prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Kartläggningen visar att det finns ett behov av förbättrad styrning hos myndig heterna, särskilt avseende it-försörjning, informationssäkerhet och nyttorealisering. Regeringen har i sex myndigheters reglerings brev gett dem i uppdrag att undersöka möjlig heten att använda ett internationellt accepterat ramverk för att bl.a. kunna göra jämförelser av it-kostnader och kundnöjdhet samt ta tillvara digitaliseringens möjligheter. Regeringen följer myndigheternas arbete med 52 myndigheter 157 strategiska en samlad budget om . ESV:s kartläggning visar att 78 av dessa projekt, motsvarande , saknade antingen nyttorealiseringsplan, nyttorealiserings- ansvarig eller båda delarna. För att statliga myndigheter ska bli bättre på att genomföra verksamhetsutveckling och snabbare uppnå önskade resultat av politiska reformer eller förändrade uppgifter har regeringen tillsatt en expertgrupp för digitala investeringar (dir. 20 myndigheter i uppdrag expertgruppen inför nya större strategiska verk samhetsinvesteringar i immateriella anläggnings tillgångar med väsentliga inslag av it och digitalisering och inhämta rekommendationer. har tillkännagett att regeringen dels bör se till att de statliga myndigheterna på ett bättre sätt samverkar över myndighetsgränserna med e-förvaltningsprojekt, dels säkerställa att de lägger ett ökat fokus på att ta fram fler e-tjänster (bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/2016:208). Den tillsatta expertgruppen har som uppgift att bl.a. bidra till kunskapsbyggande, erfarenhetsutbyte och lärande inom det offentliga så att statens samlade kompetens tas tillvara. Regeringen har även lämnat förslag till förändringar i OSL, som beskrivits ovan, som skapar bättre förut sättningar för utveckling av digitala tjänster och samverkan kring gemensamma lösningar. Med detta anser regeringen att den del av tillkänna givandet som avser bättre samverkan över myndighetsgränserna med e-förvaltningsprojekt och ökat fokus på att ta fram fler e-tjänster har slutbehandlats. En departementspromemoria har 2017 tagits fram och remitterats med förslag till en ny lag om elektronisk fakturering vid offentlig upp handling (Ds 2017:31). De fakturor som en leverantör utfärdar till en upphandlande myndig het eller enhet ska enligt förslaget vara elektroniska och överensstämma med den europeiska standarden för elektronisk fakturering om inte annan standard för elektronisk fakturering har avtalats. Upp handlande myndigheter och enheter ska vara skyldiga att ta emot och behandla fakturor som överensstämmer med den europeiska standarden för elektronisk fakturering. Genom förslaget genomförs och rådets direktiv /55/EU av om elektronisk fakturering vid offentlig upp handling. För att öka säkerheten i den statliga it-driften har regeringen gett i uppdrag att erbjuda samordnad och säker it- drift för vissa myndigheter (Fi2017/03084/DF). Regeringen har även gett PTS i uppdrag att lämna förslag till en förvaltningsmodell för skyddade it-utrymmen för offentliga aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet (Fi2017/03084/DF). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utvecklingen i den undersökning som genom förs av SCB, och som beskrivits i avsnitt 6.3.2, visar att både kvinnor och män i hög grad tar del av offentlig service digitalt. Även nedladdningen och inskickandet av elektroniska blanketter ökade 2016 jämfört med . Det är emellertid svårt att dra några säkra slutsatser om utvecklingen på området utifrån SCB:s under sökning, eftersom den inte mäter användningen av de helt digitala tjänster som många myndigheter erbjuder. Resultatet från de internationella mätningarna visar dock att den svenska offentliga sektorn inte möter den snabba digitala samhällsutvecklingen och de förändrade behoven från privatpersoner och företag. Regeringen bedömer att det resultat som uppvisas i dessa mätningar delvis är ett utfall av hur den digitala förvaltningen har organiserats i . Regeringen anser därför att styrningen av digitaliseringen i den offentliga sektorn behöver stärkas genom att en myndighet får ett ansvar för de förvaltningsgemensamma digitaliseringsfrågorna. Regeringen bedömer vidare att saknar flera av de förvaltningsgemensamma grund läggande komponenter och lösningar som finns i jämförbara länder. Bristen på en nationell digital infrastruktur har lett till många myndighets specifika lösningar, som skiljer sig från varandra, vilket i stor utsträckning resulterat i en ineffektiv ordning för den offentliga sektorn som helhet. Resultat i de internationella mätningarna visar även på behovet av att främja innovation och användardriven design samt användning av öppna data. Det behövs bättre kunskap om kostnads bilden i verksamheten för att kunna mäta vilken nytta it genererar för verksamheten. Regeringen bedömer att myndigheterna för merparten av de strategiska it-projekten inte har lagt grunden för att effektivt kunna styra mot och följa upp realiseringen av nyttan samt att det finns brister i myndigheternas förmåga att driva utvecklingen. Vidare bedömer regeringen att myndigheterna behöver utveckla sin digitala mognad för att effektivt, och på ett säkert sätt, ta tillvara digitaliseringens möjligheter. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den offentliga förvaltningen behöver öka förmågan att ta tillvara digitaliseringens möjlig heter för att möta behoven hos privatpersoner och företag samt behovet av miljö- och klimat omställning. Vidare behöver styrning och sam ordning inom den offentliga sektorn stärkas för att de besparingar och nyttor som digitalisering medför ska kunna realiseras. I detta arbete måste säkerheten och skyddet för den personliga integriteten säkerställas. Regeringen anser att fler gemensamma insatser krävs för att nå målet för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Mot denna bakgrund gör regeringen en långsiktig satsning för att stärka och effektivisera styrningen av digitaliseringen i den offentliga sektorn, bl.a. genom att inrätta en ny myndighet med uppgift att samordna och stödja den förvaltnings övergripande digitaliseringen. Det medför förbättrade förutsättningar för en säker, effektiv och innovativ verksamhetsutveckling, som utgår från användarnas behov. Den nya myndigheten avses att inrättas och bl.a. ansvara för uppgifter som utförs av . Nämnden kommer därför att avvecklas. Regeringen bedömer att det finns behov av en framtidssäkrad och resurseffektiv nationell digital infrastruktur samt av åtgärder för att få ordning och reda på den offentliga sektorns gemensamma informationsförsörjning. Med informationsförsörjning avses hanteringen och utbytet av registerinformation, s.k. grunddata, och annan information som behövs för att tillhandahålla tjänster inom den offentliga sektorn. Regeringen avser därför att stärka styrningen och samordningen av den offentliga sektorns informationsförsörjning genom att tydliggöra ansvarsfördelningen och öka standardiseringen. Sådana åtgärder förbättrar också förutsättningar för att öka informations säkerheten och skyddet för den personliga integriteten. Regeringen avser återkomma med formerna för detta. Den nya myndigheten kommer att ha en viktig uppgift i att samordna den nationella digitala infrastrukturen. Digital identitet är en del av den nationella digitala infrastrukturen och en förutsättning för fortsatt utveckling av digital service till privat personer och företag. Alla som behöver det ska kunna få tillgång till enkla och säkra e- Lösningarna ska uppfylla högt ställda krav på säkerhet och användbarhet och nödvändig samordning mellan inblandade aktörer ska ske. Identifiering och underskrifter i samband med användning av digitala tjänster ska fungera på ett enkelt sätt för användaren, oavsett om denna befinner sig i eller i något annat land. Regeringen förstärker därför satsningen på elektronisk identifiering och underskrift. Digitalisering av den offentliga förvaltningen underlättas av internationell samverkan. Därför arbetar regeringen aktivt med digitalisering av den offentliga förvaltningen inom ramen för såväl det europeiska som det nordisk-baltiska samarbetet. Digital förvaltning främjar en tillgänglig och likvärdig service i hela landet. Genomförandet av och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer, som regeringen arbetar med, kommer att öka tillgängligheten till digital offentlig service, särskilt för personer med funktionsnedsättning. Det finns ett fortsatt behov av att stärka förmågan att leda den digitala utvecklingen hos statliga myndigheter, kommuner och landsting. En ökad digital mognad avseende it-drift och informationssäkerhet skapar förutsättningar för effektiv verksamhetsutveckling, en prövning av utkontraktering och säker it-drift. Regeringen fortsätter arbetet med det internationella ramverket på området för att bl.a. kunna göra jämförelser av it-kostnader och kundnöjdhet. Regeringen genomför en ny satsning på öppna data och datadriven innovation inom den offentliga förvaltningen. Tillgängliggörande, matchning och vidareutnyttjande av data ska främjas. Strukturerad samverkan kring utbyte av data mellan enskilda och offentliga aktörer ska förstärkas i syfte att stödja innovation och delaktighet. Det är av avgörande vikt att behovet av informationssäkerhet och skydd för den personliga integriteten beaktas i arbetet. Regeringen bedömer att lagstiftningen måste anpassas ytterligare för att ge ett tillräckligt stöd för digital utveckling och samverkan inom offentlig sektor. Regeringen kommer att ta ställning till de förslag som lämnas från utredningen om rättsliga förutsättningar för en digitalt samverkande förvaltning (dir. 2016:98) utifrån behovet av att undanröja onödiga juridiska hinder för digitalisering och samverkan. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Till och med redovisades anslaget under utg.omr. 22 Kommunikationer (anslaget 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse). 2Motsvarar 116 010 tkr prisnivå. 3Motsvarar 106 998 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Digitaliserings- myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen samt för den nationella digitala infrastrukturen. Anslaget får användas för utgifter för verk samhet i den mån den inte finansieras med avgifter samt för andra förvaltningsgemensamma tjänster och funktioner. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får får disponera de avgifter som myndigheten får ta ut av de upp handlande myndigheter som ansluter sig till det 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 system för säker elektronisk identifiering som nämnden tillhandahåller. PTS får enligt förordningen (2016:602) om finansiering av Post- och verksamhet disponera de avgifter som myndigheten tar ut av tillhandahållare av betrodda tjänster enligt lagen (2016:561) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om elektronisk identifiering. Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:18 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 52882 tkr avser flytt av medel ifrån utg.omr. 22, anslag 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse enligt beslut ekonomiska vårproposition. Detta efter att anslaget har minskats med 22 443 tkr som följd av att verksamhet och ändamål som avser kostnadsfritt tillhandahållande av registerinformation inom området digital förvaltning flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv och anslaget 1:11 (prop. 2016/17:100, bet. 2016/17:KU26, rskr. 2016/17:305). 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. användes anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse under utgiftsområde 22 Kommunikationer till bl.a. projekten att följa de statliga myndigheternas användning av it och hur myndigheterna tar tillvara digitaliseringens möjligheter samt till utgifter för E-arkiv, E-handel i staten, Svensk e 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 legitimation, och genomförandet av eIDAS-förordningen. Efter förslag ekonomiska vårproposition har beslutat att överföra den verksamhet som finansierades med detta anslag till utgiftsområde 2 Samhälls ekonomi och finansförvaltning (prop. 2016/17:100, bet. 2016/17:KU26, rskr. 2016/17:305). Anslaget har i samband med detta bytt namn till 1:18 . Anslaget minskas med som en följd av att de ändamål och verksamheter som avser kostnadsfritt tillhanda hållande av registerinformation inom området digital förvaltning flyttats till utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 2016/17:100, bet. 2016/17:KU26, rskr. 2016/17:305). Anslaget 1:11 under utgiftsområde 24 Näringsliv ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 för att finansiera en ny myndighet, med uppgift att samordna och stödja den förvaltningsövergripande digitali seringen, den nationella digitala infrastrukturen och satsningen på öppna data. Övriga förändringar av anslagen förklaras av tidigare reformer och överföringar som avslutats. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:18 Digitaliserings- myndigheten . beräknas anslaget till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, arbets- och anställningsvillkor i offentlig anställning, statlig arbetsrätt och kompetensförsörjning. I området ingår bl.a. frågor om arbetsmiljö och hälsa, jämställdhet, mångfald och värdegrundsarbete inom staten. Till området hör , () och följande nämnder: , Statens tjänste pensions- och grupplivnämnd, i vissa trygghetsfrågor, Statens överklagande nämnd, Offentliga sektorns särskilda nämnd, samt – en kollektivavtals stiftelse (). Regeringens mål för området är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Målet utgår från den långtgående arbetsgivar politiska delegeringen i staten. Arbetsgivar politiken utvecklas i samverkan mellan myndig heterna och samordnas av . För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Att de stats anställda avspeglar befolkningens samman sättning har betydelse för legitimiteten och allmänhetens förtroende för den statliga för valtningen. Ett respektfullt och värdigt bemötande av allmänheten är av stor vikt för förtroendet. Regeringen har satt upp följande delmål för de statliga arbetsgivarna. –Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. –Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. –Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. –Andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer. –Arbetsmiljön i staten ska vara god. –De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som stats tjänsteman. 7.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten är långtgående och följs upp av regeringen. För att följa upp utvecklingen inom verksam hetsområdet i förhållande till regeringens mål och delmål används i huvudsak följande indikatorer: –myndigheternas arbete med kompetens försörjningen, –personalförsörjningsläget i staten, 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 –utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, –andelen kvinnor på ledande befattningar i staten, –löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten, –andelen anställda med utländsk bakgrund på olika nivåer i staten, –den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten, –utvecklingen av nybeviljade sjukpensioner i staten, och –utvecklingen av antalet anmälningar enligt det statliga personskadeavtalet (PSA). var 255 797 personer, varav kvinnor och män, anställda i den statliga sektorn. Detta motsvarade av samtliga sysselsatta på den svenska arbets marknaden. Bland samtliga månadsavlönade statsanställda hade av såväl kvinnorna som männen en heltidsanställning. Heltid är således norm inom statsförvaltningen. I bilaga 2 ges en övergripande redovisning av personal strukturen m.m. inom staten. En samordnad statlig arbetsgivarpolitik I detta avsnitt redovisas hur myndigheterna inom området och bidragit till regeringens mål att den statliga arbetsgivar politiken ska vara samordnad. är både en förvaltnings myndighet under regeringen och en medlems organisation. har vidare i uppgift att utföra stabsuppgifter åt regeringen. Den statliga arbetsgivarpolitiken utvecklas genom samverkan mellan medlemmar och samordnas av myndigheten. förhandlar och sluter kollektivavtal på statens vägnar för det statliga avtalsområdet. Myndigheten företräder vidare medlemmarna i arbetstvister och svarar för information, rådgivning och utbildning i arbetsgivarfrågor. Alla statliga myndigheter som har arbets givaransvar är medlemmar i . Enligt årsredovisning företrädde myndigheten därutöver detta år 26 icke-obligatoriska medlemmar med anknyt ning till det statliga området. Dessa medlemmar har sammanlagt ca 5 000 anställda, vilket utgör av samtliga anställda som är knutna till medlemsorganisationen. Vidare har Arbets givarverket serviceavtal med och dess myndigheter samt med Kungliga Hovstaterna. ger därutöver service till tre nordiska myndigheter och till Finsk-svenska gränsälvskommissionen. är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter. Medlemsavgiften har uppgått till av respektive medlems bruttolönesumma, men har sänkts till . uppgick intäkterna från medlems- och service avgifter till , vilket ska jämföras med ca 2015. Totalt uppgick intäkterna för , i form av avgifter och andra ersättningar, till 2016, vilket ska jämföras med ca 2015. Av de tre nuvarande ramavtalen om löner m.m. för arbetstagare inom det statliga avtalsområdet (RALS) gäller ett tills vidare, medan två är tidsbegränsade. Med akademikers centralorganisation (Saco-S) gäller RALS tillsvidare. Med , service- och kommunikationsfacket samt med Offentlig anställdas Förhandlingsråds förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet samman tagna (OFR/S,P,O) gäller avtalen t.o.m. . präglades av avtalsrörelse, som resulterade i ettåriga avtal med OFR/S,P,O och med och en löneökningsnivå på i de siffersatta avtalen. var då den nya gemensamma strategi för statliga arbetsgivare, som har beslutats av Arbetsgivarkollegiet, tillämpades. Strategin, som gäller 2016–2020, är ett gemensamt åtagande för de statliga arbets givarna och ersatte tidigare gemensamma strategi som gällde fram . Den nya strategin ska fungera som ledstjärna i en fördjupad arbetsgivarpolitisk samverkan och fokuserar på Till varje målbild är två delstrategier kopplade enligt följande: 1.Utveckling och innovation – Våra verksamheter möter framtida utmaningar och förändrade förutsättningar. –Vi samarbetar för att utveckla nya och effektiva lösningar. –Våra avtal utformas och tillämpas för att stödja en effektiv verksamhet. 2.Attraktiv arbetsgivare – Vi attraherar den kompetens vi behöver. –Vårt samhällsnyttiga uppdrag attraherar rätt kompetens. –Vi profilerar staten som attraktiv arbets givare. 3.Ledarskap – Våra ledare tar ansvar för och driver verksamhetens utveckling. –Våra ledare är tydliga arbetsgivarföre trädare. –Vi utvecklar ett aktivt medarbetarskap. Medlemsundersökningen har omarbetats i sam verkan med medlemmarna. Den första delen av undersökningen fokuserar på uppdrag som arbetsgivarorganisation. Frågorna i den andra delen är inriktade på utvecklingen mot målbilderna i strategin för statliga arbetsgivare. skickas undersökningen till medlemmarnas högsta chef och besvaras i samverkan mellan chefen och medlems företrädaren i (personalchef eller liknande). Omarbetningen av medlemsundersökningen innebär att det är svårt att göra jämförelser med tidigare års undersökningar. Det kan dock konstateras att svaren på ett antal frågor visar på en låg andel nöjda medlemmar. Arbetsgivar verket kommer att arbeta vidare inom samtliga områden, där följande tre fördjupningsområden har identifierats av verkets styrelse utifrån resultaten i enkäten: –arbete med att utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken, –bidrag till att stimulera myndighets övergripande samverkan för att utveckla verksamheten, och –bidrag till att stimulera utvecklingen av statliga ledare. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Svarsfrekvensen på undersökningen 2016 upp gick till . har svarsfrekvensen för medlemscheferna legat på 40–och för medlemsföreträdarna på 72–. Utöver den årliga medlemsundersökningen utvärderas också olika arrangemang, möten och utbildningar konti nuerligt av deltagarna. SPV ansvarar för frågor som rör den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupp- livförsäkring. Hur SPV:s verksamhet finansieras framgår av avsnitt 7.5.2. har SPV arbetat med att införa det nya statliga tjänstepensionsavtalet PA 16 som slutits mellan de centrala parterna på det statliga avtalsområdet. Detta har bl.a. inneburit att myndigheten har behövt bygga om systemstöd och e-tjänster. SPV har det övergripande ansvaret för att försäkringstekniskt korrekta kostnader beräknas för statliga tjänstepensioner och liknande förmåner. I detta ingår att SPV med tillgängligt underlag ska påföra arbetsgivarna rätt utifrån ett statsfinansiellt perspektiv. Premierna fastställs inom ramen för en statlig försäkringsmodell med en fiktiv försäkrings rörelse. Beräkningarna sker enligt försäkrings tekniska riktlinjer som beslutas av SPV. De som myndigheterna och andra berörda arbetsgivare betalar till SPV, och de förmåner som SPV betalar ut, redovisas på inkomsttitel Statliga pensionsavgifter respektive belastar anslaget 1:5 Statliga tjänste pensioner m.m. Förmånerna ska finansieras fullt ut inom ramen för försäkringsrörelsen. För ett enskilt budgetår finns dock ingen direkt koppling mellan utgifterna på anslaget och inkomsterna på inkomsttiteln. Detta beror på att premierna avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal, medan anslaget belastas med de förmåner som betalas ut till pensionärer och andra förmånstagare. Den ekonomiska ställningen i försäkrings rörelsen framgår av konsolideringsgraden, dvs. tillgångarna i förhållande till skulderna. SPV har fastställt ett långsiktigt mål som innebär att konsolideringsgraden vid utgången av 2018 ska uppgå till . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 graden i sparrörelsen uppgick till vid utgången av 2016, vilket ska jämföras . SPV:s driftkostnader jämförs med tjänstepensionsföretaget . Jämförelsen görs utifrån nyckeltalet drift kostnadsprocent, som sätter driftkostnaderna i relation till premieinkomsterna. SPV:s drift kostnadsprocent har ökat från . Uppgifter om driftkostnadsprocent finns endast , då nyckeltalet uppgick till . Drift kostnadsprocent är dock ett trubbigt nyckeltal eftersom premieinkomsterna kan fluktuera mellan olika år, exempelvis beroende på ändringar i de försäkringstekniska antagandena och premieregleringar av engångskaraktär. SPV införde 2016 nya kvalitetskontroller, som ersätter den utbetalningskontroll som myndig heten tidigare utgått från vid redovisningen av sitt resultat. I och med att kvalitetskontrollen är ny finns det inget resultat att jämföra med. SPV hanterar återkrav som beror på att för mycket pension eller ersättning betalats ut. Antalet möjliga belopp att återkräva till följd av för mycket utbetald pension minskade 2016. Jämfört med ökade dock antalet möjliga återkrav utifrån fel orsakade av SPV.