaliteten i de beslut som myndigheten har fattat och i de kostnadsuppgifter som arbets- givare lämnar har regeringen gett i uppdrag att göra en kva- litetsuppföljning av förmånen (S2017/03474 delvis). Myndigheten ska redovisa uppdraget innevarande år. Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuk- lönekostnader . be- räknas anslaget till respek- tive . Tabell 3.19 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 8 770 315 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 776 960 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för forskning inom socialförsäkringens område. Budget för avgiftsbelagd verksamhet För administration av egna resultatområden disponerar avgiftsinkomster. Dessa områden avser i huvudsak administration av familjebidrag och dagpenning till totalför- svarspliktiga, ersättning från affärsdrivande verk samt avgifter för tjänster som tillhandahålls åt . har även andra avgifts- intäkter från bl.a. administration av statlig ford- ran samt intäkter enligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191) och övriga ersättningar. Försäkrings- kassan får, utöver vad som anges i avgiftsförord- ningen, utföra datorbearbetningar och tillhanda- hålla tjänster inom systemutveckling, statistik m.m. mot ersättning. Avgifterna disponeras av myndigheten. (intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav intäkter från (varav tjänsteexport) (varav intäkter från (varav tjänsteexport) (varav intäkter från (varav intäkter EESSI) 2018, 258 miljoner Anslaget ökas till följd av ett antal re- former på välfärdsområdet som har administra- tiva konsekvenser för . Av dessa ska användas till införande av begränsning i föräldra- penningen, höjning av barnbidrag respektive underhållsstöd, och reform inom bostadsbidrag och underhållsstöd vid växelvist boende. Medlen ska även användas till att hantera en höjning i taket i sjukförsäkringen höjs från 7,5 till 8 pris- basbelopp fr.o.m. , ökade volymer av omprövningsärenden inom sjukförsäkringen, förändringar inom sjuk- och aktivitetsersättning, införande av karensavdrag och införande av generösare regler för företagare i uppbyggnads- skede. Härutöver ska medlen användas till en höjning av det allmänna tandvårdsbidraget samt framtagande av statistik inom det internationella området. avsätts för ovanstående reformer och förändringar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 0 I vårpropositionen beslutades om att ska ta över ansvaret för handläggning av etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare fr.o.m. . Den verksamhet som avser handläggningen av etableringsersättningen till vissa nyanlända in- vandrare och som finansieras av anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv flyttas till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med , 112 miljoner , 95 miljoner , och , samt . I proposition Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationer (prop. 2016/17:58) föreslog regeringen att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på in- dividnivå, dvs.