prop · H50330 · 2017-10-24 00:00:00 — Marginaleffekterna för hushåll med bostadsbidrag har minskat till en nivå som i genomsnitt är lägre än den för motsvarande hushåll utan bostadsbidrag. –2017 uppgår de genomsnittliga marginaleffekterna till för ensamstående bostadsbidragstagare utan barn och för motsvarande grupp som är sammanboende. Resultaten indikerar att bostadsbidragsgruppen utan barn i regel har så pass låga inkomster att marginal effekterna från bostadsbidrag understiger övriga hushålls marginalskatter.97 96Personer som har varit bosatta i och som bor i ordinärt boende. 97När beräkningarna av marginaleffekter för hushåll utan barn även tar hänsyn till jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet sjunker marginaleffekterna marginellt. Se diagram B1.12-B1.14 i bilaga 1. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 15 Genomsnittliga marginaleffekter för sammanboende hushåll utan barn (20–) Källa: SCB (FASIT/HEK: 2006–2013 och FASIT/MSTAR 2014, prognos 2015–2017), Riksrevision ens beräkningar. Beräkningarna avser fördelningspopulationen, ej ålderspensionärer och inkluderar endast hushåll med disponibel inkomst > 0. 4.4Marginaleffekter är ett mindre problem med högre in komst Av analysen av typhushållen framgår att marginaleffekten av bostadsbidrag i teorin kan kvarstå upp till totala inkomster på cirka 320 000–för barnhus håll beroende på antalet barn. Motsvarande gräns för hushåll utan barn är cirka 85 000–. En analys av det s.k. mörkertalet, dvs. hushåll som inte uppbär bostadsbidrag fastän de bedöms vara berättigade till det, visar att det är få hushåll som uppbär bostadsbidrag vid inkomstnivåer nära den punkt då bostadsbidraget är helt reducerat, se diagram B4.1 i bilaga 4. Därmed utgör marginaleffekten från bostadsbidrag ett avtagande problem ju högre inkomsten är. Analysen av ensamstående hushåll med barn som är berättigade till bostadsbidrag visar att andelen som uppbär bidraget minskar som kraftigast när inkomsten överstiger den nivå där bostadsbidraget är reducerat till cirka hälften av maxbeloppet. För sammanboende hushåll med barn är sambandet likartat men det är färre berät tigade hushåll som faktiskt uppbär bostadsbidrag, och andelen minskar vid lägre inkomster än för ensamstående trots att hushållen i teorin ska vara berättigade till lika höga totala inkomster. Resultatet kan vara en effekt av ojämn inkomstfördelning inom hushållet, vilket kan göra att bostadsbidraget börjar reduceras vid en lägre R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V gräns än för ensamstående. Även om analysen är behäftad med viss osäkerhet på grund av svårigheten att beräkna den exakta bidragsgrundande inkomsten är problematiken med marginaleffekter sannolikt mindre för sammanboende än för ensamstående. •Ensamstående föräldrar är den hushållstyp som i högst grad tar emot bostads bidrag. Denna grupp möter marginaleffekter på totalt i det inkomstintervall från i vilket bostadsbidraget reduceras. För sammanboende hushåll kan denna gräns vara lägre om inkomsterna är ojämnt fördelade mellan makarna. Det gör att marginaleffekterna från bostads bidrag inte kvarstår vid lika höga inkomster för dessa hushåll. •De genomsnittliga marginaleffekterna har minskat för hushåll med bostadsbidrag. Bland hushåll med barn är marginaleffekterna i genom snitt högre för hushåll med bostadsbidrag än de utan, men skillnaden har minskat mellan . Bland hushåll utan barn har hushåll med bostadsbidrag i genomsnitt lägre marginaleffekter än motsvarande hushåll utan bostadsbidrag, eftersom denna grupp har lägre inkomster. •En analys av det s.k. mörkertalet visar att andelen hushåll som uppbär bostads bidrag, bland de som är berättigade till det, minskar ju högre inkomsten är. Det innebär att en viss del av de marginaleffekter som i teorin kan kvarstå till inkomster upp till cirka 330 000–för hushåll med barn i praktiken inte realiseras. Därmed bör inte heller motsvarande negativa arbetsutbuds effekter av marginaleffekterna realiseras. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5 Arbetsutbudet för unga hushåll utan barn Bostadsbidraget bör givet sina fördelningspolitiska syften inte bidra till att minska bidragstagarnas arbetsutbud. forskning har dock visat att bostadsbidraget påverkar bostadsbidragstagare arbetsutbud negativt, se kapitel 2. Det finns dock ingen tidigare forskning som belyser effekterna av bostadsbidrag på arbetsmarknads etableringen för unga hushåll utan barn och för denna grupp kan ett sent arbets marknadsinträde vara ett problem. Därför undersöks i detta kapitel hur arbetsutbu det förändras när individer utan barn når och är berättigade till bostadsbidrag.98 Som tidigare nämnts kan bostadsbidrag uppbäras av två grupper av hushåll: hushåll med barn samt hushåll utan barn där sökanden är . De hushåll som inte har barn och som uppbär bostadsbidrag kan inte längre uppbära bostadsbidrag. För gruppen utan barn uppgår det maximala bostadsbidraget till , motsvarande per helår. För en individ utan barn som utnyttjar hela bidraget med en årsinkomst på , vilket utgör taket för den bidragsgrundande inkomsten för en sökande, och som saknar övriga inkomster utgör bostadsbidraget av bruttoinkomsten. Bostads bidraget för unga hushåll utan barn utgör för många hushåll därmed en väsentlig del av den disponibla inkomsten som försvinner . 5.1 Metod och design För att analysera hur arbetsutbudet påverkas av att bostadsbidraget försvinner används en s.k. skillnad i skillnad-analys.99 I den jämförs utvecklingen av arbetsut budet före och efter för hushåll utan barn, som blir av med bostads bidraget, med utvecklingen av arbetsutbudet för hushåll med barn, som får behålla bidraget. Den eventuella skillnad mellan grupperna som tillkommer efter bostads bidragets borttagande kan, givet vissa antaganden, tolkas som en effekt av bostads bidraget. I analysen används förvärvsinkomsten som en indikator på graden av arbetsmarknadsetablering. Ett krav för att tillhöra någon av grupperna är att hushållet har uppburit bostadsbidrag , eftersom gruppen där det föreligger ett mer varaktigt uppbärande av bostadsbidrag är av intresse. För att öka jämförbarheten mellan grupperna exkluderas i analysen personer som antingen studerar eller uppbär sjuk- och aktivitetsersätt ning (tidigare förtidspension). 98För sammanboende avser åldersgränsen den person som är äldst i hushållet. 99I den internationella utvärderingslitteraturen går analysen under namnet difference-in-difference. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V I diagram 16 visas den genomsnittliga inkomstutvecklingen för hushåll utan barn (heldragen blå linje) och hushåll med barn (heldragen linje), åren före och efter (”0” i diagrammet). Hushåll utan barn har lägre inkomst än hushållen med barn . Inkomstskillnaden är , vilket stärker analysens kausala tolkning. förlorar hushåll utan barn bostadsbidraget, varpå deras genomsnittliga inkomster ökar snabbare än för hushåll med barn som behåller bidraget. Den streckade linjen beskriver den antagna och hypotetiska inkomstutvecklingen för hushåll utan barn, i en situation där de kunnat uppbära bostadsbidrag även efter . Skillnaden mellan den observerade och hypotetiska inkomstutvecklingen för hushåll utan barn motsvarar effekten av att förlora bostadsbidraget. För en djupare beskrivning av metoden och deskriptiv statistik, se bilaga 5. Diagram 16 Förvärvsinkomstsutveckling för hushåll med och utan barn (2008–2014) Hushåll med barn (observerad) Hushåll utan barn (observerad) Anm: t=0 avser året före hushållets maximala ålder är 29, d.v.s. 28 i de flesta fall. t=1 avser året då bostadsbidraget upphör till följd av åldersgränsen. Källa: SCB (), beräkningar. 5.2Förvärvsinkomsten ökar när hushåll överstiger ålders gränsen I tabell 3 presenteras beräkningar av hur förvärvsinkomsten påverkas när hushållen utan barn förlorar bostadsbidraget. Resultaten visar att hushåll utan barn som förlorar bostadsbidraget , ökar sin förvärvsinkomst jämfört med hushåll med barn. Resultaten kan tolkas som att både hushåll utan barn som förlorar bostads bidraget ökar sin förvärvsinkomst över perioden (se diagram 16), men att gruppen som förlorar bostadsbidrag ökar förvärvsinkomsten mer, se kolumn 1 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den beräknade effekten förändras inte när kontrollvariabler för arbetsmark nadsanknytning inkluderas. När resultaten beräknas separat för män och kvinnor (kolumn 46) framgår att kvinnors inkomstökning är större än den för män. Kvinnor utan barn som förlorar bostads bidrag på grund av ålder ökar sin förvärvsinkomst med mer än kvinnor med barn som får behålla bostadsbidraget. För männen uppgår effekten till i genomsnitt. Resultaten indikerar således att bostadsbidraget har en negativ effekt på arbetsutbu det, när bidraget förloras på grund av ålder ökar arbetsutbudet. Resultaten indikerar vidare att kvinnors arbetsutbud är mer känsligt för förändringar i bostadsbidraget.100 Resultaten kan tolkas som en effekt av att förlora bostadsbidraget, men denna tolkning bör göras försiktigt. Trots att bl.a. personer som studerar exkluderats från analysen i syfte att öka jämförbarheten mellan grupperna, kvarstår olikheter mellan grupperna som kan påverka resultaten. I tabell B5.1 i bilaga 5 framgår att könsfördelningen i hushåll utan barn är kvinnor och män, medan den omvända fördelningen gäller i gruppen med barn. Därutöver har personer i hushåll med barn i genomsnitt en betydligt bättre förankring på arbetsmarknaden. Dessa olikheter kan göra den antagna och hypotetiska inkomstutvecklingen (streckade linjen i dia gram 16) efter mer osäker. När kontroll för arbetsmarknadsanknytning och ekonomiskt bistånd görs påverkas dock inte den uppskattade effekten nämnvärt, vilket stärker trovärdigheten i resultaten. Ålder: –30 år Ålder: –30 år Ålder: –30 år 29 års-gränsen för hus 29,760*** 29,455*** 35,902*** 30,516*** 20,837** 23,779*** håll utan barn (kronor) (antal individer) Resultat från regressionsanalyser med fixa individeffekter. I samtliga modeller kontrolleras för årtal och ålder. Kontrollvariablerna inkluderar dummyvariabler för arbetsmarknadsanknytning och eko nomiskt bistånd. De fullständiga resultaten från skattningarna återfinns i bilaga 5. Signifikansnivå: * , ** och *** . 100Kvinnors s. k. arbetsutbudselasticitet brukar uppskattas vara högre än den för män, se exempelvis et. ”The Wage Elasticity of Labour Supply: A Synthesis of Empirical Estimates,” De Economist 156, nr.1 (2008): 25–43. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V 5.2.1 Ekonomiskt bistånd ökar inte då bostadsbidrag upphör När hushåll utan barn förlorar bostadsbidraget finns det en risk för övervältring till ekonomiskt bistånd. Därför har undersökt hur ekonomiskt bistånd påverkas av att någon blir av med bostadsbidraget med samma metodik som ovan, se tabell B5.3 i bilaga 5. Resultaten indikerar att det inte sker någon övervältring på ekonomiskt bistånd när grupp hushåll utan barn som helhet förlorar bostadsbidraget, då utvecklingen av ekonomiskt bistånd mellan gruppen utan barn som förlorar bostadsbidrag inte är skild från gruppen med barn som kan behålla bostadsbidrag. När endast män inkluderas går det att finna att denna grupp svagt ökar sitt uppbärande av ekonomiskt bistånd när de är berättigade till bostadsbidrag jämfört med gruppen med barn som kan behålla bostadsbidraget. Trots att resultaten indikerar att bostadsbidraget för unga har en negativ inverkan på de ungas arbetsutbud är det inte möjligt att utifrån denna analys svara på hur bostadsbidraget optimalt bör vara utformat. För det krävs noggrannare analyser av bidragets fördelningseffekter och dynamiska arbetsutbudseffekter. Analysen kan inte heller svara på vad som händer om åldersgränsen för bostadsbidrag för unga sänks. Detta eftersom föreliggande analys baseras på en situation där förutsättningarna är kända för de inblandade. De som uppbär bostadsbidrag kan förväntas ha känne dom om åldersgränsen vilket innebär att de kan anpassa sitt jobbsökande till denna. Det kan därför inte uteslutas att en förändring av åldersgränsen initialt skulle gene rera en övervältring på ekonomiskt bistånd, innan en anpassning till den nya ålders gränsen hunnit ske. Samma kortsiktiga effekt hade varit trolig om bostadsbidraget för unga utan barn upphörde helt. •Riksrevisionens analys visar att bostadsbidraget i genomsnitt har negativa effekter för arbetsutbudet för unga i hushåll utan barn. Resultaten, som är tydligare för kvinnor än för män, ska tolkas försiktigt då de kan ha påverkats av i analysen utelämnade faktorer. •För gruppen som helhet går det inte att finna att förlusten av bostadsbidrag leder till en övervältring på ekonomiskt bistånd. Det är endast för män som det går att finna att förlusten av bostadsbidrag leder till en svag ökning av ekonomiskt bistånd. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Bostadsbidrag, ett rättvist bostadsstöd för barnen? Långsiktiga effekter av 1990 talets besparingar (2006). ISF, Utvecklingen av socialförsäkringsförmåner , 2014. ISF, Ekonomiska drivkrafter i bostadsbidragssystemet. IFAU, Hur känslig är gifta kvinnors sysselsättning för förändring i skatte- och bidragssy stemet? “The Wage Elasticity of Labour Supply: A Synthesis of Empirical Estimates,” De Economist 156, nr. 1 (2008): 25-43. , Economic Surveys: . publishing (2017). 1995/96:186, bet. 1995/96:BoU11, rskr. 1995/96:229. 1997/98:1. 1998/99:1. 2000/01:1. 2006/07:1. /05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag, bet.2004/05:BoU9. rskr 2004/05:281. 2008/09:1, bet. 2008/09:SfU1. 2011/12:1. 2011/12:1, bet. 2011/12:SfU.1SfU1. 2012/13:94 – Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet, bet. 2012/13: SoU22, rskr. 2012/13:245. 2015/16:1 utg.omr. 12, bet. 2015/16SfU3, rskr. 2015/16: 88. 2015/16:100, bilaga 2 – Fördelningspolitisk redogörelse. 2016/17:1. SFS 2010:110 Socialförsäkringsbalk. SFS 2009:1174 med instruktion för . SFS 2012:546 med instruktion för . R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V , Promemoria om reformerat bostadsbidrag, S2004/9161/SF. Jobbstimulans inom ekonomiskt bistånd ¬ en uppföljning. SOU 2001:24, Ur fattigdomsfällan. SOU 2011:11, huvudbetäkande. och , Enkelt och effektivt en om grundtryggheten i välfärdssystemen. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Databeskrivning och fördjupande diagram LINDA101 är en registerbaserad longitudinell databas som omfattar . Databasen innehåller ett stort antal uppgifter från olika myndigheter om t.ex. inkomster, utbildning och socialförsäkring. Urvalet utgår från ett antal urvalsin divider dragna från taxeringsregister och kompletteras med hushålls medlemmar, ett s.k. nätverksurval. uppgår den totala urvalsstorleken till drygt 860 000 individer. I de analyser som baseras på LINDA-data inkluderas i regel endast individer som är folkbokförda och som bor i hushåll som har en nollskild disponibel inkomst. Det senare avser att justera för det s.k. övertäckningsproblemet, d.v.s. då individer utvandrar utan att meddela myndigheterna varpå ett antal ”inaktiva” indi vider kvarstår i registren. I och med att detta problem är mer uttalat för utrikes födda riskerar det att snedvrida analyserna om ingen korrektion görs. Vidare utgör genomgående individen analysobjekt även då hushållets inkomster, t.ex. den ekonomiska standarden, analyseras. Bostadsbidraget refererar alltså till hushållets bostadsbidrag. Det hushållsbegrepp som används är den s.k. RTB- familjen som utgår från registret över rikets totala befolkning (RTB). Personer som har en relation med varandra och bor på samma fastighet kan enligt detta sätt knytas till samma familj. Ett problem med detta familjebegrepp är att man fortfarande inte kan koppla ihop sammanboende (ej gifta) utan barn. Dessa ser ut som separata hushåll i . (Statistiskt analysregister) 102 är en av de databaser som används vid simulering av SCB:s mikrosimuleringsmodell FASIT. Databasen kan också användas som en fristående datakälla för olika analyser och innehåller en stor mängd uppgifter 101För ytterligare information om , se hallens-ekonomi/inkomster-och-inkomstfordelning/longitudinell-individdatabas-linda/produktrelate rat/Fordjupad-information/beskrivning-av-databasen-linda/. 102För ytterligare information om , se sets/046c084226bb42e98bc10de5eb9951cb/he0106_bs_2014_aw_160408.pdf. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V avseende bl.a. inkomster, socialförsäkringar och utbildning. Databasen är longitu dinell och registerbaserad. Urvalet dras från SCB:s taxeringsregister och är ett stratifierat nätverksurval med obundet slumpmässigt urval (OSU) inom respektive strata. Urvalspersonernas hushållsmedlemmar kopplas på via SCB:s register över totalbefolkningen (RTB). uppgår det totala urvalet till drygt 1 960 000 individer. I de analyser som baseras på STAR-data inkluderas i regel endast indivi der som är folkbokförda . På samma sätt som för LINDA-data utgör genomgående individen analysobjekt även då hushållets inkomster analyseras. Med syfte att skapa en mindre datamängd som lämpar sig för preliminära analyser från FASIT-modellen har ett mindre urval, det s.k. MSTAR-urvalet skapats. I gransk ningen används MSTAR vid beräkningar av genomsnittliga marginaleffekter. Det hushållsbegrepp som används är detsamma som för LINDA-data; RTB-familjen. kan också det s.k. bostadshushållet bildas genom utnyttjande av information från den nya lägenhetsbaserade folkbokföringen. I de föreliggande analyserna har detta hushållsbegrepp dock inte använts. Det kan också noteras att de skattefria transfereringarna i FASIT simuleras för det s.k. familjehushållet, där ungdo mar som fyllt , men bor kvar hos föräldrarna, räknas som en egen familjeenhet. Diagram B1.1 Andel individer 0–med bostadsbidrag (per hushållstyp) Källa: SCB (), beräkningar. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram B1.2 Andel individer 20–med bostadsbidrag (per utbildningstyp) Förskola, ej spec Källa: SCB (), beräkningar. Diagram B1.3 Andel individer 18–med studiemedel > 0 bland bostadsbidragstagare (per hushåll) Källa: SCB (), beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Diagram B1.4 Andel individer 0–med bostadsbidrag (per ländergrupp) länder, hög HDI länder, medel HDI Källa: SCB (), beräkningar. Diagram B1.5 Genomsnittligt bostadsbidrag bland bostadsbidragstagare () (per ländergrupp) länder, hög HDI länder, medel HDI Källa: SCB () beräkningar 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram B1.6 Andel individer 0–med bostadsbidrag efter vistelsetid (år) (per invandrings period, individer från länder med medel HDI utanför ) Källa: SCB (), beräkningar. Inkluderar individer med vistelsetid. Diagram B1.7 Estimerade överlevnadsfunktioner för bostadsbidragstagande (beräkning), uppdelat per hushållstyp vid startåret för bostadsbidrag Andel kvarstående med bostadsbidrag Källa: SCB (), beräkningar. Ensamstående med barn Ensamstående utan barn R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Diagram B1.8 Bostadsbidragets andel av hushållets disponibla inkomst (bostadsbidragstagare 0–) Källa: SCB (), beräkningar. Diagram B1.9 Andel med ekonomiskt bistånd i hushåll som uppbär bostadsbidrag (per hus hållstyp) Källa: SCB (), beräkningar. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram B1.10 Andel med låg ekonomisk standard (0–) (med och utan bostadsbidrag) (uppdelat per hushållstyp) Källa: SCB (), beräkningar. Diagram B1.11 Kostnad för bostadbidraget, miljarder kronor (prognos) Bostadsbidrag hushåll med barn Bostadsbidrag hushåll utan barn Källa: SCB (FASIT/), beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Diagram B1.12 Marginaleffekter och inkomstfördelning för ensamstående med ett respektive tre barn (inkl. jobbstimulans inom ekonomiskt bistånd) Inkomstfördelning (1 barn) Inkomstfördelning (3 barn) ME: Bostadsbidrag (1 barn) ME: Bostadsbidrag (3 barn) ME: Totalt (1 barn) ME: Totalt (3 barn) Källa: FASIT (), beräkningar Diagram B1.13 Marginaleffekter (ME) och fördelning för sammanboende hushåll med ett re spektive tre barn (inkl. jobbstimulans inom ekonomiskt bistånd) Inkomstfördelning (1 barn) Inkomstfördelning (3 barn) ME: Bostadsbidrag (1 barn) ME: Bostadsbidrag (3 barn) ME: Totalt (1 barn) ME: Totalt (3 barn) Källa: SCB (FASIT/), beräkningar R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram B1.14 Marginaleffekter (ME) och fördelning för ensamstående respektive samman boende hushåll utan barn (inkl. jobbstimulans inom ekonomiskt bistånd) Inkomstfördelning (ensamstående) Inkomstfördelning (sammanboende) ME: Bostadsbidrag (ensamstående) ME: Bostadsbidrag (sammanboende) ME: Totalt (ensamstående) ME: Totalt (sammanboende) Källa: SCB (FASIT/), beräkningar R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Denna bilaga syftar till att djupare beskriva begrepp och metoder som används i kapitel 3.4. Gini-koefficienten kan anta värden mellan 0 (alla individer har samma inkomst) och 1 (en individ har samtliga inkomster). Ju närmare 0 Gini-koefficienten befinner sig, desto mer jämn är inkomstfördelningen. Gini-koefficienten kan också skrivas som en summa av Gini-bidrag från olika inkomstslag. Genom att isolera Gini-bidraget från bostadsbidraget är det möjligt att undersöka hur bostadsbidragets omfördelande effekter har utvecklats.103 Varje inkomstslags Gini-bidrag består av två komponenter: koncentrationsindex och vikt. Koncentrationsindexet ger ett mått på ett inkomstslags omfördelningsprofil och kan anta värden mellan -1 och 1. Höga positiva (negativa) värden visar att det aktuella inkomstslaget är koncentrerat till individer med hög (låg) disponibel inkomst. Ett värde på koncentrationsindex som överstiger (understiger) Gini-koefficienten innebär att inkomstslaget är regressivt (progressivt) och därmed bidrar till att öka (minska) inkomstspridningen. Vikten avser medelvärdet för det aktuella inkomstslaget i förhållande till medelvärdet för den disponibla inkomsten. Hur många lyfts över gränsen för låg ekonomisk standard? I avsnitt 3.4.2 görs en uppskattning av hur mycket bostadsbidraget bidrar till att minska fattigdomsgapet och andelen med låg relativ ekonomisk standard. Analysen görs genom att bostadsbidraget räknas bort från den disponibla inkomsten, varpå andelen med låg ekonomisk standard beräknas och jämförs med den ursprungliga. Observera att samma gräns för låg ekonomisk standard använd före och efter avräkningen av bostadsbidraget. I och med att de flesta bostadsbidragstagarhushåll har inkomster under medianinkomsten bör dock inte medianinkomsten påverkas i någon större utsträckning och därmed inte heller inkomstgränsen.