prop · H403171 · 2017-04-11 00:00:00 — fram till samma fördelning som gäller för andelen i tillgångar och skulder, men det behöver inte vara så. I förbund med uppgifter som inte är gemensamma för samtliga medlemmar bör kostnadsfördelningen stå i överensstämmelse med 14 kap. 4 § regeringsformen, som anger att den kommunala beskattningsrätten är till för skötseln av den beskattande kommunens egna men inte andras uppgifter. Kostnadsfördelningen får inte stå i uppenbart missförhållande till den nytta som de olika medlemmarna har av förbundet. Enligt tolfte punkten ska medlemmarna i förbundsordningen ange vad som ska gälla när det gäller styrningen av förbundets verksamhet och ekonomi. Ett exempel på styrning av detta slag är att det anges att budgeten ska upprättas enligt de riktlinjer som medlemmarna enas om, och att förbundet ska följa upp verksamheten och rapportera till medlemmarna på olika sätt. Syftet är att nödvändiga garantier ska skapas för att förbundet inte ska gå sin egen väg i dessa frågor. Medlemmarnas styrning och insyn är viktig mot bakgrund av att de ska bidra med ekonomiska resurser till förbundet och svarar för förbundets skulder. kan bilda bl.a. bolag och stiftelser, men medlemmarna kan genom förbundsordningen inskränka denna rätt. Medlemmarna kan även inskränka förbundets möjligheter att ingå olika förpliktelser som att ta upp lån, ingå borgensförbindelser, förvärva fastigheter m.m. (prop. 1996/97:105 s. 80). Ett sätt att styra förbundet är att i förbundsordningen föreskriva att det krävs kvalificerad majoritet för viktigare beslut (jfr sjunde punkten). Ett sätt att påverka verksamheten är att i förbundsordningen ge medlemmarna rätt att ta upp frågor i förbundets beslutande församling. Styrningen av förbundet får anpassas till förutsättningarna och medlemmarnas önskemål. Förbunds- medlemmarnas styrelser ska var för sig ha uppsikt över kommunalförbundet i enlighet med 6 kap. 1 § andra stycket. I trettonde punkten anges att förbundsordningen ska innehålla riktlinjer om förbundets budgetprocess. Regleringen om budgetprocessen gäller enligt 9 § bara delvis för kommunalförbund. Förbundsordningen ska därför reglera när budget ska upprättas och när den beslutande församlingen ska fastställa budgeten. Av 8 kap. 14 § följer indirekt att det är styrelsen som upprättar förslag till budget. Enligt fjortonde punkten ska det i förbundsordningen anges om allmänheten har rätt att ställa frågor om årsredovisningen vid ett sammanträde och i sådant fall förutsättningarna för det. Femtonde punkten behandlar en medlems utträde. Medlemmarna har en ovillkorlig rätt att utträda ur ett förbund. Förfarandet vid en medlems utträde ska regleras i förbundsordningen. Uppsägningstiden är, enligt 18 §, högst , men kan föreskrivas i förbundsordningen. Sextonde punkten behandlar frågan om likvidation och upplösning av ett förbund och skifte av förbundets tillgångar. Medlemmarna ska i förbundsordningen ange under vilka omständigheter ett förbund ska likvideras och upplösas samt hur det ska gå till. Medlemmarna ska också reglera hur förbundets tillgångar ska delas upp när ett förbund upplöses. Medlemmarnas olika andelar i tillgångarna framgår av förbunds- ordningen (jfr elfte punkten). Av förbundsordningen ska det även framgå vem av medlemmarna som ska bevara förbundets arkiv vid förbundets likvidation och upplösning. 2016/17:171 I sjuttonde punkten anges att det av förbundsordningen måste framgå hur tvister mellan förbundet och medlemmarna ska lösas. Medlemmarna kan ha stora möjligheter att styra ett förbund, men det kan ändå uppkomma situationer där förbundet och medlemmarna inte är överens. Därför är det viktigt att det i förbundsordningen anges hur sådana situationer ska lösas. Artonde punkten anger att det i förbundsordningen måste anges hur ekonomiska förmåner till ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen ska bestämmas. När det gäller förbund med förbundsdirektion måste det även anges i förbundsordningen hur ekonomiska förmåner till revisorerna ska bestämmas. Eftersom förbundsdirektionen även utgör förbundsstyrelse och således är föremål för revisorernas granskning ska den inte besluta om den ekonomiska ersättningen till revisorerna. Utöver de frågor som anges i uppräkningen finns vissa centrala frågor som medlemmarna på något sätt måste komma överens om. Exempel på en fråga som förbundsmedlemmarna kan lösa i förbundsordningen om de så önskar är när förbundet ska vara bildat, hur förbundsmedlemmarna ska vara representerade i förbundets övriga organ samt mandattiden för ledamöterna och ersättarna i organen. Även representationen i presidier i förbundets organ kan bli föremål för styrning i förbundsordningen. Frågan om representationen i dessa organ kan även avgöras av den beslutande församlingen. Ersättarnas tjänstgöring i förbundets organ är en annan fråga. Om medlemmarna inte bestämmer något om detta i förbundsordningen gäller kommunallagens regler. Ytterligare en fråga är förbundsdirektionens verksamhet och arbetsformer. Medlemmarna kan i detta fall överlämna åt direktionen att besluta i dessa frågor. 7 § En förbundsmedlem får till ledamot eller ersättare i den beslutande församlingen välja endast den som är ledamot eller ersättare i för- bundsmedlemmens fullmäktige. Ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen och andra nämnder samt revisorer väljs bland dem som har rösträtt vid val till någon av förbundsmedlemmarnas fullmäktige. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka som är valbara till ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen och förbundsstyrelsen. Paragrafen motsvarar 4 kap. 23 a § KL (prop. 1996/97:105 s. 109 f.). Bestämmelsen i första stycket anger att endast personer som är ledamöter i medlemmarnas fullmäktige kan väljas som ledamot i kommunalförbundets beslutande församling. valbarheten görs till följd av föreskriften i 14 kap. 1 § regeringsformen att beslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar. bestämmelsen säkerställs kopplingen mellan respektive medlem och kommunalförbundets beslutande församling. Enligt andra stycket väljs ledamöter och ersättare i förbundets övriga organ, dvs. förbundsstyrelse och andra nämnder, beredningar samt revisorer och revisorsersättare, bland dem som har rösträtt vid val till någon av medlemmarnas fullmäktige. En förbundsmedlem kan alltså i denna del välja en förtroendevald som inte är folkbokförd i den egna Prop. 2016/17:171 kommunen. 8 § Om det begärs av det antal väljande som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt ska val av ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen samt revisorer vara proportionella. Om inte något annat följer av förbundsordningen ska det som sägs i första stycket tillämpas när den beslutande församlingen väljer ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen, andra nämnder och de beslutande organens beredningar samt revisorer. Paragrafen innehåller bestämmelser om proportionella val. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 46 § första stycket 4 och andra stycket KL (prop. 1996/97:105 s. 111). Enligt paragrafens första stycke ska val av ledamöter och ersättare till den beslutande församlingen och revisorer vara proportionella om det begärs enligt de förutsättningar som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt. Av andra stycket följer att medlemmarna i förbundsordningen kan bestämma på vilket sätt ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen, andra nämnder och beredningar samt valen av revisorer och revisorsersättare ska väljas. I annat fall gäller regeln i första stycket även för den beslutande församlingens val av ledamöter till dessa organ. 9 § Det som sägs om budgetprocessen i 11 kap. 8 och 10 §§ gäller inte kommunalförbund. Enligt paragrafen gäller inte bestämmelserna i 11 kap. 8 och 10 §§ för kommunalförbund. Paragrafen motsvarar 8 kap. 21 § första stycket KL (prop. 1996/97:105 s. 116 f.). Frågorna om när budget ska upprättas och när den beslutande församlingen ska fastställa budgeten regleras i stället i förbundsordningen, se 6 § 13. 10 § I kommunalförbund med förbundsdirektion ska det sammanträde vid vilket budgeten fastställs vara offentligt. Sammanträdet ska tillkännages på kommunalförbundets anslagstavla minst före sammanträdesdagen. Paragrafen avser budgetsammanträde i kommunalförbund med förbundsdirektion. Paragrafens motsvarar delvis 8 kap. 22 § KL (prop. 1996/97:105 s. 117). Övervägandena finns i avsnitt 10.2. I paragrafen anges att sammanträde vid vilket budgeten fastställs ska vara offentligt. Sammanträdet ska tillkännages på kommunalförbundets anslagstavla minst före sammanträdesdagen. Se även kommentaren till 6 § 10 avseende kommunalförbunds anslagstavla. 11 § Om ett kommunalförbund saknar tillgångar för att betala en skuld, är förbundsmedlemmarna skyldiga att fylla bristen. Varje medlem ska skjuta till så 2016/17:171 stor del av bristen som svarar mot medlemmens andel i skulden efter de grunder som anges i förbundsordningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om förbundsmedlemmarnas ekonomiska ansvar. Paragrafen motsvarar 8 kap. 23 § KL (prop. 1996/97:105 s. 117 f.). Förbundsmedlemmarna måste i förbundsordningen reglera varje medlems andel i förbundets tillgångar och skulder och om fördelningen av förbundets kostnader mellan medlemmarna enligt 6 § 11. Bestämmelsen reglerar den slutliga fördelningen av kostnaderna. Om ett förbund saknar tillgångar att betala en skuld ska medlemmarna skjuta till medel motsvarande andelstalen i enlighet med vad som bestämts i förbundsordningen. Medlemmarna har således inte något solidariskt ansvar för förbundets skulder. En medlem är inte heller skyldig att infria skulden direkt till kommunalförbundets borgenär. 12 § Det som sägs om val av revisorer i 12 kap. 4 och 5 §§ gäller inte för kommunalförbund. I kommunalförbund med förbundsfullmäktige väljs revisorer av förbundsfullmäktige. I kommunalförbund med förbundsdirektion väljs revisorer enligt vad som anges i förbundsordningen. Paragrafen anger hur revisorer ska väljas i kommunalförbund. Paragrafen motsvarar 9 kap. 19 § KL (prop. 1996/97:105 s. 118 f. och prop. 2005/06:55 s. 59). I första stycket anges att kommunallagens bestämmelser om val av revisorer inte är tillämpliga för kommunalförbund. Av andra stycket framgår att i kommunalförbund med förbundsfullmäktige väljs revisorerna av förbundsfullmäktige. I förbund med förbundsdirektion ska det regleras i förbundsordningen hur valet av revisorer ska gå till, se 6 § 5. I förbund med förbundsdirektion kan medlemmarna i förbundsordningen bestämma att alla medlemmar i förening ska utse revisorer, eller att det ska göras av endast en eller några av medlemmarna. 13 § I kommunalförbund med förbundsdirektion ska revisorerna lämna en revisionsberättelse till var och en av förbundsmedlemmarnas fullmäktige. Det som sägs om fullmäktige i 5 kap. 24, 25, 32 och 49 §§ ska för sådana förbund gälla förbundsmedlemmarnas fullmäktige. I paragrafen finns bestämmelser om revisionsberättelse i kommunalförbund med förbundsdirektion. Paragrafen motsvarar 9 kap. 20 § KL (prop. 1996/97:105 s. 119 och prop. 1998/99:66 s. 102). Paragrafen anger att revisorerna i förbund med förbundsdirektion ska lämna en revisionsberättelse till varje medlems fullmäktige. Det är därefter medlemmarnas fullmäktige som var för sig ska göra den prövning av ansvarsfrågan som åligger fullmäktige. Det är alltså medlemmarnas fullmäktige som ska besluta om ansvarsfrihet för direktionen i dess helhet. Det är dock endast den förbundsmedlem som utsett en ledamot som kan entlediga honom eller henne efter nekad Om fullmäktigeförsamlingarna fattat olika beslut beträffande ansvarsfrihet har sådan inte beviljats. Vad det ska få för konsekvenser för ledamöterna bestämmer de fullmäktige som utsett dem. 14 § Om en förbundsdirektion tillsatt en eller flera nämnder, ska revisorerna lämna en särskild revisionsberättelse som avser nämndernas verksamhet till förbundsdirektionen. Direktionen prövar om ansvarsfrihet ska beviljas eller inte för de nämnder som den tillsätter. Paragrafen behandlar revisionens granskning av nämnder som tillsatts av en förbundsdirektion. Paragrafen motsvarar 9 kap. 21 § KL (prop. 1996/97:105 s. 119 f.). Av första stycket framgår att revisorerna till förbundsdirektionen ska avge en särskild revisionsberättelse avseende nämndernas verksamhet. Särskilda revisorer behöver inte tillsättas för att granska nämndernas verksamhet, granskningen kan göras av de revisorer som valts för att granska förbundsdirektionens verksamhet. Denna berättelse ersätter inte den som revisorerna ska avge över förbundsdirektionens verksamhet enligt 13 §. Av andra stycket framgår att det är förbundsdirektionen som ska pröva frågan om ansvarsfrihet för de nämnder som direktionen tillsatt. 15 § Revisorer i ett kommunalförbund är skyldiga att på begäran lämna upplysningar till de förtroendevalda revisorerna i varje kommun eller landsting som är medlem i kommunalförbundet. Skyldigheten gäller upplysningar om 1.kommunalförbundets angelägenheter, och 2.sådana juridiska personer som omfattas av 2 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och till vilka kommunalförbundet enligt 10 kap. 2–6 §§ lämnat över skötseln av en angelägenhet. Paragrafen innehåller bestämmelser om revisorernas skyldighet att lämna upplysningar till förtroendevalda revisorer i de kommuner och landsting som är medlemmar i förbundet. Paragrafen motsvarar 9 kap. 22 § KL (prop. 2005/06:55 s. 59 och prop. 2013/14:118 s. 98). De upplysningar som avses är sådana som de förtroendevalda revisorerna i medlemskommunerna behöver för att kunna granska att kommunstyrelsen fullgör sin uppsiktsplikt över kommunalförbundet enligt 6 kap. 1 § andra stycket. Skyldigheten gäller även upplysningar om sådana juridiska personer som omfattas av 2 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). I de fall de upplysningar som lämnas till de förtroendevalda revisorerna omfattas av sekretess kommer upplysningarna även hos revisorerna att omfattas av kravet på sekretess enligt bestämmelsen i 11 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen. 16 § får inte anordna folkomröstning eller anlita valnämnden i en kommun som är förbundsmedlem. I paragrafen finns bestämmelser om att kommunalförbund inte får anordna folkomröstning eller anlita valnämnden i en medlemskommun. 2016/17:171 Paragrafen motsvarar 5 kap. 34 § femte stycket KL (prop. 1996/97:105 s. 111). Ett kommunalförbund får inte anordna folkomröstningar. Om förbundet ska genomföra en opinionsundersökning eller liknande får det inte anlita valnämnden i någon av medlemskommunerna. Folkomröstning och anlitande av valnämnd kan förekomma beträffande frågor som berör kommunalförbund, men måste i sådana fall göras i en medlems egen regi. 17 § Det som anges om fullmäktige och styrelsen i bestämmelserna om anslagstavlan i 8 kap. 9–11 §§ ska i stället avse förbundsfullmäktige, förbundsdirektion och förbundsstyrelsen. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. följer att bestämmelserna om anslagstavlan i 8 kap. är tillämpliga också för kommunalförbund. Paragrafen förtydligar att det som där anges om fullmäktige och styrelsen också gäller för förbundsfullmäktige, förbundsdirektion och förbundsstyrelse i 18 § En förbundsmedlem har rätt att utträda ur ett kommunalförbund. Uppsägningstiden ska vara , om inte anges i Paragrafen innehåller bestämmelser om utträde ur kommunalförbund. Paragrafen motsvarar 3 kap. 26 § KL (prop. 1996/97:105 s. 103). Av bestämmelsen i första stycket framgår att medlemmar i ett kommunalförbund har en ovillkorlig rätt att utträda ur förbundet, oavsett hur förbundets varaktighet är reglerad i förbundsordningen. vid en medlems utträde ska regleras i förbundsordningen enligt 6 § 15. Av bestämmelsen i andra stycket framgår att uppsägningstiden ska vara om inte framgår av förbundsordningen. Uppsägningstiden är den maximalt tillåtna. åtagande att kvarstå i förbundet än är inte Tillsättande av gemensam nämnd 19 § Fullmäktige får besluta att en nämnd ska vara gemensam med en annan kommun eller ett annat landsting. I paragrafen anges att fullmäktige får besluta om en gemensam nämnd 3 kap. 4 § 5 KL (prop. 1996/97:105 s. 99). Paragrafen ger kommuner och landsting en möjlighet till samarbete genom gemensam nämnd om gemensamma kommunala uppgifter. gemensam nämnd behåller alla samverkande parter ett reellt politiskt inflytande över den verksamhet som nämnden ansvarar för. 2016/17:171 gemensamma nämnden blir en egen myndighet liksom övriga nämnder men inte någon ny juridisk person. Nämnden ansvarar gentemot respektive huvudman för den verksamhet och de uppgifter som denne lägger på nämnden. Revision och ansvarsutkrävande är en fråga för den huvudman som lämnat över den berörda verksamheten till nämnden. I övrigt får frågan om relationen till huvudmännen regleras i en överenskommelse mellan de samverkande kommunerna och landstingen, jfr 22 §. Bestämmelsen i 6 kap. 6 § om att en nämnd måste se till att verksamheten bedrivs i enlighet med de mål och riktlinjer som fullmäktige har bestämt samt de föreskrifter som gäller för verksamheten är tillämplig även på en gemensam nämnd. 20 § En gemensam nämnd tillsätts i någon av de samverkande kommunerna eller landstingen och ingår i denna kommuns eller detta landstings organisation. Paragrafen reglerar en gemensam nämnds organisatoriska tillhörighet. Paragrafen motsvarar 3 kap. 3 a § tredje stycket KL (prop. 1996/97:105 s. 98). Den gemensamma nämnden ingår i den kommuns eller landstings organisation där den tillsatts. 21 § Kommuner och landsting får genom en gemensam nämnd fullgöra uppgifter enligt 3 kap. 4 §. En gemensam nämnd får fullgöra uppgifter för vilka det enligt lag eller annan författning ska finnas en eller flera nämnder i varje kommun eller landsting. Uppgifter som kommun- eller har vid höjd beredskap enligt lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap får dock inte fullgöras av en gemensam nämnd. Paragrafen anger vilka uppgifter en gemensam nämnd får eller inte får fullgöra. Paragrafen motsvarar 3 kap. 3 a § första stycket och andra stycket första och andra meningarna KL (prop. 1996/97:105 s. 97 f.). En gemensam nämnd kan som huvudregel fullgöra alla kommunala uppgifter. Även uppgifter för vilka det enligt specialreglering ska finnas en eller flera nämnder i varje kommun kan lämnas över till en gemensam nämnd. Av andra stycket andra meningen framgår dock att uppgifter vid höjd beredskap, enligt lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap, inte får lämnas över till en gemensam nämnd. 22 § En gemensam nämnds uppgifter ska närmare preciseras i en över- enskommelse mellan de berörda kommunerna och landstingen. Paragrafen reglerar överenskommelsen mellan de kommuner och landsting som samarbetar genom en gemensam nämnd. Paragrafen motsvarar 3 kap. 3 c § KL (prop. 1996/97:105 s. 98). finns i avsnitt 14.2. 2016/17:171 Samverkan genom en gemensam nämnd bygger på att kommunerna och landstingen kommer överens i ett antal frågor som rör samarbetet. En överenskommelse där den gemensamma nämndens uppgifter närmare preciseras ska således finnas. Det är inte reglerat vad överenskommelsen om samverkan ska innehålla. I överenskommelsen kan det regleras hur konflikter ska hanteras och hur och under vilka förutsättningar samarbetet kan och ska avvecklas. Lämpligt kan också vara att till överenskommelsen foga reglementet för nämnden, se 33 §. Bestämmelser som ska tillämpas för gemensam nämnd 23 § Det som gäller för en nämnd enligt denna lag ska, om inget annat sägs, även tillämpas för en gemensam nämnd. Paragrafen anger att kommunallagens bestämmelser om nämnder också ska tillämpas på gemensamma nämnder, om inte något annat anges. Paragrafen motsvarar 3 kap. 3 b § KL (prop. 1996/97:105 s. 98). 24 § Ledamöter och ersättare väljs av fullmäktige i de samverkande kommunerna och landstingen. Var och en av de samverkande kommunerna och landstingen ska vara representerade i den gemensamma nämnden med minst en ledamot och en ersättare. Antalet ersättare ska vara lika många som antalet ledamöter. I paragrafen finns bestämmelser om ledamöter och ersättare i den gemensamma nämnden. Paragrafen motsvarar 6 kap. 9 § tredje stycket KL (prop. 1996/97:105 s. 113). För att en nämnd ska anses vara gemensam måste var och en av de samverkande kommunerna eller landstingen ha valt minst en ledamot och en ersättare bland sina egna valbara till nämnden. Det är inte möjligt för en fullmäktigeförsamling att lämna över uppgifter till en gemensam nämnd utan att utse ledamöter och ersättare i nämnden. Genom kravet på representation säkras det politiska inflytandet i nämnden. Varje medlem ska välja ett lika stort antal ersättare som ledamöter. Vid förfall för en ledamot bör denne alltid ersättas med en förtroendevald från samma kommun eller samma landsting som ledamoten. Ordförande och vice ordförande i en gemensam nämnd utses av fullmäktige i den kommun som inrättat nämnden, se kommentaren till 6 kap. 21 §. 25 § Förtroendevalda i en gemensam nämnd har rätt till ersättning av den kommun eller det landsting som har valt dem. Paragrafen innehåller en bestämmelse om ekonomiska förmåner till förtroendevalda i en gemensam nämnd. Paragrafen motsvarar 4 kap. 15 a § KL (prop. 1996/97:105 s. 109). Bestämmelsen innebär att förtroendevalda i en gemensam nämnd har rätt till ersättning av den kommun eller det landsting som valt dem. Det är därmed den kommun eller det landsting som valt ledamoten som bestämmer vilken ersättning som ska utgå för uppdraget. 26 § Budgeten upprättas av den kommun eller det landsting som har tillsatt nämnden. Budgeten ska upprättas efter samråd med de övriga samverkande kommunerna och landstingen. Paragrafen innehåller bestämmelser om budgeten för en gemensam nämnd. Paragrafen motsvarar 8 kap. 4 § andra stycket KL (prop. 1996/97:105 s. 116). Den kommun eller det landsting som har tillsatt den gemensamma nämnden ska upprätta budgeten för nämnden. Samråd måste dock ske med övriga samverkande kommuner och landsting innan budgeten upprättas. De övriga kommunerna och landstingen måste i sina respektive budgetar ta upp en post för den gemensamma nämnden. 27 § Fullmäktige i en kommun eller ett landsting som bildat en gemensam nämnd har rätt att begära upplysningar från nämnden. Ordföranden och vice ordföranden i nämnden samt de anställda i de samverkande kommunerna och landstingen är skyldiga att lämna upplysningar vid fullmäktiges sammanträden, om det inte finns något hinder mot det på grund av sekretess. I paragrafen finns bestämmelser om rätt till upplysningar från en gemensam nämnd. Paragrafen motsvarar 5 kap. 22 § andra stycket KL (prop. 1996/97:105 s. 110). För att fullmäktige i de kommuner eller landsting som samverkar genom en gemensam nämnd ska kunna bedriva styrning och insyn i nämndens verksamhet har fullmäktige rätt att begära upplysningar från nämnden. Vidare är ordföranden, vice ordföranden och anställda som arbetar för den gemensamma nämnden skyldiga att på begäran från fullmäktige i någon av de samverkande kommunerna eller landstingen lämna upplysningar vid dess fullmäktigesammanträden. 28 § Företrädare för anställda i kommuner eller landsting som samverkar i en gemensam nämnd får i den omfattning som anges i 7 kap. 13–16 §§ närvara vid sammanträden med den gemensamma nämnden. Paragrafen reglerar närvarorätt för personalföreträdare vid den gemensamma nämndens sammanträden. Paragrafen motsvarar 7 kap. 8 § första stycket andra meningen KL (prop. 1996/97:105 s. 115). Personalföreträdare ges rätt att närvara vid en gemensam nämnds sammanträde i samma utsträckning som de har rätt att närvara vid övriga nämnders sammanträden. Samma begränsning för närvarorätten gäller också. Denna rätt och begränsning ska även personalorganisationer ha i kommuner och landsting som inte formellt tillsatt den gemensamma nämnden.