prop · H50338 · 2017-10-31 00:00:00 — universitet bör bestämmelsen i kunna uppfattas som att den behandlar vad som gäller vid ordinarie val och inte utesluter särskilda regler om omval (jfr 3 kap. 13 § regeringsformen). Regeringen delar emellertid utredningens uppfattning att en förändring av villkoren för att tas upp i röstlängd vid ett omval ställer krav på överväganden som rör inte endast röstlängdsbestämmelserna i vallagen utan även grundläggande bestämmelser om rösträtt i såväl regeringsformen som kommunallagen. En förändring av den ordning som nu gäller för rösträtten medför således en konfliktyta mot vad som får anses följa av grundlagsbestämmelser. Detta innebär att systemet inte låter sig justeras i det här avseendet enbart med stöd av överväganden i förhållande till vallagens röstlängdsbestämmelser. Förändringar i regleringen kan också medföra konsekvenser för Förutom väljare som avlidit skulle bl.a. de väljare som mellan det ordinarie valet och omvalet har hunnit uppnå myndighetsålder och de som, i fråga om val till landstings- och kommunfullmäktige, har flyttat till eller från valområdet beröras om förutsättningarna för att tas upp i röstlängd inför omval ändras så att samma röstlängd som vid det ordinarie valet används Som påpekar kan även rösträtten för en väljare som i tiden mellan ett ordinarie val och ett omval har fått svenskt medborgarskap påverkas av en reglering som innebär att röstlängden inte ändras inför ett omval. Detsamma gäller i fråga om rösträtten för svenska medborgare som i mellantiden bosätter sig i men som aldrig tidigare varit folkbokförda i landet. Regeringen anser, i likhet med utredningen, att det är angeläget att unga personer är delaktiga i det politiska livet (jfr 1 kap. 2 § fjärde stycket regeringsformen). Även Demokratiutredning ger uttryck för samma uppfattning (SOU 2016:5 s. 552–558). En grupp av unga vuxna, som i och för sig uppfyller rösträttsvillkoren enligt regeringsformen, skulle med en oförändrad röstlängd uteslutas från att rösta i en omvalssituation. Regeringen konstaterar att ett ändrat system för omval som rör de unga väljarna sannolikt skulle komma att inverka negativt på denna väljargrupps politiska engagemang i en omvalssituation och därför inte är utan invändningar. Det är mot den bakgrunden svårt ur demokratipolitisk synvinkel att motivera en reform som innebär att röstlängden inte får kompletteras inför ett omval, även med beaktande av dels de demokratiska följderna för dem som flyttat från ett omvalsområde, dels de förenklingar i processen totalt sett som en förändring skulle innebära. Som utredningen påpekar kan det inte heller uteslutas att en ändrad ordning i fråga om förutsättningarna för rösträtt kan föra med sig konsekvenser som är negativa för valdeltagandet, såsom att personer som har flyttat till omvalsområdet kan ha ett större intresse av att rösta än de som har flyttat därifrån och att det är antagligt att unga personer är en grupp som flyttar oftare än andra. Mot bakgrund av de skäl som redovisats ovan instämmer regeringen i utredningens bedömning och anser att några särskilda bestämmelser om röstlängd inte bör införas i fråga om omval. 4.3Anmälan och samtycke vid ordinarie val ska gälla vid omval – ett parti får dock ändra en anmälan Den fria nomineringsrätten har länge ansetts vara en central princip i det svenska valsystemet. Denna princip har sammanfattningsvis beskrivits som att den består dels av partiernas eget nomineringsförfarande, vilket anses vara en helt intern angelägenhet för partierna, dels väljarnas rätt att fritt bilda eller rösta på ett parti liksom att nominera och välja kandidater (se bl.a. SOU 1987:6 s. 125, SOU 1995:143 s. 73–75 och s. 149, prop. 1996/97:70 s. 126, SOU 2001:99 s. 36 och SOU 2012:94 s. 129). Genom vallagens bestämmelser om bl.a. registrering av partibeteckning och obligatorisk förhandsanmälan av partier och kandidater har den fria nomineringsrätten i praktiken begränsats i stor utsträckning. kan ett parti bl.a. skydda sina kandidatlistor från väljarnas tillskrifter genom att både registrera sin partibeteckning och anmäla samtliga sina kandidater i val (2 kap. och 13 kap. 8 § vallagen). Om inte såväl partibeteckning som samtliga kandidater är registrerade finns det inget skydd mot olika former av missbruk av partibeteckningen i det aktuella valet. I förarbetena uttalades bl.a. att en sådan inskränkning i den fria nomineringsrätten skulle vägas mot de fördelar som systemet medförde i form av ordning vid valen. En inskränkning i den fria nomineringsrätten i form av frivillig anmälan av kandidater bedömdes inte allvarligt påverka t.ex. valdeltagandet (prop. 1996/97:70 s. 126– 127). författningsutredning drog därefter slutsatsen att väljarens fria nomineringsrätt reellt sett var avskaffad såvitt avsåg de mer inflytelserika partierna genom skyddet partierna erhöll vid registreringen av sina partibeteckningar och anmälda kandidater (SOU 2001:99 s. 36). Inför och vid ordinarie val till och landstings- och kommunfullmäktige 2018 kommer bestämmelser om obligatorisk förhandsanmälan av partier och kandidater att tillämpas . Med utgångspunkten att en anmälan om deltagande i val måste kunna göras i förhållandevis nära anslutning till valdagen bedömdes regleringen inte medföra några större och mer praktiskt betydelsefulla inskränkningar i väljarnas möjlighet att sent i valprocessen bilda ett parti och delta i val (prop. 2013/14:48 s. 55–60 och 67–75). Registrering av partibeteckning och anmälan av partiers deltagande i val Som skydd mot missbruk har partierna som framgår ovan möjlighet att registrera sin partibeteckning. En sådan anmälan ska göras hos . En anmälan kan i princip göras när som helst , men om ett parti vill ha det skydd som registreringen innebär måste anmälan i samband med ett ordinarie val ha gjorts det år då det ordinarie valet ska hållas för att registreringen ska gälla från och med det valet (2 kap. 1 § första stycket vallagen). Om det inte är fråga om ordinarie val till riksdag, landstings- eller kommunfullmäktige eller val till ska en anmälan i stället göras senast efter beslutet om valdag för att anmälan ska gälla från och med det valet (2 kap. 1 § andra stycket vallagen). En partibeteckning som ska registreras får inte vara förväxlingsbar med ett annat partis beteckning. kontrollerar därför bl.a. att partibeteckningen som anmäls för registrering inte kan antas bli förväxlad med en annan registrerad beteckning eller med en beteckning som ett annat parti har anmält för deltagande i samma val. inte är representerade i den beslutande församling som anmälan gäller behöver även visa att det finns dokumenterat stöd för partiet från personer som vill stödja anmälan. (2 kap. 3 och 4 §§ vallagen.) En partibeteckning som har registrerats för riksdagsval är också registrerad för samtliga kommunala val i landet och för val till På motsvarande sätt blir en partibeteckning för ett parti som har registrerats för val till också gällande för samtliga val till kommunfullmäktige i de kommuner som ligger inom (2 kap. 5 § vallagen). registreringen i Post- och (PoIT) (2 kap 8 § vallagen). har gällt att väljare så sent som på valdagen har möjlighet att bilda ett nytt parti och nominera kandidater. I de allmänna valen 2018 ska mandaten fördelas enbart mellan partier som på förhand har anmält sitt deltagande i valet i enlighet med bestämmelser som meddelas i särskild lag (3 kap. 7 § första stycket regeringsformen). Uttrycket ”särskild lag” syftar på den lag som innehåller föreskrifter om allmänna val, dvs. Den nya ordningen innebär att ett parti som vill delta i ett val skriftligen ska anmäla detta till senast före Av en anmälan ska framgå vilket val anmälan avser och under vilken partibeteckning partiet går fram i valet. förutsättning för att få delta i mandatfördelningen men det finns inget krav på att även anmäla kandidater. För de partier som redan är representerade i en beslutande församling eller som har anmält sina kandidater för ett visst val ställs inte något krav på särskild anmälan. Dessa partier anses automatiskt anmälda till det val som avser den beslutande församlingen eller som en anmälan av kandidater rör (3 kap. 7 § regeringsformen och 2 kap. 14, 15 och 17 §§ vallagen). De partier som vill skydda sina kandidatlistor från tillskrivna namn kommer även i fortsättningen att behöva registrera sin partibeteckning för att bestämmelserna om anmälan i 2 kap. vallagen ska bli tillämpliga. Partier som inte har ett dokumenterat väljarstöd eller som av andra skäl inte vill eller kan anmäla sin partibeteckning för registrering bör i stället kunna välja den enklare formen för anmälan av sitt valdeltagande. upp till partierna själva att avgöra vilket förfarande de vill använda sig av 2013/14:48 s. 59). Den frist för anmälan av partier som ska gälla i ordinarie val gäller som utgångspunkt även vid extra val och omval, dvs. ska ha kommit in till senast före valdagen. extra val och omval ska dock en anmälan som kommer in senare än före valdagen godtas om den kommer in inom från beslutet om valdag. En anmälan om deltagande i ordinarie val gäller utan särskild anmälan vid ett eventuellt omval i det val som anmälan avser (2 kap. 16 och 17 §§ vallagen). För att en anmälan om deltagande i val ska registreras krävs att de Prop. 2017/18:38 förutsättningar som anges i 2 kap. 18 § vallagen är uppfyllda. med förfarandet vid anmälan om registrering av partibeteckning ställs här krav bl.a. på att partibeteckningen inte kan antas bli förväxlad med andra registrerade eller redan anmälda partibeteckningar. När en anmälan om deltagande i val har registrerats ska kungöra detta i PoIT (2 kap. 19 § vallagen). Anmälan av och samtycke till kandidatur Ett parti som har registrerat sin partibeteckning kan frivilligt välja att anmäla samtliga kandidater och på så sätt skaffa sig kontroll över vilka personer som är valbara på partiets mandat. De kan därigenom skydda sig mot att väljarna genom tillskrifter av nya kandidater på en valsedel påverkar vilka personer som utses som ledamöter eller ersättare för partiet. En sådan anmälan av kandidater görs för ett visst val. beslutar inför varje val när anmälan senast ska ske och kungör det i PoIT. En anmälan görs normalt av partierna i samband med att dessa beställer valsedlar. Enligt beslut skulle en anmälan av kandidater göras inför valet till och inför valen till och till landstings- och kommunfullmäktige . Kraven på framförhållning kan alltså variera mellan olika typer av val. Varje kandidat som ett parti vill anmäla ska skriftligen ha samtyckt till anmälan. När ett parti har anmält samtliga sina kandidater kan dessa, som framgår ovan, inte ändras genom att väljare skriver till andra kandidater på valsedeln än dem som partiet har anmält (2 kap. 9 och 13 §§, 13 kap. 8 § första stycket 2 vallagen). Som redovisats ställs års ordinarie val till och landstings- och kommunfullmäktige också upp ett obligatoriskt krav på skriftligt samtycke från alla dem som ställer upp som kandidater för ett parti, oavsett om partiet har registrerat sin partibeteckning och på förhand anmält samtliga kandidater eller inte (se avsnitt 4.1.3). Av förarbetena framgår att ändringen utgör ett ytterligare led i att stärka skyddet mot ofrivillig kandidatur (prop. 2013/14:48 s. 67–75). Samtycket ska avse ett visst parti. Ett sådant samtycke ska ges in till eller i vissa fall till före valdagen. Om partiet redan har anmält sina kandidater för att skydda sin partibeteckning gäller dock de förklaringar om samtycke till anmälan som kandidaterna därvid lämnade även som samtycke till kandidatur. Ett särskilt samtycke, utöver förklaringen, behöver i så fall alltså inte lämnas in (2 kap. 20 § vallagen, jfr 2 kap. 9 § andra stycket vallagen). Kravet på samtycke till kandidatur gäller för ett visst val och därmed för den mandatperiod som valet avser. Eftersom partierna har möjlighet att registrera sin partibeteckning och anmäla kandidater inför varje val, har bedömningen gjorts att en anmälan av samtycke som lämnas av en kandidat inför ett ordinarie val inte automatiskt ska gälla även för den händelse beslutar att det ska hållas omval. Vid ett eventuellt omval behöver alltså en ny anmälan om samtycke göras (prop. 2013/14:48 s. 72 och 94). Om en person som inte har samtyckt till en 2017/18:38 kandidatur för ett visst parti trots det har tagits upp på en valsedel för det partiet ska namnet betraktas som obefintligt (13 kap. 8 § första stycket 4 vallagen). 4.3.2Anmälan av parti vid ordinarie val bör gälla vid omval Regeringens förslag: Till ett omval får endast de partibeteckningar användas som deltagit i det val som omvalet avser. Ett parti kan inte göra en särskild anmälan om deltagande i ett omval. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som yttrar sig över förslaget ställer sig flera, bl.a. i , i , , , , och Kommuner och Landsting, bakom det. anser dock att förslaget bör kompletteras med en möjlighet för att bevilja undantag, t.ex. om omvalet orsakats av att fel har förekommit i samband med partiregistrering, kandidatgodkännande eller framställning av valsedlar. framhåller bl.a. att det ges möjlighet att utifrån valresultatet i det ordinarie valet ägna sig åt strategiskt beteende i omvalet, t.ex. genom att ställa upp med nya partier för att ändra förväntade majoritetsförhållanden. pekar bl.a. på att det nuvarande förfarandet där nya partier kan medverka i ett omval kan leda till att dessa nya partier kan komma i en bättre situation då de kan utforma partiprogram och vallöften baserat på resultatet i det ursprungliga valet. anser att förslaget i dess helhet är olämpligt. i framför att förslaget med hänsyn till bestämmelsen i 3 kap. 7 § regeringsformen bör bli föremål för fortsatta överväganden. Skälen för regeringens förslag Utredningen föreslår att inga nya partier ska kunna anmälas till omvalet. I praktiken innebär utredningens förslag att fristen för att anmäla partiers deltagande i ett omval sammanfaller med fristen för anmälan om deltagande i det ordinarie valet, dvs. anmälan ska göras senast före valdagen i det ordinarie valet. Nuvarande ordning innebär bl.a. att nya partier kan tillkomma vid ett omval, utöver de partier som deltog i det ordinarie valet. Ett parti som deltog i det ordinarie valet kan också välja att inte ställa upp i omvalet. Vidare kan förändringar ske avseende vilka kandidater som ställer upp i omvalet. För väljarna kan det innebära att de i omvalet ska ta ställning till en annan sammansättning av partier och kandidater än i det ordinarie valet. På motsvarande sätt kan förutsättningarna ändras även för partiernas och kandidaternas vidkommande genom att de i ett omval kan få andra politiska motståndare än vid det ordinarie valet. , som tillstyrker förslaget, framhåller bl.a. att det ges möjlighet att utifrån valresultatet i det ordinarie valet ägna sig åt strategiskt beteende i omvalet, t.ex. genom att ställa upp med nya partier för att ändra förväntade majoritetsförhållanden. Utgångspunkten för utredningens överväganden och förslag är att ett omval i förekommande fall ska kunna genomföras så snabbt och effektivt som möjligt. Det bakomliggande syftet med denna ambition är att omvalet i största möjliga utsträckning ska bli ett omval som så långt det är möjligt hålls under samma förutsättningar som det ordinarie valet, dvs. att valet blir ett omval i egentlig mening. Ju närmare i tiden det ordinarie valet ett omval kan hållas, desto större är möjligheterna enligt utredningen att skapa förutsättningar vid de båda valen som är så lika som det är praktiskt möjligt. Den ordning som utredningen föreslår kan förväntas minska administrationen kring genomförandet av ett omval eftersom t.ex. anmälnings- och registreringsförfarandet skulle utgå ur processen för , liksom den därtill hörande förväxlingsprövningen. Den omständigheten att förutsättningarna för partiernas deltagande i omvalet skulle vara klara för beslutet om omval torde också bidra till ökad ordning. De invändningar som kan riktas mot ett sådant system rör bl.a. frågor kring den fria nomineringsrätten. Det gäller bl.a. möjligheterna att bilda ett parti i ett sent skede. Införandet av ett krav på obligatorisk förhandsanmälan av partier senast före valdagen vid ordinarie val motiverades bl.a. av intresset att väljare skulle få bättre förutsättningar att göra ett rationellt partival. betonades att en ordning med förhandsanmälan inte fick leda till några praktiskt betydelsefulla inskränkningar i väljarnas möjlighet att även före ett val bilda ett parti och ställa upp i valet. I förarbetena framhölls även att valresultatet endast bör kunna påverkas av röster på partier som eftersträvar representation i den församling valet avser (SOU 2012:94 s. 135–146 och prop. 2013/14:48 s. 57). Möjligheten att bilda ett parti i ett sent skede i en valrörelse har i viss mån anpassats till den särskilda situation som gäller för anmälan av deltagande i extra val och omval. Vid extra val och omval ska en anmälan om deltagande som görs senare än före valdagen godtas om den har kommit in till inom från beslutet. Som utgångspunkt gäller dock den frist för anmälan av partier som ska gälla i ordinarie val även vid extra val och omval (jfr prop. 2013/14:48 s. 60). Som redovisats ovan delar regeringen utredningens uppfattning att det är av stor betydelse att ett eventuellt omval kan hållas så nära inpå det ordinarie valet som möjligt (se avsnitt 4.1.3). Förutsättningarna vid ett eventuellt omval bör – så långt det är praktiskt möjligt – vara desamma som i det ordinarie valet. Mot bakgrund av det övergripande syftet att möjliggöra snabbare omval handlar det främst om att överväga korrigeringar som kan bidra till att tidsåtgången för förberedelser blir mindre, utan att de grundläggande principer som valsystemet bygger på påverkas. 2017/18:38 Ett eventuellt omval är en undantagssituation. Omvalet avser som regel endast en mindre och tydligt avgränsad del i det ordinarie valet. Att låsa möjligheterna för nya anmälningar av partier till omvalet skulle förenkla och tydliggöra processen i flera avseenden. I det oönskade läge som ett omval innebär handlar det om att hitta de bästa förutsättningarna för att omvalet ska anordnas så snart som det är praktiskt möjligt och lämpligt. Som i framhåller är det en förutsättning för förslaget att det är förenligt med regeringsformens bestämmelser om hur mandaten fördelas i riksdagsval. I förarbetena till ändringen i 3 kap. 7 § regeringsformen framhålls att bestämmelsen innebär att endast sådana partier som har anmält sitt deltagande i valet får möjlighet att delta i mandatfördelningen (prop. 2013/14:48 s. 88). Förarbetena ger inte något direkt stöd för slutsatsen att den bestämmelsen hindrar en reglering som begränsar utrymmet för nya partier att anmäla sitt deltagande i ett eventuellt omval. Av 2 kap. 16 § vallagen framgår att en anmälan till ett ordinarie val också ska gälla vid ett omval i samma val. Av förarbetena till den bestämmelsen framgår att syftet med den regleringen är både att minska administrationen i samband med ett omval och att minska riskerna för att oönskade konsekvenser ska uppkomma till följd av missuppfattningar från partiernas sida om vad regelverket kräver (prop. 2013/14:48 s. 65). Av detta kan bl.a. den slutsatsen dras att grundlagen inte hindrar från att i vanlig lag reglera verkan av ett partis anmälan om deltagande i val. Enligt regeringens uppfattning begränsar regleringen i regeringsformen inte heller utrymmet för att genom vanlig lag, som utredningen föreslår, inskränka partiernas möjligheter att anmäla sitt deltagande i ett omval när de inte anmält deltagande i det ordinarie valet. Vid införandet av kravet på förhandsanmälan av partierna i val bedömdes vidare att de begränsningar som förslaget innebar inte stod i konflikt med respekten för partiernas inre angelägenheter (prop. 2013/14:48 s. 59). Vad som föreslås är en snävt hållen kompletterande inskränkning som sannolikt endast kommer att behöva tillämpas i undantagsfall. Enligt utredningen kan någon påverkan på valdeltagandet i negativt hänseende inte heller förutses med en sådan ordning. Ingen remissinstans frågasätter den bedömningen. Mot denna bakgrund delar regeringen utredningens uppfattning att det förhållandet att inga nya partier kan anmälas till omvalet inte kan anses innebära något ingrepp i partiernas inre liv. En sådan ordning leder inte heller till någon insyn i partiernas inre arbete och påverkar inte deras nomineringsförfarande. Sammanfattningsvis anser regeringen att en sådan snävt hållen begränsning av den fria nomineringsrätten som utredningen föreslår bör accepteras. I likhet med utredningen och i motsats till anser regeringen därför att inga nya partier ska kunna anmälas till omvalet. Det innebär att fristen för att anmäla deltagande i ett omval sammanfaller med fristen för anmälan om deltagande i det ordinarie valet. Som bl.a. är inne på kan denna ändring i bästa fall också bidra till att minska partiernas möjligheter att genom valstrategiskt handlande försöka påverka utgången av omvalet utifrån resultatet i det ordinarie valet. Något behov av undantag på grund av administrativa fel kan inte anser att det bör finnas en möjlighet för att bevilja undantag från de begränsningar som utredningen föreslår i fråga om anmälan av nya partier och nya kandidatnomineringar, t.ex. om omvalet orsakats av att fel har förekommit i samband med partiregistrering, kandidatgodkännande eller framställning av valsedlar. Även framför att t.ex. partier eller kandidater som felaktigt inte godkänts och därför inte fått delta i det ordinarie valet bör ha möjlighet att delta i omvalet. Bestämmelser om vilka beslut enligt vallagen som får överklagas finns i 15 kap. vallagen. , eller i förekommande fall , beslut om registrering av partibeteckning, beslut om anmälan av kandidater eller om valsedlar, beslut om anmälan om deltagande i val och beslut att fastställa utgången av ett val eller beslut om att utse nya ledamöter eller ersättare (15 kap. 3 § vallagen). Regeringen konstaterar att dessa frågor, enligt nuvarande ordning, kan bli föremål för prövning hos som kan besluta om rättelse redan inom ramen för t.ex. det ordinarie valet. förhandsanmälan av partier infördes konstaterade regeringen att fristen för anmälan låg så nära valdagen att den tid som står till buds för beredning och beslutsfattande samt kungörande av anmälningarna hos och för överklagande och överprövning hos inte kommer att vara tillräcklig för att ett slutligt avgörande av vilka partier som ställer upp i ett val alltid med säkerhet ska finnas tillgängligt innan förtidsröstningen börjar (prop. s. 59). Risken för att ett överklagande av t.ex. en partianmälan vid det ordinarie valet inte hinner prövas före själva valdagen framstår emellertid som ytterst liten. Som ovan redovisats bör, så långt möjligt, samma förutsättningar gälla vid ett eventuellt omval som vid det ordinarie valet (se avsnitt 4.1.3). Regeringen anser inte att det i detta lagstiftningsärende framkommit tillräckligt tungt vägande skäl för att i en omvalssituation medge undantag från den ordning som gäller för det ordinarie valet. ser därför inte skäl att föreslå någon särskild reglering i frågan. När det gäller anmälan av kandidater föreslår regeringen att ett parti för ett omval ska få ändra en anmälan av kandidater (se avsnitt 4.3.3). 4.3.3 Anmälan av kandidater vid omval Regeringens förslag: Ett partis anmälan av kandidater för ett visst val ska som utgångspunkt gälla även för ett omval i det valet. En kandidats samtycke till anmälan ska gälla även för ett omval i det valet. Ett parti får dock för ett omval ändra en anmälan av kandidater. Nya samtycken ska endast lämnas från nya kandidater. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår att inga ändringar i kandidatnomineringarna ska kunna göras till omvalet. Remissinstanserna: Flera av de remissinstanser som yttrat sig över