prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Avsikten är att det ska införas en administrativ sanktionsavgift i form av en miljösanktionsavgift för att främja en bättre efterlevnad av kraven i svaveldirektivet. I sam- band med lagstiftningsärendet har det uppmärk- sammats ett behov av att förstärka rättssäker- heten inom miljöområdet på grund av dubbel- prövningsförbudet i för de mänskliga rättigheterna och utvecklingen av nationell praxis. Regeringen avser att remittera ett förslag . Som har redovisats i regeringens skrivelse 2016/17:75 pågår arbetet med tillkännagivandet alltjämt. Regeringen avser att analysera och belysa förutsättningarna för fossilfrihet för statligt ägda fartyg t.ex. vägfärjor och lotsbåtar. Regeringen lanserade en inrikt- ning för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet, en Nystart för Nollvisionen. Denna inriktning är även fortsatt vägledade för prioriteringar och satsningar inom trafiksäkerhetsområdet. Trafik- verket har fått i uppdrag att samman- kalla till, och leda övergripande samverkan i trafiksäkerhetsarbetet som syftar till att uppnå nollvisionen inom vägtrafikområdet. För att målen ska nås behöver arbetet bli mer åtgärds- inriktat och i högre grad än tidigare inkludera ett regionalt perspektiv. Att minska antalet omkomna och allvarligt skadade i trafiken till följd av trafikolyckor är ett viktigt bidrag till att minska transportsystemets negativa hälsokonsekvenser. Exempel på annan negativ hälsopåverkan från trafiken är hjärt- infarkt och stroke till följd av trafikbuller samt sjukdomar som ger förkortad livslängd till följd av luftföroreningar. infördes en ny bestämmelse i trafikförordningen(1998:1276) som syftar till att öka trafiksäkerheten genom att förbjuda det användande av mobiltelefon och annan kom- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 munikationsutrustning som ansågs vara trafik- farligt. tillkännagav 2014 för regering- en som sin mening att regeringen ska åter- komma till med ett förslag till lagstift- ning med skärpta regler mot viss mobilanvänd- ning vid bilkörning (bet. 2013/14:TU9, skr. 2013/14:181). remitterade Transportstyrelsens rapport användning av kommunikationsutrustning under färd som bl.a. innehåller ett förslag om att föraren inte bör få använda mobiltelefon på ett sådant sätt att han eller hon håller den i handen. Som har redovisats i regeringens skrivel- se 2016/17:75 pågår arbetet med tillkännagiv- andet alltjämt. Anläggningar för nykterhetskontroller i hamnar Automatiserade nykterhetskontroller i hamnar är en del i regeringens nysatsning på trafik- säkerhet och det intensifierade arbetet för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Regeringen gör bedömningen att automatiserade anlägg- ningar för nykterhetskontroller i hamnar och andra strategiska platser utökar polisens möjlig- heter till kontroller med alkoholutandningsprov och bidrar till att reducera antalet omkomna och skadade i alkoholrelaterade trafikolyckor. Som ett första steg i en satsning ska relevanta hamnar förses med automatiserade nykterhetskontroller. För detta föreslår regeringen en satsning på –2020. Synliga anläggningar för automatisk hastig- hetsövervakning (ATK) har vid utvärdering visat sig ha en hög allmän- och individpreventiv effekt trotts en relativt låg grad av aktivering. Rege- ringens bedömning är att liknande höga preven- tiva effekt går att uppnå vid ett införande av automatiska nykterhetskontroller vilket främjar en ökad trafiknykterhet. Regeringen anser att införandet automatiska nykterhetskontroller behövs för ett ökat fokus på trafikanternas nykterhet och för att minska rattfylleriet, vilket är särskilt viktigt både för regeringens satsningar på ordning och reda på vägarna och nollvisionen. Hastigheten är den faktor som har störst betyd- else för hur allvarliga följder en trafikolycka får. Sänkta hastigheter kan leda till ökad trafik- säkerhet och det är därför viktigt att hastighet- erna anpassas så att ingen dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Sänkta hastigheter förbättrar också möjligheterna för att flera miljö- och klimatmål ska kunna nås. Regeringen har upp- dragit åt Trafikanalys att utreda förutsättning- arna för, och konsekvenserna, inklusive finansi- ella och legala sådana, av sänkt bashastighet i tätort (N2016/05491/TS). Uppdraget ska redo- visas . Regeringen anser att tillförlitlig statistik över skador och olyckor inom vägtransportsystement för uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och forskning är av avgörande betydelse för ut- vecklingen av trafiksäkerhetsarbetet. Transport- styrelsens olycksdatabas fyller därför en viktig funktion. Regeringen avser därför att fort- satt se över hur Strada ska regleras och organi- seras. Regeringen anser att det behövs ett ökat fokus på trafikanternas ansvar att följa reglerna, särskilt för att minska rattfylleri och hastighetsöverträ- delser. Ett sätt att förbättra regelefterlevnaden är att företag och andra organisationer systematiskt arbetar med att kvalitetssäkra sina resor och transporter så att de sker på ett lagligt och kvali- tetsmässigt bra sätt. Sprida svensk trafiksäkerhet i världen Trafikolyckor bedöms av WHO vara den femte vanligaste dödsorsaken i världen . Det svenska trafiksäkerhetsarbetet enligt nollvision- en har uppmärksammats av internationella insti- tutioner som FN och EU och den internatio- nella efterfrågan på svensk kunskap och svenska erfarenheter är stor. Svenskt trafiksäkerhets- arbete utgör ett viktigt bidrag till att nå FN:s mål för hållbar utveckling. Regeringen fortsätter att delta aktivt i det internationella arbetet med att utveckla det globala trafiksäkerhetsarbetet. Regeringen avser även att fortsatt stärka och systematisera arbetet med att sprida svensk trafiksäkerhet i världen. Trygghetsskapande åtgärder på stationer På järnvägsstationer förekommer brottslig verksamhet och störning av allmän ordning och säkerhet. Problembilden är främst kopplad till stationshus men förekommer även på Trafik- verkets plattformar och plattformsförbindelser (gångbroar, gångtunnlar, hissar och rulltrappor). Konsekvensen av detta blir att resenärer upp- lever vissa stationer som otrygga och väljer andra kommunikationsmedel. för en satsning på totalt –2020 för att dels utöka antalet stationer som har bevakning och kamera- övervakning för att skapa planeringsförutsätt- ningar för att öka säkerhet och trygghet vid sta- tionerna, dels utöka antalet trygghetsskapande åtgärder med stationsvärdar vid stationer i sam- verkan med andra aktörer som en arbetsmark- nadsåtgärd t.ex. via moderna beredskapsjobb. Fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter Regeringen har sett ett behov av att vidta olika åtgärder i syfte att minska förekomsten av s.k. fordonsmålvakter. Bland annat avser regeringen att se över hur lagstiftningen kan skärpas för att minska förekomsten av s.k. fordonsmålvakter. Regeringen föreslår att anvisas –2020 som ett riktat statsbidrag till kommuner. Regeringens avsikt är att dessa medel bör användas för att öka bortforsling, uppställning och skrotning av de aktuella fordonen. 3.6.7Ökad och säker cykling Regeringen vill stimulera långsiktigt hållbara transportlösningar, bl.a. för kollektivtrafik, gång och cykel. En ökad och säker cykling kan bidra till att minska resandets miljöpåverkan och trängseln i tätorter samt bidra till en bättre folkhälsa. beslutade regeringen ”En nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling – som bidrar till ett hållbart samhälle med hög livskvalitet i hela landet”. Den nationella cykelstrategin har tagits fram i nära samarbete med externa aktörer och är den första i sitt slag. Den ger uttryck för regeringens ambitioner inom cykling och ska fungera som en plattform för ett fortsatt gemensamt arbete inom området. I anslutning till arbetet med cykelstrategin har regeringen fattat beslut om ett antal uppdrag för en ökad och säker cykling, se avsnitt 3.5.2. har tillkännagett för regeringen som sin mening vad trafikutskottet har anfört om att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer och inom ramen för detta pröva möjligheten till regeländringar för att göra det möjligt för cyklister att an- vända körbana även i de fall där cykelbana finns (bet. 2014/15:TU5, rskr. 2014/15:123). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 med att den nationella cykelstrategin togs fram har det även tagits fram en promemoria med överväganden om förändringar av trafikreglerna för cykling. Promemorian har remissbehandlats fram till . Som har redovisats i regeringens skrivelse 2016/17:75 pågår arbetet med tillkännagivandet alltjämt. För att kunna samla forskning och utbildning inom cykling föreslår regeringen att ett natio- nellt inrättas med () som administrativ värd. Satsningen föreslås uppgå till – 2021 för detta ändamål. Ökad cykling kan också bidra till framtidens attraktiva och hållbara stads- regioner. På landsbygden kan cykling utgöra länkar i längre resekedjor. För att ytterligare stötta cykling inför rege- ringen en premie vid köp av elcykel eller el- moped. Regeringen föreslår att avsätts under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård till denna premie –2020. För att kunna uppfylla de transport- politiska målen behövs underlag av god kvalitet som grund för förslag och prioritering av in- satser. I samband med de årliga uppföljningarna, har det konstaterats att det med nuvarande pre- ciseringar, indikatorer och mått, är svårt att få en tillräckligt god bild av utvecklingen vad gäller de transportpolitiska målen. Regeringen uppdrog därför åt Trafikanalys att se över transportpolitiska preciseringar och lämna förslag till indikatorer för att följa upp de trans- portpolitiska målen (N2016/05490/TS) samt att föreslå transportpolitiska preciseringar avseende trafiksäkerhet (N2016/05492/TS). Trafikanalys redovisade uppdragen respektive . Redovisningen av det första uppdraget har varit på remiss till . Trafikanalys har bl.a. föreslagit att uppfölj- ningen ska baseras på ett antal indikatorer som samlat täcker hela det transportpolitiska målet och där de flesta är trafikslagsövergripande. För- slaget innehåller bl.a. en ny indikator för trans- porternas ekonomiska överkomlighet. Ärendena bereds i . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.7.11:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 25 545 390 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 361 950 tkr prisnivå. Anslaget får användas till utgifter för –långsiktig infrastrukturplanering för väg- trafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart, –museiverksamhet inom transportområdet, –utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskost- nader m.m., samt statsbidrag till kommuner för hantering av fordon som är registrerade på s.k. fordonsmålvakter, –investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar, –statligt investeringsbidrag till landnings- banan i , –ränta och amortering på upptagna lån för infrastrukturprojekt, –åtgärder i , –bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, –statlig medfinansiering till byggande av regionala kollektivtrafikanläggningar (in- klusive handikappanpassningsbidrag), stat- lig medfinansiering till cykelvägar, särskild statlig medfinansiering till storstädernas trafiksystem, statlig medfinansiering via länsplanerna till drift och byggande av enskilda vägar samt miljö- och trafik- säkerhetsåtgärder på kommunala vägar, –statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i , –forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet, –informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen, –viss myndighetsutövning inom transport- området, –ärendehantering avseende körkort med villkor om alkolås och försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, –eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv, –administration av vägavgifter som inte är systemutgifter, –bidrag till enligt avtalet mellan staten och , –avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen, –eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till , –eventuellt infriande av kapitaltäcknings- garantin till , –eventuella kreditförluster avseende den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtrans- aktioner som ingicks av dåvarande , –åtgärder förknippade med statens miljö- ansvar inom transportområdet, –inbetalning av aktiekapital till det schweiziska bolaget (for the Financing of Railroad Rolling Stock), –ersättning till utrustning inklusive installa- tion som säkerställer funktionen hos tåg- fordonens befintliga telekommunikations- system för talkommunikation och som säkerställer funktionen hos befintlig om- bordutrustning för signalsäkerhetssystemet ERTMS, –uppdatering av Försvarsmaktens flyg- hinderdatabas till den del som avser den civila luftfarten, –att ersätta transportörer för kostnader för identitetskontroller som utförs med stöd av lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet, –investeringar i anläggningar för nykter- hetskontroll i hamnar, –underlag och stöd kring bilstöd till personer med funktionshinder, –bidrag till kollektivtrafik till skolungdomar , samt –utgifter för förvaltningskostnader och andra åtgärder för beredskap och civilt försvar inom transportområdet. Bestämmelser som anknyter till anslagets an- vändning finns i förordningen (2009:237) om statlig medfinansiering till vissa regionala kol- lektivtrafikanläggningar m.m. Genom Stockholmsförhandling har staten slutit avtal om finansiering och medfinansi- ering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i med läns landsting, , kommun, kommun och kommun. Enligt avtalet ska staten bidra med statlig medfinansiering till tunnelbaneutbygg- naden i . Ytterligare bestämmelser som anknyter till anslagets användning finns i förordningen (2009:236) om en nationell plan för transport- infrastruktur, förordningen (1997:263) om läns- planer för regional transportinfrastruktur, för- ordningen (1989:891) om statsbidrag till enskild väghållning samt förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer. Europeiska kommissionen godkände investeringsstödet till Sälens flyg- plats (). Regeringen har uppdragit åt att ingå avtal med flygplatsbolaget om förutsättningarna och villkor för utbetalning av stödet. Verksamheten omfattar uppdragsverksamhet samt offentligrättsliga avgifter inklusive avgift för färd på Svinesundsförbindelsen, bron över på och bron över vallsfjärden på . I uppdrags- verksamhet ingår Färjerederiet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 för Färjerederiet är att uppnå en lönsamhet i nivå med branschen i övrigt, skild från övriga delar. I uppdragsverksamheten ingår även att administrera stödsystem för andra aktörer inom sektorn. Huvudregeln för denna verksam- het är att full kostnadstäckning ska uppnås. beslutar efter samråd med Ekono- mistyrningsverket om prissättningen för upp- dragsverksamheten. uppdragsverk- samhet omfattar följande tjänster: –Försäljning av vägfärjetjänster (Färje- rederiet). –Tillhandahållande av fordon vid förarprov. –Uthyrning av järnvägsfordon. –Upprätthållande av ett lager av reserv- bromateriel. I tabellen nedan framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i Trafik- verket. De intäkter för banavgifter som redovisas innefattar endast trafikavgifter. Andra avgifts- intäkter såsom intäkter från kvalitetsavgifter, för uppställning av fordon på spår som förvaltar, tågvärme och specialtransporter ingår inte. uppskattar intäkterna från andra avgifter till 2018 och till 2019. Av dessa bedöms intäkterna från kvalitetsavgifter vara 2018 och 2019. kostnader för betalning av kvali- tetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och i trafikeringsavtal fastställt användande av infrastrukturen som orsakats av , belastar anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och uppskattas uppgå till 2018 och 206 miljoner kro- nor 2019. Utöver de medel som framgår av ta- bellen disponerar medel som Trans- portstyrelsen får in från skyltavgifter för person- liga registreringsskyltar till fordon. Medlen an- vänds främst för trafiksäkerhetsändamål. Intäk- terna beräknas uppgå till . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.16 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) Trafikverksskolan (Utbildning) Övriga avgifter för uppdragsverksamhet2 1Fordonsresurser innefattar även kostnader och intäkter för museiverksamhet. 2Övriga avgifter består av bl.a. uthyrning av förarprovsbilar vid prov, information, service och rådgivning, uthyrning av lokaler, uthyrning av reservbroar, teletjänster, elförsäljning och fastighetsförvaltning. Källa: Underlag från . De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser. Dessa redovisas i tabell 3.17. Tabell 3.17 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i budgetunderlag 2018–2020 samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). samhällsinvesteringar omfattar investeringar och reinvesteringsåtgärder som in- går i den nationella trafikslagsövergripande plan- en för utveckling av transportsystemet för pe- rioden –2025 och i länsplanerna för regional transportinfrastruktur (N2014/01779/TE, m.fl.). och länens årliga investerings- volymer bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och landsting samt bidrag från EU genom det äldre regelverket för TEN-T och den nya Fonden för ett sammanlänkat , CEF, samt förskotteringar. Förskotteringar påverkar investeringsvolymen ett visst år men inte den totala investeringsvolymen . De trängselskatteinkomster som används för inve- steringar ingår i anvisade anslag. beräknar att de sammanlagda samhällsinvesteringarna i form av nyanskaffning och vidmakthållande beräknas uppgå till , se tabell 3.18. I jämförelse med investeringsplanen som redovisades i budgetpropositionen (prop. 2016/11:1, utg.omr. 22) har förändringar skett mellan åren till följd av förändrad produktstakt av investerings- respektive reinve- steringsåtgärder. Den enskilt största föränd- ringen är produktionen av Förbifart som påverkar posterna ”Väg – nationell plan” samt ”varav finansierade med trängselskatt i ” och därmed även under finansiering "Övrig kreditram". Produktionen har även till viss del skjutits fram senare år än vad investe- ringstabellen visar, vilket innebär en lägre planerad produktionstakt under aktuella år (2017–2020) än bedömningen var i budget- propositionen . Detta påverkar dock inte planerad sluttidpunkt för projektet. Posten ”Reinvesteringar i järnväg” är totalt sett något lägre 2019 samt 2020 jämfört med vad som redovisades i investeringsplanen i budget- propositionen . Regeringens satsning på vidmakthållande som aviserades i budget- propositionen redovisades i sin helhet i investeringsplanen under posten ”Reinveste- ringar järnväg”. Satsningen är nu integrerad i underhållsplanering och fördelad 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 efter verksamhetens behov, vilket innebär att en viss del förs till verksamheterna för löpande underhåll och trafikledning, vilka inte definieras som en reinvestering och därför inte ingår i investeringsplanen. avser regeringen att fast- ställa en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. Regeringens beslut kan komma att medföra vissa förändringar av plane- rade nivåer jämfört med investeringsplanen som presenteras nedan. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.18 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya investeringar varav objekt finansierade med trängselskatt i Väg – nationell plan varav objekt finansierade med trängselskatt i varav objekt finansierade med trängselskatt i Väg – regional plan Summa utgifter för anskaffning och utveckling varav investeringar i anläggningstillgångar Summa varav investeringar i anläggningstillgångar Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:10 EU-stöd TEN Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar varav bärighet och tjälsäkring Summa utgifter för vidmakthållande varav investeringar i anläggningstillgångar Summa varav investeringar i anläggningstillgångar Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av vidmakthållande Totala utgifter för anskaffning, utveckling och Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i budgetunderlag 2018–2020 samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 106 2019–2050. Skälen för regeringens förslag: Den verk- samhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet ska avse det total- belopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekost- nader på upptagna lån. Vid beräkningarna an- vänds en långsiktig jämviktsränta som är vilken är fastställd av den euro- peiska tillsynsmyndigheten (Pensions Autho- rity). I aktuella planer ingår ett stort antal medel- stora och stora byggprojekt, som Västlänken i Avgörande för när ett åtagande inträffar är enligt gällande redovisningsregler vanligen när respektive kontrakt tecknas. Ekonomiska åtaganden i form av med- finansiering av transportinfrastruktur som staten ingår i samband med överenskommelser med kommuner, landsting eller företag, ska i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår sådana överenskommelser. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnads- effektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 106 2019–2050. Tabell 3.19 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur -79 670 946 -17 140 000 -19 841 000 -19 091 000 -19 032 000 -67 005 946 Erhållet/föreslaget bemyndigande Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i budgetunderlag 2018–2020 samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 39 för vissa infrastrukturprojekt. Skälen för regeringens förslag: har tagit upp lån för att finansiera anlägg- ningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade väg- och järnvägsprojekt, investe- ringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlig- het med avtal mellan , och staten samt investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkom- ster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter.