prop · H40382 · 2017-01-25 00:00:00 — Teknikutveckling och färre anställda i industrin kan däremot påverka arbetsmiljön på ett positivt sätt genom att färre personer arbetar i olycksdrabbade sektorer. 2.6 Arbetsmiljöns utveckling över tid Sammantaget pekar flera indikatorer på att arbetsmiljön har förbättrats . Däremot finns det tecken på att sociala och organisatoriska orsaker till arbetsmiljöproblem har ökat . Osäkerhet i hur stor andel 34SCB (2014). 35SCB (2012). 36Nya regler i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare trädde i kraft . Enligt reglerna ska utländska arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i i anmäla detta till . 38Intervju vid (), . 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N av arbetsskadorna som inrapporteras och stort bortfall i enkätundersökningar gör dock att statistiken innehåller flera osäkerhetsfaktorer. Dessa belyses närmare i kapitel 4. Dödsolyckorna har minskat kraftigt över en längre tidsperiod. skedde omkring 400 dödsolyckor bland anställda. har antalet dödsolyckor bland anställda de flesta år varit färre än 50. I dessa siffror räknas inte egenföretagare in, men även för dessa har antalet dödsolyckor visat en nedåtgående trend. Flest dödfall finns i näringsgrenarna Byggverksamhet, Tillverkning, Jordbruk, skog och fisk samt inom Transport och magasinering. I regeringens arbetsmiljöstrategi för åren 2016–2020 ingår en nollvision för dödsolyckor. Dödsolyckor bland anställda i utländska företag som är verksamma i räknas inte in i den svenska arbetsskadestatistiken, 2015 inträffade sex dödsolyckor i dessa företag. Figur 2 Antal anmälda dödsfall i arbetsolyckor efter anställningsform 1998–2014 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Arbetsgivare eller arbetsföreståndare som fått kännedom om en arbetsskada är skyldiga att anmäla skadan till . Antalet anmälda arbetsolyckor och arbetssjukdomar har minskat men har antalet börjat öka. har antalet anmälningar om arbetssjukdomar med sociala eller organisatoriska orsaker ökat med och är nu den vanligaste orsaken till anmälda arbetssjukdomar för kvinnor. Den vanligaste orsaken till en R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A arbetsolycka bland kvinnor är fallolyckor och för män är den vanligaste orsaken förlorad kontroll över till exempel ett fordon. Figur 3 Anmälda arbetsolyckor med sjukfrånvaro och anmälda arbetssjukdomar för syssel- satta åren 1998–2014 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Anmälda arbetsolyckor med sjukfrånvaro () gör på uppdrag av regelbundet två enkätundersökningar om arbetsmiljö riktade till arbetstagare. I figuren på nästa sida visas uppgifter från undersökningen Arbetsorsakade besvär där det framgår hur de upplevda arbetsorsakade besvären har utvecklats . I figuren framkommer att kvinnor i högre grad än män upplever arbetsorsakade besvär och att kvinnor också i högre utsträckning än män är sjukskrivna på grund av besvären. Besvären minskade men har därefter ökat igen för båda könen. av de sysselsatta uppger i undersökningen Arbetsorsakade besvär 2014 att de har varit sjukskrivna eller mer till följd av arbetsorsakade besvär (andra än arbetsolyckor). Arbetsskador 2014 (Rapport 2015:1). 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 4 Andel sysselsatta som har upplevt arbetsorsakade besvär, som inte beror på en arbetsolycka, . Besvär av arbetet kvinnor Besvär av arbetet män Sjukskriven till följd av besvär kvinnor Sjukskriven till följd av besvär män 2.6.4 Arbetsmiljöns betydelse för sjukskrivningstalen Sjukskrivningskostnader relaterade till ohälsa i arbetslivet beräknas uppgå till miljardbelopp , även om den exakta siffran är svår att beräkna.40 skedde det stora förändringar i utvecklingen av sjukpenningen. Det så kallade sjukpenningtalet (sjuktalet), som använder för att följa upp sjukskrivningarnas utveckling, började öka kraftigt och en bit in . Efter en minskning fram har sjuktalet åter ökat, om än inte till samma nivåer som . I 2014:4 pekas på betydelsen av arbetsrelaterade faktorer för risken att bli sjukskriven och exempel på sådana faktorer är en hög fysisk belastning, höga krav och låg kontroll i arbetet. I rapporten beräknas samvariationen mellan sjukskrivningar och upplevd arbetsmiljö i en rad olika yrken. I studien framträder en koppling mellan yrken med bristfällig psykosocial arbetsmiljö, exempelvis i form av hög stressnivå, och sjukskrivningar med psykisk diagnos. Den vanligaste orsaken till sjukskrivning är psykisk ohälsa för såväl kvinnor som män. Det direkta sambandet mellan arbetsmiljö och förändringar i sjukfrånvaron är dock omtvistat. I en rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (2016) hävdas att ingenting tyder på att de kraftiga svängningar som präglat den svenska sjukfrånvaron skulle vara kopplade till förändringar av hälsotillståndet eller arbetsmiljön. Rapportförfattarna menar i stället att det finns ett starkt stöd i forskningen för att orsakerna främst går att finna i utformningen av försäkringen. Samhällsekonomiska kostnader för arbetsmiljöproblem. (Rapport 2010:2). R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A 3 Regeringens styrning av arbetsmiljöpolitiken För att ska kunna verka för en bättre arbetsmiljö krävs att myndigheten ges goda förutsättningar för att bedriva ett effektivt arbete. I följande kapitel görs en analys av om regeringen har skapat ändamålsenliga förutsättningar för att ska kunna bedriva sin verksamhet effektivt. 3.1 Anslag till arbetsmiljöpolitiken Arbetsmiljöfrågorna spänner över många olika områden och budgetposter vilket gör att det är relativt svårt att få en tydlig bild av hur statens utgifter inom detta område har varierat över åren. har regeringens anslag till arbetsmiljöpolitiken minskat för att sedan öka något. minskade anslagen till området både genom nedläggningen av och genom resursneddragningar för . som lades ner 2007 hade en budget på 349 miljoner.41 Sedan nedläggningen har mer forskningsmedel fördelats ut på landets lärosäten. En del av de statliga forskningsmedlen till arbetslivsforskningen går även via för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte, tidigare FAS). finansierade Forte närmare 70 miljoner till forskningsprojekt inom områdena arbete och hälsa samt arbetsorganisation.42 Därutöver beviljar myndigheten bidrag till arbetsmiljöforskning vilket rörde sig om 12 miljoner.43 har inte lyckats kartlägga hur stor andel av resurserna från som överfördes till arbetsmiljöforskning vid universitet och högskolor eller hur stora anslag som företagshälsovården har fått efter nedläggning. har anslagen till successivt ökat och har även anslagen till de regionala skyddsombuden ökat med omkring 10 miljoner . 41Regleringsbrev för avseende . 42Regleringsbrev för avseende för hälsa, arbetsliv och välfärd. 43Vinnovas årsredovisning 2015. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Källa: regleringsbrev 2005–2016 3.2 Regeringens styrning av I regleringsbrev finns inga mål för myndighetens verksamhet angivna. instruktion är relativt kortfattad och inte heller i denna anges vilka uppgifter som ska prioriteras av myndigheten.44 Regeringen skriver dock i regleringsbrevet att i samband med anslagsökningen ska prioritera ”en förstärkning av tillsynsverksamheten inklusive marknadskontroll. Förstärkningen ska ha ett särskilt och långsiktigt fokus på inspektion”. har ett stort handlingsutrymme att avgöra om tillsynen exempelvis ska bedrivas som proaktiva nationella projekt eller fokusera på olyckor, anmälningar och tips. I vårändringsbudgeten fick utökat anslag med 29 miljoner. Avsikten med resursförstärkningen var att ska anställa fler arbetsmiljöinspektörer, modernisera och tydliggöra myndighetens regelverk samt utveckla bättre metoder för att mäta effekterna av myndighetens insatser. Denna satsning fortsätter under 2016.45 innehåller flertalet särskilda uppdrag till Arbetsmiljöverket.46 44Förordningen (2007:913) med instruktion för . 45Vårändringsbudget (2014/15:99), utgiftsområde 14 och regleringsbrev 2016. 46Arbetsmiljöverkets ändringsregleringsbrev från innehåller 12 uppdrag varav 5 har flera olika delar. R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A Regeringen har uppdragit åt att –2018 stärka sin tillsyn av företag som bryter mot arbetsmiljölagstiftningen för att få konkurrensfördelar. I uppdraget ingår att samverka med andra myndigheter. ska även vara kontaktpunkt och representant i olika forum för odeklarerat arbete på EU-nivå samt utveckla och genomföra informationsinsatser som är särskilt riktade mot berörda branscher och företag, i samråd med arbetsmarknadens parter. Regionala skyddsombud () har samma uppgifter och befogenheter som övriga skyddsombud men med den skillnaden att de inte är anställda på arbetsplatsen. Regionala skyddsombud utses av fackföreningar på arbetsplatser där det saknas skyddskommitté. Vanligtvis är det på arbetsplatser med färre än femtio anställda. Det måste finnas minst en medlem i det regionala skyddsombudets fackliga organisation på arbetsstället för att ombudet ska ha tillträde dit.47 Syftet med den regionala skyddsombudsverksamheten är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i arbetsmiljöarbetet på arbetsplatsen, framför allt på mindre arbetsställen.48 disponerar ett anslag som ligger på drygt 110 miljoner för att stödja fackförbundens regionala skyddsombudsverksamhet.49 Anslaget betalas ut till LO, TCO, och efter rekvisition. Ar- betsmiljöverkets uppgift är betala ut pengarna samt att återrapportera verksamheten till regeringen genom en sammanställning av de redovisningar som mottagarna gör. Anslagsvillkoren anger dock inte på vilka grunder medlen ska betalas ut eller hur medlen ska fördelas mellan organisationerna. Regeringen har i samband med lanseringen av en ny arbetsmiljöstrategi gett direktiv om att se över den tillträdesrätt och de befogenheter som regionala skyddsombud har och utarbeta nödvändiga författningsförslag.50 utredningar har påtalat bristen av styrning och uppföljning av de statliga medel som går till verksamheten med regionala skyddsombud.51 Även om en genomlysning av användningen av de statliga medel som transfereras till parterna är angelägen ligger det utanför ramarna för den här granskningen. 476 kap. 1, 2 och 8 §§ arbetsmiljölagen (1977:1160). 2015/16:1, utgiftsområde 14. 2015/16:1, utgiftsområde 14, anslag 2:2, anslagspost 2 Regional skyddsombudsverksamhet. Utöver de betalar , efter rekvisition från arbetstagarorganisationerna, även ut högst för deltagande i standardiseringsverksamhet. 50Arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv (dir. 2016:1). 51Ekonomistyrningsverket (2009:27). Regionala skyddsombud, (2015:2), Analys av den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitiken. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N presenterade regeringen en arbetsmiljöstrategi för de kommande fem åren.52 Regeringen anger utgångspunkter för arbetsmiljöpolitiken och det moderna arbetslivets utmaningar och möjligheter. I strategin, som tagits fram i samverkan med arbetsmarknadens parter, presenterar regeringen åtgärder inom tre prioriterade områden: •Nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor Regeringen har inrättat ett dialogforum för att i dialog med arbetsmarknadens parter arbeta vidare med de arbetsmiljöfrågor som bedöms vara relevanta. Regeringen presenterade även tillsättningen av två särskilda utredningar, en rörande ett nationellt centrum för arbetsmiljöforskning och en andra om eventuella åtgärder och regeländringar på arbetsmiljöområdet. Strategin innehåller många specifika uppdrag till . Bland annat ska analysera dödsolyckorna inom de sektorer och yrken där män dominerar, planera och genomföra en seminarieserie i samband med Europeiska arbetsmiljöbyråns kampanj för ett hälsosamt arbetsliv, utreda webbaserad information till utländska arbetstagare, arbetsgivare och egenföretagare samt ta fram ett urvalskriterium för tillsyn med fokus på att synliggöra eventuella branscher och arbetsställen där det finns ett tidigt utträde som i rimlig grad kan relateras till arbetsmiljöfaktorer. 3.5 Sammanfattande iakttagelser och bedömning Tydligare viljeinriktning från regeringen men risk för undanträngning av utvecklingsarbete Det finns inga uttalade mål för och myndigheten har genomgående stor frihet i att bestämma hur arbetsmiljöpolitiken ska verkställas. Avsaknaden av tydlig styrning och mål ger möjlighet att utforma verksamheten utifrån sina kunskaper som expertmyndighet men skapar svårigheter att bedöma om myndigheten fullgjort sitt uppdrag på ett tillfredställande sätt. Det är mycket svårt att fastställa kvantitativa mål för arbetsmiljöområdet i form av t.ex. minskade arbetsskador eller bättre upplevd arbetsmiljö. Det beror på svårigheterna att mäta arbetsmiljö och kopplingen till hälsa på ett tillfredsställande sätt. Det kan förklara avsaknaden av målstyrning inom arbetsmiljöpolitiken. Problemet diskuteras vidare i kapitel 4. 52 Regeringens skrivelse till , En arbetsmiljö för det moderna arbetslivet 2016-2020 (2015/16:80). R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A Arbetsmiljöstrategin innehåller tre prioriterade områden som beskriver regeringens viljeinriktning inom området vilket kan fungera som en vägledning för arbete . Arbetsmiljöstrategin innehåller många uppdrag till . Flera av uppdragen är angelägna utifrån de utmaningar vi noterat i granskningen. ser dock en risk i att uppdragen, på grund av sin omfattning, kommer att tränga undan annat nödvändigt utvecklingsarbete hos . anser därför att det är av stor vikt att ges möjlighet att, utöver uppdragen i strategin, arbeta med att utveckla arbetsmiljöstatistiken, att uppdatera regelverket och utveckla informationen, kommunikationen och tillsynen. Genom att myndigheten utvecklar sina styrmedel på området bör förutsättningarna öka för en positiv utveckling inom de prioriterade områden som anges i strategin. Initiativ för ökad utvärdering saknas en löpande utvärdering av arbetsmiljöpolitiken och effekterna av den. Det finns behov av att öka kunskapen om hur statliga interventioner, så som inspektion och information, påverkar arbetsmiljön på arbetsplatserna. ser därför positivt på utredningen om inrättandet av ett nationellt centrum för kunskap och utvärdering av arbetsmiljö och arbetsmiljöpolitik. anser att det är lämpligt att det nationella centrumet, så som föreslås i direktivet, ska finansieras inom befintliga ramanslag. Uppdraget är dock komplext och det kan därför ta tid innan det går att se tydliga framsteg. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4Ger arbetsmiljöstatistiken en tillförlitlig bild av arbetsmiljön? Det finns många aktörer som behöver kunskap om hur arbetsmiljön ser ut och utvecklas. Riksdag, regering och myndigheter behöver kunskap för att fatta korrekta beslut om insatser för att förbättra arbetsmiljön, arbetsgivare behöver kunskap om vilka risker som finns för att kunna förebygga och åtgärda arbetsmiljöproblem. och skyddsombud behöver kunskap om arbetsmiljön för att kunna uppmärksamma arbetstagare och arbetsgivare på risker i arbetsmiljön på arbetsplatserna. Även den som står inför ett yrkesval kan vara intresserad av att få kännedom om vilka arbetsmiljörisker som finns i olika branscher. är statistikansvarig myndighet vilket innebär att de bland annat ansvarar för att säkerställa att statistiken är objektiv och allmänt tillgänglig. I det följande kapitlet görs en analys av om arbetsmiljöstatistiken och analysen av denna ger en tillförlitlig bild av arbetsmiljön och dess utveckling. 4.1 Att mäta arbetsmiljö och dess koppling till hälsa En god arbetsmiljö kan antas förebygga ohälsa kopplad till arbetet. I regeringens arbetsmiljöstrategi 2016–2020 anges att arbetsmiljön ska förebygga ohälsa och olycksfall samt motverka att människor lämnar arbetslivet . Arbetsmiljö och hälsa samt vilka faktorer som leder till en god hälsa är mycket komplexa begrepp och de betyder sannolikt olika saker för olika individer. En utgångspunkt i diskussionen om arbetsmiljöstatistiken är att det är mycket svårt att mäta hälsa, och att därutöver kartlägga sambanden mellan förhållanden i arbetsmiljön och hälsopåverkan komplicerar saken ytterligare. 53 En variabel som skiljer ut sig från andra är dödsolyckor som ofta på ett tydligt sätt kan kopplas till en händelse på arbetsplatsen. 4.2 Statistik över dödsolyckor Antalet dödsolyckor är den arbetsmiljöindikator som är mest tillförlitlig. Det är osannolikt att det förekommer dödsfall i arbetet som inte kommer till myndigheternas kännedom. får kännedom om dödsolyckor antingen genom att arbetsgivaren anmäler dödsfallet på , eller genom att kontaktas av polisen. 53 Det är välkänt i litteraturen att hälsa är ett mycket komplext begrepp att mäta (se t.ex. O’Donnel (2009). R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A En viktig källa till kunskap om vilka arbetsmiljöproblem som finns i samhället är statistik över uppkomna arbetsskador. Arbetsskador som uppkommit på annat sätt än genom olycksfall i arbetet klassificeras som arbetssjukdomar. Med en arbetssjukdom menas en sjukdom som beror på skadlig inverkan i arbetet under längre tid.54 Arbetsgivare som fått kännedom om en arbetsskada är skyldiga att anmäla arbetsskadan till enligt bestämmelser i typer av skador som ska anmälas till är arbetssjukdom, arbetsolycka, olycka på väg till eller från arbetet, dödsfall på grund av arbetsolycka och dödsfall på grund av arbetssjukdom.56 Även i arbetsmiljölagen finns krav på att arbetsgivaren ska anmäla allvarlig arbetsolycka, allvarligt tillbud och dödsfall på grund av arbetsolycka. Anmälan ska då göras till Arbetsmiljöverket.57 För allvarliga olyckor och dödsfall gäller alltså att arbetsgivaren ska göra en anmälan både till och . I anmälan finns bland annat uppgifter om den skadade och dennes yrke, anställningsform, arbetsgivare, skadans omfattning, olycksförlopp och misstänkta orsaker. Registreringssystemet är anpassat till EU-klassifi- kationer.58 införde och det gemensamma anmälningsverktyget, . Att det blivit enklare att anmäla arbetsskador kan ha medfört att antalet inrapporterade skador ökat. finns en viss ökning av inrapporterade skador. Statistik över inträffade arbetsskador samlas in av flera instanser: , , samt Försäkring. är statistikansvarig myndighet och ger ut statistikrapporten . Statistiken hos de olika instanserna fyller olika syften och innehåller olika typer av information. för statistik över antalet anmälda arbetsskador, medan för statistik över antalet arbetsskador för vilka ersättning utbetalas. Det görs emellertid inte någon regelbunden och sammanhållen analys av den statistik som finns över antalet arbetsskador. Statistiken över arbetsskador är beroende av att arbetsgivare rapporterar in händelsen till . I anges att det i huvudsak finns två felkällor i statistiken över anmälda arbetsskador. Det första felet är rena felklassificeringar, dvs. att olyckor eller besvärstillstånd klassificeras som arbetsskador trots att de är relaterade till andra orsaker. Detta fel uppkommer som 54Hämtat från webbplatsen för Anmäl arbetsskada . 5542 kap. 10 § socialförsäkringsbalken (2010:110). 56Hämtat från webbplatsen för Anmäl arbetsskada . 573 kap. 3 a § arbetsmiljölagen (1977:1160). Arbetsskador 2014 (Rapport 2015:1). 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ett resultat av att det inte prövas om skadan ska anses som en arbetsskada innan registrering sker. Detta kan leda till att antalet arbetsskador överskattas. Det andra felet är att alla arbetsskador inte anmäls, vilket framför allt rör de skador som inte berättigar till ersättning. Detta kan leda till att antalet arbetsskador underskattas.59 Studier visar på att det finns en underrapportering av ersättningsberättigade fall, särskilt bland mindre arbetsgivare.60 arbetar med att ringa in anmälningsbenägenheten för arbetsskador. I undersökningen Arbetsorsakade besvär ställs frågor om respondenterna har anmält den olycka eller sjukdom de råkat ut för. I Arbetsorsakade besvär 2014 anges att: Av dem som uppger att de haft arbetsorsakade besvär säger att besvären också är anmälda som arbetsskada. Av dem som inte anmält uppger att de inte bedömt besvären som så allvarliga att en arbetsskadeanmälan är motiverad. uppger att de inte vet att arbetsskador skall anmälas och avvaktar utredning eller besvärens utveckling. uppger att de inte anmält sina besvär eftersom det inte lönar sig, det vill säga man räknar inte med att få någon ersättning. är rädda att stöta sig med arbetsgivaren och har avstått av andra skäl. Enligt Arbetsorsakade besvär 2014 finns det därmed en osäkerhet avseende anmälningar av arbetsskador. Även om samtliga arbetsorsakade besvär inte är allvarliga nog för att anmälas som en arbetsskada visar undersökningen på problem både vad det gäller kunskapen som krävs för att anmäla arbetsskador och rädsla för att, genom att yrka på en anmälan, stöta sig med arbetsgivaren. har låtit göra en undersökning kring faktorer som påverkar en arbetsgivare att anmäla en arbetsskada. I den undersökningen framkommer det att tydlig information och tydliga rutiner på arbetsplatsen är den faktor som har störst påverkan på sannolikheten att anmäla arbetsskador.61 Statistiken över arbetssjukdomar är mer osäker än statistiken över arbetsolyckor. Den som råkat ut för en olycka kan oftast säga när den inträffade. Vad gäller arbetssjukdomar är det i många fall inte möjligt att med någon större noggrannhet bedöma när och varför en arbetssjukdom uppstått. 4.4 Läkares skyldighet att rapportera arbetssjukdomar Enligt 2 § i arbetsmiljöförordningen ska läkare anmäla sjukdomar som kan ha samband med arbete och är av särskilt intresse från arbetsmiljösynpunkt till . inkommer endast omkring 30 anmälningar till . 60Se bl.a. studier av och . 2004 samt 2010. Undersökning av faktorers betydelse för benägenheten att anmäla arbetsskador (Rapport 2014). R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A I en utvärdering av systemet med läkares anmälningar gjord av anges att syftet med anmälningarna, att systematiskt kunna identifiera okända samband mellan arbetsmiljöfaktorer och ohälsa, inte har infriats. I , och har läkare ett vidare uppdrag när det kommer till att rapportera arbetsskador och där rapporteras tusentals fall . Läkares anmälningar kommer in till i pappersform och registreras inte elektroniskt på ett sätt så att det går att följa om en arbetsplats har fått flera anmälningar . I utvärdering av systemet anges att det ändå finns ett värde i läkares anmälan eftersom uppmärksammas på enskilda arbetsplatser eller typer av arbetsplatser med problem. Anmälningarna bidrar också till omvärldsanalys och att nya riskmiljöer uppdagas. I föreslås att hanteringen av anmälningarna behöver effektiviseras, bland annat genom en elektronisk anmälningsblankett. för den här granskningens genomförande har lanserat en sådan elektronisk anmälningsblankett på sin hemsida. () har löpande gjort undersökningar om arbetsförhållandena inom svenskt arbetsliv genom att ställa frågor till mellan 5 000 och 12 000 personer. Undersökningen görs på uppdrag av . Frågorna i den senaste Arbetsmiljöundersökningen, som gjordes 2015, ställdes som tilläggsfrågor i SCB:s Arbetskraftsundersökning () via enkäter som skickades till dem som sagt att de också vill svara på tilläggsfrågor om arbetsmiljö.