prop · H403211 · 2017-06-27 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2016/17:211 Redovisning av fördelning av medel från Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel ur fonden . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling samt analyserar fördelningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. I skrivelsen anges också områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. 2 Förvaltning av Allmänna ................................................arvsfonden Hur Allmänna .............................arvsfonden får egendom Om Allmänna .................arvsfonden avstår från egendom Kammarkollegiets etiska riktlinjer för Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna Placeringsinriktning ...................................och avkastning Kostnader ..................för förvaltning och administration 3 Fördelning av stöd ..........................ur Allmänna arvsfonden Riktlinjer .......................................för fördelning av stöd Fördelning ...................................................av stöd 2016 Antalet inkomna ..................och beslutade ärenden Fördelningen .........................av antalet bifall och avslag Arvsfondens .......stöd fördelat per organisationskategori Fördelning ....................................................av lokalstöd Fördelning ................av stöd genom särskilda satsningar 4 Kontroll av medelsanvändning ................ur Allmänna arvsfonden Regeringens prioriterade ..................................................områden 6 Kommunikation, uppföljning ................................och utvärdering Uppfyllelse ........................av kommunikationsmål 2016 Utveckling av och närvaro Uppföljning ............................................och utvärdering Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens 7 Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling.............................................................. 8 Inriktning och prioriterade ......................................områden Tilldelade medel per organisation ................................... 58 Överlevande projekt 2016 .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och mer avlägsna släktingar uteslöts från arvsrätt, vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden och förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden. Två statliga myndigheter har hand om arvsfondsärenden, Kammarkollegiet och Arvsfondsdelegationen. Kammarkollegiets uppgift är att företräda och bevaka fondens rätt till arv. Kammarkollegiet ska också förvalta fonden på bästa möjliga sätt och betala ut pengar till beviljade projekt samt utföra administrativa och handläggande uppgifter åt Arvsfondsdelegationen. Vilka projekt som ska få stöd ur fonden beslutas av Arvsfondsdelegationen som också följer upp projekten och informerar om fondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen ska enligt lagen om Allmänna arvsfonden ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen om Allmänna arvsfonden informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen leds av en nämnd som utses av regeringen och som består av en ordförande, en vice ordförande och högst fem andra ledamöter, varav majoriteten är personer som inte arbetar inom . Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska delegationens ordförande arbeta inom . Regeringen redovisar förvaltningen av Allmänna arvsfonden och fördelningen av stöd ur fonden till . Regeringen anger även inriktning och prioriteringar för Arvsfondsdelegationens verksamhet. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Till Kammarkollegiets uppgifter hör att bevaka Allmänna arvsfondens rätt, förvalta arvsfondens kapital samt utföra administrativa och handläggande uppgifter åt Arvsfondsdelegationen. Kammarkollegiets kostnader finansieras med medel från Allmänna arvsfonden, och fick kollegiet disponera maximalt för detta ändamål. trädde ändringar i förordningen om Allmänna arvsfonden i kraft, vilka i huvudsak innebär att Fonddelegationen inom Kammarkollegiet har i uppdrag att besluta om långsiktig placeringsinriktning och strategiska frågor för förvaltningen av Allmänna arvsfondens kapital. Fonddelegationen, som utses av regeringen, är ett särskilt beslutsorgan inom Kammarkollegiet när det gäller frågor inom kapitalförvaltningen. Den är sammansatt av personer med lång erfarenhet från skilda delar av kapitalmarknaden och utgör ett stöd för kapitalförvaltningen. Kammarkollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fondkapitalet. Återstoden får tillsammans med direktavkastning delas ut av Arvsfondsdelegationen. Kammarkollegiet ska till regeringen, i samband med att den egna årsredovisningen lämnas, även lämna en redovisning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen ska granskas av inom ramen för den årliga revisionen. 2 Förvaltning av Allmänna arvsfonden 2.1Hur Allmänna arvsfonden får egendom När en person avlider utan att efterlämna maka, make eller närmare släktingar än kusiner och det finns egendom i dödsboet är Allmänna arvsfonden legal arvtagare i den mån egendomen inte har testamenterats till någon annan. Om den avlidne var änka eller änkling, tillfaller arvet Allmänna arvsfonden endast om det inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidna makan eller maken. En förutsättning för att dessa släktingar ska ärva är att de till exempel inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom testamente, ska Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i Allmänna arvsfondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder Allmänna arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. inkom 1628 arvsfondsärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1053 fall, med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamenten godkändes av kollegiet. Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle avvecklas för arvsfondens räkning uppgick till 628. kom det in netto till Allmänna arvsfonden. Det är en ökning med jämfört med och den högsta volymen i Allmänna arvsfondens historia. 2.2Om Allmänna arvsfonden avstår från egendom Kammarkollegiet strävar efter att avveckla berörda dödsbon så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer fonden till godo och kan delas ut för dess ändamål. I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp som fonden tagit emot avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. inkom 64 ansökningar om arvsavstående till Kammarkollegiet. Vidare får arv som utgörs av egendom av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt avstås till en juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl, får ett belopp av det arv som tillfallit Allmänna arvsfonden tillsammans med sådan egendom avstås till den som tar emot egendomen att användas för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. En ansökan om arvsavstående ska ges in till Kammarkollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. beslutar Kammarkollegiet om avstående av arv eller försäkringsbelopp oberoende av värdet på kvarlåtenskapen. Om det i ett ärende om avstående av arv eller försäkringsbelopp som tillfallit Allmänna arvsfonden uppkommer någon fråga av särskild vikt från allmän synpunkt, ska kollegiet lämna över frågan med Skr. 2016/17:211 eget yttrande till regeringen för avgörande. 2.3Kammarkollegiets etiska riktlinjer för kapitalförvaltningen Kammarkollegiet ser ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling som en förutsättning för långsiktig tillväxt. Kammarkollegiets ESG-policy i kapitalförvaltningen (ESG står för Environment, Social, and Governance factors) utgår från en etablerad normgrund, fastställda kriterier och en process som utvecklas för att vara en integrerad del i investeringsprocessen. Normgrunden omfattar internationella konventioner för miljö, mänskliga rättigheter, arbetsrätt och anti-korruption samt för humanitär rätt. Exempel på internationella normer som ska följas av de bolag investerar i är: 1.FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna 2.ILO:s kärnkonventioner om rättigheter i arbetslivet 3.Rio-deklarationen om miljö och utveckling 4.FN:s konvention om biologisk mångfald 5.FN:s konvention mot korruption Kammarkollegiet följer i sin kapitalförvaltning principer för ansvarsfulla investeringar (UNPRI). Policyn omfattar också fastställda kriterier för följande produkter och branscher: alkohol, pornografi, spel, tobak och vapen. För varje område bestäms hur stor andel av bolagens omsättning som högst får härröra från involvering i dessa produkter och branscher. 2.4Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets kapitalförvaltning ska tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. Efter korrigering av restituerade arvsmedel läggs en tiondel av de medel som tillfallit fonden till fondkapitalet. Återstoden får tillsammans med direktavkastningen delas ut. I det följande kan summeringsdifferenser förekomma i tabeller och sammanställningar på grund av avrundningar. Fondens bokförda värde uppgick till , en minskning med . Arvsfondsdelegationen beslutar om projektmedel i taget istället för ett . På grund av denna förändring är fondens skulder relativt sett högre . Totalt fannsden ett belopp uppgående till tillgängligt för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om . Året innan var motsvarande belopp . I tabellen nedan redovisas utgående fritt kapital samt beslutade och utbetalda bidrag . Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets svenska respektive utländska aktiekonsortier samt aktieindex-, företagsobligations- och räntekonsortierna. Därutöver placeras en mindre del i alternativa externt förvaltade investeringsfonder (fastighetsfonder). har innehavet i räntekonsortiet haft en avkastning på 1,3 procent jämfört med index , se tabell 4. räntorna har fallit globalt till följd av centralbankernas nollräntepolitik i västvärlden, betyder det att avkastningen kan förväntas vara låg för Skr. 2016/17:211 räntebärande placeringar . Avkastningen i företagsobligationskonsortiet blev , vilket översteg jämförelseindex Innehavet i det svenska aktiekonsortiet har haft en avkastning på jämfört med index . Det gamla aktiekonsortiet delades upp i två delar , dels det svenska aktiekonsortiet, dels det utländska aktieindexkonsortiet. Innehavet i det utländska aktieindexkonsortiet har haft en avkastning på , vilket är lägre än index. Detta resultat ska dock betraktas med försiktighet eftersom mättidpunkten mellan jämförelseindex och portföljen skiljer sig åt. Det innebär att kollegiet, liksom andra förvaltare, stämmer av värdet per andel medan index stäms av när den amerikanska börsen stänger. Det innebär att såväl den amerikanska börsen, liksom kursen på US-dollar, kan förändras . betyder det att både den aktiva risken överdrivs markant och att avkastningen i portföljen egentligen är högre (vilket kommer att synas redovisning). Eftersom det utländska aktiekonsortiet är ett indexkonsortium förväntas avkastningen ligga nära indexavkastning, men avvikelsen ska behandlasmed försiktighet Innehavet i aktieindexkonsortiet har haft en avkastning på att jämföra med index . Avkastningen har således varit i linje med indexavkastningen vilket är syftet med nämnda placering. Den totala avkastningen blev vilket var bättre än index. var totalavkastningen som var sämre än index. Den positiva avvikelsen förklaras av att såväl aktiesom ränteförvaltningen överträffat sina jämförelseindex. Den risk som använts för att skapa denna meravkastning har varit förhållandevis låg. Sammantaget betyder detta att den riskjusterade avkastningen, mätt som informationskvot för hela förmögenhetsportföljen, varit god (0,2). 2.6Kostnader för förvaltning och administration Allmänna arvsfondens medel används för att täcka Kammarkollegiets kostnader för förvaltning och administration av dödsboavveckling, hanteringen av återkravsärenden, fondförvaltning och utbetalningar av projektmedel. På samma sätt används fonden för att täcka kostnaderna för handläggning av projektansökningar och projektredovisningar inkomna till Arvsfondsdelegationen samt för controller-, kommunikations- och utvärderingsverksamhet. Under en rad av år har de medel som gjorts disponibla för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om ökat. För att i motsvarande mån öka volymen av beviljade projektmedel till landets ideella organisationer har kanslistödet stärkts. Målsättningen har varit att med bibehållen eller ökad kvalitet i handläggningen bevilja mer projektmedel . Kommunikationsverksamheten har förstärkts och effektiviserats. Detta för att få in fler ansökningar som kan leda till bifall. En utvärderingsverksamhet har byggts upp och etablerats i enlighet med en strategi som stämts av med . inrättades en controllerverksamhet som dels ger projekten och handläggarna stöd i ekonomiska frågor, dels förbättrar kontrollen av projektmedlens användning. Controllerverksamheten förstärktes ytterligare , vilket har möjliggjort en högre nivå av preventivt arbete och därigenom minskat risken för oegentligheter. har en ny webb utvecklats och lanserats, vilket ledde till ökade kostnader. har kanslistödet förstärkts med en juristfunktion och med ytterligare två handläggare. I budgetposten för övriga kostnader ingår kostnaderna för bl.a. kommunikations- och utvärderingsverksamheten samt overheadkostnader såsom it, personal- och ekonomifunktion m.m. Övriga kostnader ökade främst till följd av ökade kommunikationsinsatser och fler genomförda utvärderingar än . Mätt som andel av beslutade projektmedel uppgick driftskostnaderna för Arvsfondsdelegationen till . I kostnaderna ingår samtliga driftskostnader, det vill säga även del av Kammarkollegiets overheadkostnader (exempelvis lokalkostnader och itkostnader) samt verksamhetens kostnader för kommunikation, utvärdering med mera. Tabell 2.5 visar utvecklingen av driftskostnaderna i förhållande till beslutade projektmedel. Trots att driftskostnaderna för Arvsfondsdelegationen har ökat, sett , har andelen driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel minskat. Förklaringen är att volymen beslutade projektmedel har ökat i en snabbare takt än driftskostnaderna. En annan intressant indikator kan vara driftskostnaderna i förhållande till antalet beslut angående projektansökningar som fattas. I tabell 2.6 visas utvecklingen av dessa enhetskostnader . Som beslut räknas bifall och avslag, men även godkännande av projektens redovisningar samt de ansökningar som, efter ibland omfattande handläggning, har återkallats av den sökande organisationen och därmed läggs till handlingarna. Fördelning av stöd ur Allmänna Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. slutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Riktlinjer för fördelning av stöd Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska stöd ur Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre målgrupper: barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning. Allmänna arvsfonden har, enligt 5–7 §§ lagen om Allmänna arvsfonden, till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till projekt som är nyskapande och utvecklande. De som kan fåstöd är organisationer som bedriver ideell verksamhet, men offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan till exempel en kommun beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och bedrivs i nära samarbete med ideell förening. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under normalt högst och en plan ska finnas över hur verksamheten eller metoden lever vidare efter projektets slut samt för hur projektets erfarenheter tas tillvara och sprids. påbörjades en övergång till fleråriga projektstödsbeslut. Projekt som beviljas stöd ska kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. En bedömning görs i vilken utsträckning barn, ungdomar eller personer med funktionsnedsättning själva är delaktiga i planeringen och genomförandet av projektet. På samma sätt görs en bedömning av graden av nyskapande och utveckling i projektet. Syftet är att ge stöd till utvecklingsprojekt med hög grad av delaktighet från någon av fondens målgrupper och med potential att leva vidare efter det att det ekonomiska stödet ur fonden upphört. Stöd kan även lämnas för del av kostnader för ny-, om- eller tillbyggnad av lokaler och anläggningar. Verksamheten ska vara nyskapande på orten. Endast organisationer som bedriver ideell verksamhet kan beviljas En organisation som beviljats lokalstöd är skyldig att under bedriva den verksamhet som låg till grund för beslutet. 2016/17:211 Lokalen eller anläggningen ska ägas av den sökande föreningen eller hyras med långtidskontrakt. Om lokalen eller anläggningen används till annat ändamål än vad som överenskommits, kan begäran om återbetalning till Allmänna arvsfonden ske. Den som beviljas stöd ska också bidra till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. Under beredningen av sådana ansökningar hämtas alltid uppgifter in om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Inför samtliga beslut om bifall för lokalstödsansökningar äger en dialog rum med berörd kommun. Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden ska, senast det datum som anges i beslutet om stöd, lämna en skriftlig redovisning av projektarbetet till Arvsfondsdelegationen. Dessutom ska en ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas. Den ekonomiska redovisningen ska vara bestyrkt av godkänd eller auktoriserad revisor. Nyordningen med fleråriga projektstödsbeslut innebär att projektredovisningen kommer att granskas och godkännas av kanslifunktionen inför projektens fortsättning. 3.2Fördelning av stöd 2016 har nästan fördelats till projekt genom 438 beslut av Arvsfondsdelegationen. Mätt i kronor är det en ökning med jämfört med året innan och den högsta summan i Allmänna arvsfondens historia. Av dessa medel utgör lokalstöd och projektstöd. Redovisning av beviljade medel per målgrupp Arvsfondsdelegationen har två stödformer. Den dominerande stödformen är projektstöd, som innebär att föreningen får stöd för att utveckla en verksamhet, metod, utbildningsinsats eller delaktighets- eller informationsarbete under normalt sett högst . Den andra stödformen är lokalstöd, vilket innebär att en förening kan få stöd för ny-, om- och tillbyggnad av en lokal eller anläggning som behövs för att driva en nyskapande och utvecklande verksamhet. I det här avsnittet redovisas översiktligt projekt- och lokalstödsmedel som Arvsfondsdelegationen fattat beslut om. Om inget annat anges gäller redovisningen båda stödformerna. När antalet projekt anges i text och tabell anger siffran antalet bifallsbeslut. I några enstaka fall har samma projekt fått två beslut under . beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt med målgruppen barn enligt tabell 3.1. 2016/17:211 innebär en ökning med jämfört med . Antalet bifall var 121 stycken, vilket är 23 fler än året innan. fattade Arvsfondsdelegationen beslut om till 202 projekt med målgruppen ungdom (se tabell 3.2). Jämfört med föregående år innebär det en ökning med . Antalet projekt med ungdomar som målgrupp var tre fler jämfört med föregående år. 3.2.3Målgruppen personer med funktionsnedsättning beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt med målgruppen personer med funktionsnedsättning (se tabell 3.3). Det är en minskning med jämfört med och även en lägre nivå än . Däremot är det en tydlig ökning jämfört . Anledningen till att mer medel än tidigare fördelats till målgruppen –2016 är den särskilda satsningen Egen Kraft! Antalet projekt som fokuserade på målgruppen personer med funktionsnedsättning uppgick till 115, vilket är en minskning jämfört med året innan med 16. 2016/17:211 Geografisk fördelning av beviljade medel , , av de medel som beslutades gick till lokala och regionala projekt. Till denna kategori hör projekt som genomförs på en eller flera angränsade orter, i ett eller flera angränsade län samt projekt som genomförs exempelvis i de tre storstadsregionerna. Varje projekt inkluderas bara en gång i statistiken och projektet hänförs till det län där organisationen har sitt säte. Resterande medel gick till nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ungdomsprojekt som samarbetar med kulturinstitutioner över hela landet eller en nationell funktionshindersorganisation som tagit fram en utbildningsstrategi för personer som har neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Mätt i antal är 330 stycken () av beviljade projekt av lokal eller regional natur, medan resterande projekt utgörs av nationella projekt. I likhet med fick projekt i samtliga län bifall . Flest ansökningar kommer från föreningar i storstadsområdena, vilket är naturligt eftersom där också finns högst antal föreningar och personer. Föreningar i storstadsområdena är också de som fått flest bifall och flest avslag på inkommande ansökningar. Tabell 3.4 redovisar den länsvisa fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden. Tabellen visar endast de lokala och regionala projekten. De nationella projekten är inte medräknade.