prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — Det beror främst på att de beviljade efterlevandestöden blev 1 100 färre än beräknat. uppgick antalet beviljade efterlevandestöd till 11 400. vilket är 375 miljoner kronor (7,) lägre än anvisat i statens budget och (5,) lägre än föregående år. Minskningen beror på den förbättrade arbetsmarknaden, vilken leder till att färre uppfyller kraven för bostadsbidrag. Antal hushåll med bostadsbidrag var i genom- snitt 178 643 , fördelat på 146 859 barnhushåll och 31 785 ungdomshushåll. Jäm- fört med 2015 minskade antalet bidrag till barnhushåll med och antalet bidrag till ungdomshushåll med . Utbetalningarna av preliminärt bostadsbidrag Återbetalningar m.m. uppgick till , vilket är högre än 2015. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Utgifterna för barnbidrag ökade jämfört med uppgick till 221 733, vilket är en minskning med (2,) betalades ut i underhålls- Det beror på att antalet barn har ökat. stöd vilket är en ökning med Jämfört med ökade utgifterna för (12,) anslaget 1:2 Föräldraförsäkring med 1 906 milj- Inbetalningar från bidragsskyldiga redovisas som oner kronor (4,). inkomster under anslaget. förmånerna föräldrapenning, tillfällig föräldra- vilket är en ökning med penning, graviditetspenning och jämställdhets- (4,) Utgifterna för föräldrapenningen ut- gjorde av utgifterna för anslaget. Utgifterna för anslaget 1:7 Pensionsrätt för Dessa utgifter ökade med . Ökningen beror dels på att (5,) föräldrapenningdagar betalades ut, dels på att används för utgifter för statlig ålderspensions- avgift för pensionsrätt för barnår enligt lagen Ökningen beror bl.a. på löneökningar och att fler dagar än 2015. antal födda barn har ökat. föräldrapenningdagar är främst en följd av att antalet födda barn har stigit . totala genomsnittliga medelersättningen per dag för föräldrapenningen ökade med till RiR 2010:22 Underhållsstödet – för barnets liga medelersättningen för kvinnor per dag och för män per dag. har granskat om underhållsstödet Skillnaden beror dels på inkomstskillnader är ett ändamålsenligt verktyg inom den mellan könen, dels på att kvinnor använder fler ekonomiska familjepolitiken och om systemet lägstanivådagar och grundnivådagar än män. de föräldrapenningdagar som kvinnor tog ut var Regeringen har redovisat vissa vidtagna andelen dagar på grundnivå och åtgärder med anledning av granskningsrapporten För män var motsvarande andel i Årsredovisning för staten – Utgifterna för den tillfälliga föräldra- om information och stöd till särlevande föräldrar penningen ökade med (4,6 i frågor om underhållsskyldighet och civil- procent) jämfört med . underhållsbidrag (prop. att de utbetalda nettodagarna var 252 000 fler än Ökad reglering av barns underhåll utanför samt att medelersättningen per dag ökade med (1,). serna trädde i kraft . utbetalda nettodagar för tillfällig föräldrapenning Regeringen har i budgetpropositionen för uppgick till ca 7 192 000. 2017 (prop. 2016/17:1, utgiftsområde 12, s. 32) tillfällig föräldrapenning 2016 gällde aviserat sin avsikt att genomföra en fördelnings- delförmånen vård av barn. politisk reform och föreslå ett nytt särskilt för vård av barn uppgick till ca 6 301 000 under bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor 2016, vilket är fler än under Detta bidrag ska ersätta det nuvarande Flera faktorer påverkar utnyttjandet av underhållsstödet vid växelvist boende. ökade antalet barn och Ärendet bereds inom och många drabbades av influensa. regeringen kommer att återkomma till Utfallet för anslaget 1:3 Underhållsstöd blev om ytterligare åtgärder som rege- (17,) högre än ringen avser att vidta med anledning av Ökningen beror framför allt på att barn och månad fr.o.m. . Det genomsnittliga antalet barn med underhållsstöd S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.13 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Tabell 2.68 UO 13 Anslag -4,4 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare -16,3 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare -16,7 -31,1 -2,9 -0,7 -8,9 Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhets- politik. Utgifterna uppgick till och är därmed (8,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (25,). Färre kommunmottagna än beräknat men fler än 2015 Utfallet för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev , vilket är (4,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Kommunerna tog emot 68 761 personer1, vilket är ca 13 000 personer färre än beräknat i statens budget. Jämfört med 2015 blev utfallet högre (34,0 pro- cent). Det högre utfallet beror på att kommu- nerna tagit emot fler nyanlända invandrare 2016 jämfört med föregående år. Antalet kommun- mottagna ökade med 17 564 från 51 197 personer 2015 till 68 761 personer 2016. barn och unga ökade från 20 549 till 26 051, varav ensamkommande barn och unga ökade från 3 794 till 6 971. Tabell 2.69 Kommunmottagna m.m. 2016 1 Volymen avser de som beviljat uppehållstillstånd och som omfattas av förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Statens utgifter för de som inte beviljats uppehållstillstånd eller inte tagits emot av en kommun redovisas i huvudsak under utgiftsområde 8 Migration. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Färre än beräknat i etableringsinsats men fler än Utgifterna för anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare blev (16,) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken är främst ett lägre antal nyanlända i etableringsinsatser än beräknat. Antalet deltagare i etableringsuppdraget uppgick till 60 291, vilket är 5 509 deltagare färre än beräknat. Jämfört med ökade utgifterna med (14,). Orsaken är att antalet nyanlända i etableringsuppdraget ökade från i genomsnitt 48 358 deltagare 2015 till 60 291 deltagare 2016. Utgifterna för anslaget 1:4 Ersättning för vissa insatser för vissa nyanlända invandrare blev (16,) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken är att antalet deltagare i vissa program blivit lägre än beräknat. Det beror dels på att flera avtal överklagats, varför utbildningar inte använts i den omfattning som planerats, dels har det stora inflödet av nya deltagare försenat en del beslut om nya program. Jämfört med föregående år så ökade dock utgift- erna med (4,). Orsaken är att antalet deltagare i program ökat. Utgifterna för den avslutade tjänsten etable- ringslotsar uppgick till 439 miljoner kronor, vilket påverkar jämförelsen med föregående år. Tabell 2.70 UO 13 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyn- diganden och utestående åtaganden uppgick till . Större delen av skillnaden härrör från bemyndigandet för anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare. Anledningen är bl.a. lägre nyttjande av tolktjänster än planerat. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Tabell 2.71 UO 14 Anslag Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd -6,1 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och -25,7 -6,6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 -48,8 -11,8 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktions- -8,0 -0,1 -9,0 Utgiftsområdet omfattar områdena arbets- marknad och arbetsliv och består i huvudsak av utgifter för matchning av arbetssökande och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslöshetsförsäkringen, lönegarantiersättning och Europeiska socialfonden samt arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning. Myndigheter inom området är bl.a. Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, och Arbetsdomstolen. Utfallet uppgick till , vilket är (9,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2015 blev utfallet (11,) högre. Antalet arbetslösa minskade med cirka 20 000 Tabell 2.72 visar arbetsmarknadsstatistik från Arbetskraftsundersökning () som görs av (). Statistiken är från helårsundersökningarna . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Antal arbetslösa, 15–74 år varav personer med utomnordiskt ursprung varav långtidsarbetslösa personer med utom- varav ungdomar, 15–24 år Arbetslösheten, 15–(arbetslösa som andel Ungdomsarbetslösheten, 15–(arbetslösa ungdomar som andel av samtliga ungdomar i Anm.: Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2015 respektive 2016 . Det genomsnittliga antalet arbetslösa 15–enligt minskade med 19 600 personer . Antalet arbetslösa som är heltidsstuderande minskade med 10 500 perso- ner mellan åren. Antalet långtidsarbetslösa, dvs. personer som varit arbetslösa , minskade med 4 600 personer jämfört med . Antalet arbetslösa personer med utomnordiskt ursprung ökade med 6 000 personer, varav antalet män ökade med 7 200 personer och antalet kvinnor minskade med 1 300 personer. Andelen arbetslösa med utom- nordiskt ursprung uppgår av samtliga arbetslösa. Antalet personer med utomnordiskt ursprung i långtidsarbetslöshet ökade med 2 500 personer jämfört med . Antalet män ökade med 4000 personer och antalet kvinnor minskade med 1 300 personer. Ungdomar i åldern 15–utgör av samtliga arbetslösa. Antalet arbetslösa ungdomar minskade med 11 300 personer mellan åren, varav antalet kvinnor minskat mer än antalet män. Utgifterna för arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitiska program blev lägre än budgeterat Utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslös- hetsersättning och aktivitetsstöd blev 28 571 milj- oner kronor, vilket är (6,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror framför allt på att färre personer än beräknat blev arbetslösa och därmed berättigade till arbetslöshetsersättning. Jämfört med 2015 blev utfallet (1,) lägre. som fick arbetslöshetsersättning uppgick till ca 232 000 personer , vilket är en minskning jämfört med . Utgifterna för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev , vilket är (25,) lägre än anvisat i statens budget. Utgifterna under anslaget påverkas främst av omfattningen av de arbetsmarknads- politiska programmen. Det lägre utfallet beror framför allt på att volymerna för de nya insatserna extratjänster och traineejobb blev lägre än beräknat. Bland annat har målgruppen för traineejobb minskat då många ungdomar får jobb utan subvention. Vidare saknar arbets- sökande som ingår i målgruppen för extra- tjänster i många fall efterfrågad kompetens för de tjänster som är aktuella hos kommuner. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.73 Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Sökande i program totalt med aktivitetsstöd varav utrikesfödda i jobb- och utvecklingsgarantin antal personer i sysselsättningsfasen varav utrikesfödda i sysselsättningsfasen Anm.: Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2015 respektive 2016 beräknad utifrån Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Källa: Arbetsförmedlingen. I tabell 2.73 visas statistik om deltagandet i arbetsmarknadspolitiska program. Av de inskriv- na arbetslösa deltog i genomsnitt i arbetsmarknadspolitiska program , vilket är i nivå med föregående år. Antalet utrikesfödda i program med aktivitetsstöd ökade jämfört med . Det största programmet, sett till antal deltagare, är jobb- och utvecklingsgarantin som svarade för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantins sysselsättningsfas var i genomsnitt 23 119 personer, vilket är en minskning jämfört med . har fasindelningen i jobb- och utvecklingsgarantin upphört och sysselsätt- ningsplatserna kommer att avvecklas successivt fram till . Antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar var i genomsnitt 19 948 personer. Det är en minskning jämfört med . Minskningen beror främst på minskade ungdomskullar och en starkare konjunktur. Utfallet för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. blev , vilket är (6,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att antalet beslut om lönebidrag blev lägre än vad som beräknades i budgeten. Antalet deltagare med lönebidrag har minskat med 1 986 och uppgick till 38 2016. Lägre utgifter än budgeterat för Europeiska socialfonden Utfallet för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 blev (48,) lägre än anvisat i statens budget och uppgick till . Det beror på låg medelsförbrukning i de beviljade Programmet har haft förseningar som lett till att projekten kommit igång senare och därför rekvirerat mindre medel än beräknat. Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader ökade jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader blev (9,) högre än 2015. Ökningen beror främst på ökade förvaltningskostnader för Arbetsförmedlingens arbete med etablerings- uppdraget. Det är framför allt personalkostna- derna som har ökat. Antalet årsarbetskrafter ökade med 696 och uppgår till 13 033 års- arbetskrafter , vilket är en ökning . Utfallet för anslaget 1:6 Europeiska social- fonden m.m. för perioden –2020 blev (503,) högre än föregående år. Utfallet var lågt på grund av att systemet för ärendehandläggning inte färdigställdes enligt plan och därför uppnåddes inte tillräcklig volym. Jämfört med föregående år ökade utgifterna för anslaget 1:11 Bidrag till Lönegarantiersättning med (29,). Antalet personer som fick lönegarantiersättning 2016 var 23 823, en ökning . Det genomsnittliga antalet dagar som ersättning betalades ut ökade . Den genom- snittliga ersättningen per person ökade och uppgick till . Antalet företagskonkurser och företagsrekon- struktioner var lägre än 2015 och minskade till 2 444 stycken. I tabell 2.74 visas omfattningen av lönegarantiersättningen och antalet konkurser och rekonstruktioner. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.74 Bidrag till lönegarantiersättning Antal personer med lönegarantiersättning Antal företagskonkurser och företags- Genomsnittlig ersättning per person Källa: Kammarkollegiet. Ändrad redovisningsprincip påverkar jämförelsen med föregående år Utfallet för det nya anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar uppgick till . budgeterades och redovisades stöden på budgetens inkomstsida under inkomsttypen 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. uppgick stöden som redovisades på inkomsttitel Nystartsjobb och 8126 Stöd till yrkesintroduktionsanställning till sammanlagt . Tabell 2.75 UO 14 Beställningsbemyndiganden m.m. för perioden – Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden upp- gick till . Skillnaden för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknads- politiska program och insatser beror på att regeringens reformer, t.ex. traineejobb för arbetslösa ungdomar inte hunnit öka i samma takt som bemyndigandet. Det finns också en stor osäkerhet i budgeteringen av de utestående åtagandena för utgiftsområdet då dessa bl.a. beror på längden och omfattningen av besluten om insatser och arbetsgivare och anordnare av insatser rekvirerar bidrag. RiR 2016:21 Förberedande och orienterande utbildning – Arbetsförmedlingens styrning, användning och uppföljning har granskat Arbetsförmedling- ens arbete med insatsen Förberedande och orienterande utbildning. Regeringen har i skrivelsen och orienterande utbild- ning - Arbetsförmedlingens styrning, använd- ning och uppföljning (skr. 2016/17:87) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2016:23 En god arbetsmiljö för alla – Statliga insatser inom arbetsmiljöområdet har granskat om de statliga arbetsmiljöinsatserna på ett effektivt sätt bidrar till att en god arbetsmiljö kan uppnås. Regeringen har i skrivelsen om statliga insatser inom arbetsmiljö- området (skr. 2016/17:82) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 2.76 UO 15 Anslag -0,2 -14,0 -2,2 Statens utgifter för studiemedelsräntor -5,4 -3,7 -9,1 -10,2 Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekono- miskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Området omfattar även utgifter för att hantera studie- stöden, vilket huvudsakligen sköts av (). Även ärende- hanteringen inom ingår i utgiftsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (10,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2015 blev utgifterna (1,) högre. Utgifterna för studiemedel blev lägre än anvisat i statens budget Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel uppgick till , vilket är (14,) lägre än anvisat i statens budget. Anslaget används till utgifter för studiebidrag, tilläggsbidrag och pensionsavgifter. I enlighet med propositionen Höständrings- budget 2016 anvisade ytterligare som en följd av att antalet studerande som har antagits till polisut- bildningen ökade. För studiebidraget finns två olika nivåer: en (studiebidrag och studielån) och en högre nivå där bidragsdelen utgör av total- beloppet. Det är främst utgifterna för studerande med rätt till den högre bidragsnivån som blev lägre än beräknat. Inom denna grupp är det huvudsakligen utgifterna för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå för vuxna studerande som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning som blev lägre än beräknat. I beräkningen av statens budget ökades anslaget med för ökat antal utbildningsplatser. Trots detta ökade inte antalet studiemedelstagare, vilket är den främsta förklaringen till det lägre utfallet. Antalet studerande som fick studiemedel minskade med 5 000 till 471 000. Det är framför allt antalet studerande på gymnasienivå som minskar , vilket är den främsta anledningen till att det totala antalet studerande med studiemedel minskade. antogs 771 personer till polisutbildningen. Det är 161 fler än 2015. Lägre avsättningar för kreditförluster Utfallet för anslaget 1:3 Avsättning för kredit- förluster blev (2,) lägre än i statens budget och uppgick till . Avsättning görs för konstaterade förluster på utlåning och för förväntade förluster på utlåning . Den årliga avsättningen för förväntade förluster motsvarar av utlånade medel. Utlåningen av studiestöd ökade med jämfört med , vilket bl.a. förklaras av en stor ökning för merkostnadslån till följd av regelförändringar för studerande utomlands. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Små förändringar för studiehjälp och studiemedel jämfört med Utfallet för anslaget 1:1 Studiehjälp blev (0,) lägre jämfört med före- gående år och uppgick till . Det totala antalet studerande som fick studie- hjälp var 397 300. Andelen manliga studerande med studiehjälp har ökat . Ökningen beror på att tagit emot ett stort antal flyktingar och i åldrarna 16–är majoriteten av dessa män. Antalet studerande med studiehjälp har minskat . Förändringen följer befolkningsutveck- lingen i åldern 16–. Det utbetalda beloppet har däremot inte minskat. Det beror på att fler studerande har beviljats extra tillägg och lärlingsersättning jämfört med . Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel blev lägre än föregående år. Totalt fick 471 000 studerande studiemedel . Det är 5 000 personer färre än 2015. Det beror på att antalet studerande med studiemedel på gymnasial nivå minskade 2016. Studiemedlen är till övervägande del rättig- hetsstyrda. Utgifterna påverkas framför allt av antalet studerande med studiebidrag och tilläggs- bidrag. Även faktorer såsom beslut om antal platser eller ändrade belopp, de studerandes studietakt och studietid samt den allmänna prisutvecklingen i samhället påverkar. Det beror på att studiebidraget och tilläggsbidraget är indexerade med prisbasbeloppet. Negativ reporänta och ny finansieringsmodell för CSN Utfallet för anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor blev , vilket är lägre än 2015. Eftersom styrränta (reporäntan) var negativ blev räntan på återkravsskulden också negativ. Ränteutgifterna på återkravsskulden påverkas till stor del av reporäntans utveckling. Utfallet för anslaget 1:8 Centrala studiestöds- nämnden blev (296,3 pro- cent) högre än 2015. Ökningen beror på att CSN i huvudsak finansieras med anslagsmedel. disponerade myndig- heten även intäkter av expeditionsavgifter, påminnelseavgifter, övriga administrativa avgifter och uppläggningsavgifter som redovisas på CSN-avgifter. Tabell 2.77 UO 15 Beställningsbemyndiganden Bidrag till vissa studie- Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.78 UO 15 Utlåning utgången av 2016 var . RiR 2016:4 Statens kreditförluster på studielån har granskat statens hantering av risken för kreditförluster på studielån. Regeringen har i skrivelsen om statens kreditförluster på studielån (skr. 2016/17:34) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:UbU8, rskr. 2016/17:168). S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Tabell 2.79 UO 16 Anslag Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet -41,3 Särskilda insatser inom skolområdet -13,1 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk -0,1 Fortbildning av lärare och förskolepersonal -27,4 Statligt stöd till vuxenutbildning -23,1 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning -4,7 Fler anställda i lågstadiet -33,4 -10,5 : Utbildning på grundnivå och avancerad : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor -9,0 Särskilda medel till universitet och högskolor -43,7 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation -0,8 : Avgifter till internationella organisationer -4,8 S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Utgiftsområdet omfattar skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedago- gisk verksamhet, vuxenutbildning och efter- gymnasial yrkesutbildning samt högskole- utbildning och forskning. Området omfattar även myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (4,8 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (5,). och högskolor belastas anslagen till forskning och forskarutbildning när anslaget erhålls. Till följd av den särskilda anslagsredovisningen blir det därför inga skillnader mellan budget och utfall. I det följande kommenteras de anslag inom utgiftsområdet där avvikelser finns. Utgifterna för utveckling av skolväsendet blev lägre än anvisat i statens budget Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev (41,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror bl.a. på att utgifterna blivit lägre för insatser för att stärka kvaliteten i utbildningen för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska och uppdrag om samverkan för bästa skola, för uppdrag om nationella skolutvecklingsprogram och för försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . Det beror även på att huvudmän (t.ex. kommuner och enskilda huvudmän inom skolväsendet) har rekvirerat statsbidrag i mindre omfattning än beräknat för t.ex. personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser, fortbildning i specialpedagogik och sommarskola eller undervisning under andra skollov.