prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — –genetiskt modifierade organismer, –bevarade natur- och kulturmiljövärden, och God ekologisk och kemisk status Preciseringen innebär att sjöar och vattendrag ska uppnå god ytvattenstatus enligt de krav som finns i vattenförvaltningsförordningen. Genom denna förordning genomförs ramdirektivet för vatten (2000/60/EC). avslutade regeringen prövningen av de förslag till åtgärdsprogram för vattenförvaltningen –2021 som de länsstyrelser som är vattenmyndigheter (Vattenmyndigheterna) tagit fram. Vattenmyndigheterna reviderade därefter åtgärdsprogrammen i enlighet med regeringens beslut. Respektive vattendelegation fastställde åtgärdsprogrammen . I de nya åtgärdsprogrammen har undantag i form av en tidsfrist satts för fler vattenförekomster. Det innebär att målåret för de vattenförekomsterna har skjutits fram i tiden till eller 2027 istället . Anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. förstärktes av regeringen för att möjliggöra ett bättre underlag för uppföljning av miljökvalitetsmålen och för behov av uppföljning inom vattenförvaltningen. Enligt Havs- och vattenmyndighetens årsredovisning har myndigheten, i samverkan med Vattenmyndigheterna, geologiska undersökning, och länsstyrelserna, tagit fram en plan för arbetet med övervakning enligt krav inom vatten- förvaltningen med titeln på våra vatten! Utsläpp från enskilda avlopp påverkar vattnet ur både miljö- och hälsosynpunkt. Havs- och vattenmyndigheten redovisade 2016 reviderade förslag till ändrat regelverk kring enskilda avlopp. Regeringen bereder förslagen. har fortsatt sitt arbete med målbilder för miljöhänsyn i skogsbruket. Målet är att minska körskador i och nära vattenmiljöer. Oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag Preciseringen innebär att det i ska finnas vattendrag som är oexploaterade och i princip opåverkade. Enligt statusklassningen 2015 har 1 840 () av vattendrag klassats till hög ekologisk status, vilket innebär helt eller nästan helt opåverkade förhållanden. Dessa vattenförekomster ligger främst i fjällområden. Preciseringen innebär att ytvattentäkter som används för dricksvattenproduktion har god kvalitet. (dir. 2013/75) överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2016:32) till regeringen . Där finns bl.a. förslag gällande inrättande av vattenskyddsområden. Betänkandet har varit ute på remiss och förslagen bereds nu i . Havs- och vattenmyndigheten har beslutat att 28 områden ska vara riksintressen för vattenförsörjning. Områden och anläggningar har pekats ut som riksintresse för att stärka och tydliggöra vattenförsörjningsintresset i samhällsplaneringen. har enbart en anläggning, området med Bolmentunneln, pekats ut som riksintresse för vattenförsörjning. Högfluorerade ämnen (PFAS) har uppmärksammats i dricksvatten . De är extremt långlivade i naturen och kan störa reproduktionsförmågan. EU beslutade att förbjuda en rad fluorhaltiga ämnen, bl.a. perfluoroktansyra (PFOA). Förbudet träder i kraft . Se vidare om PFAS under avsnitt 3.3.5 Giftfri miljö. Förekomsten av mikroplaster i sjöar har uppmärksammats . Mikroplaster har hittats bl.a. i och i . Enligt Havs- och vattenmyndighetens rapport 2016 visar en jämförelse med andra rapporterade data att halterna för ligger på samma nivå som rapporerats från miljöer. Läs mer om mikroplaster under Giftfri miljö. Preciseringen innebär att sjöars och vattendrags ekosystemtjänster är vidmakthållna. Havs- och vattenmyndighetens sammanställning av länsstyrelsernas erfarenheter kring vatten- resurser och vattenmiljö visar att den minskade nederbörden gav lägre vattenflöden under andra halvan av året. Det gav effekt på den P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 allmänna vattenförsörjningen som var ansträngd eller mycket allvarlig i delar av landet. publicerade 2016 en vägledning för att ge myndigheter stöd och råd att inkludera ekosystemtjänster i sin verksamhet och i sina beslut. har också fått i uppdrag av regeringen att arbeta med kommunikation kring ekosystemtjänster. Preciseringen handlar om att sjöar och vattendrag har strukturer och vattenflöden som ger möjlighet till livsmiljöer och spridningsvägar för vilda växt- och djurarter som en del i en grön infrastruktur. Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmål (rapport 6749) har metoder för avvägning mellan energi-, natur- och kulturmiljövärden vid miljöåtgärder inom vattenkraften utvecklats vidare inom ramen för myndigheternas dialog om vattenkraft och miljö. Havs- och vattenmyndigheten och driver också ett dialogprojekt kring åtgärder mot fysisk påverkan på vattenmiljön från jordbruket. EU beslutade om första LIFE IP-projekt, . Det är ett integrerat projekt som ska stödja genomförandet av ramdirektivet för vatten. Konkreta åtgärder ska genomföras som att exempelvis skapa faunapassager och fria vandringsvägar. Även samverkan och lärande för att göra åtgärdsarbetet effektivare ingår dock. Projektet kommer att pågå och har en totalbudget om vilket till viss del finansieras från anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation Preciseringen förtydligar att limniska naturtyper och arter i art- och habitatdirektivet har gynnsam bevarandestatus samt att sötvattenanknutna arter i fågeldirektivet har gynnsam bevarandestatus. Havs- och vattenmyndigheten publicerade sin årliga rapport (Fisk- och skaldjursbestånd i hav och sötvatten) som beskriver tillståndet för ett antal fisk- och skaldjursarter. Enligt rapporten är abborre, gös och sik exempel på arter som har stabila bestånd i de . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Hotade arter och återställda livsmiljöer Preciseringen förtydligar att andelen hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla sjöar och vattendrag. har Havs- och vattenmyndigheten, för att mildra kunskapsbrister vid upprättande av nödvändiga åtgärdsprogram för hotade arter, arbetat med ett kunskapsuppbyggande program för ett antal makrofyter (vattenväxter). Främmande arter och genotyper Preciseringen innebär att främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden. är det enligt EU- förordningen om invasiva främmande arter (1143/2014) förbjudet att sprida 37 EU-listade invasiva främmande arter. Sex av de EU-listade arterna finns i svensk natur, bl.a. signalkräftan. pågår arbete på Havs- och vattenmyndigheten med att ta fram ett hanteringsprogram för signalkräftan. En för ny invasiv art – sydfyrling, även kallad vattenkrassula – identifierades i . i sanerade fyndlokalen för att förhindra ytterligare spridning. Preciseringen innebär att genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade. Det bedrivs ingen kommersiell verksamhet med genetiskt modifierade vattenlevande organismer i . Bevarade natur- och kulturmiljövärden Preciseringen innebär att sjöar och vattendrags natur- och kulturmiljövärden är bevarade och förutsättningar för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns. Havs- och vattenmyndigheten presenterade 2016 en rapport om limniskt inriktade naturreservat (rapport nr 2016:32), dvs. med inriktning mot sötvatten. Av rapporten framgår att kunskaper om limniska naturvärden saknades helt i nära vartannat naturreservat som innehåller sjöar och/eller vattendrag. I Havs- och vattenmyndighetens PM Skydd av sjöar och vattendrag och deras naturvärden framgår att stora arealer är skyddade men att skyddet av naturvärden och biologisk mångfald är svagt i många sjöar och vattendrag i de skyddade områdena. Havs- och vattenmyndigheten har i uppdrag att i samarbete med , och redovisa arealer och geografisk fördelning av kända värdefulla sjöar och vattendrag som saknar formellt skydd. Även information om varför områdena är utpekade som värdefulla samt vad som utgör bevarandevärdena ska ingå. Resultatet avses användas för att revidera den nationella strategin för skydd av vattenanknutna natur- och kulturmiljöer, som därefter ska antas av myndigheterna. har presenterat rekommendationer för att ta hänsyn till kulturmiljöer vid vattendrag i samband med åtgärder för förbättrad vattenkvalitet. Myndigheten har även deltagit i dialogen om vattenkraft och tagit fram underlag för att värdera och prioritera kulturmiljöer vid miljöåtgärder vid vattenkraftsanläggningar. 2016 fördelade från anslag 7:2 Vård av kulturmiljöer till olika län för kulturmiljöåtgärder kopplade till miljökvalitetsmålet. Preciseringen innebär att strandmiljöer, sjöar och vattendrags värden för fritidsfiske, badliv, båtliv och annat friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad. Enligt uppföljning av miljökvalitetsmål (rapport 6749) fortsätter det strandnära byggandet att öka (se diagram 3.13). I de regionala uppföljningarna lyfts exploaterings- tryck i strandzonen fram som en av orsakerna till att miljökvalitetsmålet inte kommer att nås. Fritidsfisket i är ett viktigt bidrag till besöksnäring och upplevelseindustri och gjordes ungefär 8 miljoner fritidsfiskedagar längs vattendrag och sjöar. Sammanlagt uppskattades den behållna fångsten till och bestod främst av abborre, gädda, öring och kräfta (Statistisk meddelande JO 57 . SCB 2017). Diagram 3.13 Antal nyuppförda byggnader inom från sjöar och vattendrag 2001-2015 Fristående byggnader innebär att de är uppförda där avståndet till tidigare bebyggelse är I tillkännagivande från /16 (rskr. 2015/16:209, bet. 2015/16:MJU14) har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om åtgärderna för att uppnå vattendirektivets mål. Regeringen redovisade i skrivelse 2016/17:75 att regeringen ansåg att tillkännagivandet är tillgodosett. Av betänkande 2016/17:KU21 framgår att Miljö- och jordbruksutskottet anser att det inte är tillfredsställande att regeringen har avslutat tillkännagivandet om vattendirektivet. Regeringen har tidigare aviserat att en proposition om modernisering av miljövillkoren för vattenkraften är planerad. Den propositionen är avsedd att lämnas till . Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. behöver såväl regeringen som andra aktörer vidta ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen i miljön är positiv eller negativ. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på miljökvalitets- målet. Dagens miljöutmaningar är till stor del gränsöverskridande och detta miljökvalitetsmål kan inte lösas enbart genom åtgärder inom P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 landet utan kräver även åtgärder i EU och internationellt. Miljökvalitetsmålet bidrar främst till att nå hållbarhetsmål 6 – Rent vatten och sanitet inom ramen för Agenda 2030. Målet har också nära kopplingar till hållbarhetsmål 15 – Ekosystem och biologisk mångfald. Fragmentering, exempelvis dammar och andra vandringshinder, övergödning och försurning bedöms vara de största orsakerna till att miljökvalitetsmålet inte nås. Fysisk påverkan i vatten som hindrar möjlighet till spridning och fria passager för djur, växter och sediment är ett stort problem för sjöar och vattendrag. Fler och mer verkningsfulla åtgärder behövs för att nå målet. Det är i detta sammanhang viktigt att hänsyn också tas till behovet av att skydda värdefulla kulturmiljöer och att fortsätta utveckla kunskapsunderlag, metoder och vägledning för god avvägning och ömsesidig hänsyn mellan naturvård, kulturmiljöarbete och energifrågor. Miljö- och har remitterat en promemoria med förslag som genomför de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen och tydliggör det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Förslagen innebär att moderna miljövillkor systematiskt ska införas för vattenkraften. Regeringen har för avsikt att efter remissen presentera en lagrådsremiss och en proposition med syfte att säkerställa att vattenkraftverk och dammar har moderna miljötillstånd men som också underlättar själva prövningsprocessen. Vidare bedömer regeringen att det också behövs ökad tillsyn som ett led i processen. Regeringen anser att genomförandet av åtgärdsprogrammen enligt ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) är av stor betydelse för att nå målet. Det krävs omfattande insatser, framför allt mot övergödning, fysiska hinder och miljögifter, för att sjöar och vattendrag ska uppnå god ekologisk och kemisk status eller god ekologisk och kemisk potential. Många statliga myndigheter och kommuner har i enlighet med vattenmyndigheternas åtgärdsprogram ansvar för att åtgärder genomförs. Miljöövervakning är viktigt för att bedöma miljötillståndet, ge säkrare statusklassificeringar av vattnet och säkerställa effektiva åtgärder. Miljöövervakning är också ett krav enligt ramdirektivet för vatten (2000/60/EC). Regeringen anser därför att det P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 är viktigt att fortsätta utveckla miljöövervakningen och därigenom följa upp åtgärdsarbetet. Regeringen bedömer att detta i förlängningen ger säkrare statusklassificeringar av vatten enligt vattenförvaltningens krav. En säkerställd vattenförsörjning har en avgörande betydelse för samhället. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätta arbetet med förebyggande åtgärder för att skydda dricksvatten, exempelvis inrättande av vattenskyddsområden. Orsakerna till de höga halterna av mikroplaster i är oklara. Förutom belastningen från städer, samhällen, trafik och atmosfär kan möjligen vattnets långa uppehållstid i påverka halterna. Partiklarna sköljs inte bort i utflödet utan ansamlas . Regeringen anser att utsläpp av mikroplaster bör begränsas. Sjöar och vattendrag bidrar med många ekosystemtjänster, bl.a. livsmiljöer för olika arter, dricksvatten, friluftsliv och fiske. God vattenkvalitet, god ekologisk status, naturlig vattenföring och naturliga lokaliseringar i landskapet gör att sjöar och vattendrag kan bidra med många viktiga ekosystemtjänster. Om dessa förutsättningar bevaras finns goda förutsättningar för att ekosystemen kan leverera viktiga ekosystemtjänster. Regeringen bedömer att vägledning och uppdrag om kommunikation kring ekosystemtjänster kommer att bidra till att öka kunskap och förståelse av värdet av ekosystemtjänster. Arbetet med att skydda värdefulla limniska miljöer behöver fortsätta. Mer kunskaper behövs om naturvärden i sjöar och vattendrag i naturreservat. Kunskapen och fokus på kulturmiljöer vid vatten har ökat, men det behövs fortsatt arbete inom området. Den kommande revideringen av nationella strategin för skydd av vattenanknutna natur- och kulturmiljöer är ett steg på vägen. Strandskyddsreglerna syftar till att skapa förutsättningar för allmänhetens tillgång till naturupplevelser och för bevarandet av biologisk mångfald i strandnära områden. Det ökande byggandet i strandnära miljöer försvårar att syftena uppnås, exempelvis försvåras tillgång till vattenmiljöer och förutsättningarna för friluftsliv kopplat till vatten. Regeringen vill se en levande landsbygd som kan utvecklas, som ett attraktivt landskap kan bevaras och värdefulla naturmiljöer skyddas. Regeringen har därför gett i uppdrag till att se över reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära läge i och . 3.5.10 Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –grundvattnets kvalitet och kemiska status –kvaliteten på utströmmande grundvatten, –grundvattennivåer och grundvattnets kvantitativa status, och –bevarande av naturgrusavlagringar. Grundvattnets kvalitet och kemiska status förstärkte regeringen anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m., med syftet att täcka behovet av bättre underlag för uppföljning av miljömålen. De nya resurserna resulterade bl.a. i satsningar för utökad övervakning av grundvatten. geologiska undersökning (SGU) har , i samråd med länsstyrelserna och med finansiering från Havs- och vattenmyndigheten, intensifierat arbetet med att inventera nya provtagningsplatser och föreslå fler stationer för övervakning. SGU har också påbörjat ett arbete med att utvärdera de vattenanalyser från enskilda vattentäkter som genomförts –2015. SGU har även , inom screeningprogram, påbörjat provtagning och analys av råvatten vid kommunala grundvattentäkter i områden. Av årliga uppföljning av nationella miljömål 2017 (6749) framgår att vattnet i många enskilda brunnar har kvalitetsproblem. Regionala och kommunala vattenförsörjnings- planer är ett viktigt underlag i vattenförsörj- ningsplaneringen. 11 av 21 län har tagit fram regionala vattenförsörjningsplaner. Många kommunala grundvattentäkter saknar fortfarande vattenskyddsområde. I länsstyrelsernas miljömålsrapportering till framgår att inga nya vattenskyddsområden har tillkommit . Kvaliteten på utströmmande grundvatten SGU arbetar med att förbättra kunskapen om grundvattenberoende akvatiska och terrestra ekosystem. Myndigheten har publicerat en rapport om geologins betydelse för grundvattenberoende ekosystem (2016:11). Grundvattennivåer och grundvattnets kvantitativa status orsakade försämrad vattentillgång problem i stora delar av . Även den kommunala vattenförsörjningen drabbades på flera orter och innebar i vissa fall vattenbrist. Situationen föranledde bl.a. att SGU gjorde en extra satsning på att kartlägga grundvattnet för att hitta nya grundvattenförekomster på . genomförde SGU helikopterburna geofysiska undersökningar över stora delar av ön och totalt undersöktes , vilket är av totala yta. På har tidigare liknande flygmätningar genomförts. Låga grundvattennivåer kan prognostiseras och verifieras genom de långa tidsserier av mätningar som SGU har genomfört i ungefär 300 observationsrör . har mätningarna kompletterats med modellerade grundvattennivåer. SGU har i samverkan med () även tagit fram kartor och grafer som visar uppmätta nivåer och beräknade grundvattennivåer. Data över uppmätta nivåer uppdateras . (dir. 2013/75) har haft som uppgift att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning, både på kort och på lång sikt. Utredningen har överlämnat sitt slutbetänkande (SOU 2016:32) till regeringen. Betänkandet har varit ute på remiss och förslagen bereds nu i . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Det framgår av årliga uppföljning av nationella miljömål 2017 att uttaget av naturgrus har minskat , men att trenden nu har planat ut. Antalet täkttillstånd för naturgrustäkt fortsätter dock att minska och tillståndstiderna kortas. Kornstorleken hos naturgruset beaktas nu oftare, så att tillstånd endast ges till täkter som producerar material som är svåra att ersätta med krossat berg. har SGU haft ett regeringsuppdrag om att utreda de ekonomiska och miljömässiga förutsättningarna för att ersätta naturgrus med havssand. Regeringen gör bedömningen att viktiga steg har tagits för att stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. behöver såväl regeringen som andra aktörer göra ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det att effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på miljökvalitetsmålet. De insatser som görs för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet relaterar även till Agenda 2030 och främst mål 6 – Rent vatten och sanitet, mål 12 – Hållbar konsumtion och produktion och mål 15 – Ekosystem och biologisk mångfald. Det framgår i länsstyrelsernas miljömåls- rapportering till att nio av 21 län bedömer att man är nära att nå miljökvalitetsmålet i länet till 2020. Övriga tolv län bedömer att man inte kommer att nå miljökvalitetsmålet. Orsakerna till att länsstyrelserna bedömer att målet inte nås är främst kvalitetsproblem samt att grundvattnet behöver prioriteras bättre inom samhällsplanering och vid tillstånds- och tillsynsärenden samt inom vattenförvaltningen. De flesta länen framhåller att det är brist på data om grundvattnets kvalitet och kvantitet samt att det finns ett behov av fler och uppdaterade vattenskyddsområden. Regeringen tillförde därför i budgetpropositionen ytterligare P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 medel på anslag 1:2 Miljöövervakning m.m. till förstärkt övervakning av bl.a. grundvatten. Vattendelegationerna i de fem vattendistrikten fattade beslut om nya åtgärdsprogram, förvaltningsplaner och miljökvalitetsnormer för perioden –2021. Beslutet har betydelse för vilka åtgärder som vidtas för att förbättra grundvattnets kvalitet. Regeringen anser att arbetet med åtgärdsprogrammen är centralt för att nå miljökvalitetsmålet. De exceptionellt låga grundvattennivåerna är resultatet av med låg nederbörd framför allt . Problemet med låga grundvattennivåer är inte permanent, men det kan bli långvarigt eftersom det kräver flera säsonger med riklig nederbörd för att återställa grundvattenmagasinen. och har tagit fram scenarier för hur kan påverkas av ett förändrat klimat. De visar att det finns risk för att den här typen av händelser kan ske oftare framöver. Enligt scenarierna kan grundvattennivåerna i framför allt de sydöstra och mellersta delarna av landet komma att sjunka framöver. Det är kommunerna som har huvudansvaret för den allmänna dricksvattenförsörjningen men regeringen följer händelseutvecklingen när det gäller grundvattennivåerna och vattenförsörjningen. Många kommunala grundvattentäkter saknar fortfarande vattenskyddsområde. Flera län rapporterar också i sin miljömålsrapportering till att arbetet går långsamt och att inga nya vattenskyddsområden har tillkommit . Regeringen kan se ett behov av fortsatta beslut om fler vattenskydds- områden vid vattentäkter. Det sker en omställning från naturgrus till ersättningsmaterial där främst krossat bergmaterial ersätter naturgrus. Kunskapen om möjliga ersättningsmaterial har ökat . Men täkter av naturgrus och annan markexploatering utgör fortfarande ett hot mot naturgrusavlagringars geologiska naturvärden. Omställningstakten från användning av naturgrus till användning av ersättningsmaterial behöver därför öka. 3.5.11Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –tillståndet avseende fysikaliska, kemiska och biologiska förhållanden i kust- och havsvatten i enlighet med havsmiljöförordningen (2010:1341), –tillståndet avseende god ekologisk och kemisk status i kustvatten i enlighet med förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, –kusternas och havens ekosystemtjänster, –grunda kustnära miljöers biologiska mångfald och livsmiljöer och spridningsvägar som del i en grön infrastruktur, –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation bland naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till kust och hav, –hotade arter och återställda livsmiljöer, –främmande arter och genotyper, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade,