prop · H403161 · 2017-03-23 00:00:00 — inträde och etablering på arbetsmarknaden. ska bestämmelserna i skollagen gälla med undantag från bestämmelserna Det innebär bl.a. att huvudmannen ska bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete och vidta åtgärder mot kränkande behandling (jfr 4 kap. och 6 kap. skollagen). Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män och för utrikes Förslagen bedöms inte få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Regeringen bedömer dock att tillgång till högkvali- ficerad yrkesutbildning inom små yrkesområden kan förbättra förutsätt- ningarna för god etablering på arbetsmarknaden, både för inrikes och utrikes födda kvinnor och män. Förslagen rör inte frågor som är reglerade i . Påverkan på företag och konkurrensförhållanden Enligt förslaget ska en kommun, ett landsting eller en enskild fysisk eller juridisk person som uppfyller vissa villkor kunna godkännas som I försöksverksamheten kommer endast ett begränsat antal utbildningsanordnare att kunna godkännas som branschskola. 2016/17:161 bedöms dock inte påverka företags konkurrensförhållanden på annat sätt än att en utbildningsanordnare som har ett godkännande som branschskola kan få en viss konkurrensfördel gentemot andra utbildningsanordnare som anordnar likartad utbildning. Förslag till lag om försöksverksamhet med 1 § En huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen (2010:800) får, inom ramen för en försöksverksamhet, med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). De uppgifter som får överlämnas på entreprenad är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och undervisning som avser sådant gymnasiearbete som ingår i utbildningen enligt skollagen. Om sådan undervisning överlämnas på entreprenad, får även den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift och uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen överlämnas till branschskolan på entreprenad. Endast en kommun, ett landsting eller en enskild fysisk eller juridisk person som uppfyller vissa villkor kan efter ansökan till den myndighet som regeringen bestämmer få ett godkännande att bedriva branschskola. Regeringen får meddela föreskrifter om sådana villkor och om urval. Lagen är ny. Paragrafen innehåller närmare bestämmelser om försöks- verksamheten och om entreprenad inom ramen för försöksverksamheten. Av första stycket första meningen framgår att en huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen (2010:800) får, inom ramen för en försökverksamhet, med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). Definitionen motsvarar delvis definitionen av entreprenad i 23 kap. skollagen. Det framgår dock av definitionen i nu aktuell paragraf att det bara är sådana aktörer som enligt tredje stycket får ett godkännande att bedriva branschskola som kommer att kunna vara utförare av entreprenad i försöksverksamheten. kommer att konkretiseras genom sådana villkor som regeringen kommer att meddela med stöd av bemyndigandet i fjärde stycket. förevarande definition vidare bara uppgifter inom ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller vuxenutbildning som får överlämnas på entreprenad i försöksverksamheten. I första stycket andra meningen anges vilka uppgifter inom ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller vuxenutbildning som får överlämnas på entreprenad inom ramen för försöksverksam- Det är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och undervisning som avser sådant gymnasiearbete som ingår i utbildningen enligt skollagen. Med undervisning avses enligt 1 kap. 3 § skollagen sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhäm- Prop. 2016/17:161 tande och utvecklande av kunskaper och värden. avses sådant gymnasiearbete som ingår i utbildningen enligt skollagen, se 16 kap. 22 §. Om undervisning överlämnas på entreprenad får enligt andra stycket även den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift överlämnas på entreprenad till en branschskola. Den myndighetsutövning som hör till lärares undervisningsuppgift är främst betygssättning, men även disciplinära och andra särskilda åtgärder kan komma i fråga. Exempel på lärares myndighetsutövning är att en lärare i en undervisningssituation visar ut en elev ur undervisningslokalen eller omhändertar ett föremål som stör undervisningen (5 kap. 7 och 22 §§ skollagen). Om sådan undervisning som avses i första stycket överlämnas på entreprenad får också uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen överlämnas till branschskolan på entreprenad. Med uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen avses t.ex. skolmåltider och elevhälsa (jfr 23 kap. 3 § skollagen och prop. 2009/10:165 s. 872). Det följer av definitionen av entreprenad i första stycket att ett överlämnande av uppgifter på entreprenad enligt andra stycket inte kan ske formlöst utan att det krävs ett avtal. I tredje stycket anges vilka aktörer som kan få godkännande att bedriva branschskola. Föreskrifter om villkor för godkännande att bedriva branschskola kommer att regleras i förordning med stöd av bemyndigandet i tredje stycket. Tredje stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela närmare föreskrifter om villkor för godkännande att bedriva branschskola och om urval. Som nämnts tidigare kommer begreppet branschskola att konkretiseras genom föreskrifter om sådana villkor. För att försöksverksamheten ska kunna organiseras på lämpligt sätt kan det bli nödvändigt att kunna begränsa antalet deltagare i försöksverksamheten. Det kan därför bli nödvändigt att med stöd av bemyndigandet meddela föreskrifter om urval. Lagtexten har utformats efter synpunkter från Lagrådet. Övervägandena finns i avsnitt 5. 2 § I försöksverksamheten tillämpas de bestämmelser om utbildning inom gymnasieskolan och inom vuxenutbildning på gymnasial nivå som finns i skollagen (2010:800) och i föreskrifter som meddelats i anslutning till den lagen. Bestämmelserna om entreprenad i 23 kap. skollagen och i föreskrifter som meddelats i anslutning till de bestämmelserna ska dock inte tillämpas i försöksverksamheten. Paragrafen innehåller i första meningen en upplysning om att skollagens (2010:800) bestämmelser om gymnasieutbildning och utbildning inom komvux samt föreskrifter som meddelats i anslutning till den lagen tilllämpas i försöksverksamheten. I andra meningen anges vilka bestämmelser som inte ska tillämpas i försöksverksamheten. Lagtexten har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5. 2016/17:161 3 § Trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) om anknytning till kommunens eller område eller deras medlemmar får en kommun eller ett landsting genom sådan entreprenad som avses i 1 § utföra uppgifter åt en annan huvudman inom skolväsendet. Paragrafen innehåller ett undantag från den s.k. lokaliseringsprincipen som följer av 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900). Genom undantaget ges kommuner och landsting befogenhet att utföra undervisning på entreprenad inom ramen för försöksverksamheten även om angelägenheten inte har anknytning till kommunens eller område eller medlemmar. Övervägandena finns i avsnitt 5. 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om verkställigheten av denna lag. Paragrafen innehåller en upplysning om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan meddela verkställighetsföreskrifter, exempelvis föreskrifter om ansökan om deltagande i försöksverksamheten. Övervägandena finns i avsnitt 5. Sammanfattning av betänkandet Välja yrke (SOU 2015:97) En försöksverksamhet med branschskolor för vissa små Vissa yrkesutbildningar lyckas inte locka elever trots att det finns stora möjligheter att få arbete direkt efter avslutad gymnasieutbildning. branschorganisationer efterfrågar möjligheter att ta ett större ansvar för smala yrkesutbildningar som har stor betydelse för arbetsmarknaden, men som riskerar att nedprioriteras inom utbildningssystemet. ningens diskussioner med branschorganisationer inom olika yrkesom- råden har lett fram till ett förslag om en försöksverksamhet med så Delar av gymnasieutbildningen ska kunna erbjudas på branschskolan Branschskolan ska fungera som där de bästa yrkeslärarna och den senaste utrustningen kan samlas. kunna ta emot gymnasieelever från hela landet för utbildning i vissa yrkeskurser under delar av elevernas utbildning. På så sätt kan en tillräcklig volym elever samlas för att kunna erbjuda relevanta yrkes- kurser med god kvalitet och fler elever kan få tillgång till utbildningen, Branschskolan ska genom entreprenadavtal med en kommun även kunna utbilda elever inom vuxenutbildning. Branschskolor passar för vissa små yrkesområden Utredningen anser att branschskolor passar bäst för yrkesområden som kräver en yrkesutbildning på gymnasial nivå som har svårt att locka ungdomar, som sällan anordnas inom vuxenutbildningen, som är relativt dyr att anordna och som kräver specifika lokaler eller utrustning. För att garantera kvaliteten i utbildningen ska en branschskola rekommenderas av en branschorganisation eller ha ett brett samarbete om utbildning med flera arbetsgivare inom branschen. känna en utbildningsanordnare som branschskola. Gymnasieskolan behåller huvudmannaskapet för eleven Huvudmannen för elevens gymnasieskola ska vid samarbete med en branschskola behålla ansvaret för elevens rättigheter och för utbildningen i sin helhet. Huvudmannens relation till branschskolan bygger till största del på den reglering som finns om utbildning på entreprenad. En elev ska ha rätt till stöd för inackordering vid undervisning på en Huvudmannen ska ersätta branschskolan för kostnaderna för elevens Utredningen föreslår ett statsbidrag som får lämnas för huvudmannens kostnader för ersättning till en branschskola. Statsbidraget ska fördelas av . Försöksverksameten ska pågå i fem läsår Försöksverksamheten föreslås omfatta som mest tio branschskolor och cirka 1 600 gymnasieelever. Försöksverksamheten ska pågå i fem läsår och därefter utvärderas. Förslag till lag om försöksverksamhet med branschskolor 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om en försöksverksamhet med branschskolor. Försöksverksamheten gäller för viss utbildning i gymnasieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå enligt skollagen (2010:800). Med branschskola avses en utbildningsanordnare som har godkänts för att anordna gymnasial yrkesutbildning enligt denna lag. Bestämmelserna i denna lag syftar till att säkerställa att det inom gymnasieskolan ges yrkesutbildning av hög kvalitet inom vissa yrkesområden som är små. I lagen finns bestämmelser för försöksverksamheten som avviker från skollagen. 2 § Med branschorganisation avses i denna lag en arbetstagarorganisation, en arbetsgivarorganisation, en organisation som är gemensam för arbetsgivare och arbetstagare eller en intresseorganisation i näringslivet som representerar yrkesområdet. 3 § Statliga myndigheter, kommuner, landsting och enskilda får godkännas som branschskola. För att godkännas som branschskola ska utbildningsanordnaren 1. ha för avsikt att anordna yrkesutbildning inom ett yrkesområde där a) antalet elever som går sådan utbildning är lågt i såväl gymnasie- skolan som inom den kommunala vuxenutbildningen, b) arbetsmarknadens efterfrågan på den kompetens som utbildningen syftar till att ge är högre än vad det finns individer med den kompetensen, och c) kostnaden att starta en motsvarande utbildning är hög på grund av att det finns behov av särskilda lokaler, särskilt material eller särskild utrustning och små elevgrupper, 2. rekommenderas som branschskola av en branschorganisation eller uppvisa ett brett samarbete om utbildning med flera arbetsgivare inom den bransch som yrkesområdet tillhör, 3. ha förutsättningar att ge sådant stöd som följer av 3 kap. skollagen (2010:800) till elever som är i behov av det, och 4. ha förutsättningar att följa de bestämmelser som gäller enligt denna lag, tillämpliga bestämmelser i skollagen och föreskrifter som meddelats i anslutning till den. Vid bedömning av om utbildningsanordnaren uppfyller villkoren i första stycket 4 ska särskilt beaktas om anordnaren har förutsättningar att verka för ett främjande och förebyggande likabehandlingsarbete för att på så sätt motverka att elever som valt en yrkesutbildning där deras kön är underrepresenterat avbryter utbildningen . 4 § prövar ärenden om godkännande som anordnare av branschskola. Ett godkännande som branschskola gäller som beslutar, dock längst så länge som försöksverksamheten pågår. beslut får inte överklagas. 5 § Under försöksverksamheten får högst tio utbildningsanordnare godkännas. Om samtliga sökande som uppfyller villkoren i 3 § är fler än tio ska ett urval göras. Företräde ska då ges till –sökande som kan visa starkt stöd hos arbetsmarknadens parter inom den bransch som yrkesområdet tillhör, och –sökande som avser att anordna yrkesutbildning inom ett yrkesområde där skillnaden mellan antalet elever som går sådan utbildning i gymnasieskolan eller inom vuxenutbildning och arbetsmarknadens behov är störst. 6 § Den som enligt 2 kap. 2–5 §§ skollagen (2010:800) är huvudman för en gymnasieskola som erbjuder yrkesprogram får med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en branschskola om att utföra uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen). Huvudmannen får då även överlämna uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen och den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift. Huvudmannen för gymnasieskolan ska ersätta branschskolan för kostnaderna för elevens utbildning. Ersättningen ska bestämmas med hänsyn till branschskolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som huvudmannen tillämpar vid fördelning av resurser i sin egen utbildning. 7 § Branschskolan ska anordna utbildning inom ett sådant yrkesämne eller delar av ett yrkesämne som finns inom gymnasieskolan. Utbildningen får även avse sådant gymnasiearbete som ingår i ett yrkesprogram enligt 16 kap. 22 § skollagen (2010:800). 8 § Lärare som undervisar vid branschskolan ska genom yrkeserfarenhet, högskoleutbildning eller annan eftergymnasial utbildning ha tillägnat sig kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper inom det yrkesområde som undervisningen avser och även i övrigt vara lämplig att bedriva undervisningen. En huvudman som har slutit avtal med en branschskola enligt denna lag behöver för den undervisningen inte tillämpa 2 kap. 13 och 18 §§ skollagen (2010:800). 9 § En branschskola får även genom entreprenadavtal enligt 23 kap. skollagen (2010:800) ge utbildning till elever från vuxenutbildning. Utöver vad som gäller om entreprenad enligt 23 kap. 1 § skollagen får huvudmannen för vuxenutbildning överlämna uppgifter till en branschskola som bedrivs av en statlig myndighet, en kommun eller ett landsting. 10 § Om en elev som går i en gymnasieskola med offentlig huvudman behöver inackordering på grund av deltagandet i utbildningen vid en branschskola ska elevens hemkommun lämna ekonomiskt stöd för inackorderingen utifrån samma grunder och med samma belopp som gäller enligt 15 kap. 32 § skollagen (2010:800). Ett sådant beslut kan överklagas på samma sätt som gäller enligt 28 kap. 5 § skollagen. 11 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om försöksverksamhet med branschskolor. Denna lag träder i kraft och gäller t.o.m. . Den ska tillämpas på utbildning efter . Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), Kammarrätten i , Myndigheten för delaktighet, , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Myndigheten för , Universitet- och högskolerådet, , , , , , , , (), Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , , , utvärdering (IFAU), , , , kommun, , , kommun, , , kommun, kommun, läns landsting, , , läns landsting, , Samverkansorganet i , Kommuner och Landsting, , , Elbranschens centrala , , , , , , , , Industriarbetsgivarnas kompetensråd, Innovations- och kemiindustrierna i , i , Livsmedelsföretagen, , , , , Vuxenutbildning i Samverkan, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, , , Akademikers , Elevkårer, , , och , , Trä- och Möbelföretagen, Visita och i . Därutöver har spontana remissvar lämnats av rektorer på Restaurang- och livsmedelsprogrammet i , Naturvetarna, , , Håltagningsentreprenörerna inom Byggindustrier, , Byggindustrier, Installatörsföretagen, , hörselskadade barn och barn med språkstörning, Frisörföretagare, , Svensk Ventilation, , , Transportföretagen, Kött- och Charkföretagen och . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig: kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , Vadsten kommun, kommun, kommun, , i , , Bevakningsbranschens yrkes- och arbetsmiljönämnd, , , Föreningen , Föräldraalliansen , , , Handels kompetensråd, Hantverkarnas riksorganisation, , Idéburna skolors riksförbund, , , för ungdomsorganisationer, , Lika Unika, Maskinentreprenörerna, , , Murnings- och putsentreprenörerna, , Nationell samverkan psykisk ohälsa, Nätverket för unga för tillgänglighet, , , och Skola, , , elevråd, Lås- och , , , Transportfackens , . Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om en försöksverksamhet med branschskolor som innebär att en viss del av undervisningen på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller viss undervisning inom kom- munal vuxenutbildning får överlämnas på entreprenad. stärka den nationella kompetensförsörjningen och öka attraktiviteten och tillgången till yrkesutbildning inom små yrkesområden. I försöksverksamheten tillämpas även utbildning inom gymnasieskolan och inom vuxenutbildning på gymnasial nivå som finns i skollagen (2010:800) och i föreskrifter som meddelats i anslutning till den lagen. entreprenad i 23 kap. skollagen och i föreskrifter som meddelats i anslutning till de bestämmelserna ska dock inte tillämpas i försöks- Inom ramen för försöksverksamheten får yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen (2010:800) överlämna en viss del av undervisningen på entreprenad till en branschskola. Den undervisning som får överlämnas är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och sådant gymnasiearbete som ingår i utbildningen enligt skollagen. Endast en kommun, ett landsting eller en enskild fysisk eller juridisk person som uppfyller vissa villkor kan efter ansökan till den myndighet som regeringen bestämmer godkännas som branschskola. Regeringen får meddela föreskrifter om sådana villkor och om urval. 4 § En kommun, ett landsting eller en enskild huvudman får med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal om att en branschskola utför sådana uppgifter som avses i 3 § första stycket (entreprenad). sådant avtal ingås får även uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen och den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift överlämnas på entreprenad till en branschskola. Trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) om an- knytning till kommunens eller område eller deras med- lemmar får en kommun eller ett landsting genom ett avtal enligt första stycket utföra uppgifter åt en annan huvudman inom skolväsendet. 5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om verk- ställigheten av denna lag. Denna lag träder i kraft . Lagen tillämpas första gången på utbildning efter . Lagen upphör att gälla vid utgången av juni månad 2023. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . En försöksverksamhet med branschskolor Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om försöksverksamhet med branschskolor. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av departementssekreteraren , biträdd av kanslirådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: I paragrafen upplyses om att lagen innehåller bestämmelser om en försöksverksamhet med branschskolor som innebär att en viss del av undervisningen på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller viss undervisning inom vuxenutbildning får överlämnas på entreprenad. Vidare anges att syftet är att stärka den nationella kompetensförsörjningen samt att öka attraktiviteten och tillgången till yrkesutbildning inom små yrkesområden. Paragrafen innehåller alltså inga egentliga föreskrifter; den är avsedd endast att inledningsvis upplysa om vad lagen handlar om. Upplysningen om syftet med lagen hör knappast hemma i lagtexten, när det inte föreskrivs att syftet ska ha någon särskild betydelse vid lagens tillämpning. I 3 § första stycket första meningen föreskrivs att en huvudman för ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen inom ramen för försöksverksamheten får överlämna en viss del av undervisningen på entreprenad till en branschskola. Här återkommer formuleringar från den inledande paragrafen och den faktiska innebörden förefaller vara densamma. Lagrådet förordar att det under den fortsatta beredningen övervägs om inte 3 § kan fylla den upplysande funktion som 1 § är avsedd att ha. Särskilt i en lag med endast fem paragrafer framstår en upplysning om lagens innehåll som överflödig. I så fall bör förevarande paragraf kunna utgå och 3 § placeras som lagens första paragraf med de justeringar av lydelsen som detta föranleder (se också vad Lagrådet anför i anslutning till 3 §). Om termen ”branschskola” nämns i 1 § endast att syftet är att öka tillgången till utbildning inom små yrkesområden. har upplysts att avsikten inte är att skolorna ska drivas av företag eller organisationer i respektive bransch. Anknytningen till branschen ska bestå i att branschföreträdare vid behandlingen av en ansökan ska få yttra sig om behovet av yrkesutbildning inom det aktuella området och att en sökande ska ha en rekommendation från branschen för att kunna bli godkänd (s.19). Lagrådet konstaterar att uttrycket ”branschskola” är ägnat att skapa osäkerhet om hur utbildningen i dessa skolor förhåller sig till annan yrkesutbildning och hur den är organiserad. beredningen bör en annan beteckning övervägas. I paragrafens första mening anges att i försöksverksamheten ska även bestämmelser om utbildning inom gymnasieskolan och inom vuxenutbildning i skollagen tillämpas. Ordet även synes inte fylla någon funktion och kan utgå. Enligt paragrafens första stycke får, som nämnts i det föregående, en huvudman för ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för kom- munal vuxenutbildning överlämna angivna delar av utbildningen på entreprenad till en branschskola. I andra stycket föreskrivs att en kommun, ett landsting eller en enskild fysisk eller juridisk person som uppfyller vissa villkor kan godkännas Uppgiften att bl.a. aktörer som kan vara huvudmän för viss utbildning ska kunna godkännas som branschskolor återkommer på flera ställen i remissen (t.ex. s. 1,16 och 27) . taren är stycket avsett att ange ”vem som får delta i försöksverksamhe- Lagrådet ifrågasätter det lämpliga i att kommuner, landsting och fysiska personer ska kunna godkännas som branschskolor. har emellertid upplysts att syftet är att ange vilka aktörer som ska få och texten i övrigt bör ändras så att detta framgår. Enligt tredje stycket får regeringen meddela föreskrifter om sådana vill- kor som avses i andra stycket ”och om urval”. upplysts att ett urvalsmoment blir nödvändigt om det statsbidrag som ska