prop · H50333 · 2017-10-24 00:00:00 — I takt med att asylsökande beviljas uppehållstillstånd och mottas i kommunerna väntas utgifterna för kommunersättningar för nyanlända öka kraftigt för att därefter minska något (se diagram 1). Diagram 1 Utgiftsutvecklingen för kommunersättningar Källa: årsredovisningar 2014 - 2016, prognos . 1Under utgiftsområde 8, Migration, finns ersättningar för vissa kostnader för asylsökande. Under utgiftsområde 13, jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, finns ersättningar för kostnader avseende nyanlända som har beviljats uppehållstillstånd. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och regeringen har inte uttryckt några tydliga mål för vad de olika ersättningarna ska uppnå men däremot har man framhållit betydelsen av att ersättningssystemet ska ge kommunerna rimliga förutsättningar. När kommunerna tog över ansvaret för ensamkommande barn uttryckte att ersättningssystemet ska utformas så att kommunernas krav på framförhållning tillgodoses.2 ekonomiska vårproposition framhöll regeringen att det är angeläget att kommunerna får bättre långsiktiga ekonomiska och planeringsmässiga förutsättningar.3 Av ovan angivna skäl anser att det är angeläget att granska om ersättningssystemet ger kommunerna rimliga förutsättningar för mottagandet och om det kan förenklas eller effektiviseras. Huvuddelen av statens bidrag till kommunerna fördelas inom ramen för det kommunalekonomiska utjämningssystemet4. Om flyktingmottagandet påverkar skattekraften och de demografiskt betingade kostnaderna i kommunerna kommer även utfallet i utjämningssystemet att påverkas. Kunskapen om flyktingmottagandets effekter för utfallen av utjämningen är dock begränsade. För att ge en samlad bild av statens bidrag till kommunerna med anledning av flyktingmottagandet har belyst hur flyktingmottagandet påverkar utfallet i den kommunalekonomiska utjämningen. ”Flyktingmiljarderna” och ”Välfärdsmiljarderna” Utöver ersättningarna inom utgiftsområdena 8 och 13 har staten genom en extra ändringsbudget tillskjutit i tillfälligt stöd till kommuner och landsting (Flyktingmiljarderna). Det tillfälliga stödet kostnadsförs under utgiftsområde 25, allmänna bidrag till kommuner. Pengarna fördelades efter storleken på flyktingmottagandet. Motivet till beslutet var att minska trycket på den kommunala ekonomin som uppstått till följd av den rådande flyktingsituationen. Pengarna betalades ut men avsåg att täcka kostnader som väntades uppstå 2016.5 Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att stödet kommer att göras permanent och successivt fasas in i systemet för kommunalekonomisk utjämning (Välfärdsmiljarderna).6 Dessa statsbidrag ingår inte i granskningen. 2Regeringens proposition Mottagande av ensamkommande barn: prop. 2005/06:46, bet. 2005/06:SfU12, rskr. 2005/06:165 och 2005/06:166. ekonomiska vårproposition: prop: 2015/16:100, bet. 2015/16:FiU20, rskr. 2015/16:308. 4Som sorterar under utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommunerna. 5Extra ändringsbudget : prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:93. 6Budgetpropositionen : prop. 2016/17:1 utgiftsområde 25, bet 2016/17:FiU3, rskr. 2016/17:117. R I K S R E V I S I O N E N K O M M U N E R S Ä T T N I N G A R F Ö R M I G R A T I O N O C H I N T E G R A T I O N Granskningen syftar till att undersöka om staten har utformat ersättningssystemet för mottagande av asylsökande och nyanlända så att kommuner ges rimliga förutsättningar samt om systemet kan förenklas eller effektiverseras. Följande frågeställningar med underfrågor har använts i granskningen. 1.Ger ersättningssystemet kommunerna rimliga ekonomiska förutsättningar? a.Har regeringen skaffat sig ett tillräckligt underlag för att fastställa ersättningsnivåerna? b.Bedömer kommunerna att ersättningarna täcker kostnaderna för mottagandet? 2.Ger ersättningssystemet kommunerna rimliga planeringsmässiga förutsättningar? 3.Kan ersättningssystemet förenklas eller effektiviseras så att administrationskostnaderna minskas för och kommunerna? a.Kan hantering av ersättningarna bli mer effektiv? b.Kan regeringen förenkla utformningen av ersättningssystemet? Bedömningsgrunder för granskningsfrågorna redovisas i respektive kapitel. Ersättningar till landsting eller ersättningar som betalas ut av länsstyrelserna omfattas inte av granskningen. Inte heller omfattas de s.k. flyktingmiljarderna eller de s.k. välfärdsmiljarderna. Vad gäller frågan om huruvida ersättningssystemet kan förenklas eller effektiviseras så omfattas inte ersättningarna för ensamkommande barn och unga eftersom de är under förändring. 1.3 Metod och genomförande I granskningen7 har använt sig av flera metoder, vilka översiktligt beskrivs nedan. har från Regeringskansliet8 begärt in och sammanställt det underlag regeringen har för kommunernas kostnader för ett antal kostnadsslag. Intervjuer har genomförts med företrädare för (, och ). En enkät har riktats till samtliga kommuner med frågor om hur kommunerna bedömer sina ekonomiska och planeringsmässiga förutsättningar för mottagande 7Projektledare för granskningen var . medverkade som projektmedarbetare i den del som rör det kommunalekonomiska utjämningssystemet. och medverkade som projektmedarbetare i övriga delar. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N av asylsökande och nyanlända. I enkäten samlades även uppgifter om placeringskostnader för ensamkommande barn och unga in. Enkätsvar, uppgifter från om nivån på mottagandet och data om kommuner beträffande demografi, socioekonomi och kommunernas ekonomi från SCB har samkörts och analyserats. För att få en fördjupad förståelse av kommuners förutsättningar för mottagande och hanteringen av ersättningarna har intervjuer med företrädare för fyra kommuner genomförts. Ordförande för kommunstyrelsen (KSO), kommundirektör, ekonomidirektör, socialchef, utbildningschef samt handläggare av statliga ersättningar har intervjuats i de fyra kommunerna. Kommuner med olika förutsättningar och olika nivåer av mottagande har valts ut. har valt en kommun med högt mottagande () och en med lågt mottagande (). Därtill har en större och en medelstor kommun med en genomsnittlig nivå på mottagandet valts (och .) Vidare har intervjuer genomförts med företrädare för Kommuner och Landsting (SKL), Kommunerna i (KSL), , () och ett kommunalägt bolag9 som bedriver hem för vård och boende (HVB) för ensamkommande barn och unga. Chefer, experter och handläggare vid berörda enheter på har intervjuats. har även observerat den praktiska handläggningen av ersättningarna vid ett lokalkontor. Därtill har underlag avseende utbetalade ersättningar, överklaganden, ärendebalanser och uppgifter om placeringskostnader begärts in från . För att belysa hur flyktingmottagandet påverkar utfallet i den kommunalekonomiska utjämningen har beställt beräkningar från SCB som beskrivs mer utförligt i kapitel 6. En mer utförlig beskrivning av granskningens genomförande i övrigt finns i bilaga 3. Där finns enkätfrågor med tabeller över resultat och en bortfallsanalys samt en fullständig förteckning över de intervjuer som genomförts i granskningen. R I K S R E V I S I O N E N K O M M U N E R S Ä T T N I N G A R F Ö R M I G R A T I O N O C H I N T E G R A T I O N 2 Ersättningssystemets utformning och syfte 2.1 Beskrivning av ersättningssystemet Det statliga systemet för ersättning till kommuner för mottagande av asylsökande och nyanlända reglerades 2016 av fem förordningar. Två förordningar reglerade ersättning för kommuners kostnader förknippade med mottagande av asylsökande, och tre förordningar reglerade ersättning för kostnader för mottagande av nyanlända individer, som har fått uppehållstillstånd (se faktarutor). Placeringskostnader för ensamkommande barn och unga utgjorde den största posten. Tabell 1 Utbetalade kommunersättningar 2016 efter ändamål och grupp (mnkr) Den delutbetalning som gjordes ingår ej. Totalt finns det 36 olika ersättningar. Vissa ersättningar är schabloner som betalas ut utan ansökan, baserat exempelvis på var nyanlända är folkbokförda. Andra ersättningar måste kommunerna ansöka om. Det kan då röra sig om antingen ersättningar för faktiska kostnader eller schablonersättningar (se tabell 11 i bilaga 110). 10Bilagan innehåller en förteckning över de olika ersättningarna och beloppen som betalades ut till kommunerna . Bilagan beskriver också om en ansökan krävs samt om ersättningen ges som en schablon eller efter faktiska kostnader. Av bilagan framgår också om har ett IT-stöd för att hantera utbetalningen av den specifika ersättningen. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Gällande förordningar för asylsökande 2016: Förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande reglerar ersättning till kommuner, landsting och öppenvårdsapotek för kostnader för hälso- och sjukvård samt receptförskrivna läkemedel för asylsökande. Förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. reglerar ersättningar för kostnader som uppstår för asylsökande. Det gäller bland annat placering av ensamkommande asylsökande barn och unga, utredningskostnader, kostnader för god man och kostnader för förskola, grundskola och gymnasieskola för asylsökande barn. Förordningen upphävs och ersätts av förordningen (2017:193) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Gällande förordningar för nyanlända med uppehållstillstånd 2016: Förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. reglerar kostnader för nyanlända som tagits emot i en kommun före den . I praktiken rör det sig främst om kostnader för ekonomiskt bistånd och varaktig omsorg för vissa individer. Förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar reglerar ersättningen för vissa kostnader för nyanlända som tagits emot i en kommun . De kostnader som avses är ekonomiskt bistånd, hälso-och sjukvård (för såväl kommuner som landsting), placeringskostnader för ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd. Kommunerna får dessutom en grundersättning för att de ska kunna upprätthålla en organisation för mottagandet och en schablonersättning som avser kostnader för: mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning, särskilda introduktionsinsatser i förskola och skola, vuxenutbildning i svenska för invandrare, samhällsorientering, tolkning och andra insatser för att underlätta etablering i samhället. Utöver ovan nämnda ersättningar som administreras av disponerar länsstyrelserna medel som kommunerna kan söka för att genomföra insatser för att skapa beredskap och tillräcklig mottagningskapacitet. i disponerar på motsvarande sätt medel för att underlätta etablering. Förordningen (2014:946) om statlig ersättning för utbildning i svenska för invandrare reglerar ersättning för svenska för invandrare för individer med uppehållstillstånd som vistas på i väntan på att kunna tas emot i en kommun. 2.1.1Ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga är under förändring Den del av ersättningssystemet som rör ensamkommande barn och unga kommer att förändras . Det nuvarande systemet bygger på att kommunerna och ingår överenskommelser om hur många ensamkommande barn och unga som kommunen ska ta emot. Kommunerna får sedan för alla platser i överenskommelsen oavsett om de är belagda eller inte. För belagda platser ges en ersättning om ytterligare R I K S R E V I S I O N E N K O M M U N E R S Ä T T N I N G A R F Ö R M I G R A T I O N O C H I N T E G R A T I O N I de fall kommunen tar emot ensamkommande barn med uppehållstillstånd utöver överenskommelserna ges ersättning för faktiska kostnader. För ensamkommande asylsökande utöver överenskommelsen ges ersättning enligt schablonen vid placering i HVB och med faktiska kostnader för övriga placeringsformer. Placeringar i den nya formen stödboende ingår inte i överenskommelsen, utan ersätts med en schablon på per dygn.11 Förändringen innebär att systemet med överenskommelser avskaffas, att en schablonersättning som är oberoende av placeringsformen införs, och att möjligheten att ansöka om ersättning för faktiska kostnader tas bort.12 För ensamkommande barn blir ersättningen (asylsökande och ensamkommande barn med uppehållstillstånd) och för ensamkommande unga med uppehållstillstånd som fyllt 18 men inte och har beviljats studiehjälp enligt studiestödslagen blir ersättningen 750 kr.13 2.2.1Ingen entydig princip för kostnadsfördelningen mellan kommun och stat Det finns ingen lagreglering av kostnadsfördelningen för mottagandet mellan stat och kommunsektorn. genomgång av riksdagstrycket visar att inte heller har uttryckt någon entydig princip för vad som ska gälla.14 I budgetpropositionen konstateras att staten har ett ekonomiskt ansvar för flyktingmottagandet och ersätter kommunerna för kostnader som är relaterade till mottagande av nyanlända flyktingar.15 För mottagandet av asylsökande har det uttryckts att staten har det övergripande ekonomiska ansvaret.16 Någon närmare specifikation av dessa uttalanden finns inte. 11Se förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. och förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. 12Möjligheten att ansöka om ersättning för faktiska kostnader kommer dock att finnas kvar för placeringar där det finns ett särskilt vårdbehov. 13Se förordningen (2017:193) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. och förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. 14Regeringens proposition om mottagande av flyktingar och asylsökande m.m: prop. 1983/84:124, bet. 1983/84 SfU27, rskr. 1983/84:295. Regeringens proposition om samordnat flyktingmottagande och nytt system för ersättning till kommunerna, m.m: prop. 1989/90:105, bet. 1989/90:SfU17, rskr. 1989/90:225. Regeringens proposition om mottagande av asylsökande m.m. prop. 1993/94:94, bet. 1993/94:SfU11, rskr. 1993/94:188. Regeringens proposition Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd: prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208. 15Budgetpropositionen : prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51. 16Regeringens proposition Mottagande av asylsökande m.m. prop. 1993/94:94, bet. 1993/94:SfU11, rskr. 1993/94:188. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har inte heller, utöver de övergripande målen för utgiftsområdena 8 och 13 fastställt några tydliga mål för vad kommunersättningarna ska uppnå. Däremot har riksdag och regering gjort vissa uttalanden om att ersättningsystemet ska ge kommunerna rimliga förutsättningar för mottagandet (se avsnitt 1.1). I samband med att kommunerna fått utökat ansvar inom mottagandet av asylsökande och nyanlända har regering och riksdag uttryckt vissa principer för kostnadsfördelningen gällande placeringskostnader för ensamkommande barn och unga samt skola och förskola för asylsökande barn: •Beträffande placeringskostnader för ensamkommande barn har regering och riksdag uttryckt att ersättningen ska vara avsedd att täcka kommunernas kostnader för såväl personal som kost och logi samt omvårdnad.17 •Beträffande ersättningar för förskola och skola för asylsökande har regeringen uttryckt att kommunerna ska kompenseras för de extra kostnader som det innebär att erbjuda skola och förskola. Regeringen utgick från ett resonemang om marginalkostnader, och det förutsattes ursprungligen att asylsökande skolbarn skulle rymmas inom befintligt lokalbestånd varför ersättningen inte avsåg täcka lokalkostnader.18 2.2.2Många förändringar har gjorts av ersättningssystemet – motiven har varierat Ersättningssystemet har genomgått relativt många förändringar, och motiven har varierat (se tabell 13 i bilaga 1). Ett antal förändringar har genomförts för att ansvarsfördelningen mellan stat och kommun har förändrats. Regeringen har bland annat infört ersättningar till kommunerna för placeringskostnader för ensamkommande barn i samband med att kommunerna tog över ansvaret för dessa. Ersättningar har också införts som avser asylsökande barns skolgång med anledning av att kommunernas skyldighet att erbjuda skola utökades . I samband med etableringsreformen 2010 sänktes schablonersättningen för mottagande av nyanlända.19 Detta eftersom staten tog på sig ett större ansvar för nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Schablonersättningen för mottagande höjdes dock igen 2016 för att kommunerna skulle få bättre förutsättningar för mottagandet av nyanlända. höjdes även schablonersättningarna för förskola och skola för asylsökande utifrån motivet att ge kommunerna ett utökat ekonomiskt stöd. Andra förändringar har motiverats med en ambition om att förändra kommunernas incitament. Den prestationsbaserade ersättningen som 17Regeringens proposition Mottagande av ensamkommande barn: prop. 2005/06:46, bet. 2005/06:SfU12, rskr. 2005/06:165 och 2005/06:166. 18Regeringens proposition Asylsökande barns skolgång m.m: prop. 2000/01:115, bet. 2001/02:UBU3, rskr. 2001/02:11. 19Avser de kostnader som specificeras i 10 § förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. R I K S R E V I S I O N E N K O M M U N E R S Ä T T N I N G A R F Ö R M I G R A T I O N O C H I N T E G R A T I O N infördes , för att sedan avskaffas 2016, syftade till att ge kommunerna incitament till ökat mottagande. Den beslutade förändringen av ersättningssystemet för ensamkommande barn syftar till att stärka kommunernas incitament till kostnadseffektivitet. 2.3 organisation av handläggningen Organisatoriskt hanteras ersättningarna av två enheter på . Enheten Statlig ersättning asylsökande (SEA) sköter handläggningen av ersättningar för asylsökande.20 SEA bildades , tidigare hanterades handläggningen av ersättningarna för asylsökande av fem mottagningsenheter. Handläggningen av ersättningar vid SEA görs vid fem olika regionkontor21. Enheten Anvisning barn och statlig ersättning nyanlända (BSE) sköter handläggningen av ersättningar för nyanlända. BSE och ledningen för är placerade i . Totalt arbetar ca 100 årsarbetare med att handlägga och betala ut ansökningar om ersättningar till kommuner. Därtill hade en avarbetningsstyrka bestående av inlånade handläggare från andra enheter som hjälpte till att hantera den stora mängden ansökningar som inkommit . Avarbetningsstyrkan motsvarade ca 30 årsarbetare. 20SEA delades upp i två enheter (SEA 1 och SEA 2) . 21SEA har kontor i , , , och . 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Ger ersättningssystemet kommunerna rimliga ekonomiska förutsättningar? För att belysa den övergripande granskningsfrågan om huruvida ersättningssystemet ger kommunerna rimliga ekonomiska förutsättningar har utgått från följande delfrågor: a)Har regeringen skaffat sig ett tillräckligt underlag för att fastställa ersättningsnivåerna? b)Bedömer kommunerna att ersättningarna täcker kostnaderna för mottagandet? Kommunernas bedömning ger en indikation på hur kostnaderna förhåller sig till ersättningarna. Då det inte finns någon tydlig princip för kostnadsfördelningen mellan stat och kommun menar inte att kommunerna måste kompenseras för alla kostnader. Men kommunernas bedömning utgör ändå viktig information. anser att regeringen behöver ha underlag som visar hur ersättningsnivåerna förhåller sig till kommunernas faktiska kostnader för mottagandet. Kunskap om kommunernas kostnader är en förutsättning för att kostnaderna ska kunna fördelas mellan stat och kommun i enlighet med regeringens och intentioner (se avsnitt 2.2.1). När en schablonersättning för mottagande infördes uttryckte dessutom regeringen att kostnadsutvecklingen för stat och kommun skulle följas upp från centralt håll. Det ansågs viktigt för att säkerhetsställa att kostnadsfördelningen inte påverkades på ett oförutsägbart sätt.22 Även när kommunerna tog över ansvaret för mottagandet av ensamkommande barn 2006 uttryckte regering och riksdag att ersättningssystemet för dessa återkommande skulle följas upp.23 I detta avsnitt besvaras delfrågan om regeringen har skaffat sig ett tillräckligt underlag för att fastställa ersättningsnivåer. 22Regeringens proposition om samordnat flyktingmottagande och nytt system för ersättning till kommunerna, m.m: prop. 1989/90:105, bet. 1989/90:SfU17, rskr. 1989/90:225. 23Regeringens proposition Mottagande av ensamkommande barn: prop. 2005/06:46, bet. 2005/06:SfU12, rskr. 2005/06:165 och 2005/06:166. R I K S R E V I S I O N E N K O M M U N E R S Ä T T N I N G A R F Ö R M I G R A T I O N O C H I N T E G R A T I O N 3.2.1Räkenskapssammandraget för kommunerna möjliggör ingen djupare uppföljning Innan frågan om regeringens underlag avhandlas är det värt att nämna hur kommunernas kostnader och intäkter för mottagandet redovisas i Räkenskapssammandraget för kommuner (RS) som samlas in av SCB. Syftet med RS är att på kommun- och riksnivå få tillförlitlig information om kommunernas ekonomi. RS innehåller uppgifter om kommunernas kostnader och intäkter uppdelade på olika verksamhetsområden. I RS ska kommunerna redovisa sina kostnader för det som SCB kallar flyktingmottagande.24 I instruktionerna till RS anges att alla kostnader och intäkter som kommunen har för mottagandet av och insatser till asylsökande, ensamkommande barn och nyanlända25 ska redovisas under denna post. Undantaget är kostnader och intäkter som uppkommer inom pedagogisk verksamhet för insatser riktade till asylsökande och nyanlända. Dessa ska redovisas under posten pedagogisk verksamhet. Ersättningarna från (utom de som avser pedagogisk verksamhet) ska alltså intäktsredovisas under posten flyktingmottagande.26 Det är således inte möjligt att i RS bryta ned kommunernas kostnader för att motsvara de kategorier som finns för statliga ersättningar. Tabell 2 Kostnader och intäkter för flyktingmottagande enligt RS (kronor) Källa: SCB. Notera att kommunernas kostnader och intäkter för pedagogisk verksamhet inte ingår här. 2011 är kommunernas redovisade intäkter marginellt större än kommunernas redovisade kostnader för flyktingmottagandet. Någon säker slutsats om förhållandet mellan intäkter och kostnader kan emellertid inte dras utifrån detta. har inte närmare granskat tillförlitligheten i denna del av RS, men företrädare för de kommuner som har talat med anger att den egna redovisningen gällande flyktingmottagandet inte är helt tillförlitlig27. För att kommunerna ska kunna redovisa kostnaderna för flyktingmottagande enligt RS:s 24Rad 600 i RS. 25SCB använder här begreppet flyktingar. 26SCB (2016). Räkenskapssammandraget 2016 – Instruktioner. 27Intervju med företrädare för , . 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N instruktioner krävs att de kan skilja ut kostnader för insatser riktade mot asylsökande och nyanlända från kostnader för insatser riktade till andra individer. Som beskrivs i avsnitt 3.3.1 har många kommuner inte denna detaljeringsgrad i sin redovisning. Företrädare för och menar att finns en tendens att kommuner istället fördelar kommunens kostnader efter intäkterna.28 3.2.2Regeringens underlag ger endast en fragmentarisk bild av kostnaderna kan konstatera att regeringen inte har gjort någon systematisk återkommande uppföljning av kommunernas faktiska kostnader för mottagandet. Det underlag som finns ger en fragmentarisk bild av kommunernas kostnader och består av ett antal myndighetsrapporter samt återrapportering från . För flera kostnadsslag saknas helt underlag sedan etableringsreformens införande (se tabell 3). För placeringskostnader av ensamkommande barn och unga finns dock ett visst underlag. Det rör sig främst om en enkät till kommunerna i och återrapportering från som på regeringens uppdrag29 redovisat dygnskostnader uppdelat på boendeform.