prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till , för marknads- kompletterande finansiering och företagsrådgiv- ning. Tabell 3.60 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:20 Bidrag till företagsut- veckling och innovation . beräknas anslaget till och . Anslaget får användas för Patent- och registre- ringsverkets förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.62 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2018 med anledning av att namnverksamheten överförts till fr.o.m. . Av samma skäl beräknas 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 anslaget minska med ytterligare 1 000 000 kro- nor . Tabell 3.64 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:21 Patent- och registrerings- verket . beräknas anslaget till och . finansieras genom avgifter. De intäkter som redovisas under inkomsttitel utgörs av stämpelskatt (inkomsttitel ) och för- seningsavgifter (inkomsttitel ). Tabell 3.65 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) finansieras genom av- gifter. Tabell 3.67 Offentligrättslig verksamhet (som inte får finansieras genom avgifter. uppgick de totala avgiftsintäkterna till . Huvuddelen av intäkterna, , avsåg tillsyn. Myndighetens kostnader uppgick till , varav personalkostnader utgjorde . Vid utgången av 2016 hade ett positivt myndighetskapital om . Tabell 3.68 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Utrikeshandel, export- och investeringsfräm- jande består av följande verksamhetsområden: –Export- och investeringsfrämjande. –Handelspolitik och EU:s inre marknad. Verksamheten syftar till att skapa hållbar tillväxt och sysselsättning i genom att bl.a. främja exporten och utländska investeringar i . Det sker också genom att göra EU:s inre marknad mer effektiv, vilket också förbättrar EU-ländernas konkurrenskraft, samt genom att verka för öppenhet i EU-ländernas handel med omvärlden. Inom utrikeshandel, export- och investe- ringsfrämjande finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: Kommerskollegi- um, Styrelsen för ackreditering och teknisk kon- troll (Swedac), (), (Business ) samt ansvaret för den statsstödda exportkreditgivningen genom Aktiebolaget (). Vidare anslås medel för svenskt deltagande i internationella handelsorganisationer och för statsbidrag till . Alla statsråd har ett ansvar för att bidra till han- dels- och investeringsfrämjande inom sitt sak- område men EU- och handelsministern är huvudansvarig. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 2:6 Bidrag till standardiseringen Summa Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 4.3Mål för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Målen för utrikeshandel, export- och investe- ringsfrämjande är: –Högsta möjliga grad av frihandel. –En effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU. –Ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (). –Ökade handelsutbyten mellan och världen. –Ökade utländska investeringar i (se även avsnitt 2.4). Målet beslutades i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utg.omr. 24, bet. 2008/09:NU1, rskr. 2008/09:98). Regeringen vill främja en fri och rättvis världs- handel. Regeringen arbetar för progressiva inter- nationella handelsavtal och för att riva handels- hinder som står upp för arbetstagare, miljön, människors hälsa och djur- välfärd. Handelsavtal ska respektera demokra- tiskt fattade beslut. Regeringens samlade bedömning är att insat- serna inom utrikeshandel, export- och investe- ringsfrämjande har bidragit till att uppfylla målen för området. Indikatorer och bedömningsgrunder som an- vänds för att följa upp måluppfyllelsen bygger framför allt på statistik och rapporter från myn- digheter och andra organisationer. Dessa resultat avser nästan uteslutande företag. I de fall där resultaten avser individer sker redovisning upp- delat på kön när sådana data finns att tillgå. Den individbaserade statistiken behöver vidareut- vecklas för framtida redovisningar. Exportfrämjandet syftar till att förbättra förut- sättningarna för svenska företag att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen ger. När regeringen tillträdde 2014 var exporten inte längre det draglok för svensk ekonomi som . Efter nedgången som följde av finans- krisen och 2009 hade exportens återhämt- ning varit svag. Den svaga tillväxten i , dit den största delen av export går, hade inte kunnat kompenseras med ökad export till tillväxtmarknaderna i framför allt . För att stärka svenska företags export- och internatio- naliseringsmöjligheter på viktiga marknader och öka antalet exporterande företag presenterade regeringen en exportstrategi . Målen i strategin är att: –Öka exporten, både i absoluta tal och som andel av BNP. –Öka attraktionskraft för investe- ringar, kompetens och turister. –Öka andelen exporterande företag. –Öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Exportstrategin bidrar till det övergripande målet om att ska ha EU:s lägsta arbets- löshet . Exportfrämjandet syftar till att stärka framför allt små och medelstora företags förmåga att exportera. Exportfrämjandet sker i huvudsak genom , (Business ). Det statliga uppdraget till Business omfattar i enlighet med preciseringarna i rikt- linjebeslutet från regeringen: grundläggande exportservice, småföretagsprogram och riktat exportfrämjande. Inom det riktade exportfrämjandet ingår bl.a. delegationsresor, seminarier och andra affärsnära insatser för främjandet av svenska företags affärsmöjligheter inom t.ex. system- och pro- jektexport och internationell upphandling med särskilt fokus på nya tillväxtmarknader och FN- systemet. Handelsfrämjande är en av utrikesförvaltningens kärnverksamheter. Svenska ambassader och generalkonsulat bedriver sin främjandeverksam- het i enlighet med en främjandeplan som ingår i verksamhetsplaneringen. Planen utarbetas i sam- arbete med andra främjandeaktörer inom Team och omfattar både export- och investe- ringsfrämjande samt kulturfrämjande och Sverigeinformation. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att kunna göra systematiska uppföljningar av målen för exportstrategin har indikatorer som främst fokuserar på målen tagits fram. Det gäller framför allt att ta fram statistik som kan mäta prestationer inom varje målformulering. De primära målindikatorerna är: –totala export samt som andel av BNP. –Värdet av ingående utländska investerings- tillgångar till eller i . –Antalet gästnätter för utländska besökare. –Antalet inresande internationella studenter. –Andelen och antalet exporterande företag. –De små och medelstora företagens export- utveckling. –Antalet företag som har haft export och eller import under det gångna kalenderåret. Resultatindikatorer för Business ex- portfrämjande verksamhet, området Grundlägg- ande exportservice är: –Antal besvarade förfrågningar. –Antal besök på hemsidan, samt analys av besöksstatistiken. –Antal och lokalisering av utlandskontor inklusive förändringar . –Antal handelshinder som anmälts till Kom- merskollegium. För området Småföretagsprogrammet är indi- katorerna: –Antal och lokalisering av regionala export- rådgivare inklusive förändringar . –som deltagit i Småföretags- programmets olika delar. –Uppgift på aggregerad nivå om vilka nya marknader som företagen har valt att för- söka utveckla exporten till som en följd av insatsen. –Företagens bedömning på aggregerad nivå av om deltagandet medfört att de kommer att göra exportaffärer till följd av insatsen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 –Företagens bedömning på aggregerad nivå av om deltagandet medfört att de gjort ex- portaffärer helt eller delvis till följd av insat- sen. För området Riktat exportfrämjande är indikato- rerna: –Antal genomförda insatser per marknads- område. –Antal deltagande företag utifrån storlek. –Antal deltagande företag fördelat på stor- lek. –Företagens egen bedömning efter genom- förd insats av om den bidragit till nya eller förstärkta affärskontakter. –Företagens egen bedömning av om insatsen kommer att leda till nya exportaffärer. –Företagens egen bedömning efter genom- förd insats av om den helt eller delvis bidra- git till nya exportaffärer. –Antal insatser som genomförts genom upp- handlingar och som genomförts med finan- siering av internationella finansieringsin- stitutioner och i redovisningen ange sektor, typ av företag (konsult/leverantör) och storlek. –Antal svenska företag som är registrerade i FN:s leverantörsdatabas och procentuell förändring jämfört med föregående år. Därutöver ska Business bl.a. redovisa och analysera företagens övergripande uppfatt- ning om Business och dess tjänster i ett Nöjd-Kund-Index, eller på motsvarande sätt. Främjandet av projektexport och internationell upphandling De indikatorer som används för att redovisa resultaten för främjandet av projektexport och internationell upphandling är: –Antal små och medelstora företag som del- tog i en insats och deras andel av det totala antalet deltagande företag. –Andel av de deltagande företagen som bedrev affärsutveckling på marknaden. –Andel av de deltagande företagen som inte skulle ha bedrivit affärsutveckling på mark- naden om inte insatsen ägt rum –andel av de deltagande företagen som ansåg att insatsen var värdefull. –Andel av de deltagande företagen som fick affärskontakt med potentiell kund. De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten av utlandsmyndigheternas främjandeplaner är deras egna uppsatta mål- formuleringar med kommentarer kring regioner och fokusområden. Exportstrategins primära målindikatorer ut- vecklades resultatet positivt. Den totala exporten ökade enligt SCB. Exportens andel av BNP var den enda indikator som utvecklades negativt, vilket delvis kan förklaras av den starka svenska BNP- tillväxten. De utländska direktinvesteringstillgångarna i ökade . Antalet gäst- nätter från utlandet ökade med en halv miljon nätter och uppgick till 15,6 miljoner nätter, motsvarande . Ökningen är större bland de utomeuropeiska besökarna. Antalet internationella studenter vid svenska universitet och högskolor ökade enligt SCB och under /16 studerade 35 100 internationella studenter i , varav kvinnor och män. beviljades 6 380 arbetstillstånd av Migra- tionsverket för högre kvalificerade yrken och arbeten, vilket är en ökning med 614 stycken eller motsvarande jämfört med . Antalet exporterande företag med minst en anställd ökade och uppgår nu till 22 822 företag. Andelen expor- terande företag ligger dock kvar på samma nivå som 2015, av det totala antalet företag. De små och medelstora företa- gens exportutveckling var positiv . fanns det 37 853 företag som hade export och/eller import vilket är en ökning . Exportstrategin innehåller 22 insatser inom export- och investeringsfrämjande, turism- främjande, talangattraktion och Sverigefräm- jande. Genom den exportoffensiv som lansera- des i vårändringsbudgeten 2015 (prop. 2014/15:99) möjliggjordes finansiering av insatserna, som redovisas under respektive avsnitt i denna proposition. Inom ramen för arbetet med exportstrategin har en funktionell och samlad struktur för sam- ordning av export- och investeringsfrämjandet skapats – Team . I Team ingår representanter för relevanta departement, cen- trala statliga myndigheter, organisationer och statligt ägda bolag med uppdrag att stödja näringslivets export och internationalisering. Dialog hålls där också regelbundet med närings- livet om exportstrategins genomförande. Diagram 4.1 visar hur det statliga uppdraget för exportfrämjande fördelar sig på olika verksam- hetsområden enligt riktlinjebeslutet . Diagram 4.1 Fördelning av det statliga uppdraget för export- främjande verksamhet (Belopp i ) Källa: Business . Inom Grundläggande exportservice har antalet direkta förfrågningar minskat medan antalet kunder som söker svar på sina frågor via organi- sationens webbplats har ökat. De direkta för- frågningarna minskade 2016 till ca 11 500 och antalet besökare på hemsidan ökade till 27 400. Business har ett uppdrag att via sina utlandskontor rapportera in handelshinder till . Sammanlagt rapporterades 15 handelshinder in . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.2 Grundläggande exportservice Källa: Business . Inom Småföretagsprogrammet hade de regionala exportrådgivarna kontakt med 1 634 unika företag inom programmet Steps to Export. Antalet AffärsChansprojekt ökade till 262 projekt. Tjänsten Connect lanserades 2012 och finansieras till hälften av det statliga uppdraget. 106 unika företag använde sig av tjänsten i 345 projekt. Ökningarna har möjliggjorts genom förstärkningen av den regionala exportrådgiv- ningen i exportstrategin. Inom exportstrategin ansvarar Business även för uppdraget att stödja innovativa och tidigt internationaliserade företag, s.k. , som påbörjades . Man ansvarar också för satsningen på att vinna stora strategiska exportaffärer. Steps to export – deltagande Källa: Business . genomfördes en kommunika- tionskampanj i syfte att öka den samlade känne- domen om det offentliga stöd som erbjuds, om aktörerna i Team , samt kännedomen om Business och dess tjänster. Nöjd-Kund-Index för Business på aggregerad nivå var 76, vilket är en ökning jäm- fört med föregående år. Tabell 4.4 NKI exportfrämjande, aggregerad nivå Källa: Business . Av de företag som har deltagit i någon av de statligt finansierade aktiviteter som Business erbjudit har svarat att deras deltagande lett till nya affärer och att de tror att aktiviteten kommer att leda till affärer i ett senare skede. Drygt hälften, , av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 företagen bedömer att Business sats- ning har bidragit till att de har etablerat nya eller förstärkta affärskontakter. Knappt hälften, , av företagen anger att det är första gången företaget genomför affärsutveckling på den aktuella marknaden. Antalet svenska företag som är registrerade i FN:s leverantörsdatabas har fortsatt att öka . FN-systemets upphandling från svenska leverantörer och konsulter ökade . Tabell 4.5 Riktat exportfrämjande Deltagande har lett till nya Deltagande kommer att leda Etablerat nya eller förstärkta registrerade i FN:s leveran- Källa: Business . Främjandet av projektexport och internationell upphandling Bidragen till affärsnära insatser för främjandet av svenska företags affärsmöjligheter inom projekt- export och internationell upphandling på till- växtmarknader och FN-systemet uppgick till fördelat på 31 insatser (se diagram 4.2 och diagram 4.3). Tabell 4.6 visar det aggregerade resultatet av 23 insatser (motsvarande ) där slut- redovisning inkommit. Sammanlagt 309 företag har deltagit i insatserna. att insatserna bidragit till att de deltagande företagen, varav är små och medelstora företag, har tagit steget till nya marknader och att uppger att de inte skulle ha gjort det om insatsen inte ägt rum. uppger att de fått kon- takt med kund vilket är ett första steg mot affär. Insatser gentemot FN-systemet genererade högst andel nya företag på marknaden (62 pro- cent). var den region där företagen ran- kade marknadspotentialen högst. I MENA- regionen deltog högst andel små och medelstora företag (). Insatserna i MENA-reg- ionen genererade också flest affärer direkt i anslutning till insats (). Diagram 4.2 Projektexportfrämjande – fördelning per region Källa: Business . Diagram 4.3 Projektexportfrämjande – fördelning per sektor Källa: Business . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.6 Projektexportfrämjande – aggregerat resultat Andel små och medelstora företag som bedrev affärsutveckling på som inte skulle bedrivit affärsutveckling på marknaden om inte insatsen ägt rum som ansåg att insatsen var värdefull som fick kontakt med potentiell kund som angav att insatsen bidragit till affär direkt i Källa: Business . Regeringens mer ambitiösa politik inom hållbart företagande drivs vidare. Arbetet sker med ut- gångspunkt i skrivelsen om hållbart företagande (skr. 2015/16:69) och nationella hand- lingsplan för företagande och mänskliga rättig- heter. Hållbart företagande omfattar enligt rege- ringens definition mänskliga rättigheter, anstän- diga arbetsvillkor, hänsyn till miljö och klimat och anti-korruption. Till detta kommer också jämställdhet, barnrättsperspektivet, mångfald, affärsetik och beskattning. finansieras verksamheten vid vid ambassaden i via utgiftsområdet. utgör en viktig del i de bilaterala relationerna inom ramen för det svenska export- och investeringsfrämjandet, och syftar till att öka kunskapen om hållbart företa- gande i . har också bl.a. Business fått ytterligare resurser för att utveckla sitt arbete inom området. Ett informationspaket kring hållbart företagande har tagits fram till deltagande företag i delegationsresor. UD har även tagit fram en webbutbildning för ambassa- derna i syfte att höja kunskapen och stötta dem i dialogen med företag. har också bidragit finansiellt till Global Compacts och organisa- tionen Shifts verksamhet inom hållbart före- tagande respektive företagande och mänskliga rättigheter (från utgiftsområde 7). Exportstrategin är formulerad i 22 insatser. Med insatserna ville regeringen möta de utmaningar som den svenska exporten står inför: –Svensk export måste i högre utsträckning nå tillväxtmarknaderna. –Fler små och medelstora företag måste våga och vilja exportera. –Svenska varor, tjänster och system måste nå ännu högre upp i förädlingskedjan. –attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister måste öka. –Den globala handeln måste hållas öppen. Dessa utmaningar relaterar till målen för utgifts- området (se under 4.3). Av de nio primära mål- indikatorerna som tagits fram (se ovan under 4.4.1) visar åtta på positiva resultat. Många av de 22 insatserna har också börjat visa resultat, som beskrivs ovan eller på annan plats. Insatserna är av varierande karaktär och storlek och ansvaret för genomförandet är fördelat på många olika statliga myndigheter och aktörer varför de be- skrivs på olika ställen i denna proposition. De är därmed inte heller automatiskt jämförbara. Fler resultat torde kunna noteras . En rad faktorer påverkar resultatet av export- främjandet, alltifrån den internationella kon- junkturen (makroperspektivet) till det enskilda företagets egen bedömning av exportmöjligheter (mikroperspektivet). Till detta kommer svårig- heten att bevisa det direkta orsakssambandet mellan en enskild främjandeinsats och målet att öka svensk export. Den samlade bilden av insat- ser i kombination med kvantitativa och kvalita- tiva uppföljningsmetoder ger dock en god upp- fattning om samband och kan därmed användas för att redovisa resultat. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kring måluppfyllelsen utgörs därför av flera olika indikatorer. Inom ramen för exportstrategi och Team Sweden-arbetet, inrättandet av regionala exportcentra samt skapandet av en gemensam ingång för information om export och import via har samarbetet mellan myndig- heter, organisationer och regionala aktörer ut- vecklats och fördjupats, vilket gagnar de svenska företagen. Mot bakgrund av exportoffensiven har Busi- ness fått utökade uppdrag för tillväxt- marknader, regional exportrådgivning och stra- tegiska affärer/FN. Business har för- stärkt närvaron på tillväxtmarknader av intresse för svensk export och den regionala export- rådgivningen i alla delar av landet genom en s.k. hubbverksamhet. Business medverkar också i regeringens satsning på regionala export- centra. Vidare identifierar och projektleder Busi- ness satsningar på strategiska affärer respektive innovativa och tidigt internationa- liserade företag (””) samt främjar svenska företags deltagande i upphandlingar inom FN/internationella organisationer. Resultatindikatorerna visar att företagen överlag uppskattar Business tjänster och att det finns ett samband mellan deltagande och nya konkreta affärsmöjligheter på export- marknaderna. De nya eller förstärka satsningarna med anledning av exportstrategin har börjat visa resultat . Den samlade bedömningen är att verksamheten har främjat svenska företags export och bredare internationalisering samt att dess resultat står i proportion till verksamhetens mål och kostnader. Främjandet av projektexport och internationell upphandling Verksamheten inom området har bidragit till målet om ökad exportförmåga. Resultaten visar att fler företag, varav en hög andel små- och medelstora företag, tagit steget till marknader som växer liksom att så skett tidigare än om insatserna inte skulle ha ägt rum. Sammantaget har verksamheten bidragit till förutsättningarna för att den svenska exporten ska öka till till- växtmarknader samt att fler företag tagit steget till bl.a. FN-marknaden. av de företag som deltog i insatserna ansåg att dessa var värdefulla, vilket tyder på att verksamheten motsvarade företagens förväntningar. Satsningen på att få fler svenska leverantörer att vinna affär- er i FN-systemets upphandling har lett till en ökad försäljning. Utlandsmyndigheterna har medver- kat i riktade export- och investeringsfrämjande aktiviteter i flertalet länder där har per- manenta beskickningar. Ofta har synergier med det bredare Sverigefrämjandet utnyttjats. I över 60 länder har lokala Team Sweden-kretsar eta- blerats. Nya ambassader som stöder svenska företag med kontakter har öppnats i Filippi- nerna, och . Resultaten av aktivi- teterna har redovisats i samband med verksam- hetsdialogen. Investeringsfrämjandet syftar till att attrahera utländska investeringar till som skapar sysselsättning eller tillför kapital, kompetens och marknader till det svenska näringslivet i hela landet. (Business ) ansvarar för det statligt finansierade investeringsfrämjandet. Nära sam- verkan sker med regionala näringslivsorganisa- tioner. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som Business använder för att redovisa resultaten som underlag för regeringens bedömningar är: –Besvarade förfrågningar från utländska investerare. –Utvecklingen av utländska investeringar globalt och i . –Förhållanden och åtgärder som påverkar förutsättningarna för utländska investe- ringar i . –Antal besök på hemsidan för investerings- främjande samt en analys av besöksstatisti- ken. –Antalet genomförda informationsinsatser inklusive framtagning av rapporter, fakta- blad och annan information. Inom riktade investeringsfrämjande insatser ska Business rapportera kring: –Marknadsföring av investeringsmöjligheter i hela inom identifierade styrkeom- råden. –Samverkan med andra nationella, regionala och lokala aktörer med investeringsfräm- jande uppdrag och den information som erbjudits utländska investerare. –Antalet pågående investeringsprocesser, inklusive arbetet med att attrahera fler di- rekta flyglinjer till .