prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Att antalet arbetslösa som står långt från arbetsmarknaden ökat trots en förbättrad arbetsmarknad tyder på att dessa individer inte gynnades av den ökande efterfrågan på arbetskraft i samma omfattning som arbetslösa med kortare inskriv- ningstider. Andelen långtidsarbetslösa som gått till arbete eller studier uppgick till , vilket är oförändrat jämfört med . Andelen som gick till arbete eller studier bland dem som riskerar långtidsarbetslöshet uppgick till , vilket är något lägre än 2015. Andelen av de män, som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa, som övergår till arbete eller studier är större än bland kvinnor. Jobb- och utvecklingsgarantin är ett rampro- gram med olika insatser som riktar sig till dem som har varit borta från arbetsmarknaden och är det arbetsmarknadspolitiska program som har flest deltagare. Programmet syftar till att erbjuda deltagare individuellt utformade insatser för att stärka sin position på arbetsmarknaden och så snabbt som möjligt komma i arbete. Insatserna kan t.ex. vara arbetsmarknadsutbildning, stöd till start av näringsverksamhet eller arbetsplatsförlagda akti- viteter såsom arbetspraktik, arbetsträning eller förstärkt arbetsträning. Det totala antalet indivi- der som deltog i programmet upp- gick till 179 000, kvinnor och 56 pro- cent män. Det är en minskning med knappt 5 400 personer jämfört med . stod programmet för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga pro- gram med aktivitetsstöd. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsga- rantin uppgick till i genomsnitt 105 180 , vilket är en minskning med ca 1 500 deltagare jämfört med föregående år. Arbetsmarknadspolitiska insatser som är arbetsplatsförlagda har fortsatt att minska som helhet i programmet . Den genom- snittliga andelen kvinnor i programmet med en arbetsplatsförlagd aktivitet har minskat från 2016, motsvarande minskning för män har varit från 2016. Den genomsnittliga andelen av deltagare utan aktivitet i garantin ökade från . trädde flera förändringar av jobb- och utvecklingsgarantin i kraft. Jobb- och utvecklingsgarantins tre på varandra följande faser med olika insatser har ersatts av en mindre detaljreglerad och mer individanpassad garanti, i syfte att ge bättre stöd till de som är långtids- arbetslösa. Sysselsättningsplatserna inom den tidigare sysselsättningsfasen avvecklas successivt och ska fr.o.m. vara helt avvecklade. Antalet deltagare i sysselsättnings- fasen har minskat , från drygt 39 300 deltagare när avvecklingen inleddes till närmare 5 700 delta- gare . Sysselsättningsplatser- nas minskning består till drygt hälften av över- gång till jobb- och utvecklingsgarantin. Närmare en fjärdedel lämnade sysselsättningsfasen för att de påbörjat ett arbete med eller utan stöd samt till studier. De som återinträdde i jobb- och utvecklings- garantin fick i huvudsak stöd i form av aktivite- ter i Arbetsförmedlingens egen regi såsom kart- läggning, vägledning, matchning och uppfölj- ning, men även stöd och matchning hos kom- pletterande aktör samt jobbsökaraktiviteter med coachning. Utbudet av sysselsättningsplatser minskade då många anordnare avslutade sitt samarbete med Arbetsför- medlingen, ställde om eller bytte verksamhet. Möjligheten att lämna garantin för att börja stu- dera inom det reguljära utbildningsväsendet med bibehållet aktivitetsstöd resulterade i att 932 kvinnor och 780 män lämnade garantin för stu- dier. Andelen deltagare i jobb- och utvecklingsga- rantins tidigare fas 1 och 2 som gått till arbete av samtliga inskrivna har efter en ökning mellan 2014 och minskat Även andelen av de som påbörjat utbildning har fortsatt att minska , från . Motsvarande andel av de som lämnat den tidigare sysselsättningsfasen till arbete har fortsatt att minska, från 2014 till att 2016 ligga på . Denna utveckling syns även i den andel som lämnat den tidigare sysselsättningsfasen och påbörjat utbildning dvs. andelen har fortsatt att minska från 2014 till att 2016 ligga på . Deltagare med låg utbildningsnivå, utom- europeiskt födda, äldre samt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga utgör en större andel av delta- garna i jobb- och utvecklingsgarantin än de gör av samtliga inskrivna arbetslösa. Många av dessa tillhör dessutom flera av de nämnda kategorierna , vilket ytterligare ökar risken för lång- tidsarbetslöshet. beslutade regeringen om en treårig satsning där totalt tillförs för sysselsättningsfrämjande insatser genom arbetsintegrerande sociala företag (A2016/00424/A). har fått i upp- drag att i samverkan med Arbetsförmedlingen, utarbeta och genomföra ett tvärsektoriellt pro- gram med insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerande sociala företag startar och växer. Målet är att skapa fler möjligheter till arbete för personer som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Inom ramen för regeringens långsiktiga reformprogram för att minska segregation 2017– 2025, är åtgärder mot långtidsarbetslöshet ett av fokusområdena. Andelen personer som för- värvsarbetar är tydligt lägre i 38 geografiska områden som definieras som socioekonomiskt utsatta jämfört med hela riket. De 38 socioeko- nomiskt utsatta områdena består av de stadsdelar som omfattades av lokala utvecklingsavtal (LUA) och urbant utvecklingsarbete (). var andelen förvärvsarbetande i riket i genomsnitt jämfört i de utsatta områdena. Insatser på detta område kan bidra till att lyfta socialt utsatta områden och bryta segregationsmekanismer strukturellt (se vidare i utg.omr. 13, avsnitt 6). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Ungdomsarbetslösheten har fortsatt att minska . Enligt () arbetskraftsundersökningar () minskade antalet arbetslösa ungdomar i åldern 15–med 11 000 personer jämfört med . Antalet långtidsarbetslösa ungdomar minskade enligt från 15 000 till 12 000 personer. Det är stora skillnader mellan könen, 2016 var 3 900 unga kvinnor långtidsarbetslösa jämfört med 7 900 män (2015: 6 500, 8 600.) Antalet långtids- arbetslösa ungdomar har fortsatt att minska och är nu på den lägsta nivån . För att minska ungdomsarbetslösheten inför regeringen en 90-dagarsgaranti för ungdomar. 90-dagarsgarantin innebär en bortre gräns för hur länge en arbetslös person kan vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett arbete, en utbild- ning eller en insats som leder till arbete eller stu- dier. Garantin införs successivt och ska vara fullt införd 2018. Tiden som går innan ungdomar erbjuds arbete, studier eller en insats som leder till arbete har minskat successivt och var . Tiden har förkortats för såväl kvinnor som för män. Andelen ungdomar som tagit del av arbete, studier eller program från inskrivning som öppet arbetslös har ökat och uppgick (2015: ; 2014: ). Andelen har ökat för både kvinnor och män. Jobbgarantin för ungdomar är ett ramprogram för ungdomar som har fyllt 16 men inte och som har varit arbetslösa under minst tre av . Antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar har minskat under både 2015 och 2016. Minskningen beror dels på att ungdomar gynnas av ökad efterfrågan på arbetskraft, dels på minskade ungdomskullar. hade programmet i genomsnitt 19 900 deltagare jämfört med 27 000 deltagare i genomsnitt . Av deltagarna i jobbgarantin för ungdomar var kvinnor och män, vilket är ungefär samma fördelning som . En orsak till könsskillnaderna kan vara att fler män än kvinnor inte har fullföljt sin gymnasieutbild- ning och därför har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Andelen som fick arbete av de som deltog i jobbgarantin för unga var . Andelen som påbörjade reguljär utbildning var . Arbetslösa ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning har en särskilt utsatt ställ- ning på arbetsmarknaden och har en högre risk att hamna i långtidsarbetslöshet eller utanför arbetsmarknaden. Enligt har unga med låg utbildning i större risk att tillhöra gruppen som varken arbetar eller studerar s.k. NEET (Not in Employment, Education, or Training) jämfört med lågutbildade unga i många andra (2016, Investing in Youth: , , ). Regeringen har genomfört flera reformer för arbetslösa ungdomar och vuxna för att öka över- gångarna från arbetslöshet till studier. Utbild- ningskontrakt är en insats som riktar sig till ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbild- ning. Syftet är att arbetslösa ungdomar ska påbörja eller återgå till studier med målsätt- ningen att fullfölja en gymnasieutbildning. Rege- ringen har också utsett en samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2015:17 utg.omr. studerade 2 900 ungdomar inom ramen för ett utbildningskontrakt. Det är något fler män än kvinnor (1 200 kvinnor respektive 1 700 män), vilket sannolikt beror på att fler män än kvinnor som saknar fullföljd gymnasieutbild- ning är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Antalet utbildningskontrakt ökade . återfanns 2 272 personer (varav 990 kvinnor och 1 282 män) i insatser inom ramen för ett utbildningskontrakt. En utmaning med att få fler att påbörja ett utbild- ningskontrakt är, enligt Arbetsförmedlingen, att motivera och vägleda ungdomar att återgå till studier. Antalet nya beslut om utbildningskontrakt följer traditionella terminsstarter. För att ett utbildningskontrakt ska komma till stånd är en utvecklad statlig och samverkan en förutsättning och ökad samverkan behövs för att få möjlighet till flexiblare starter och ett jämnt flöde av kursstarter . Regeringen inrättade Dele- gationen för unga till arbete (Dua) som har till uppgift att främja samverkan mellan Arbetsför- medlingen och kommuner för att minska ung- domsarbetslösheten. beslutade regeringen att utöka delegationens uppdrag till att också främja samverkan kring nyanlända, företrädesvis unga nyanlända, i syfte att påskynda etableringen i arbetslivet. Dele- gationen ändrade i och med detta namn till Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua). Duas arbete har resulterat i att Arbetsförmedlingen ingått lokala överenskom- melser med 287 av landets 290 kommuner om att samverka om insatser för arbetslösa ungdo- mar. fanns det i av landets kommuner en samlokaliserad verksamhet med Arbetsförmedlingen. av landets kommuner planerar för samlokali- seringar . kan ungdomar som saknar full- följd gymnasieutbildning också delta i en lång studiemotiverande kurs på folk- högskola med syftet att öka deltagarnas moti- vation att återgå till och avsluta sin reguljära utbildning. utökades målgruppen till att omfatta alla som fyllt och som var- ken har en gymnasieexamen eller grundläggande behörighet till högskoleutbildning. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är en specifik målgrupp för sats- ningen och kan delta 6 månader mot tidigare 5 månader (se även utg.omr. Särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Personer med funktionsnedsättning har tillgång till Arbetsförmedlingens hela utbud av olika insatser, men det finns också insatser som är särskilt utformade för personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Enligt () under- sökning om situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2016 uppgav i åldern 16–att de har en funktionsnedsättning, vilket motsvarar 960 000 personer. Av dessa personer bedömde att funktionsnedsättningen även medför nedsatt arbetsförmåga, vilket motsvarar 656 000 personer. Kvinnor bedömde i högre utsträckning än män att deras funktionsnedsätt- ning medför nedsatt arbetsförmåga. Färre kvin- nor jämfört med män med funktionsnedsättning har en tillsvidareanställning, vilket avspeglar könsskillnaderna i övriga befolkningen. Betyd- ligt fler kvinnor än män med funktionsnedsätt- ning arbetar också deltid. Personer med funkt- ionsnedsättning som medför nedsatt arbetsför- måga deltog i lägre grad i arbetskraften, hade högre arbetslöshet och hade lägre sysselsätt- ningsgrad än övriga i befolkningen. Antalet arbetslösa vid Arbetsförmedlingen som har en identifierad och registrerad funk- tionsnedsättning har minskat . Detta efter att antalet hade ökat påtagligt . var i genomsnitt 66 800 personer inskrivna som arbetslösa vid Arbetsförmedlingen, vilket är en minskning med 6 100 personer jämfört med året innan. Fördel- ningen mellan kvinnor och män var samma som 2015 (kvinnor och män). Hälften av minskningen skedde i gruppen som har varit utan arbete mindre än , men även antalet personer som varit arbetslösa minskade . var dessa 24 200 personer i genom- snitt jämfört med 25 200 personer året innan. Även antalet unga, 16–, som är arbetslösa med funktionsnedsättning har minskat 2016 jämfört med . De insatser som Arbetsförmedlingen erbju- der, bl.a. i form av subventionerade anställningar, är viktiga för att personer som har en funktions- nedsättning ska kunna arbeta. hade i genomsnitt 92 000 personer en anställning med lönebidrag, utvecklingsanställ- ning, trygghetsanställning, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare eller skyddat arbete hos (). Könsfördelningen bland personer med löne- stöd är ojämn och har varit ojämn . Sex av tio personer med lönestöd är män. Offentligt skyddat arbete skiljer ut sig som den stödform med mest ojämn fördelning med när- mare män. Arbetsförmedlingen gjorde 2015 en fördjupad analys av könsfördel- ningen inom lönebidrag som, givet likheterna mellan stödformerna och deras respektive könsfördelning, antas ha god relevans även för övriga stödformer. Analysen visar att skillnader mellan kvinnor och män kvarstår även när hän- syn har tagits till observerbara skillnader mellan grupperna, såsom ålder, typ av funktionsned- sättning och utbildningsnivå. Det är alltså san- nolikt att den ojämna könsfördelningen inte enkelt kan förklaras av någon enskild observer- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Andelen övergångar till arbete ökade . Som har angetts i budgetproposit- ionen har en översyn av de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsätt- ning pågått. Som ett led i detta har beslutat om vissa lagändringar för att ändra benämningarna på stödformerna lönebidrag, utvecklingsanställning och trygghetsanställning (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:AU4, rskr. 2016/17:129). Regeringen har även beslutat om en ny förordning (2017:462) om särskilda insat- ser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Avsikten är att förtydliga regelverket med ett tydligt fokus på alla individers möjlighet till utveckling av sin arbetsförmåga. En utgångpunkt är att förtydliga strukturen så att det finns två övergripande typer av stöd: lönebidrag och skyddat arbete. Löne- bidragen kan lämnas till arbetsgivare på hela arbetsmarknaden och de enskilda stödformerna ska möta olika behov hos den enskilde. En del i detta är även att förstärka de utvecklingsbidrag vid lönebidrag för utveckling i anställning och lönebidrag för anställning som kan utgå till arbetsgivare som vidtar insatser för att den anställdes arbetsförmåga ska utvecklas. En annan del är att möjliggöra med stöd i form av lönebidrag för utveckling i anställning. Där- utöver tydliggörs möjligheterna för personer att ta del av rehabilitering, kompetensutveckling och andra utvecklingsinsatser för att arbetsför- mågan ska utvecklas inom ramen för ett lönebi- drag. har tillkännagett att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag som tar sin utgångspunkt i förslag (bet. 2013/14:AU2, rskr. 2013/14:133). Rege- ringen har vidtagit flera åtgärder som varit i linje med (SOU 2012:31 och SOU 2012:92). Regeringen har höjt taket för den bidragsgrundande lönekostnaden för anställningar med lönebidrag fr.o.m. . Inom ramen för den ovan angivna översynen av de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsättning har rege- ringen även tagit hänsyn till FunkA-utredning- ens påtalade behov av att stärka möjligheterna till utvecklingsinsatser genom ökad tid med lönebi- drag för utveckling i anställning samt ökade merkostnadsersättningar i denna stödform för att möjliggöra mer aktiva insatser. har möjligheten till långvarigt stöd med lönebidrag 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 behållits, med beaktande av FunkaA-utredning- ens slutsats om att stöd som stärker möjlighet- erna till utveckling av arbetsförmågan bör prövas i första hand men också att ett långvarigt tryggt stöd vissa fall bör vara ett direkt alternativ för dem som har dessa behov. Möjligheten till löne- stöd hos befintlig arbetsgivare som har fullgjort sitt rehabiliteringsansvar för en arbetstagare vars arbetsförmåga har försämrats under pågående anställning ses vidare över av Flexjobbsutred- ningen (dir. 2017:41). Mot bakgrund av ovanstå- ende bedömer regeringen att åtgärder har vidta- gits som är i linje med förslag och att tillkännagivande därmed är slutbehandlat. Det är fortsatt viktigt att följa upp och se över insatserna, bl.a. gällande arbetshjälpmedel, som riktas till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Lönebidrag och andra subventionerade anställningar hade i genomsnitt drygt 90 000 per- soner en anställning med lönebidrag, utvecklingsanställning, trygghetsanställning, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare () eller skyddat arbete hos . Antalet perso- ner som har haft en anställning med lönestöd ökade . Därefter har antalet anställda minskat. Lönebidrag och offentligt skyddat arbete har minskat medan utvecklings- och trygghetsanställning har ökat jämfört med . Den omfördelning mellan stödformerna som observerats , där lönebidrag minskat som trygghets- och utveckl- ingsanställning ökat, har avstannat i takt. Tabell 3.4 Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Antal kvarstående i genomsnitt Anm.: Siffrorna är avrundade till närmaste tiotal och överensstämmer därför inte alltid med summan. Utvecklingsanställningar inkluderar utvecklings- anställningar hos för personer från sysselsättningsfasen. Antal avseende kärnuppdrag avser medeltal årsanställda. Källor: Arbetsförmedlingen och . Antalet personer som har fått del av andra insat- ser bland personer med funktionsnedsättning har minskat jämfört med . har ytterligare medel tillförts för att fler personer ska kunna få del av särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (). Antalet personer som fått ett arbete med hjälp av har dock minskat . En majoritet av dem som får stöd till personligt biträde har en anställning med lönestöd. Ökningen av antalet anställda med lönestöd har avstannat. har den interna styrningen och uppföljningen av användningen av stöd till personligt biträde förtydligats och ökat. Detta är två möjliga förklaringar till att antalet personer som får stöd till personligt biträde har minskat . Kvinnor får i högre utsträckning än män till- gång till stöd till arbetshjälpmedel och särskilt stöd vid start av näringsverksamhet, och män får i högre utsträckning än kvinnor tillgång till stöd för personligt biträde och . Tabell 3.5 Antalet personer med funktionsnedsatta till arbete utan stöd, med stöd, nystartsjobb och reguljär ut- bildning Anm: Siffrorna är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Arbetsförmedlingen. Tabell 3.6 Övriga insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Antal kvarstående i genomsnitt Anm: Siffrorna är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Arbetsförmedlingen. Den offentliga sektorn är viktig för att skapa sysselsättning för kvinnor och män med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. gav regeringen därför flertalet myndigheter i uppdrag att till ställa praktikplatser till förfogande åt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetsförmedlingen och ta emot arbetssökande personer med funktionsnedsättning från Arbetsförmedlingen för praktik. har 435 arbetssökande med funktionsnedsättning fått praktik vid sammanlagt 86 myndigheter, varav något fler är kvinnor än män. Målen för grunduppdrag är att: -ge arbete åt personer med funktionsned- sättning motsvarande 29,4 miljoner löne- timmar, -minst 1 100 personer ska lämna för arbete på den reguljära arbetsmark- naden, och -av rekryteringarna i kärn- uppdraget ska vara personer från priorite- rade grupper som definierats gemensamt av Arbetsförmedlingen och , bl.a. personer med psykisk funktionsnedsätt- ning, utvecklingsstörning, neuropsykia- trisk funktionsnedsättning eller med mer än en funktionsnedsättning som tillsam- mans medför nedsättningar i arbetsför- mågan. har nått samtliga ovan upp- ställda mål, förutom övergångsmålet till reguljära arbetsmarknaden som inte uppnåddes fullt ut. var 19 300 personer med funk- tionsnedsättning anställda hos . Medel- antalet årsanställda med funktionsnedsättning uppgick till 15 900 personer, varav kvinnor och män. var det totalt 7 550 personer som påbörjade en anställning eller en arbetsträning i bolaget. Arbetsförmedlingen fick i regleringsbrevet i uppdrag att ha anvisat minst 2 000 personer med långa tider utan arbete till utvecklingsanställningar hos , varvid unga vuxna ska prioriteras. Arbetsförmedlingen och har genomfört uppdraget och vid utgången av 2016 har drygt 2 000 personer en sådan anställning i bolaget. har antalet övergångar från bolaget uppgått till 1 179 stycken varav 342 personer med utvecklingsanställning gått vidare till en anställning utanför . Av övergångarna avsåg kvinnor och män. Statskontoret har analyserat processen och förutsättningarna för anställningar vid (A2017/001137/A). Rapporten visar bl.a. att det 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 skett förändringar avseende de som anställs. De som får del av skyddat arbete hos bolaget har fortsatt en svag ställning på arbets- marknaden med betydande behov av stöd och handledning. Förändringar i näringslivet och samhället, i verksamhet samt i proces- sen kring anvisningar till dessa anställningar, har medfört att kraven förändrats för dem som anställts, och som kommer att anställas. Rap- porten visar även att satsningarna på utveck- lingsanställningar i huvudsak fungerar väl samt att bolaget har välstrukturerade interna processer för utvecklingsarbetet med de anställda. Samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen för individens återgång i arbete Arbetsförmedlingen och har ett gemensamt uppdrag att ge stöd till personer som är sjukskrivna och unga med aktivitetser- sättning. Syftet är att utreda behovet av och genomföra insatser som bidrar till att den som är sjukskriven eller uppbär aktivitetsersättning återfår arbetsförmågan och kan återgå i arbete. Uppdraget finansieras inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funk- tionsnedsättning. Insatserna ska ske för de personer som bedöms ha behov av aktiva rehabiliteringsinsatser. Samver- kan kan även innebära medverkan från andra aktörer, som vårdgivare, kommuner och arbets- givare. En del i samarbetet är att Arbetsförmedlingen och genomför gemensamma kartläggningar. har ca 10 700 personer omfattats av den gemensamma kart- läggningen. Av dessa avsåg kvinnor och män. Av de gemensamma kart- läggningarna genomfördes med personer som hade sjukpenning och med personer som hade aktivitetsersättning. Resterande initierades av Arbetsför- medlingen. Antalet personer som omfattas av gemensam kartläggning 2016 har närmare halve- rats jämfört med . Enligt myndigheterna hänger nedgången bl.a. samman med att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen har avskaffats fr.o.m. . hade den gemensamma kartläggningen använts som en del av övergången från sjukförsäkringen till arbetsmarknadspolitiken. Det genomsnittliga antalet dagar innan en kartläggning av individens rehabiliteringsbehov har genomförts har sjunkit 2015 2016. Myndigheterna bedömer dock att det fortfarande tar innan en kartläggning har genomförts. lämnade ca 9 300 personer sam- arbetet antingen direkt efter den gemensamma kartläggningen eller efter en period med aktiva insatser. Sammantaget har ca hälften av dessa återfått arbetsförmågan varav män utgjorde en något större andel än kvinnor. Bland unga med aktivitetsersättning har återfått arbetsförmågan. Bland de som fick en arbets- livsinriktad insats lämnade sjukför- säkringen. Detta kan jämföras med 2015 då mot- svarande andel var .