prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — styrningsverket att föreslå en finansierings- därför av stor vikt att staten även i fortsättningen kan säkerställa och bestämma kvalitetskraven för 2017 (Ju2017/02352/SSK). Regeringens bedömning är att arbetet med robust och säker kommunikation för sam- hällsviktiga aktörer har fortsatt att utvecklas Analys och slutsatser av hanterande förmågor fortsätter att öka. Detta innebär att antalet Vid en olycka eller kris är målen för krisbered- användare har blivit fler, vilket är en indikation skapen att trygga människors hälsa och säkerhet på att aktörernas förmåga att kommunicera samt att hindra eller begränsa skador på egen- skyddat och driftsäkert har stärkts. dom eller miljö. Regeringen bedömer att målen kopplingen av och norska Nödnett har delvis har uppnåtts. också höjt förmågan till gränsöverskridande Många insatser har genomförts både i samarbete längs den norsk-svenska gränsen. och internationellt för att ta hand om En god övningsverksamhet bidrar till arbetet konsekvenserna av en olycka eller en kris. att uppfylla målen för samhällets krisberedskap. finns det en stor utvecklingspotential Regeringen konstaterar att såväl myndigheter inom ett par områden. som landsting och regioner övar sin krishante- Kommunernas verksamhet för räddnings- ringsorganisation i en mer omfattande nivå än tjänst har grundläggande betydelse för män- I många fall saknas det niskors säkerhet och trygghet. fortfarande en utbildnings- och övningsplan att kommuner inte kan upprätthålla sin beslutade hålla sig till. beredskap för räddningstjänst är därför allvarligt. När det gäller insatser och hantering av kriser Statens stöd till kommunernas räddningstjänst- på andra ställen i världen har MSB:s och Kust- verksamhet behöver utvecklas och regeringen bevakningens internationella åtaganden med- följer noga utvecklingen på området. verkat till en god hantering av inträffade hän- arbete inom området samverkan och ledning Verksamheten har bidragit till att minska liksom arbetet inom olika räddningstjänstforum lidande och skadeverkningar vid allvarliga olyck- har bidragit till en effektivare räddningstjänst or och katastrofer. Regeringen ser positivt på genom att samverkan och samordning har Regeringen anser att samverkan mellan men andelen kvinnor inom insatsverksamheten de berörda aktörerna liksom MSB:s stöd till samhällets räddningstjänst måste stärkas och Vidare gör regeringen bedömningen att de miljöräddningsinsatser som varit aktuella för strategi och åtgärdsplan för del har kunnat genomföras att öka andelen kvinnor vid myndigheten är av med gott resultat och att myndighetens grundläggande betydelse för det fortsatta kontroll- och tillsynsverksamhet generellt sett Regeringen ser positivt på att Kust- bidrar till en högre regelefterlevnad. bevakningen planerar att arbeta både långsiktigt Personalbristen vid myndigheten har bidragit och målinriktat inom detta område. till att inte har tillräckliga resurser för att hantera ett eventuellt P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 oljeutsläpp som kräver en mer utdragen insats. Kapaciteten i detta avseende bör återställas. Personalsituationen har även bidragit till att handläggningstider för brottsutredningsärenden ökat och har också haft en hämmande verkan på utvecklingen av brottsutredningsverksamheten. När det gäller deltagandet i Frontex insatser i är det regeringens uppfattning att genomfört detta på ett ändamålsenligt sätt och att deltagandet varit av stort värde. Regeringen bedömer att en förbättrad sam- ordning inom sjöövervakningsområdet kan leda till att statens samlade resurser för sjööver- vakning används på ett mer effektivt sätt. Generell utveckling av förmågor Genom lärande från bl.a. omvärldsanalyser och inträffade händelser där erfarenheter och kun- skaper från bl.a. tillsyn, uppföljning och utvär- dering tillvaratas kan förmågan i samhället att förebygga, motstå och hantera kriser utvecklas. Den nationella risk- och förmågebedömningen visar på utmaningar Statliga myndigheter analyserar i enlighet med förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap, de risker och sårbarheter som finns inom det egna ansvarsområdet. Utifrån regeringens återrapporteringskrav har MSB redovisat myndighetens övergripande bedöm- ningar av förmågor och sårbarheter i samhället, med utgångspunkt i bl.a. dessa risk- och sårbar- hetsanalyser. Av den nationella risk- och förmågebedöm- ningen framgår att arbetet med samhällets krisberedskap har intensifierats och att förmågan har förbättrats inom många områden. Ett flertal utvecklingsområden kvarstår dock, bl.a. (1) arbetet med planering inför höjd beredskap behöver intensifieras, (2) det förmågehöjande arbetet bör fokuseras inom sju prioriterade områden (energiförsörjning, livsmedel, trans- porter, hälso- och sjukvård samt omsorg, finansiella tjänster, information och kommu- nikation samt skydd och säkerhet), (3) ett hel- täckande och sammanhållet planeringsansvar behövs för krisberedskap och höjd beredskap, (4) den samhällsviktiga verksamheten och kritisk infrastruktur behöver stärkas och (5) informationssäkerhetsarbetet hos aktörerna behöver utvecklas. Regeringen bedömer att denna omvärlds- analys är viktig att följa och att åtgärder kontinuerligt vidtas för att reducera de brister och sårbarheter som identifierats. Vissa brister i samhällets förmåga att förebygga bränder och genomföra räddningsinsatser Utifrån regeringens återrapporteringskrav har MSB redovisat en bedömning av samhällets samlade förmåga att förebygga bränder och andra olyckor samt samhällets samlade förmåga att genomföra effektiva räddningsinsatser. Bedömningen är att förmågan att förebygga bränder och andra olyckor har utvecklats positivt, men att det finns ett par områden som behöver utvecklas. Samhällets olycksförebyggande verksamhet liksom brandskyddet behöver i större utsträck- ning samordnas och utgå från enskildas förut- sättningar och behov genom riktade insatser. MSB bedömer vidare att förmågan att genomföra effektiva räddningsinsatser i grunden är god, men att aktörerna har svårare att hantera omfattande och komplexa händelser samt att det finns brister som behöver åtgärdas på lokal och regional nivå, t.ex. utveckling av metoder och teknik. Utvärderingar av skogsbranden och flyktingsituationen visar på utvecklingsbehov Mot bakgrund av den stora skogsbranden i samt det stora antalet asylsökande som kom till , har ett antal utvärderingar och rapporter lämnats av bl.a. MSB, och särskilda utredare. I rapporterna anges bl.a. åtgärdsbehov för att stärka samhällets krisberedskap. Läns- styrelsernas geografiska områdesansvar och för- utsättningar att överta räddningstjänsten är två exempel på områden som behöver utvecklas. Det finns också ett behov att inkludera större skogsbränder och perioder med ett stort antal asylsökande i de scenarier som används vid utarbetande av risk- och sårbarhetsanalyser. Därutöver är övnings- verksamheter av särskild vikt för myndigheter, kommuner och landsting att utveckla och prioritera, så att samhället står väl rustat vid en kris. Rapporterna utgör viktiga underlag för att kunna dra lärdomar . Regeringen har tillsatt en utredning så att kommunernas räddningstjänst ska kunna bedri- vas på ett mer likvärdigt, effektivt och säkert sätt. Uppdraget ska redovisas . MSB stödjer löpande länsstyrelserna i deras tillsyn över kommunernas förebyggande verk- samhet och räddningstjänst. En fungerande stat- lig tillsyn över kommunernas verksamhet inom området är viktigt för att uppnå ett tillfreds- ställande och likvärdigt skydd mot olyckor i hela landet. MSB konstaterar att länsstyrelsernas till- syn över kommunerna verksamhet inom om- rådet skydd mot olyckor behöver utvecklas av- seende bl.a. systematik och omfattning. MSB har utfört tillsynsbesök hos verksam- heter som hanterar farliga ämnen, såsom explo- siva varor, för att förebygga olyckor och andra allvarliga händelser. Antalet tillsynsbesök har dock minskat . För att tillsynen av Sevesoanläggningar ska bli mer likvärdig och effektiv har regeringen gett länsstyrelserna och MSB i uppdrag att stärka sin samverkan. MSB ska redovisa uppdraget senast tillsammans med myndighetens samlade be- dömning av de åtgärder som vidtagits. Utredningar av olyckor minskar risker Verksamheten vid utgör en viktig del i det systematiska säker- hetsarbetet. En haveriutredning ska bl.a. be- svara vad som kan göras för att dels undvika framtida olyckor av samma karaktär, dels minska konsekvenserna om en olycka inträffar. samarbete med säkerhetsmyndigheter och internationella organ fungerar väl och har fortlöpande utvecklats. Utifrån målet att alla utredningar ska slutföras (om möjligt ), avslutades två av tre utredningar . Detta är en försämring i förhållande till föregående år, men fortfarande en avsevärd förbättring jämfört med . Den långsiktiga trenden går mot kortare utredningstider. har antalet lämnade säkerhetsrekom- mendationer av myndigheten ökat jämfört , vilket bidrar till ett säkrare samhälle med färre olyckor. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Tabell 4.3 Genomsnittlig utredningstid Källa: Statens årsredovisning för 2012-2016. Viktiga insatser inom krisberedskapen genom särskilda medel För att finansiera åtgärder som stärker sam- hällets samlade beredskap och förmåga i samhällsviktig verksamhet har regeringen möjliggjort finansiering av bidragsmedel genom anslag 2:4 Krisberedskap. har anslag- et använts för tvärsektoriella projekt samt åtgärder inom krisberedskapen och det civila försvaret. fördelade MSB sam- manlagt till dels myndig- heter för projekt, dels kommuner och landsting för åtgärder utifrån lagen om extraordinära händelser (LEH). Därutöver har medel tilldelats frivilliga försvarsorganisationer för uppdrag samt till forskning och studier. Diagram 4.4 Fördelning av medel från anslag 2:4 2016 Källa: MSB:s årsredovisning . Den från anslag 2:4 Krisberedskap finansierade verksamheten har stärkt samhällets samlade kris- beredskapsförmåga när det gäller bl.a. gemen- samma analyser av risker och sårbarheter, kon- tinuitet i samhällsviktig verksamhet och infra- struktur, stärkt inriktning och samordning av information samt kriskommunikation. Resul- taten från projekten har bl.a. använts vid hän- delser som t.ex. störningar rörande livsmedel och dricksvatten samt avbrott i transporter. Stärkt information till allmänheten och enskildas ansvar En enkätundersökning genomförd av MSB visar att fyra av tio svenskar saknar beredskap för att hantera grundläggande behov vid händelse av kris. Generellt är personer som bor i glesbygd P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 bättre förberedda än stadsbor och fler kvinnor än män har vidtagit konkreta åtgärder. Regeringen vill öka människors kunskap om förberedelser inför kriser och höjd beredskap och har därför gett ett uppdrag till MSB. I upp- draget ingår att utarbeta ett nationellt infor- mationsmaterial och att stärka stödet till kommunerna i arbetet med att öka invånarnas kunskap om kriser och höjd beredskap. Uppdraget ska redovisas . Kommuner bör vidta identifierade åtgärdsbehov Utifrån ett återrapporteringskrav har Läns- styrelserna redovisat sina bedömningar av kommunernas arbete med krisberedskap med fokus på planering och överenskommelsen om kommunernas krisberedskap, vilken tecknats mellan staten och Kommuner och Landsting. Ett förbättringsområde som lyfts fram är den relativt svaga kopplingen mellan de åtgärdsbehov som identifierats i kommun- ernas risk- och sårbarhetsanalyser och de planerade åtgärder som finns i kommunernas styrdokument för själva arbetet. När det gäller överenskommelsen om kommunernas kris- beredskap är länsstyrelsernas bedömning att kommunerna i huvudsak uppfyller de åtag- anden och mål som överenskommelsen vilar på, men det finns ofta ett eller flera förbätt- ringsområden. Länsstyrelserna har slutligen bedömt att kommunernas statliga ersättning används i enlighet med kommunöverenskom- melsen. Regeringen anser att kommunerna behöver vidta de åtgärder som de själva identifierat. Analys och slutsats av generella förmågor Den statliga tillsynen över kommunernas förebyggande verksamhet och räddningstjänst har vissa brister främst på den regionala nivån. Regeringen anser att det begränsar statens möjligheter att effektivt stödja den kommunala räddningstjänsten. Att MSB:s tillsyn inom området farliga ämnen har minskat ser regeringen som allvarligt efter- som det är en betydelsefull verksamhet för att förebygga och hantera olyckor och andra all- varliga händelser. Det är också viktigt att läns- styrelserna fortsätter att vidareutveckla sin Sevesotillsyn och att MSB bistår länsstyrelserna i arbetet med att höja säkerheten vid landets Sevesoanläggningar. Regeringen anser att verksamheten som be- drivs vid har bidragit till att nå målen för såväl krisberedskapen som för skydd mot olyckor. Det är angeläget att myndigheten fortsätter att effektivisera sin undersökningsverksamhet. När det gäller anslag 2:4 Krisberedskap är bedömningen att krisberedskapsförmågan hos berörda aktörer har höjts och att myndigheterna har blivit bättre på att samverka. 4.3Den årliga revisionens iakttagelser Med anledning av den årliga revisionens iakt- tagelser vad gäller årsredo- visning, har regeringen förtydligat vad som gäller avseende finansieringen av deltagande i Frontex insatser. Regeringen bedömer att MSB:s analys av sam- hällets samlade förmåga att förebygga bränder samt genomföra effektiva räddningsinsatser ger en övergripande bild området. Analysen kan utgöra ett viktigt underlag för att kunna inrikta dessa verksamheter. Regeringen har även tagit del av MSB:s bedömning av nationella risker och förmågor och avser att följa utvecklingen noga för att kunna vidta nödvändiga åtgärder som stärker samhällets beredskap. Regeringen bedömer att krisberedskapen kan stärkas påtagligt om aktörerna kan kraftsamla kring åtgärder för att omhänderta utpekade sårbarheter och brister. Ökad förmåga att förebygga och förbereda samhället för olyckor, kriser och krig krisberedskap och civila försvar måste ständigt utvecklas för att kunna möta olika svåra utmaningar, vilka sträcker sig från allvarliga olyckor och kriser – t.ex. naturolyckor, oljeut- släpp, störningar i el- och vattenförsörjning – till i värsta fall krig. Regeringens nationella säker- hetsstrategi som presenterades anger ramverk och inriktning för det arbete som krävs för att värna säkerhet, såväl inom som mellan olika politikområden. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har i sin årliga nationella risk- och förmågebedömning angett att det finns ett antal allvarliga brister och sårbarheter som samhällets aktörer behöver kraftsamla kring, bl.a. stärkandet av sam- hällsviktiga verksamheter och kritisk infrastruk- tur. Fokus bör enligt MSB riktas mot följande områden: energiförsörjning, livsmedelsförsörj- ning, transporter och transportinfrastruktur, hälso- och sjukvård samt omsorg, finansiella tjänster, information och kommunikation samt skydd och säkerhet. I ett samhälle som förändras finns det ett ständigt behov av att skapa förut- sättningar för att kunna förhindra och hantera händelser som kan få allvarliga konsekvenser. Det betyder att berörda aktörer på såväl central, regional som lokal nivå behöver utveckla sina verksamheter kontinuerligt för att kunna möta de nya utmaningar som en förändrad omvärld medför. Detta är särskilt påtagligt för MSB:s verksamhet utifrån den roll som myndigheten har inom krisberedskapen och det civila försvaret. Information till allmänheten inför kriser och krig Människors kunskap om hur man förbereder sig för olika kriser och inför höjd beredskap behöver öka. Att ha en god förståelse om hur man förbereder sig blir allt viktigare när bl.a. det förändrade klimatet leder till att risken för extrema väderförhållanden och naturolyckor som t.ex. översvämning tilltar. Olyckor och kriser kan numera uppstå på nya platser som varit förskonade. Därför behöver samhället förbereda sig på dels större utma- ningar på grund av klimatförändringar i olika former, dels vid platser där man inte behövt vidta förebyggande åtgärder. Detta kräver ett mer utvecklat förhållningssätt till bl.a. samhällsplanering. Det försämrade säkerhetspolitiska omvärlds- läget gör också att allmänheten behöver bli medveten om vad höjd beredskap innebär. Regeringen har därför gett MSB i uppdrag att utarbeta ett nationellt informationsmaterial och stärka stödet till kommunerna i arbetet med att öka invånarnas kunskap om förberedelser inför kriser och höjd beredskap. Uppdraget ska redovisas . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Ett stärkt civilt försvar i en osäker omvärld Att säkerställa den samlade förmågan i total- försvaret är en förutsättning för att genomföra den försvarspolitiska inriktningen för . Planeringen för civilt försvar har återupptagits och ska genomföras utifrån de anvisningar regeringen har beslutat. Det är av stor vikt att planeringen samordnas mellan det civila och det militära försvaret, att kunskapshöjande åtgärder och övningar genom- förs och att beredskapsåtgärder vidtas i samverk- an med berörda aktörer. För att stärka förmågan hos bevakningsansva- riga myndigheter och andra aktörer inom civilt försvar tillför regeringen permanenta medel, vilket för återstoden av innevarande försvarsin- riktningsperiod (2018-2020) motsvarar totalt . Medlen ska tillföras kommu- ner, landsting, länsstyrelser, övriga bevaknings- ansvariga myndigheter och frivilliga försvars- organisationer. Förstärkningarna skapar förut- sättningar att fullfölja den inriktning som anges i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109). I det fortsatta arbetet är det nödvändigt att bl.a. se över och tydliggöra ansvarsområden för berörda myndigheter för att säkerställa en sam- manhängande planering. Det finns även anled- ning att se över tillämpbarhet och behov av ändringar i relevanta författningar för totalför- svaret. Regeringen vill särskilt betona vikten av att beredskapsplanering påbörjas inom kommuner och landsting samt att länsstyrelserna fortsätter sitt arbete med planeringen av totalförsvaret. Samarbete med privata aktörer behöver utvecklas, säkerhetsskydd är centralt och beredskapsplan- ering behöver fördjupas inom områdena livs- medelsförsörjning, sjukvård, transporter, skydd och säkerhet, energi samt elektroniska kommunikationer. Vidare är det viktigt att aktörerna bl.a. har bättre tillgång till säkra kom- munikationer och anpassade lokaler, fungerande arbetsformer för samverkan och ledning samt säkerställd personalförsörjning och uthållighet. är det av särskild betydelse att planeringen av det civila försvarets stöd till Försvarsmaktens operativa förmåga vid höjd beredskap och ytterst krig återupptas. Det är vidare av vikt att myndigheterna utvecklar förmågan att prioritera och fördela resurser inom landet samt att ge och ta emot stöd i samarbete med andra stater. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 En skyddad och robust kommunikation är en förutsättning för att kunna genomföra den pågående totalförsvarsplaneringen. Flera av de bevakningsansvariga myndigheterna bedömer att nuvarande förmåga är otillräcklig och behöver utvecklas. Regeringen instämmer i bedömningen och anser att det är viktigt att ansvariga myndigheter arbetar vidare med att stärka sin förmåga. Inom ramen för det civila försvaret ska utveckla ett psykologiskt försvar anpas- sat efter dagens förhållanden, för att bl.a. kunna identifiera och möta påverkanskampanjer. Verk- samhet som bidrar till det psykologiska försvaret bedrivs vid ett flertal myndigheter. Berörda aktörers samverkan på området behöver utvecklas. Regeringen ser därför att det är av vikt att ansvar och inriktning för berörda myndig- heters arbete med det psykologiska försvaret tydliggörs. Frivilligperspektivet behöver omhändertas i det fortsatta arbetet, då frivilligorganisationerna utgör en god resurs för förankring och bidrar med sin kompetens till en stärkt förmåga i samhället. En viktig aspekt när det gäller frågan om samverkan och ledning är länsstyrelsernas geo- grafiska områdesansvar. Utredningar visar att det finns utmaningar med att länsstyrelsernas utöv- ande av det geografiska områdesansvaret skiljer sig åt, varför regeringen avser att vidta åtgärder för att uppnå ett mer enhetligt utövande. Förebyggande arbete mot naturolyckor En av många utmaningar som samhället står inför är konsekvenserna av ett förändrat klimat. Regeringen har därför gjort en satsning på ansla- get för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor . Satsningen möjliggör för kommuner att kunna vidta fler förebyggande åtgärder. Kärnenergiberedskapen stärks med nya medel För att stärka samhällets kärnenergiberedskap, avser regeringen att tillföra ytterligare medel. Medlen ska bl.a. möjliggöra genomförandet av åtgärder i den av MSB, Strålsäkerhetsmyndig- heten och länsstyrelserna i , , , och gemensamt framtagna handlingsplanen för att stärka bered- skapen för radiologiska och nukleära olyckor. En ny strategi för informations- och cybersäkerhet Informations- och cybersäkerheten i behöver utvecklas. Den ökade digitaliseringen i samhället medför stora möjligheter, men för att kunna utnyttja dessa fullt ut behöver säkerhets- arbetet hålla jämna steg. Hur vi hanterar riskerna som följer av digitaliseringen har stor betydelse för vår förmåga att upprätthålla och stärka såväl vårt välstånd som vår säkerhet. Regeringen har därför presenterat en nationell strategi för sam- hällets informations- och cybersäkerhet (skr. 2016/17:213). Strategin omfattar hela samhället, det vill säga såväl privata som offentliga aktörer och privatpersoner. Den innehåller regeringens övergripande prioriteringar på området och syftar till att utgöra en plattform för fortsatta utvecklingsarbete inom området. Rege- ringen har även fattat beslut om ett antal upp- drag till berörda myndigheter i syfte att bidra till att nå de målsättningar som anges i strategin och avser att återkomma med fler uppdrag och andra styrande åtgärder. En utvecklad informations- och cybersäkerhet stärker även samhällets möjligheter att motstå och bemöta påverkanskampanjer. Genomförandet av EU:s direktiv om åtgärder för en hög gemensam nivå av säkerhet i nätverk och informationssystem (NIS-direktivet) kom- mer att bidra till en ökad informationssäkerhet hos ett antal leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster. Deltagande i Natos civila beredskapsarbete Samarbetet mellan och Nato inom området civil beredskap syftar till att stärka totalförsvarsförmåga och bidra till utvecklingen av samhällets krisberedskap och civilt försvar. Genom att planera och delta i gemensamma övningar stärks förmågan att motstå olika typer av kriser och hot. Ökad förmåga att hantera olyckor och kriser Utöver ett grundläggande arbete för att förebygga olyckor och kriser behövs en god beredskap för att hantera oväntade händelser, vilka ofta kräver skyndsamma insatser från samhället både nationellt och internationellt. Regeringen tillför medel till SOS Alarm och vidtar nedanstående åtgärder för att bl.a. underlätta för s.k. blåljusaktörer att kunna P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 fortsätta bedriva en effektiv verksamhet för och räddningstjänst ska kunna bedrivas mer ökad trygghet och säkerhet. likvärdigt och effektivt. analysera och föreslå hur statens stöd till och Ökade medel för en stärkt alarmeringstjänst tillsyn över kommunernas brandförebyggande Samhällets alarmeringstjänst är ett offentligt verksamhet och räddningstjänst kan förbättras. åtagande som i alla lägen måste fungera på ett Uppdraget ska redovisas . säkert och effektivt sätt. Det är därför av stor vikt att kan uppfylla fastställda En säker kommunikation i en osäker omvärld effektivitets- och kvalitetskrav i sin verksamhet. Den säkerhetspolitiska utvecklingen gör det allt För att ge bolaget goda förutsättningar att