prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — Enligt 3 kap. 12 § budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas, om det är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. har regeringen beslutat om indrag- ning av anslagsmedel om totalt , främst avseende anslagssparanden . Det är mindre än 2015. De 30 största indragningarna, som över- steg , svarar för av totalbeloppet . I tabell 2.27 redovisas samtliga indragningar som är större än . De flesta indragningarna av anslagsmedel rör Den näst största indragningen gjordes av medel på anslaget för bidrag till arbetslöshets- S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.27 Indragningar 2016 Offentligt biträde i utlänningsärenden Från EU-budgeten finansierade insatser för Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Sjukpenning och rehabilitering m.m. Etableringsersättning till vissa nyanlända Ersättning för insatser för vissa nyanlända Bidrag till arbetslöshetsersättning och Europeiska socialfonden m.m. för perioden Utveckling av skolväsendet och annan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Särskilda utgifter inom universitet och Från EU-budgeten finansierade strukturstöd Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Enligt 3 kap. 8 § budgetlagen får ett anslag till- fälligt överskridas genom att en kredit, mot- svarande högst av det anvisade anslaget (anslagskredit), tas i anspråk. Året därpå ska tillgängliga medel reduceras med ett belopp som motsvarar den utnyttjade anslagskrediten. Med bemyndigande får regeringen även besluta att ett anslag får överskridas, om det är nödvändigt för att täcka särskilda utgifter i en verksamhet. Utgifterna ska inte ha varit kända då anslaget anvisades. Regeringen får även fatta beslut om att överskrida ett anslag för att uppfylla ett av beslutat ändamål med anslaget. Regeringen beslutade om sex medgivna överskridanden . Av dessa utnyttjades fyra. Tabell 2.28 Medgivna överskridanden I statens budget anvisades på anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlännings- ärenden inom utgiftsområde 8 Migration. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med 118 mil- joner kronor (Ju2016/08462/LP). Hela anslags- krediten på utnyttjades och av det medgivna överskridandet utnyttjades . I statens budget anvisades på anslaget 1:6 Bekämpande av smitt- samma husdjurssjukdomar inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med 23,6 miljoner (N2016/07879/SUN, N2017/00416/SUN och N2017/00825/SUN). utnyttjades och av det medgivna överskridandet utnyttjades . Det medgivna överskridandet och anslagskrediten användes för särskilda undersökningar för bl.a. zoonoser dvs. sjukdomar eller smittämnen som kan spridas mellan djur och människor. I statens budget anvisades på anslaget 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade ytterligare . Utgifterna för finansiella korrigeringar blev högre än beräknat efter kommissionens revision av nyttjande av EU:s jord- bruksfonder och , bl.a. revision av arealstöd. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (N2016/07879/SUN, N2017/00416/SUN och N2017/00825/SUN) och av det medgivna överskridandet utnyttjades . I statens budget anvisades på anslaget 1:21 Finansiering av rättegångs- kostnader som ligger inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (N2016/07479). Anslaget hade ingen anslagskredit och av det medgivna överskridandet utnyttjades 0,445 mil- joner kronor. I följande avsnitt (2.4.1–2.4.27) presenteras utfallet per utgiftsområde. Här ges en samlad bild över hur regeringen har utnyttjat de finansiella befogenheter som regeringen har inom respektive utgiftsområde. Anslagen redovisas i tabeller som i första hand visar utfallet för de största anslagen inom respektive utgiftsområde. Tabellerna visar även anslag vars utfall avviker från statens ur- sprungliga budget med . Anslag som anvisats visas dock bara om utfallet avviker . Tabellerna visar också anslag där S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 utfallet avviker från de totalt anvisade medlen (statens budget och ändringsbudgetarna) med . Anslag som totalt anvisats visas endast då utfallet avviker . För varje utgiftsområde kommenteras först skillnader mellan ursprunglig budget och utfall. Därefter jämförs även utfallet med utfallet . I de fall förklaringarna samman- faller görs analysen samlat, under utgifts- området. En redovisning av samtliga anslag finns i bilaga 2. Förutom anslagsutfallet redovisas, per utgiftsområde, hur regeringen har utnyttjat beställningsbemyndiganden samt bemyndi- ganden avseende statlig utlåning, garantier, inomstatliga lån och övriga krediter. I redovisningen framgår även hur bemyndiganden att lämna kapitaltillskott till bolag eller utvecklingsbanker har utnyttjats. Flertalet av bemyndigandena utgörs av årliga bemyndi- ganden som lämnar i samband med besluten om statens budget och om ändringar i denna. I redovisningen hänvisas inte till riksdagsbeslutet i de fall ett bemyndigande har lämnats i samband med besluten om statens budget eller i beslut om ändring i budgeten . Om däremot ett bemyndigande har lämnats görs en hänvisning till riksdagsbeslutet. En redovisning av samtliga beställningsbemyndiganden finns i bilaga 3. Efter de 27 avsnitten om de olika utgifts- områdena följer en redogörelse för posterna Förändring av anslagsbehållningar (avsnitt 2.4.28), nettoutlåning (avsnitt 2.4.29), och Kassamässig korrigering (avsnitt 2.4.30). Alla dessa poster hör till budgetens utgiftssida. Avslutningsvis redovisas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 2.4.31). S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.29 UO 1 Anslag ledamöter och partier m.m. -31,8 -0,1 Allmänna val och demokrati -8,5 -0,3 -0,4 Utfallet uppgick till , vilket är (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (3,). Utfallet för anslaget 4:1 m.m. blev , vilket är (0,) lägre än vad som anvisades i budgeten. Jämfört med 2015 blev utfallet högre. Utgifterna för presstöd lägre än anvisat i statens budget, utvecklingsstöd nytt för året Utfallet för anslaget 8:1 Presstöd uppgick till . Det är (8,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror bl.a. på lägre stöd till flera tidningar som en följd av sjunkande upplagor och på ändrade bestämmelser i presstödsförordningen (1990:524) om nedtrappning av stöd till stor- stadstidningar. har antalet dagstidningar med distributionsstöd varit relativt . Jämfört med 2015 blev utgifterna för anslaget 8:1 Presstöd (6,) högre. Ökningen beror främst på den höjning av stödbeloppen för hög- och medelfrekventa tidningar som infördes och införandet av ett nytt utvecklingsstöd. Tabell 2.30 UO 1 Beställningsbemyndiganden Stöd till politiska partier Inom utgiftsområdet beslutade om två beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyn- digandet och de utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.31 UO 1 Garantier Kreditgarantier till UD-anställda 1) 1 Regeringen har beslutat att får lämna statlig kreditgaranti för banklån till personal inom utrikesförvaltningen inom en ram för samtliga garantiengagemang om (UD2000/1146/P-AV). Tabell 2.32 UO 1 Inomstatliga lån investeringar som används i i fastigheter och tekniska har beslutat om låneramar på för . Utestående lån vid utgången av 2016 var . iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har betalat mötesersättningar till nämndledamöter vid annan myndighet och till styrelseledamöter i annan organisation. Utbe- talningarna om totalt ca har belastat anslaget 3.1 , ap. 1, under utgiftsområde 1 och är inte i överensstämmelse med instruktion och regleringsbrevets villkor för anslaget. har därigenom inte använt anslag i enlighet med av beslutade ändamål och i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter. i län har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin års- redovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Myndigheten har felaktigt belastat anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m., ap. 14, under utgifts- område 1 med kostnader om avseende ombyggnation och renoveringsarbeten i en fastighet som myndig- heten hyr. Dessa kostnader borde enligt 5 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag redovisats som förbättrings- utgifter på annans fastighet och finansierats via lån i i enlighet med 2 kap. 1 § kapitalförsörjningsförordningen (2011:210). Den felaktiga anslagsbelastningen uppgår där- med till . Eftersom myndig- heten har ett anslagssparande på skulle beloppet ha återbetalats och en indragning av anslagsmedel skulle ha gjorts 2017. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Tabell 2.33 UO 2 Anslag Vissa garanti- och medlemsavgifter -4,1 Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2015 blev utfallet (4,) högre. Utfallet för statliga tjänstepensioner något högre än budgeterat och högre än 2015 Utfallet för anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. blev , vilket är (0,) högre än budgeterat. har utbetalningarna kopplade till de statliga tjänstepensionsavtalen PA 16 och PA 03 varit högre än beräknat och högre än föregående år. PA 16 ersätter det förra avtalet PA 03 som reglerar ålderspension, sjukpension och efter- levandepension. Även utgifterna för premie- befrielse blev högre till följd av effekterna av arbetet med efterskydd. togs ett nytt systemstöd i drift som möjliggjorde att rätt till efterskydd kunde tillämpas både löpande och retroaktivt. Även detta ledde till högre utfall . Utfallet för vissa garanti- och medlemsavgifter högre med anledning av kapitaltillskott till AIIB Utfallet för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter blev , vilket är högre än vad som anvisades i statens budget och jämfört med föregående år. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade ytterligare med anledning av beslut om kapitaltillskott till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB). Kapital- tillskottet uppgick till . Tillskottet sker genom teckning av aktier som tilldelas medlemsländerna. Det betalas in genom fem lika stora årliga utbetalningar. med- verkade 2015 i förhandlingarna om bildandet av AIIB tillsammans med 56 andra länder. Tabell 2.34 UO 2 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om två beställningsbemyndiganden på . Totalt har utnyttjats . Bemyndigandet för anslag 1:10 Bidrags- fastigheter har överskridits med . Det avser åtaganden för projektstart av slotts fasader, för vilka inte har begärt ett utökat bemyndigande. Tabell 2.35 UO 2 Utlåning 1Lån till ges med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). 2011/12:119, bet 2011/12:FiU41, rskr. 2011/12:209 och prop. 2014/15:9, bet. 2014/15:FiU12, rskr. 2014/15:8. Lånet till är ett tillägg till ett lånepaket som IMF och EU gett, på villkor att genomför ett ekonomiskt reformprogram. betalade ut lånet till i fyra delar efter att IMF och EU godkänt landets framsteg under reformprogrammet. De första två delarna betalades ut och de andra två . Lånet på motsvarande ska vara återbetalt . I nettoutlåning redovisas lånen till kassamässigt, och uppgår till , utan valutaom- värdering vid utgången av 2016. Jämfört med ökade utlåningen till med . Lånet till skiljer sig även från redovisat belopp i avsnitt 3 not 29. Det beror på att lånet till redovisas till nominellt värde i tabell 2.35, dvs. statspapperets återbetalningsvärde till aktuell växelkurs, medan lånet i avsnitt 3 not 29 redovisas till anskaffningsvärde till aktuell växelkurs. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.36 UO 2 Garantier Garanti till insättare i utländska instituts filialer i Garantier till banker m.m. investeringsbanken (EIB) 5 investeringsbanken (NIB) 6 vecklingsbank (CEB) 9 A/O Dom Shvetsii 11 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. Åtagandet för insättningsgarantin avser . 2Om vissa villkor i lag (2008:812) är uppfyllda ges en möjlighet att ställa ut garantier för att skydda dessa insättare. 3Lagen (1999:158) om investerarskydd. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. 4Lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. 2008/09:116, bet 2008/09: FiU36, rskr. 2008/09:200 . 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139. 2003/04:162, bet. 2004/05:FiU15, rskr. 2004/05:16. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139 . 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU2, rskr. 2011/12:104 . 10I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade ri ksdagen om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . 1994/95:78, bet. 1994/95:FiU4, rskr. 1994/95:75 . Valutakurser från per . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.37 UO 2 Inomstatliga lån Statens järnvägars långfristiga lån exkl. finansiell leasing 1 mark, anläggningar och lokaler tillgångar som används i 7 AP-fondens investeringar i anläggningstillgångar som används i 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:135 . Tabell 2.38 UO 2 Övriga krediter Garantier till banker m.m. för Kredit för infriande av kapitalgarantier Kredit för infriande av 7 AP-fondens kredit på räntekonto Kammarkollegiets behov av likviditet för inrättande av nya myndigheter Kammarkollegiets kredit för statliga 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lagen (1999:158) om investerarskydd. 3Lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. 2001/02:1 (vol. 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 5Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). 6Budgetlag (2011:203), förordning (2011:211) om utlåning och garantier. 1995/96:105, bet. 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191 . iakttagelser – årlig revision Kammarkollegiet har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Normeringen avseende redovisning av An- delar i hel- och delägda bolag ger inte tillräckliga förutsättningar för att, i rimlig tid innan avlämnande av revisionsberättelsen, säkerställa tillräckliga och ändamålsenliga underlag för att redovisningen ska kunna bedömas om denna överensstämmer med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag och tillämpliga föreskrifter samt ger en rättvisande bild per . Kammarkollegiet har vid beaktande av preferensaktier, emitterade och 2014 justerat innehavet i med ett för lågt belopp om . Efter att innehavet omvärderats från kapitalandels- metoden till anskaffningsvärde upptaget till rådande marknadsvärde för innehavet får detta som effekt att de finansiella intäkter som redovisas i resultaträkningen borde ha varit högre. I årsredovisningen som lämnades till rege- ringen saknas en komplett anslagsredovisning enligt 2 kap. 4 § förordning (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag. har dragit slutsatsen att det råder flera osäkerhetsfaktorer som tillsammans gör att de inte har kunnat bilda sig en uppfattning om årsredovisningen avseende 2016 innehåller väsentliga felaktigheter eller inte. Följaktligen avstår från att uttala sig om årsredovisningen. ansvar är att uttala sig om årsredovisningen. för avlämnande av revisionsberättelsen är myndighetens före detta generaldirektör och en fastighetsdirektör föremål för utredning för misstanke om grov trolöshet mot huvudman. Misstankarna avser brott som utreds som grovt brott. När revisorn har betydande tvivel avseende myndighets- ledningens eller styrelsens kompetens eller hederlighet behöver revisorn överväga att avgå från revisionsuppdraget. kan inte avgå från ett revisionsuppdrag. Det är inte uppgift att utreda eventuella oegentligheter som uppdagats. Revisions- berättelsen ska dessutom enligt lag avlämnas när det fortfarande inte finns tillräckliga revisionsbevis för att det inte förekommit väsentliga felaktigheter till följd av oegentligheter . Det råder även osäkerhet om före detta generaldirektören har utövat erforderlig tillsyn över myndigheten för att förhindra väsentliga felaktigheter, vare sig de beror på oegentligheter eller fel. Till följd av ovanstående bedömer att de inte kan förlita sig på den före detta generaldirektörens förmåga i detta fall. Sammantaget medför dessa osäkerhetsfaktorer att inte har kunnat bilda sig en uppfattning om huruvida årsredovisningen innehåller väsentliga felaktigheter. När avstår från att uttala sig om S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 årsredovisningen avstår de även från att uttala sig om ledningens efterlevnad av tillämpliga före- skrifter för användning av anslag och inkomster och bedömning av intern styrning och kontroll. har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin års- redovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. redovisar i årsredo- visningen en omsättning för avgiftsområdet Officiell statistik på under För Övriga uppdrag redovisar Statistiska ackumulerat överskott på . Det ekonomiska målet för dessa avgifts- verksamheter är enligt 5 § avgiftsförordningen (1992:191) att avgifter ska beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader (full kostnads- täckning). Enligt föreskrifter till 5 § avgiftsförordningen ska avgifterna beräknas så att intäkterna på ett eller täcker samtliga med verksamheten direkt eller indirekt förenade kostnader. har byggt upp de ackumulerade under- och överskotten vilka avviker från det ekonomiska målet om full kostnadstäckning som regleras i 5 § avgiftsförordningen. RiR 2016:1 Transparensen i budgetpropositi- onen – Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket har granskat budgetproposition- en . Regeringen har i skrivelsen om regeringens redovisning i budget- propositionen (skr. 2015/16:179) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses att vidtas med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 RiR 2016:5 Nationella samordnare som statligt styrmedel har granskat användningen av nationella samordnare som statligt styrmedel. Regeringen har i skrivelsen om nationella samordnare som statligt styrmedel (skr. 2016/17:23) redovisat vilka åtgärder som avses att vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet 2016/17:KU13, rskr. 2016/17:136). RiR 2016:6 Granskning av Årsredovisning för staten 2015 har granskat Årsredovisning för staten 2015. Regeringen har i skrivelsen om granskningen av skrivelsen Årsredo- visning för staten 2015 (skr. 2016/17:36) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses att vidtas med anledning av granskningsrapport- en. Granskningsrapporten är därmed slut- behandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:FiU15, rskr. 2016/17:147). RiR 2016:7 Skyddet för pensionssparare – och pensionsbolagens investeringar i säkerställda obligationer har granskat om regeringens och agerande har svarat mot målet om att upprätthålla ett starkt konsument- skydd. Granskaningen avser pensionsbolag som utlovar garanterade pensioner och banker som ger ut säkerställda obligationer. Regeringen har i skrivelsen om skyddet för pensionssparare (skr. 2016/17:40)redovisat vad som gjorts och vilka insatser som avses att vidtas inom området. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:FiU16, rskr. 2016/17:148). RiR 2016:16 Behövs myndigheternas delårs- rapporter? – Nytta och kostnader har granskat om nyttan av myndigheternas delårsrapporter uppväger kost- naderna för att upprätta och granska dem i form av tid och resurser för berörda myndigheter och . Regeringen har i skrivelsen om myndigheternas delårsrapporter (skr. 2016/17:52) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses att vidtas med anledning av granskningsrapporten. Ärendet bereds inom och regeringen kommer att återkomma till i kommande årsredovisning för staten. RiR 2016:19 Statens servicecenter – Har administrationen blivit effektivare? har granskat Statens service- center (SSC) och om SSC bidragit till att effektivisera den administrativa stödverksamhet som övertagits från anslutna myndigheter. Regeringen har i skrivelsen om Statens servicecenter (skr. 2016/17:77) redovisat sina åtgärder med anledning av iakttagelser och slutsatser. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:FiU37 rskr. 2016/17:174). RiR 2016:24 Internationella jämförelser av inkomstskillnader – möjligheter att bidra med statistik har granskat de rättsliga förut- sättningarna för () att lämna ut uppgifter till en organisation i för att de ska ingå i en statistikdatabas. Regeringen har i skrivelsen om internationella jämförelser av inkomstskillnader (skr. 2016/17:65) meddelat att den avser utreda vilka åtgärder som kan vidtas för att ge SCB rättsliga förutsättningar för att leverera uppgifter till organisationen. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17FiU:39, rskr. 2016/17: 202). RiR 2016:27 Granskning av budgetpropositi- onen har granskat budgetproposition- en . Regeringen har i skrivelsen om transparensen i budgetpropositionen (skr. 2016/17:138) redovisat vilka S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 åtgärder som avses att vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2016:33 Svenska myndigheters beredskap inför Brexit-omröstningen har granskat om de myndigheter med ansvar för att värna om den finansiella stabiliteten vidtog förberedelser i rimlig om- fattning inför folkomröstningen i och om EU-medlemskapet . Regeringen har i skrivelsen om svenska myndigheters beredskap inför brexitomröstningen (skr. 2016/17:168) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehand- lad. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Tabell 2.39 UO 3 Anslag -0,7 Utgiftsområdet omfattar beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Förutom dessa verksamheter ingår även verksamhet för bl.a. folkbokföring, fastighetstaxering och brottsbekämpning. , och är förvaltnings- myndigheter för respektive område. Även har viss verksamhet inom utgiftsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,5 pro- cent) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (0,). och använde anslagssparande 2016 Utfallet för anslaget 1:1 blev , vilket är högre än anvisat i statens budget och högre än föregående år. har förbrukat anslags- sparande för att upprätthålla nivån i kontrollverksamheten. Utgifterna för anslaget 1:2 Kronofogde- myndigheten uppgick till , vilket är högre än anvisat i budgeten. Utfallet blev högre än föregående år. Kronofogdemyndig- heten har förbrukat anslagssparande för att kunna avsluta fler skuldsanerings- ärenden och arbeta med angelägen it-utveckling. Antalet ansökningar om skuldsanering har fortsatt att öka . Från finns en ny lagstiftning om skuldsanering med bl.a. möjlighet till skuldsanering även för företagare. Utfallet för anslaget 1:3 uppgick till . Det är lägre än anvisat i budgeten och 58 milj- oner kronor lägre än föregående år. Skillnaden mot 2015 förklaras främst av en engångsvis höjning av anslaget med 2015 för fortsatt arbete med införandet av unions- tullkodexen och utveckling av ett nytt tulldata- system.