prop · H50324 · 2017-10-06 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som innebär att en huvudman för grundskola eller specialskola ska ansvara för att praktisk arbetslivsorientering (prao) anordnas under sammanlagt minst för alla elever i från och med årskurs 8 och i specialskolan från och med årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Det föreslås också ändringar i skollagen som innebär att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare ska framgå av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Det föreslås även att bestämmelser om utbildningskontrakt, som motsvarar de som gäller för lärlingsutbildning i gymnasieskolan, ska införas för lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . De nya bestämmelserna om att huvudmännen ska ansvara för att anordna prao ska /19 inte tillämpas för de elever som påbörjar årskurs 9 i respektive årskurs 10 i specialskolan. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ........................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Fler insatser behövs för att stärka elevers kontakter med Alla elever ska ha förutsättningar att göra välgrundade val av fortsatt utbildning och 4.2Enligt läroplanen har elever rätt till konkreta erfarenheter av yrkeslivet ................................................. 4.3Huvudmannen ska anordna minst tio dagars prao för elever inom och specialskolan ..................... 5 Bestämmelserna om utbildningskontrakten för lärlingar i gymnasieskolan behöver förtydligas............................................... Den tid som en lärling ska vara på arbetsplatsen kan endast regleras i lag .......................................................... Närmare om den nuvarande regleringen .......................... 5.3Omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet ska förtydligas i utbildningskontraktet ............... Lärlingsutbildningen inom gymnasiesärskolan ska så långt som möjligt motsvara den i gymnasieskolan .................................. Det saknas bestämmelser om utbildningskontrakt för lärlingar inom gymnasiesärskolan.................................... 6.2Det ska införas utbildningskontrakt för lärlingar Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslagen om prao i och specialskolan ........ 8.2Förslagen om utbildningskontrakt i gymnasieskolan Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......... Sammanfattning av betänkandet Välja yrke (SOU Förteckning över remissinstanserna ................................. Sammanfattning av promemorian Lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagt lärande inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (U2014/4311/GV) ...................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2017/18:24 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 16 kap. 11 a och 11 c §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 10 kap. 8 a §, 12 kap. 8 a § och 19 kap. 10 a §, av följande lydelse, dels att det närmast före 10 kap. 8 a § och 12 kap. 8 a § ska införas nya rubriker av följande lydelse. Huvudmannen ansvarar för att praktisk arbetslivsorientering (prao) anordnas för alla elever under sammanlagt minst från och med årskurs 8. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval. Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisning på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser ersätta prao för en elev. Huvudmannen ansvarar för att praktisk arbetslivsorientering (prao) anordnas under sammanlagt minst från och med årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval. Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorien- terande insatser ersätta prao för Ett skriftligt avtal (utbildningskontrakt) ska upprättas för varje elev och arbetsplats och undertecknas av eleven, skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Skolhuvudmannen ska se till att utbildningskontrakt upprättas. Om eleven är och Om eleven är ska inte har ingått äktenskap, ska även även elevens vårdnadshavare un- I utbildningskontraktet ska det anges 1. vilka delar av utbildningen 1. vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbets- som ska genomföras på arbetsplat- platsen och omfattningen av dessa sen, hur många veckor av utbild- ningen som ska genomföras där varje termin och vilka tider som ska gälla för utbildningen på arbetsplatsen, 2. hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ska fördelas mellan skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som avses i första stycket, 3.avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut, och 4.vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på arbetsplatsen som ska vara kontaktpersoner för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning och utbildningskontrakt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. 1Senaste lydelse 2011:877. 2Paragrafen fick sin nuvarande beteckning genom 2014:422. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om utbildningskontrakt. Ett skriftligt avtal (utbildningskontrakt) ska upprättas för varje elev och arbetsplats och undertecknas av eleven, skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Skolhuvudmannen ska se till att utbildningskontrakt upprättas. Om eleven är ska även elevens vårdnadshavare underteckna utbildningskontraktet. I utbildningskontraktet ska det anges 1. vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen, hur många veckor av utbildningen som ska genomföras där varje termin och vilka tider som ska gälla för utbildningen på arbetsplatsen, 2.hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ska fördelas mellan skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som avses i första stycket, 3.avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut, och 4.vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på arbetsplatsen som ska vara kontaktpersoner för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 10 kap. 8 a § och 12 kap. 8 a § ska /19 inte tillämpas för elever som påbörjar årskurs 9 i eller årskurs 10 i specialskolan. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur tydliga yrkesutgångar kan införas på gymnasieskolans teknikprogram (dir. 2013:122). Genom tilläggsdirektiv fick utredaren i uppdrag att även se över dimensionering, utbud och innehåll i den gymnasiala yrkesutbildningen (dir. 2014:50 och dir. 2014:95). Utredningen tog namnet . Direktiven ersattes av ett nytt samlat uppdrag att stärka den gymnasiala yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft, underlätta ungdomars övergång från skola till arbetsliv och förstärka den nationella kompetensförsörjningen (dir. 2015:15). Genom ytterligare tilläggdirektiv förlängdes utredningstiden (dir. 2015:84). överlämnade utredningen betänkandet Välja yrke (SOU 2015:97). I propositionen behandlas de förslag i betänkandet som avser praktisk arbetslivsorientering (prao) i grundrespektive specialskolan. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet i relevant del finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag i den delen finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2015/05421/GV). Vidare har promemorian Lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagt lärande inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan utarbetats inom (U2014/4311/GV). Promemorian har remissbehandlats. I denna proposition behandlas de förslag i promemorian som avser vad som ska anges i ett utbildningskontrakt för gymnasiala lärlingar och införande av utbildningskontrakt för lärlingar i gymnasiesärskolan. En sammanfattning av promemorian i relevant del finns i bilaga 4 och dess lagförslag i denna del finns i bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2014/4311/GV). Under den fortsatta beredningen har tjänstemän från samrått med företrädare för Kommuner och Landsting (SKL) om bl.a. de ekonomiska konsekvenserna av de förslag som lämnas i propositionen. SKL:s synpunkter i dessa delar behandlas i avsnitt 8.1. Vidare har , , Arbetsdomstolen, SKL, , samt beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. Skolinspektionen och Arbetsdomstolen har inkommit med besked om att de inte har några synpunkter på förslagen i lagrådsremissen. och har lämnat synpunkter som behandlas i avsnitt 4.3 och 8.1. Inkomna yttranden finns tillgängliga i (U2014/05421/GV). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 2017/18:24 4 Fler insatser behövs för att stärka elevers 4.1Alla elever ska ha förutsättningar att göra välgrundade val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning För att eleverna i ska ha förutsättningar att göra välgrundade val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning behöver de ges konkreta erfarenheter och kunskaper om arbetslivet. spelar en viktig roll för att ge eleverna sådana kunskaper. Olika former av arbetslivsorienterande insatser är av betydelse för att ge eleverna underlag inför de val som de står inför. Exempel på sådana insatser kan t.ex. vara entreprenörskapsprojekt i skolan, studiebesök på arbetsplatser eller att arbetslivsrepresentanter från olika branscher informerar elever i om yrkesinnehåll och om arbetsvillkor. Enligt gör elever sina val av fortsatt utbildningsväg bl.a. baserat på vad de tror sig vilja arbeta med . Valet påverkas också i stor utsträckning av elevernas kön och sociala bakgrund. För eleven kan valet till gymnasieskolan lägga grund för självbild och framtidsutsikter. Utifrån såväl ett samhällssom individperspektiv är det angeläget att eleverna gör välgrundade val, bl.a. för att undvika programbyten eller avbrott av utbildningen. En viktig del av kunskaperna om arbetslivet som elever tillägnar sig i senare årskurser förvärvas genom praktisk arbetslivsorientering (prao), dvs. att elever vistas på en arbetsplats och får pröva vissa arbetsmoment och ta del av hur en arbetsplats fungerar. Trots att det inte finns något obligatorium för skolornas huvudmän att erbjuda prao är det enligt utredningen relativt vanligt förekommande att så sker inom skolväsendet, även om omfattning, upplägg och genomförande varierar. Ur ett likvärdighetsperspektiv är det dock angeläget att tillgången till prao förbättras så att alla elever får möjligheter till kontakter med arbetslivet. På så sätt kan förutsättningarna för eleverna att göra välgrundade val av fortsatta studier och yrkesinriktning förbättras. Enligt läroplanen har elever rätt till konkreta Genom läroplan försvann praktisk arbetslivsorientering (prao) som obligatorium i . framgår det av förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet och förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall att samverkan ska ske med arbetslivet. Rektorn har ett särskilt ansvar för att utveckla samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan så att ele- verna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Ett led i en utbildning av hög kvalitet är enligt läroplanerna att eleverna får underlag för att välja fortsatt utbild- Detta förutsätter att den obligatoriska skolan nära samverkar med Prop. 2017/18:24 de gymnasiala utbildningar som eleverna kan fortsätta till. också en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt. Vidare är skolans mål, enligt läroplanen, att varje elev ska kunna granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden, har inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv och har kännedom om möjligheter till fortsatt utbildning i och i andra länder. Av läroplanerna framgår att alla som arbetar i skolan ska verka för att utveckla kontakter med bl.a. arbetslivet samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika skolan som en lärande miljö. Vidare ska alla som arbetar i skolan bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund och bl.a. verka för att utveckla kontakter med arbetslivet. Läraren ska bidra med underlag för varje elevs val av fortsatt utbildning och bl.a. medverka till att utveckla kontakter med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället. Studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, ska informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, och vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. För elever som är mottagna i grundsärskolan finns det ett obligatoriskt inslag av prao genom de bestämmelser i skolförordningen som anger att utrymmet i timplanen för skolans val ska användas för undervisning i ett eller flera ämnen och för praktisk arbetslivsorientering (10 kap. 7 § och 11 kap. 3 § skolförordningen [2011:185]). 4.3Huvudmannen ska anordna minst tio dagars prao för elever inom och specialskolan Regeringens förslag: Huvudmannen ska anordna praktisk arbetslivsorientering (prao) under sammanlagt minst dels för alla elever i från och med årskurs 8, dels i specialskolan från och med årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval. Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser ersätta prao för en elev. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att elever ska ges möjlighet att genomföra sammanlagt minst två veckors prao i årskurserna 8 och 9 i respektive i årskurserna 9 och 10 i specialskolan och att det i skollagen (2010:800) ska regleras att prao ska ges inom ramen för de ämnen som 2017/18:24 undervisningen i eller specialskolan omfattar. Utredningen har vidare föreslagit att prao ska genomföras på en arbetsplats eller genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig stöder obligatorisk prao, bl.a. , Arbetsförmedlingen, , och kommuner , , , , , (), Livsmedelsföretagen, , () och Elevkårer. anför bl.a. att prao kan vara ett utmärkt sätt att bidra till elevers orientering inom arbetslivet och ge eleverna kännedom om yrken som de inte kommer i kontakt med i sin vardag samt att prao kan bidra till att främja otraditionella val. Företagarna anser att prao kan bli ett värdefullt verktyg inför kommande gymnasieval. Innovations- och kemiindustrierna pekar på att det har stor betydelse för framtida anställningsbarhet att alla elever ges möjlighet till prao på en arbetsplats. Ett antal remissinstanser som stöder förslaget har dock framfört vissa synpunkter. anser att det bör övervägas om inte syftet med prao ska framgå av författning. Vidare anser myndigheten att regleringen om prao bör förtydligas så att det finns möjlighet att utöva tillsyn. Kommuner och Landsting (SKL) anför bl.a. att det är viktigt att praon har ett tydligt syfte och anser även, i likhet med , att erfarenheterna från prao bör tas tillvara i undervisningen. , SKL och m.fl. anser att regleringen måste utformas med respekt för det målstyrda skolsystemet och lämna utrymme för lokal flexibilitet. (), LO och pekar på vikten av att det är skolan, och inte föräldrarna, som ska ansvara för att få fram praoplatser. och påtalar vikten av att eleverna får genomföra prao på arbetsplatser av olika karaktär. Flera remissinstanser, t.ex. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), , , kommun, läns landsting, (), Företagarna, kemiindustrierna, och , i samverkan och , anser att prao inte ska kunna göras på ett yrkesprogram. Vissa remissinstanser, däribland Skolinspektionen och SKL, anser att prao även bör kunna genomföras på gymnasieskolans högskoleförberedande program. MUCF och Handikappförbunden understryker särskilt vikten av att prao även erbjuds elever med funktionsnedsättning. anser att även elever i tidigare årskurser bör ges ökade möjligheter att möta arbetslivet. anser att man inte ska införa ett obligatorium avseende prao eftersom det kan riskera att bli skolornas enda arbetslivsorienterande verksamhet. anser att praons omfattning och utformning inte bör regleras nationellt. Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter och organisationer be- Prop. 2017/18:24 retts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag överensstämmer med förslaget i rutan. Skolinspektionen har inga synpunkter på förslagen i lagrådsremissen. anser att det kan övervägas om det inte bör förtydligas att prao ska integreras i undervisningen. anser även att vissa skrivingar i utkastet till lagrådsremiss kan medföra att det blir mer regel än undantag att elever och föräldrar får ta över huvudmannens roll i arbetet med att hitta praoplatser. Vidare ställer sig frågande till varför det inte införs någon skrivning om prao i skollagens 11 kap. för grundsärskolan. SKL anser att den statliga styrningen bättre bör tydliggöra vad som ska åstadkommas för att stödja elevernas studie- och yrkesval, men inte närmare reglera formerna för hur. SKL ifrågasätter vidare lämpligheten av den föreslagna regleringen och förordar i stället ett bredare spektrum av utvecklingsinsatser som alternativ till en reglerad traditionell prao på en arbetsplats. Slutligen anser SKL att prao vid ett yrkesprogram i gymnasieskolan bör likställas med prao vid en arbetsplats. Skälen för regeringens förslag Elevers möjlighet till kontakt med arbetslivet bör stärkas Arbetslivets krav på ungas utbildningsnivå och förutsättningarna för ungas inträde på arbetsmarknaden har förändrats . Ett inträde på arbetsmarknaden kräver oftast minst gymnasial utbildning och inte sällan även en eftergymnasial utbildning. Det innebär att elever redan i grund- skolan måste göra aktiva val av fortsatt utbildningsväg baserat på vad de tror sig vilja arbeta med . Det ställer krav dels på en aktiv och väl fungerande studie- och yrkesvägledning, dels på att skolan tillhandahåller en utbildning av hög kvalitet, som bl.a. ger eleverna tillräckliga kunskaper för att kunna fatta välgrundade beslut inför val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Det förutsätter också att det finns en god samverkan mellan skola, arbetsliv och närsamhället i övrigt. Det finns olika former för samverkan mellan skola och arbetsliv som kan ge eleverna sådana kunskaper, t.ex. entreprenörskapsprojekt, studiebesök på arbetsplatser eller besök av arbetslivsrepresentanter från olika branscher. En annan form av samverkan som av tradition förekommer inom svenskt skolväsende är prao. Regeringen bedömer, i likhet med utredningen, att prao spelar en särskilt viktig roll för att ge elever värdefull kunskap om arbetslivets förutsättningar och krav. Genom prao kan eleverna få egna konkreta erfarenheter av yrkeslivet och få inblick i hur arbetslivet fungerar samt hur arbetet i specifika branscher går till. Av särskild betydelse är att eleven, under handledning av vuxna på en eller flera arbetsplatser, utför vissa arbetsuppgifter och därmed kan få inblick i arbetslivets tempo, olika yrkeskulturer och yrkesetik. Regeringen anser att prao därmed kan bidra med ett värdefullt underlag inför elevens framtida val av utbildning och yrkesinriktning. 2017/18:24 Obligatorisk prao bör på nytt införas i och specialskolan Obligatoriet att erbjuda prao försvann i samband med införandet av läroplan för och ersattes av bl.a. bestämmelser om rektorns särskilda ansvar för samverkan med skolor och arbetsliv utanför skolan. Trots detta har många skolhuvudmän ändå valt att tillhandahålla prao. Enligt utredningen kan andelen skolhuvudmän som erbjuder prao uppskattas till 80–. Den uppskattningen bekräftas i den genomförda enkätundersökningen Praon i – ett outnyttjat redskap (Ratio, 2016) där det framgår att många skolor – drygt 8 av 10 – fortfarande har kvar prao i dess traditionella form. Undersökningen visar emellertid att praons längd varierar och att ett genomgående mönster är att kommunala skolor i genomsnitt har fler antal dagar för prao än fristående skolor. Även om många skolor alltså erbjuder prao ges inte alla elever en sådan möjlighet och omfattningen varierar. Regeringen anser att alla elever bör ges likvärdiga möjligheter att skaffa erfarenheter inför kommande val av utbildning och yrkesinriktning. Regeringen delar synpunkten från Handikappförbunden (numera Funktionsrätt ) att det är viktigt att prao även erbjuds elever med funktionsnedsättning. Regeringen anser därför, i likhet med en majoritet av remissinstanserna, att obligatorisk prao på nytt bör införas i och specialskolan. Bestämmelser med sådan innebörd bör införas i skollagen. I specialskolan kan det finnas elever med utvecklingsstörning som, om elevens vårdnadshavare har lämnat sitt samtycke därtill, läser enligt grundsärskolans kursplaner (12 kap. 8 § skollagen). När det gäller grundsärskolan finns det, som nämns i avsnitt 4.2, bestämmelser om obligatorisk prao. Av skolförordningen följer att utrymmet i grundsärskolans timplan för skolans val ska användas för undervisning i ett eller flera ämnen och för prao (10 kap. 7 § och 11 kap. 3 § skolförordningen). I likhet med utredningen ser regeringen därför inte något behov av att reglera frågan om obligatorisk prao för elever i grundsärskolan i skollagen. anser att det finns ett egenvärde i att harmonisera bestämmelserna i skollagen mellan skolformerna och att elevernas rätt till prao i grundsärskolan därför bör fastställas i lag. Eftersom det redan finns ett obligatoriskt inslag av prao i grundsärskolan anser regeringen emellertid, i likhet med utredningen, att det inte finns något behov av att lägga ett förslag i frågan. Regeringen utesluter dock inte att det, liksom anför, kan finnas skäl att utreda detta vidare.