prop · H40381 · 2017-01-17 00:00:00 — Upplägget innebär att ansökningar om förhandsbesked som inkommit till nämnden, men som återkallats av den sökande, inte omfattas av undersökningen.147 Det har inte heller varit möjligt att sortera bort de förhandsbesked som begärts av privatpersoner utan näringsverksamhet. uppger dock att de flesta sökande är näringsidkare, stora bolag eller fåmansbolag i fråga om direkt beskattning. I fråga om indirekt beskattning förekommer även enskilda firmor och små näringsidkare.148 Tabellen nedan visar antalet avvisade och meddelade förhandsbesked . Sammantaget uppgår antalet ärenden till 1 055. Tabell 11 Avvisade ansökningar och meddelade förhandsbesked –2015 Källa: , egna beräkningar. I tabellen ovan framgår hur ärendena är fördelade över undersökningsperioden. De datum då nämnden meddelat förhandsbesked eller beslutat att avvisa ansökan om förhandsbesked har varit styrande för hur ärendena redovisas årsvis. Nämnden avvisar inte alltid en ansökan eller meddelar ett förhandsbeskeden som ansökan inkom eftersom det tar att bereda ett ärende. Därtill kan nämnden i vissa fall samla ihop fler ärenden av samma typ, bereda dessa samlat och meddela förhandsbesked . Skälet till att även avvisade ansökningar om förhandsbesked omfattas av studien är att dessa, på samma sätt som meddelade förhandsbesked, avser beskattningsfrågor som företagen upplever som komplicerade eller oklara. De avvisade ansökningarna är m.a.o. också en viktig komponent för att beskriva var det finns komplexitet i skattesystemet. Det ingår däremot inte i undersökningen att kartlägga skälen för att avvisar en ansökan. I de meddelade förhandsbeskeden brukar ange vilket eller vilka lagrum som ansökan avser. Detta kan också framgå i besluten att avvisa en ansökan om förhandsbesked. Eftersom en ansökan om förhandsbesked kan avse en 147Under åren 1999–2013 har dessa ökat i antal, men inte varit fler än 50. Se SOU 2014:62. , s. 44. 148Intervju vid , . 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N skattefråga som berör flera lagrum är antalet hänvisningar till olika lagrum större än antalet undersökta ärenden. I de sammantaget 1 055 ärendena har vi identifierat 1 143 st. olika hänvisningar till skattelagar. I 131 av ärendena har det dock saknats möjlighet att identifiera vilket lagrum ärendet avser. För att inte underskatta antalet hänvisningar inkluderas dessa ärenden i tabellen nedan (varje ärende skulle ha innefattat minst en hänvisning till ett lagrum, om den hade gått att identifiera). Det totala antalet hänvisningar blir då 1 274. Tabell 12 Antal hänvisningar fördelade efter skattelag och år perioden –2015 Källa: , egna beräkningar. Tabellen visar att av de 1 143 hänvisningarna avser 762 st. () bestämmelserna i inkomstskattelagen och 260 () bestämmelserna i mervärdesskattelagen. I övrigt-kategorin ingår hänvisningar till bl.a. punktskattelagstiftningen för energi, tobak och alkohol, och till skatteflyktslagen (1995:575). I tabellen nedan presenteras de ärenden där det saknas uppgift om vilket lagrum som berörs. Det framgår att dessa fall nästan uteslutande avser ansökningar som har avvisats av . I dessa fall har det ibland varit svårt att avgöra vilket eller vilka lagrum som berörs eftersom detta inte alltid anges av . Tabell 13 Antal ärenden utan uppgift om lagrum fördelat på avvisade och meddelade förhandsbesked Källa: , egna beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M Hänvisningarna till inkomstskattelagen och till mervärdesskattelagen har i två steg brutits ned på kapitelrespektive paragrafnivå. Hänvisningarna till inkomstskattelagen avser sammantaget 57 olika kapitel. Vanligtvis är dock antalet hänvisningar litet. För 33 kapitel gäller att antalet hänvisningar uppgår till mellan 1 och 5. För några kapitel gäller dock att antalet hänvisningar är relativt högt. I tabellen nedan redovisas kapitlen i IL med minst 20 hänvisningar. Tabell 14 Kapitel i inkomstskattelagen med minst 20 hänvisningar Källa: , egna beräkningar. På motsvarande sätt har hänvisningarna till mervärdesskattelagen brutits ned på kapitelnivå. Även för mervärdesskattelagen gäller att något eller några kapitel avviker genom att förekomma i ett stort antal hänvisningar. Det finns sammantaget hänvisningar till 14 olika kapitel i mervärdesskattelagen. Tabell 15 Kapitel i mervärdesskattelagen med minst 10 hänvisningar Källa: , egna beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För att se vilka skattefrågor som ärendena avser har hänvisningarna vidare brutits ned på paragrafnivå för de kapitel som haft flest hänvisningar. I de nedanstående fem tabellerna redovisas vilka som är de vanligast förekommande beskattningsfrågorna i respektive kapitel samt hur antalet hänvisningar fördelas på respektive år . Tabell 16 Hänvisningar till 57 kap. IL Utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag Källa: , egna beräkningar. Tabell 17 Hänvisningar till 24 kap. IL149 Räntor och utdelningar i inkomstslaget näringsverksamhet 10 a–f Källa: , egna beräkningar. Tabell 18 Hänvisningar till 23 kap. IL Underprisöverlåtelser 2, 3, 16, Källa: , egna beräkningar. 149Paragraferna 13 till 16 avser bestämmelserna om näringsbetingade andelar. Om någon av paragraferna ingår i hänvisning som även omfattar reglerna om utdelning i 17 § utelämnas denna (3 fall). R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M Tabell 19 Hänvisningar till 3 kap. ML Skatteplikt för omsättning, unionsinternt förvärv och import Sjuk- och tandvård, social Källa: , egna beräkningar. Tabell 20 Hänvisningar till 7 kap. ML Skattesats och beskattningsunderlag 2, 3, 6 Källa: , egna beräkningar. I de ovanstående tabellerna framträder i de flesta fall inga tydliga trender när det gäller utvecklingen av antalet ärenden. Antalen varierar lite mellan åren, men förefaller ligga på en relativt nivå. Ett undantag är antalet ärenden som berör ränteavdragsbegränsning, där antalet har ökat kraftigt sedan de nya reglerna infördes . Antalet ärenden rörande 7 kap. 1 § i ML har minskat , men eftersom det handlar om små tal är det svårt att bedöma om det handlar om en trend. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Förslagen som skickats till – metod och material I följande bilaga ges en närmare beskrivning av vår genomgång av de författningsförslag som har skickat till – 2015. Skatteförslag som skickats till En del av granskningen har varit att belysa hur aktiv regeringen har varit i sitt arbete med att förenkla den del av lagstiftningen på skatteområdet som berör företagen. När tar fram författningsförslag som kan få en direkt påverkan på företagen så skickas dessa till . tar sedan ställning till om förslaget skulle få effekter av betydelse för företagen, i så fall yttrar sig rådet om huruvida den medföljande konsekvensutredningen är godtagbar. Om förslaget inte får effekter av betydelse, eller om rådet inte har fått tillräckligt med tid för att ta fram ett yttrande, så meddelas i ett kort kanslisvar att rådet inte yttrar sig. De förslag som har skickas till publiceras på rådets webbplats, tillsammans med yttrandet eller ett kanslisvar. Eftersom rådet inrättades 2008 finns förslag . Genom att utgå från de förslag som har skickat till avgränsas vårt grundmaterial till de förslag som har en direkt påverkan på företagen. Det handlar om mellan 27 och 47 förslag . Vi har sedan bearbetat det här materialet i flera steg. Den första delen av bearbetningen har varit att sortera ut vilka förslag som handlar om skattefrågor. Som framgår av nedanstående tabell handlar det om totalt 124 skatteförslag som har inkommit till . Tabell 21 Antal promemorior m.m. avseende skatt som inkommit till samt rådets bedömning Källa: , egna beräkningar. Tabellen ovan visar att andelen konsekvensutredningar som godkänner när de avger ett yttrande har varierat kraftigt mellan åren. har endast en tredjedel av konsekvensutredningarna blivit godkända. R I K S R E V I S I O N E N A T T H A N T E R A E T T K O M P L I C E R A T S K A T T E S Y S T E M De flesta skatteförslag som har inkommit till utgörs av en promemoria eller en SOU som behandlar en specifik beskattningsfråga. Men det finns också samlingspromemorior där tar upp en rad olika beskattningsfrågor. Ett exempel på detta är de promemorior som behandlar skattefrågor inför en kommande budgetproposition. Eftersom vårt syfte är att ge en så komplett bild som möjligt av regeringens förslag till skatteförändringar har dessa delförslag behandlats som enskilda förslag. För delförslagen finns inget yttrande eller kanslisvar eftersom uttalar sig om samlingspromemorian i sin helhet. Det totala antalet förslag i vår genomgång är därför 203 st. Nedanstående tabell visar hur många av förslagen som ingår i samlingspromemorior under respektive år. Tabell 22 Antal förslag avseende skatt fördelat på yttranden, kanslisvar och förslag i samlingspromemorior Källa: , egna beräkningar. Bedömning av syftet med skatteförslagen Den andra delen av vår bearbetning har varit att göra en bedömning av huruvida förslagen syftar till att genomföra förenklingar av skattelagstiftningen. Bedömningen bygger främst på hur bakgrunden och syftet med förslaget beskrivs samt på vad som anges i förslagets konsekvensutredning. har det även funnits ett behov av att gå igenom utformningen av förslaget. Både förslag där förenkling är det huvudsakliga syftet och förslag som delvis syftar till förenkling har klassats som förenklingsförslag. Ett annat vanligt förekommande syfte är EU-harmonisering, dvs. förslag med syfte att anpassa den svenska lagstiftningen till . Även dessa förslag kan i vissa fall medföra förenklingar, men eftersom de inte är framtagna på regeringens eget initiativ har de i vår genomgång inte klassats som förenklingsförslag. Förslagen har skickats till för att de har en direkt påverkan på företagen. Det finns dock vissa förslag som vid sidan av detta även påverkar ideella föreningar och privatpersoner. Av de redovisade förenklingsförslagen avser ungefär en femtedel förslag där förenklingen främst berör ideella föreningar och privatpersoner, medan företagen påverkas på andra sätt. I tabell 9 i granskningen framgår hur många av förslagen som helt eller delvis har ett förenklingssyfte samt hur många som handlar om EU-harmonisering. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bedömning av skatteförslagens omfattning Efter bedömningen av vilka förslag som avser skatter och som har ett förenklingssyfte har vi genomfört några ytterligare bearbetningar av materialet. Dels har vi registrerat vilka lagar och kapitel som förenklingsförslagen berör dels har vi registrerat hur många av de drygt 200 skatteförslagen som har en konsekvensutredning innehållande en beräkning av hur företagens administrativa kostnader skulle påverkas av förslaget. I den nedanstående tabellen framgår att det finns beräkningar av administrativa kostnader i 4 av de 43 förenklingsförslagen. Motsvarande siffra för de resterande skatteförslagen är 14. Tabell 23 Antal förslag vars konsekvensutredning inkluderar beräkning av administrativa kostnader Källa: Egna beräkningar. I brist på beräkningar av hur de administrativa kostnaderna påverkas är ett annat sätt att belysa förenklingsförslagens omfattning att visa hur många av dem som har fått ett kanslisvar. Detta presenteras i den nedanstående tabellen, där de delförslag som ingår i samlingspromemoriorna följaktligen inte ingår. Sju av de åtta kanslisvaren motiveras av att förslaget inte medför en sådan effekt på företagen att ska yttra sig. Det framgår också av tabellen att andelen konsekvensutredningar som godkänns av rådet är något högre för förenklingsförslagen än för samtliga skatteförslag, men eftersom det handlar om så få fall är det svårt att dra några säkra slutsatser rörande detta. Tabell 24 Antal promemorior m.m. som inkommit till med förenklingssyfte samt rådets bedömning Källa: , egna beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N ATT HANTERA ETT KOMPLICERAT SKATTESYSTEM – ARBETET MED ATT FÖRENKLA FÖR FÖRETAGEN Sedan skattereformen har det genomförts ett stort antal förändringar och är det svenska skattesystemet på många sätt komplicerat. Att göra rätt för sig är särskilt svårt på företagssidan. Det här riskerar att minska förtroendet för skattesystemet. Ett välfungerande skattesystem är viktigt för finansieringen av den offentliga sektorn. har därför granskat arbete för att tillgodose företagens behov av vägledning och regeringens arbete med regelförenkling på skatteområdet. övergripande slutsats rörande arbete är att det bedrivs effektivt. Men det finns utrymme för vissa förbättringar, bland annat när det gäller stödet till handläggarna vid rättsligt komplicerade frågor och kvalitetssäkringen av svar som lämnar via telefon. När det gäller regeringens regelförenklingsarbete är övergripande slutsats att det går långsamt och att förändringarna ofta är av begränsad omfattning. En orsak till det är att målkonflikter kan uppstå när förenkling ska vägas mot rättviseaspekter, risker för skatteundandragande med mera. Eftersom ett aktivt arbete med förenkling är viktigt för förtroendet för skattesystemet rekommenderar regeringen att intensifiera arbetet med att förenkla skattereglerna för företag. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , Skog Regeringen beslutar skrivelse om att hantera ett komplicerat skattesystem