prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Inom området handelspolitik och inre marknad finns två statliga myndigheter, Kommerskolle- gium och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), som har tilldelats separata budgetanslag. Ett bidrag till en organisation, , har också betalats ut. Samtliga anslag bidrar till eller möj- liggör målsättningarna om en högre grad av frihandel, en effektivare inre marknad och en öppnare handelspolitik i EU, ett starkare multi- lateralt handelssystem samt ett ökat svenskt handelsutbyte. Nämnda myndigheter och orga- nisationer bidrar till eller möjliggör ovanstående mål på olika sätt. Resultat kan i vissa fall redo- visas kvantitativt men oftast är en kvalitativ vär- dering av aktuella insatser mer relevant. är regeringens expertmyn- dighet för utrikeshandel, EU:s inre marknad och EU:s handelspolitik. Inom den yttre handelspolitiken arbetar nära och bistår bl.a. genom att analysera EU:s pågående frihandelsförhandlingar samt utvecklingen av EU:s gemensamma handelspolitik. Fram till att förhandlingstakten avstannade var kollegiets stöd främst fokuserat på förhandlingarna om ett frihandelsavtal med (TTIP – Transatlantic Trade and Investment Partnership), men även förhandlingarna med var av större vikt. och inled- ningen av 2017 har kollegiet dessutom genom- fört två analyser av det framförhandlade avtalet med (Ceta– Comprehensive Economic and Trade Agreement). Kollegiet har även publicerat ett antal rapporter och förslag i an- tingen informations- eller påverkanssyfte. Vikti- gare publikationer inkluderar analyser av kopp- lingarna mellan handel och hållbarhet, t.ex. miljö, mänskliga rättigheter och jämställdhet, handels- politikens samspel med utvecklingsmålen i Agenda samt analyser kopplade till de kommande förhandlingarna om utträde ur EU (Brexit). har vidare en central roll för efterlevnaden av inremarknadsregelverket i . Myndigheten informerar andra myndig- heter om tillämpningen av EU-reglerna och verkar i övrigt för att företag och privatpersoner ska kunna utnyttja de möjligheter som den inre marknaden ger. Myndigheten förser även rege- ringen med expertstöd för den fortsatta ut- vecklingen av det EU-gemensamma regelverket. har myndigheten särskilt bidragit genom stöd och analyser i förhandlingarna kring de förslag Europeiska kommissionen presenterat i Strategin för den Digitala Inre marknaden samt Inremarknadsstrategin för varor och tjänster. Vid finns ett antal kon- taktpunkter och andra fasta funktioner som upprättats för att på olika sätt främja handeln på den inre marknaden. I egenskap av kontakt- punkt för varor ska kollegiet svara på frågor om vilka tekniska regler som gäller för en viss vara i och informera om den EU-rättsliga prin- cipen om ömsesidigt erkännande. tog kontaktpunkten emot 93 förfrågningar från framför allt utländska företag som vill verka på den svenska marknaden. Kontaktpunkten för tjänster syftar till att underlätta för tjänsteleve- rantörer och tjänstemottagare att hitta den in- formation som behövs för att bedriva eller köpa tjänsteverksamhet i ett EU-land. Kollegiet sam- ordnar flera myndigheters arbete i kontakt- punkten och ansvarar för en servicefunktion. Servicefunktionen har 2016 besvarat 42 förfråg- ningar, vilket är en mindre nedgång jämfört med de föregående åren. I egenskap av svenskt Solvit- center arbetar med att lösa hinder för företag och privatpersoner på den inre marknaden. hanterade centret 175 ärenden, vilket är något färre än året innan. Återigen avsåg av ärendena hinder för personers fria rörlighet. fick kolle- giet även ansvar för en ny kontaktpunkt enligt det s.k. arbetstagardirektivet (2014/54/EU) och ska som en del av detta samordna berörda myn- digheters uppgifter i fråga om att främja likabe- handling av unionsmedborgare och deras famil- jemedlemmar i . har också till uppgift att bedriva handelsrelaterat utvecklingssamarbete, vilket finanserias genom medel inom utgiftsom- råde 7. Genom kapacitetsutvecklande insatser bidrar kollegiet till att stärka bl.a. , och möjligheter att dra nytta av internationell handel. lanserades – en avancerad handelspolitisk utbildning för tjänstepersoner från låg- och medelinkomstländer. Kollegiet ansvarar även för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 den nationella kontaktpunkten för exportörer i låg- och medelinkomstländer, (Open Trade ), som har mött en fortsatt hög efterfrågan på information om export till och EU. Ett arbete har pågått för att tydligare integrera hållbar utveckling i myndig- hetens utvecklingssamarbete. har kollegiet t.ex. valt att fokusera på kopplingen mellan handel och jämställdhet i sina utbild- ningsinsatser. ansvarar även för ett antal förvaltningsuppgifter av handelspolitisk karak- tär. Kollegiet är t.ex. behörig myndighet för ett antal olika internationella sanktionsregimer, såväl handelsrestriktioner som finansiella sankt- ioner, samt har ansvar för vissa licensfrågor. Myndighetens sanktionsarbete har legat på en hög nivå ända sedan EU beslutade att införa sanktioner riktade mot , men 84 hante- rade ärenden är påtagligt lägre än toppnivåerna . Antalet licensärenden har dock ökat kraftigt i och med att EU valde att införa krav på importlicens för vissa järn- och stålvaror, från 11 ärenden till 3 748 ärenden . Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) huvuduppgift är att vara nationellt ackrediteringsorgan. Den som är ackrediterad har av Swedac granskats och bedömts vara kom- petent att utföra en viss uppgift, t.ex. provning eller kontroll. De ackrediterade aktörerna arbetar i sin tur med att bedöma och kontrollera t.ex. hissar, livsmedel, fordon eller ledningssystem. I och med att ackreditering är harmoniserat på EU-nivå erkänns bedömningar av ackrediterade aktörer ömsesidigt inom hela unionen, vilket bidrar till regeringens mål om en väl fungerande inre marknad. Det är även ett krav att företag i som utför bedömning av överensstäm- melse med krav som följer av EU:s produkt- regler ska vara ackrediterade. Genom avtal på internationell nivå erkänns också bedömningar av ackrediterade företag på global nivå. Swedac arbetar dessutom med kontroll av vissa typer av mätinstrument och ansvarar för ädelmetallkon- troll. är ca 1 600 organisationer ackre- diterade av Swedac och dessa aktörer bedöms och blir föremål för regelbunden tillsyn av myn- digheten. Swedac arbetar kontinuerligt med att vidareutveckla verksamheten, bl.a. genom att utveckla nya ackrediteringsområden. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 2016 introducerades ackreditering för natur- värdesinventering. Swedac har även påbörjat ackreditering av de företag som certifierar led- ningssystem och experter för energikartläggning. Swedac är också ansvarig myndighet för sam- ordning av marknadskontroll, dvs. kontroll av att produkter uppfyller regler om exempelvis säkerhet, hälsa eller miljö. En effektiv kontroll som gallrar bort farliga produkter ökar konsu- menters förtroende för varor på den inre mark- naden och skyddar också seriösa företag från osund konkurrens från aktörer vars produkter inte uppfyller kraven. På så sätt stärker mark- nadskontrollen den inre marknadens funktions- sätt. Samordningen sker till stor del genom vid Swedac. Rådet är ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte mellan marknadskontrollmyndigheter. Rådet utarbetar en nationell handlingsplan med gemensamma åtgärder för att åstadkomma en mer effektiv marknadskontroll. Swedac har fokuserat på att hjälpa företag att göra rätt från början och har därför träffat ett stort antal små och medelstora företag i samarbete med regionala handelskammare och nyföretagar- centrum. Därutöver har Swedac även en viktig uppgift att bistå regeringen med expertstöd och underlag i EU-arbetet. har myndigheten exempelvis tillhandahållit sådant stöd kopplat till regeringens exportstrategi, förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan och samt gällande anpassning av svensk rätt till nya EU- regler om produkter. Standardisering bedrivs i genom tre pri- vaträttsliga organisationer: (), SEK – Svensk Elstandard och Informationstekniska standardiseringen (ITS). De representerar i det europeiska och internationella arbetet. Organisationerna är medlemmar i som verkar som paraplyorgan med representa- tion av de offentliga och privata huvudmännen. Genom anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen lämnas statsbidrag till för dess arbete. Antalet svenska sekretariat och ordförande- skap i den internationella standardiseringen fortsätter att ligga på en relativt hög nivå, både på områden som kan betecknas som tvärtekniska och på mera produkt- och systeminriktade om- Även antalet svenska uppdrag på poster inom ledning och styrorgan för den internation- ella standardiseringen är högt och detta innebär att har stort inflytande och påverkan på de standarder som tas fram. Det svenska deltagandet i det europeiska och internationella arbetet har varit aktivt och lett till många positiva resultat, vilket har bidragit till att stärka roll som industrination där höga krav på säkerhet, hälsa och miljö betonas. Regeringen fattade , inom ramen för Exportstrategin, beslut om en satsning på internationell standardisering som har fortsatt . Satsningen innebär att avsätts till för att åta sig att driva internationella standardiseringssekretariat och för ett ökat engagemang i den internationella standardise- ringen. En av myndighetens huvuduppgifter är att bistå regeringen med expertstöd och på så sätt bidrar i förlängningen till hur målet för utrikeshandel, export- och investe- ringsfrämjande uppnås. På samma sätt bidrar kollegiet även till måluppfyllelsen inom andra områden såsom politiken för global utveckling och kring Agenda 2030 samt de nationella mil- jömålen. Kollegiets kapacitetshöjande insatser bidrar i sig självt också till en hållbar utveckling i låg- och medelinkomstländer. Genom att allt fler fasta funktioner för en väl fungerande inre marknad samlas hos Kom- merskollegium blir myndighetens roll som svensk inremarknadsmyndighet alltmer tydlig. Att kollegiet fortsätter utföra dessa uppgifter på ett resurseffektivt sätt bidrar till en effektivare inre marknad. Även det kunskapsutbyte som möjliggörs, dels mellan funktionerna i sig men även mellan funktionerna och kollegiets övriga analysverksamhet, bedöms främja det samlade arbetet för en effektivare inre marknad. Att bedriver ett brett in- formations- och påverkansarbete – vars syfte överlappar med målet för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande – bedöms skapa bättre förutsättningar för regeringen att driva en politik som främjar god måluppfyllelse inom området. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Swedac har genomfört sin verksamhet på ett effektivt sätt och i enlighet med regeringens intentioner. Myndighetens arbete med ackredi- tering och annan teknisk kontroll samt dess arbete inom ramen för internationella ackredite- ringsorganisationer bidrar till att förbättra den inre marknadens funktionssätt och gynnar in- ternationell handel. I de kundundersökningar som genomförs får Swedac bra betyg. Swedac tillhandahåller dessutom värdefullt expertstöd till regeringen i frågor om ackreditering, tekniska regler och marknadskontroll. Swedacs verksam- het syftar på olika sätt till att säkerställa kvalitet och säkerhet för varor och tjänster och bidrar därmed även till att uppnå mål inom en rad andra politikområden. Bidraget till den svenska standardiseringen har främjat svenska intressen i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet. Rege- ringens bedömning är att standardiseringsorga- nen använder medlen på ett konstruktivt och ändamålsenligt sätt. Det statliga stödet inom ramen för Exportstrategin har haft en positiv inverkan på standardiseringens arbete. Standardisering är ett viktigt verktyg för in- novation, konkurrenskraft och en hållbar sam- hällsutveckling. Den allt snabbare globali- seringen förändrar villkoren för standardise- ringen och ökar dess betydelse för tillväxten och för att kunna möta stora samhällsutmaningar som klimatförändringar och en växande och åldrande befolkning. Det är centralt för den svenska konkurrenskraften att vara delaktig och drivande i arbetet med att ta fram internationella standarder. Regeringen har också bidragit aktivt i det av Europeiska kommissionen ledda arbetet med att ta fram ett gemensamt standardiseringsinitiativ (Joint Initiative on Standardisation). Initiativet innehåller ett antal åtgärder som medlemsstater och standardiseringsorganisationerna åtar sig att utföra. Initiativet har tagits fram i ett samarbete mellan alla berörda aktörer i den europeiska standardiseringen: kommissionen, industrin, medlemsstaterna, standardiseringsorganisation- erna samt organisationer som företräder miljö-, småföretag- och arbetstagarintressen. Rege- ringen har bl.a. i detta sammanhang drivit och fått gehör för frågan om globala standarder, dvs. att europeiska standarder bara ska tas fram om 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 det inte finns en internationell standard som redan täcker behovet. Regeringen har även i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) lyft fram vikten av standardisering och har gett Verket för innovationssystem () i uppdrag att genomföra en fyraårig satsning som beräknas omfatta . 4.4.7Insatser inom andra politikområden Handelspolitiken utgör ett viktigt instrument för att möta olika hållbarhetsmål, bl.a. genom ökad policysamverkan mellan handel och en ekonomisk, miljömässig och socialt hållbar ut- veckling, som t.ex. ökad jämställdhetsintegre- ring. Genom handelsrelaterat utvecklingssamar- bete (Aid for Trade) har bidragit till att stärka låg- och medelinkomstländernas handels- politiska kapacitet och förmåga att delta i inter- nationell handel och globala värdekedjor. Sida har förnyat stödet till Enhanced Integrated Framework, som lyfts fram i 2030-agendan och som stärker kapaciteten hos världens minst ut- vecklade länder att dra nytta av handel för fattig- domsbekämpning. , med särskild expertkun- skap på handelsområdet har på regeringens upp- drag byggt upp kapacitet för att bedriva tekniskt samarbete och kapacitetsutveckling i låg- och medelinkomstländer. Vid WTO:s tionde ministermöte i blev fullvärdiga medlemmar, delvis med kapacitetsutvecklande stöd från . fortsatte stödet med fokus på att imple- mentera de åtaganden gjort i anslut- ningsprocessen. har gett stöd till arbete med att ta fram verktyg för att mäta handelns effekter på jämställdhet och därigenom säker- ställa att handelspolitiken stärker kvinnors eko- nomiska egenmakt. Dessutom har bidra- git till ett nytt globalt initiativ – eTrade for All – som syftar till att koordinera och stärka stödet för att utvecklingsländer ska kunna dra nytta av e-handel. stödjer såväl arbete med spårbarhet av konfliktmineraler som organisa- tionen Transparency Initiative (EITI) som arbetar för bättre insyn i 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 betalningsströmmarna från bl.a. gruvföretag till olika statliga aktörer. En stark export är central för att skapa fler jobb och ekonomisk utveckling i hela landet. Export- främjandet ska stärka svensk handel och konkur- renskraft genom att främja företagens export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader. Handeln drivs av näringslivet men det statliga främjandet kan stötta med marknadskompletterande insatser inom ramen för gällande statsstödsregler, t.ex. information och rådgivning om export och en- skilda exportmarknader, garantier och finansie- ringslösningar, kontakter med inköpare och andra beslutsfattare, samlade presentationer av svenska lösningar och hjälp med byråkratiska handelshinder. Regeringen antog exportstrategi för att ytterligare stärka det svenska näringslivets internationalisering i vidare bemärkelse. Strategin omfattar tjugotvå insatser som spänner över flera politik- och utgiftsområ- den. I exportstrategin adresserar regeringen fem utmaningar för den svenska utrikeshandeln: –Att svensk export i högre utsträckning måste nå tillväxtmarknaderna. –Att fler små och medelstora företag måste våga och vilja exportera. –Att svenska varor, tjänster och system måste nå högre upp i förädlingskedjan. –Att attraktionskraft för investe- ringar, kompetens och turism ska öka. –Att den globala handeln måste hållas öppen. Exportstrategins mål är att: –Öka exporten, både i absoluta tal och som andel av BNP. –Öka attraktionskraft för investe- ringar, kompetens och turister. –Öka andelen exporterande företag. –Öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Prioriteringar behöver göras för att maximera nyttan av exportfrämjandet. Fokus läggs därför på att stötta små och medelstora företags export samt på marknader med hög BNP, hög förvän- tad tillväxt eller höga trösklar för att ta sig in på marknaden. En prioritering av 26 länder har därför utarbetats. Regeringens genomförande av exportstrategin löper . Inom samtliga tjugotvå insatser pågår arbetet med genomförandet. Insatserna ryms inte enbart inom politikområdet exportfrämjande utan beskrivs också inom andra områden. Regeringen kommer också att arbeta vidare med vissa sektorer där det bedöms finnas en outnyttjad potential för ökad export och inter- nationalisering samt där det finns ett intresse utomlands för svenska erfarenheter och lös- ningar för att möta olika samhällsutmaningar, exempelvis livsmedelssektorn. Team fortsätter att växa både med tematiska undergrupper och lokala Team Swe- den-kretsar. Den kommunikationsplan som tagits fram kommer att genomföras och regelbundna dialogmöten med näringslivet kommer att fortsätta äga rum. Tillsammans med de regionala exportcentra som skapats i sex pilotlän och den digitala exportinformation som kunnat samlas på gemensamma hemsidor (verk- /utland) har Team skapat en samarbetsanda bland de aktörer som är viktiga för att främja den svenska exporten. Det ut- ökade samarbetet är en god förutsättning för genomförandet av alla insatser i regeringens exportstrategi. De sex regionala exportcentra som etablerades har kommit igång med sitt arbete. Genom erfarenhetsutbyte kan de regioner som ligger längre fram nu fungera som draglok för de som ännu ligger i startgroparna. Regeringen föreslår att anslaget 2:3 Exportfrämjande verk- samhet –2023 tillförs medel för att stärka den regionala exportrådgivningen, t.ex. genom att öppna fler regionala exportcentra. Näringslivet har visat stor uppskattning för de nya satsningar som görs för att vinna stora ex- portaffärer, liksom öppnandet av nya ambassader och handelskontor på tillväxtmarknader. Nä- ringslivet har också tagit till sig att regeringens stöd för dess internationalisering är kopplat till en förväntan att agera hållbart, för jämställdhet och att respektera mänskliga rättigheter. Genom de gemensamma insatserna kan fler svenska företag bli framgångsrika och världsledande, vilket i sin tur skapar jobb, tillväxt, välstånd och välfärd. Internationella mötesplatser fyller en viktig funktion inte minst för små och medelstora företag för att skapa kontakter med leverantörer, distributörer och kunder. En världsutställning sanktionerad av des Expo- sitions kommer att hållas mellan och . Ett svenskt deltagande förutsätter att svenska företag visar intresse för att delta och är med och samfinansierar den svenska närvaron. Näringslivets intresse förenas med ett stort svenskt intresse att finnas med på en världsutställning av denna omfattning och de handelsfrämjande och Sverigefrämjande insatser som ett sådant deltagande genererar. För att möjliggöra det svenska deltagandet på 2020 föreslår regeringen att sammanlagt tillförs anslaget 2:3 Export- främjande verksamhet –2021. Tillväxtekonomiernas behov av att investera i infrastruktur (it och telekom, transportsystem m.m.), hälso- och sjukvård samt energi och mil- jöteknik innebär möjligheter för ökad svensk projekt- och systemexport. Den ökning som Business , tack vare exportstrategin, har fått i antalet uppdrag för tillväxtmarknader, regional expertrådgivning och strategiska affärer väntas vidareutvecklas framöver. På de nya tillväxtmarknaderna är företagens behov av stöd från svenska ambassader och stat- liga exportfrämjandeaktörer särskilt stor, inte minst för små och medelstora företag, eftersom trösklarna till marknaderna är högre än i EU och andra närliggande länder. Därför föreslår rege- ringen att anslaget 2:3 Exportfrämjande verksam- het tillförs medel för att förstärka den svenska närvaron på viktiga tillväxtmarknader och i vik- tiga städer. Omställningen till en grön och cirkulär eko- nomi genom bl.a. innovativ miljöteknik och nya affärsmodeller möjliggör affärsutveckling och minskad klimat- och miljöpåverkan. Måluppfyllelse inom Agenda 2030 kommer att kräva stora investeringar i modernisering och utbyggnad av olika typer av infrastruktur, en hållbar industrialisering och innovation (mål 9). Här har svenska leverantörer och konsulter med sitt goda systemkunnande, starka tradition av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 innovation, hållbara lösningar och hållbart före- tagande mycket att bidra med. Kris- och kata- strofhantering, grön logistik/transportsystem, energi, smarta elnät, smarta städer, hälsa och sjukvård är exempel på sektorer där svenska företag är starka. Modern it- och telekommuni- kation liksom miljötekniklösningar förekommer inom alla nämnda sektorer och kan bidra till måluppfyllelsen inom samtliga de 17 målen. Exportfrämjandet ska också bidra till den fe- ministiska utrikespolitiken och till de uppsatta målen för politiken i enlighet med utrikesför- valtningens handlingsplan. Tillgång till grundläg- gande infrastruktur är avgörande för att stärka kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt och inflytande. Svenska företags engagemang i den globala agendan och möjligheter att bidra till denna utveckling främjas genom en framgångsrik marknadsbearbetning inom projektexport och gentemot internationella upphandlingar inklu- sive FN-systemet. Att stimulera svenska nä- ringslivets engagemang och sprida information om hållbara lösningar är ett viktigt bidrag till politiken för global utveckling. Särskilda insatser förbereds för att bättre möta innovativa och tidigt internationaliserade före- tags (””) särskilda behov tillgång till internationella nätverk för snabbare tillväxt. Anslaget för exportfrämjande har ökats för att möjliggöra genomförandet av sats- ningarna i exportstrategin. Regeringen föreslår att dessa ökningar ligger fast ef- tersom insatserna är långsiktiga. Utländska investeringar bidrar också till den svenska exporten och ger tillväxt och sysselsätt- ning. Investeringsfrämjandet syftar till att attra- hera små och stora utländska företags direktin- vesteringar som skapar sysselsättning eller tillför kapital, kompetens eller nya marknader till det svenska näringslivet. Därför fortsätter rege- ringen att öka anslaget till investeringsfrämjande i Business som är den aktör som med statligt stöd har i uppdrag att koppla ihop glo- bala företag med investeringsmöjligheter i Sve- rige. Arbetet innebär även att brett stärka kun- skapen om och bilden av samt riktade insatser mot företag för att attrahera dem att etablera sig i . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 rådgivning, analyser, samarbete och samverkan. bidrar betydligt fler aktörer till arbetet med att ta emot utländska företag med intresse för att investera här. Det finns också nya möjligheter att ta tillvara, t.ex. att locka investeringar och kompetens i ljuset av EU-utträde. Likaså bör de sats- ningar som görs inom innovationsfrämjande, t.ex. inom ramen för strategin Smart industri, utnyttjas i arbetet med att locka utländska företagsetableringar. Ett väl fungerande och marknadskompletterande exportkreditsystem är betydelsefullt för svensk utrikeshandel. Svenska exportörer ska erbjudas exportfinansiering på motsvarande villkor som jämförbara konkurrerande länder.