prop · H403102 · 2017-05-04 00:00:00 — har i uppdrag att lämna statsbidrag för att bereda utlandssvenska barn och ungdomar utbildning som motsvarar förskoleklassen, och, så långt det är möjligt, gymnasieskolan, eller, om de går i en utländsk skola, undervisning i svenska och om . Statsbidrag kan lämnas till huvudmannen för en svensk utlandsskola, distansundervisning, kompletterande svensk undervisning eller en utländsk skola (internationell skola). avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av detta belopp utbetalades . 8.2.25Utbildningskontrakt och viss utbildning för arbetslösa ungdomar i åldern 20–24 år har 2011–2017 i uppdrag att betala ut statsbidrag till kommunerna för ökade kostnader för utbildningskontrakt och till följd av viss utbildning för arbetslösa ungdomar i åldern 20–. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning under utgifter för utbildning. Av detta belopp utbetalades för utgifter för utbildningskontrakt och för utgifter för utbildning. 8.2.26Statligt stöd till yrkesinriktad och annan vuxenutbildning I syfte att ge fler vuxna en möjlighet att gå en yrkesutbildning och att möjliggöra för fler elever att delta i vuxenutbildning på gymnasial nivå har i uppdrag att betala ut bidrag till kommuner enligt förordningen (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå samt förordningen (2015:403) om statsbidrag för vuxenutbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts , på anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (se tabell 8.8), varav avseende yrkesvux för elever som kombinerar yrkesinriktad utbildning med utbildning i svenska för invandrare och svenska som andraspråk inom vuxenutbildning på grundläggande nivå. Av detta belopp utbetalades , varav för utgifter för yrkesvux för elever som kombinerar yrkesinriktad utbildning med utbildning i svenska för invandrare eller svenska som andraspråk inom vuxen- utbildning på grundläggande nivå. Samtliga kommuner fick del av Skr. 2016/17:102 bidragen, vissa genom samverkan. Tabell 8.8 Statligt stöd till yrkesinriktad och annan vuxenutbildning Syftet med statsbidraget lärlingsutbildning för vuxna är att ge fler vuxna en möjlighet få en utbildning som till stor del genomförs på en arbetsplats. har betalat ut bidrag till kommuner för lärlingsutbildning för vuxna enligt förordningen (2010:2016) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna. Lärlingsutbildningen ska syfta till att ge eleverna en grundläggande yrkesutbildning, ökad arbetslivserfarenhet och en möjlighet att under en handledares ledning, på en arbetsplats, få kunskaper inom yrkesområdet. Om bidrag lämnas för lärlingsutbildning för vuxna får statsbidrag även lämnas för ersättning till arbetsplatsen och för utbildning av handledare på arbetsplatsen. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av detta belopp utbetalades . 8.2.28Utbildning som kombineras med traineejobb Syftet med statsbidraget utbildning som kombineras med traineejobb är att utbildning som motsvarar vuxenutbildning på gymnasial nivå ska kunna kombineras med traineejobb eller leda till kompetens för en tillsvidareanställning för en person som har en tidsbegränsad anställning inom äldreomsorgen eller hälso- och sjukvården. har betalat ut bidrag av detta slag till kommuner enligt förordningen (2015:504) om statsbidrag för utbildning som kombineras med traineejobb eller annat arbete . avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av detta belopp utbetalades . Syftet med statsbidraget till förarutbildningar är att kommuner, kommunalförbund och kommuner i samverkan ska kunna finansiera yrkesförarutbildningar inom godstransports- och persontransportsområdet. har utbetalat bidrag för förarutbildningar enligt förordningen (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå . 2016/17:102 avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av detta belopp utbetalades . lämnas statsbidrag för personalförstärkning i skolbibliotek. Syftet med statsbidraget är bl.a. att öka möjligheterna för skolbiblioteken att stödja elevernas lärande, stimulera deras läslust och främja deras språkutveckling. Statsbidrag får lämnas för anställning av personal som har utbildning inom biblioteks- och informationsvetenskap och som innebär en personalförstärkning i form av en utökad närvaro av personal i skolbiblioteken. Om sådan personal inte finns att tillgå, får bidrag lämnas för anställning av personal som har en annan lämplig utbildning. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Hela beloppet utbetalades och fördelades på 119 huvudmän. 8.2.31Ökade resurser till elevhälsa och specialpedagogik Statsbidrag lämnas för kostnader för personalförstärkning inom elevhälsan i enlighet med förordningen (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. Förstärkningen ska avse anställning eller uppdrag med viss varaktighet på hel- eller deltid. Förstärkningen ska innebära att den genomsnittliga personaltätheten, räknat i årsarbetskrafter, inom elevhälsan hos huvudmannen faktiskt ökar jämfört med personaltätheten under de två kalenderår som närmast har föregått den period som huvudmannen ansöker om bidrag för. Bidrag får även lämnas för kostnader för att bibehålla det utökade antal årsarbetskrafter som huvudmannen har fått bidrag för, om antalet elever inte har sjunkit markant . Bidrag får också lämnas för kostnader för personalförstärkning när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning som syftar till att lärare eller förskollärare kan avlägga en speciallärarexamen eller specialpedagogexamen. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (se tabell 8.9). Av detta belopp utbetalades , varav för statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och för statsbidrag för personalförstärkning och fortbildning när det gäller specialpedagogiska insatser. användes för administrativa kostnader. har förklarat den låga nyttjandegraden med att för- ordningen trädde i kraft först , vilket innebar att satsningen Skr. 2016/17:102 kom igång sent . Ökade resurser till elevhälsa och specialpedagogik 8.2.32Insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan Regeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan i syfte att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. Uppdraget delredovisades till () och ska slutredovisas . I delredovisningen konstateras att det funnits ett stort intresse av att ta del av satsningen. Det kom in närmare 600 ansökningar motsvarande ett belopp på . avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av detta belopp utbetalade fördelat på 99 huvudmän. 8.2.33Statsbidrag för att främja internationella kontakter inom skolans område Statsbidraget hanteras av Universitets- och högskolerådet och lämnas till bl.a. huvudmän inom skolväsendet för att främja utvecklingen av internationella kontakter. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 4:1 Internationella program m.m. under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, varav huvuddelen, , var avsatt för utgifter för stipendier till studenter och således inte riktade sig till kommuner och landsting. Av det först nämnda beloppet utbetalades i statsbidrag för att främja internationella kontakter inom skolans område. 8.2.34Upprustning av skollokaler och av utemiljöer vid skolor, förskolor och fritidshem Statsbidrag lämnas för upprustning av lokaler och av utemiljöer vid skolor, förskolor och fritidshem. Syftet är att ge elever en förbättrad lär- och arbetsmiljö och minska lokalernas miljöpåverkan. bidraget medverkar till att göra skolan till en mer attraktiv arbetsplats för såväl lärare som elever och till att skapa modernare lärmiljöer. betalas ut i två omgångar. Den första utbetalningen görs med högst av det beslutade bidraget, i anslutning till att beslut om bidrag 2016/17:102 har fattats av . Den slutliga utbetalningen görs efter det att en slutrapport har kommit in till och godkänts av . avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:13 Upprustning av skollokaler under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (se tabell 8.10). Av dessa medel utbetalades . Därutöver har utestående åtagande i form av slutliga utbetalningar motsvarande . anger i sin årsredovisning att en stor andel av de inkomna ansökningarna inte är fullständiga och att många kompletteringar måste krävas in innan beslut om statsbidrag kan fattas. inkom 158 ansökningar om statsbidrag för att rusta upp utemiljöer, av vilka beviljade 54 stycken, motsvarande . Det inkom 264 ansökningar om statsbidrag för att rusta upp skollokaler, av vilka beviljade 83 stycken, motsvarande . Tabell 8.10 Upprustning av skollokaler och av utemiljöer vid skolor, förskolor och fritidshem (varav kommuner) 83 (uppgift saknas) betalar ut statsbidrag till huvudmän inom skolväsendet enligt förordningen (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning. Statsbidrag får lämnas för huvudmannens kostnader för ersättning till den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen, samt för kostnader för utveckling av sådan utbildning. Bidraget vidareförmedlas alltså till övervägande del till de arbetsgivaren som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, varav fick användas för administrativa kostnader (se tabell 8.11). Av detta belopp utbetalades . Tabell 8.11 Gymnasial lärlingsutbildning Statsbidrag får även lämnas enligt den ovan nämnda förordningen för kommunala utvecklingsinsatser som innebär att antalet elever i gymnasial lärlingsutbildning kan öka eller att sådan utbildning kan erbjudas. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts 30 miljoner kronor till stödet på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och uni- Skr. 2016/17:102 versitetsforskning, varav högst fick användas för insatser för att främja gymnasial lärlingsutbildning. Av detta belopp utbetalades till 23 kommunala huvudmän. Dessutom användes för insatser för att främja gymnasial lärlingsutbildning. 8.2.36Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år Elever som har gymnasieexamen från teknikprogrammet kan gå ett fjärde tekniskt år för att utbilda sig till gymnasieingenjör. Utbildningen innefattar såväl undervisning i skolan som arbetsplatsförlagt lärande. får i enlighet med förordningen (2014:854) om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning betala ut statsbidrag till huvudmän inom gymnasieskolan för sådan utbildning. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, varav fick användas för kostnader för information och administration. Av detta belopp utbetalades till huvudmän inom gymnasieskolan. Dessutom användes till kostnader för information och administration. Enligt var nyttjandegraden för bidraget låg till följd av att tidsintervallet mellan tidpunkterna för när ansökan respektive rekvisition skulle göras var kort och då en ny fördelningsmodell användes. Syftet med statsbidraget yrkesintroduktion i gymnasieskolan är att utveckla kvaliteten i yrkesintroduktionen på introduktionsprogrammet yrkesintroduktion. betalar ut bidrag enligt förordningen (2013:444) om statsbidrag för yrkesintroduktion i gymnasieskolan. Bidraget får lämnas till huvudmän inom gymnasieskolan för insatser för att utveckla samarbetet mellan huvudmännen och det lokala arbetslivet när det gäller yrkesintroduktionen samt för att utveckla yrkesintroduktionen så att eleverna förbereds för vidare studier på yrkesprogram eller för konkreta arbetsuppgifter som efterfrågas på arbetsmarknaden. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, varav högst fick användas för uppdraget om utveckling av introduktionsprogrammet yrkesintroduktion, varav högst för myndighetsinterna förvaltningskostnader för administration av statsbidraget. Av detta belopp utbetalades till 33 kommunala och 6 enskilda huvudmän. Dessutom användes till kostnader för utveckling av in- 2016/17:102 troduktionsprogrammet yrkesintroduktion varav avsåg administrativa kostnader. 8.2.38Statsbidrag för vissa gymnasieutbildningar m.m. har i uppdrag att fördela ett antal bidrag avseende internationell gymnasieutbildning, riksinternatskolor och utbildning för elever från annat land. Bidragen som fördelas är statsbidrag enligt förordningen (1993:795) om statsbidrag till avgifter till International Baccalaureate Office, statsbidrag enligt förordningen (SKOLFS 2002:7) om internationell gymnasial utbildning i och samt vid Humanistiska i , statsbidrag för elever från nordiska länder, ersättning enligt förordningen (SKOLFS 1991:47) om ersättning vid personskada till elev i viss gymnasieskolutbildning, statsbidrag enligt förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor och förordningen (2011:525) om statsbidrag till riksinternatskolor, statsbidrag enligt förordningen (2015:736) om statsbidrag till kostnader för utbildning i för utlandssvenska elever samt statsbidrag enligt förordningen (2011:538) om utbildning och statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i . Några av de nämnda förordningarna har upphävts, men gäller fortfarande för utbildning som har påbörjats före ett visst datum och ännu inte avslutats. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet m.m. under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Hela beloppet utbetalades. Även en anslagskredit om användes. Totalt utbetalades således . Syftet med statsbidraget entreprenörskap i skolan är att stödja utvecklingen av entreprenörskap och entreprenöriellt lärande inom skolväsendet. har utbetalat bidrag enligt förordningen (2011:192) om statsbidrag för entreprenörskap i skolan . Bidraget får lämnas till ideella organisationer och till huvudmän inom skolväsendet. Bidraget till huvudmän inom skolväsendet får lämnas för verksamhet som stimulerar utveckling av huvudmännens arbete när det gäller entreprenörskap och entreprenöriellt lärande inom skolväsendet. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, varav fick användas för administrativa kostnader. Av detta belopp utbetalades till ideella organisationer och huvudmän inom skolväsendet. Dessutom användes till kostnader för administration. Myndigheten för beslutar om vilka utbildningar som ska ingå i och om fördelning av statsbidrag och särskilda medel för sådan utbildning. Det övergripande syftet med är att svara upp mot arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning. Statsbidrag och särskilda medel för utbildningen lämnas i enlighet med lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . Statsbidrag får lämnas till kommuner, landsting eller enskilda fysiska eller juridiska personer och särskilda medel får lämnas till universitet eller högskolor som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434). avsattes i enlighet med vad som ovan anförts ca till stödet på anslaget 1:14 anslagspost 11 Statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning m.m. under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (se tabell 8.12), varav bl.a. högst fick användas för statligt stöd för konst- och kulturutbildningar. Av detta belopp utbetalades ca i statsbidrag och särskilda medel till utbildningsanordnare inom , varav cirka en tredjedel fördelades till kommuner och landsting. Kommuner och Landsting har delat in 290 kommuner i grupper. Den kommungruppsindelning som används från innhåller följande huvudgrupper och kommungrupper. Storstäder och storstadsnära kommuner Storstäder (3 kommuner) Kommuner med minst 200 000 invånare varav minst 200 000 invånare i den största tätorten. Pendlingskommuner nära storstad (43 kommuner) Kommuner där av nattbefolkningen pendlar till arbete i en storstad eller storstadsnära kommun. Större städer och kommuner nära större stad Större stad (21 kommuner) kommuner med minst 50 000 invånare varav minst 40 000 invånare i den största tätorten. Pendlingskommun nära större stad (52 kommuner) Kommuner där av nattbefolkningen pendlar till arbete i en större stad. Lågpendlingskommun nära större stad (35 kommuner) Kommuner där av nattbefolkningen pendlar till arbete i en större stad. Mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner Mindre stad/tätort (29 kommuner) Kommuner med minst 15 000 invånare men mindre än 40 000 invånare i den största tätorten. Pendlingskommun nära mindre stad/tätort (52 kommuner) Kommuner där av nattbefolkningen pendlar till arbete i annan mindre ort och/eller där av den sysselsatta dagbefolkningen bor i annan kommun. Landsbygdskommun (40 kommuner) Kommuner med mindre än 15 000 invånare i den största tätorten, lågt pendlingsmönster () Landsbygdskommun med besöksnäring (15 kommuner) Landsbygdskommun med minst två kriterier för besöksnäring, dvs. antal gästnätter, omsättning inom detaljhandel/hotell/restaurang i förhållande till invånarantalet. Hur de enskilda kommunerna är inplacerade i dessa kategorier framgår av sammanställningen nedan. A.Storstäder och storstadsnära kommuner B.Större städer och kommuner nära större stad Pendlingskommun nära större stad Lågpendlingskommun nära större stad C.Mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Tabell 1 Kommunsektorns resultaträkning 2012–2016 Miljarder kronor och procent -11,5 -7,0 -14,4 -13,4 1 Resultaträkningen 2016 är preliminär. och kommuner har inte lämnat uppgifter. 2 Kommunerna redovisar fastighetsavgiften som ett generellt statsbidrag. Uppgiften är en prognos från Kommuner och Landsting. 3 Landstingen redovisar det riktade statsbidraget för läkemedelsförmånen som ett generellt statsbidrag. 4 Beloppet 2013 avser realisationsvinst vid försäljning av helägda dotterbolag till (). Anm.: Varje enskild rad är korrekt avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en totalsumma. Förändringen avser årlig genomsnittlig förändring. Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Kommunernas resultaträkning 2012–2016 Resultat före extraordinära poster 1Kommunernas resultaträkning 2016 är preliminär. och kommuner har inte lämnat uppgifter. 2Enligt prognos publicerad av Kommuner och Landsting. Fastighetsskatten redovisas av kommunerna som ett generellt statsbidrag i stället för en skatteintäkt. 3Beloppet 2013 avser resultat från försäljning av helägda dotterbolag till (). Anm.: Varje enskild rad är korrekt avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en totalsumma. har både verksamhet och landstingsverksamhet och är i resultaträkningen delad utifrån en schablon att utgörs av verksamhet. Detta är i enlighet med den publicering som görs av . Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner, . Tabell 3 Landstingens resultaträkning 2012–2016 varav ersättning för läkemedels- Resultat före extraordinära poster 1Landstingens resultaträkning 2016 är preliminär. 2Landstingen redovisar det riktade statsbidraget för läkemedelsförmånen som ett generellt statsbidrag. Anm.: Varje enskild rad är korrekt avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en totalsumma. har både verksamhet och landstingsverksamhet och är i resultaträkningen delad utifrån en schablon att utgörs av landstingsverksamhet. Detta är i enlighet med den publicering som görs av . Källa: Räkenskapssammandrag för landsting, . Kommunsektorns balansräkning 2012–2016 reserver (RUR) Summa eget kapital, inte ingår i balansräkningen -4,1 -3,7 1 Balansräkningen 2016 är preliminär. och kommuner har inte lämnat uppgifter. Anm: Beloppen avser värdet . Varje enskild rad är avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en totalsumma. Förändringen avser genomsnittlig förändring. Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, . Tabell 6 Kommunernas balansräkning 2012–2016 Bidrag till statlig infrastruktur Summa eget kapital, avsättningar och varav pensionsförpliktelser som inte 1 Kommunernas balansräkning är preliminär. och kommuner har inte lämnat uppgifter. Anm.: Beloppen avser värdet aktuellt år. Varje enskild rad är korrekt avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en totalsumma. Region har både verksamhet och landstingsverksamhet och är i balansräkningen delad utifrån en schablon att utgörs av verksamhet. Detta är i enlighet med den publicering som görs av . Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner, . Landstingens balansräkning 2012–2016 Bidrag till statlig infrastruktur Summa eget kapital, avsättningar och varav pensionsförpliktelser som inte 1 Landstingens balansräkning är preliminär. Anm.: Beloppen avser värdet aktuellt år. Varje enskild rad är korrekt avrundad till miljarder. har både verksamhet och landstingsverksamhet och är i balansräkningen delad utifrån en schablon att utgörs av landstingsverksamhet. Detta är i enlighet med den publicering som görs av . Källa: Räkenskapssammandrag för landsting, . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , Regeringen beslutar skrivelse 2016/17:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn