prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — De ekologiska sambanden har stärkts så att skyddade och på andra sätt bevarade områden och biotoper är väl förbundna och integrerade i landskapet, inklusive den miljön, genom att den gröna infrastrukturen har utvecklats och förstärkts. har i revisionsberättelse för Havs- och vattenmyndigheten lämnat ett uttalande med reservation. Reservationen avser att myndigheten har överskridit det av regeringen beslutade slutåret (2020) avseende beställningsbemyndigande för anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö, samt för samma anslag även överskridit den i regleringsbrevet angivna bemyndiganderamen . Genom regeringsbeslut (dnr M2017/01722/Nm) har regeringen ändrat regleringsbrevet så att det framgår att beloppen avseende infriade åtaganden är indikativa. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Miljömålen är en utgångspunkt och ger ett mervärde i det nationella genomförandet av de globala målen i Agenda för hållbar utveckling. ska vara ledande i arbetet med att genomföra Agenda 2030, nationellt och internationellt. Miljömålen ger drivkraft och försprång i arbetet med att genomföra miljödimensionen av Agenda 2030. Miljömålen ger också en struktur och konkretiserar det nationella arbetet med klimat och miljö. De målansvariga myndigheternas analyser tydliggör kopplingen mellan miljömålen och Agenda 2030. Avgörande steg ska tas för att miljömålen ska nås och ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. En central del av det moderna samhällsbygget är att nå det övergripande målet för miljöpolitiken, nämligen att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora klimat- och miljöproblemen är lösta utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Flera steg på vägen har tagits på alla nivåer i samhället och nya satsningar och styrmedel är på plats. behövs ytterligare åtgärder för att ställa om samhället och uppfylla målen. Regeringen vill öka takten i genomförandearbetet. Åtgärder måste vidtas inom alla relevanta politikområden för att miljömålen ska nås. Regeringen föreslår därför flera stora satsningar i denna proposition både inom utgiftsområde 20 och inom andra relevanta politikområden som bidrar till miljömålen. I utgiftsområde 20 föreslår regeringen satsningar på miljö- och klimat motsvarande 2018. Arbetet med miljömålen ska fortsätta och nya etappmål ska tas fram, t.ex. för områdena hållbar stadsutveckling, biologisk mångfald och giftfri miljö. I arbetet med att ta fram nya etappmål för miljömålen kommer delmålen i de globala målen i Agenda att vara en utgångspunkt liksom andra internationella avtal och nationella ambitioner. Ett viktigt verktyg för att nå målen och genomföra den samhällsomställning som krävs är att även fortsatt integrera miljö och klimat i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna till problemen finns. samhällsmål tas fram ska de ta hänsyn till klimat och miljö. Regeringens utgångspunkt är att det ska vara lätt för människor att leva miljö- och klimatvänligt. Regeringen kommer att överlämna en resultatskrivelse till om miljömålssystemet och hur arbetet för att nå miljömålen har utvecklats under mandat- perioden. Den nystartade översynen av miljö- övervakningen kommer att ge bredare tillgång till kunskaper om tillståndet i miljön och effektivisera arbetet med miljöövervakningen. Regeringen har tillsatt översynen i form av en utredning (dir. 2017:58). Regeringen inrättar ett stöd för åtgärder för grönare städer, stadsnära grönska, ekosystemtjänster i urban miljö och barns utemiljöer. Med stödet vill regeringen stärka förutsättningarna för att städerna ska utvecklas till levande, gröna, hälsosamma och trygga platser där människor möts och innovationer skapas. I städerna finns möjligheten att lösa många av klimat- och miljöutmaningarna och hållbar stadsutveckling är ett viktigt medel i arbetet med att uppnå miljömålen. Stödet skapar förutsättningar för stadsnära grönska, ekosystemtjänster i urban miljö och innovativa grönstrukturer. Förslaget innebär en satsning på testbäddar för utveckling av innovationer inom klimat och miljö, vilket leder till förbättrad hälsa, nya jobb, och till att stärka som exportnation. För att öka städernas möjligheter att lösa många av dagens miljö- och klimatutmaningar har regeringen tidigare inrättat flera verktyg, bl.a. Stadsmiljöavtalen (utg.omr. Även stöd som Klimatklivet utgör ett viktigt bidrag. Dessa stöd kompletteras nu med det nya stödet. avser regeringen att presentera en sammanhållen politik för hållbar stadsutveckling med levande städer i blickfånget. Miljötillsynen är ett verktyg för att kunna nå miljömålen. Regeringen tillför därför extra medel till länsstyrelserna för deras tillsyn av efterlevnad (se utg.omr. En viktig del i arbetet med att nå miljömålen är att sträva efter att statliga subventioner inte stödjer miljöskadlig verksamhet, utan istället premierar miljövänliga alternativ. Regeringens arbete för ett resurseffektivt samhälle fortsätter genom olika insatser och kan bidra till att subventioners sammantagna negativa miljöpåverkan minskar. Dessutom har regeringen ambitionen att öka miljöskatternas styrande effekt i syfte att bidra till att miljömålen nås. Några exempel på ändrade miljö- och hälsorelaterade skatter är genomförda minskade nedsättningar när det gäller koldioxidskatten, den skatt på kemikalier i viss elektronik som började tas ut i syfte att minska förekomsten av farliga kemikalier i människors hemmiljö och ett bonus-malus-system för nya lätta fordon som regeringen avser införa fr.o.m. , där en bonus ges till lätta fordon med låga utsläpp av koldioxid och fordons- skatten höjs för fordon med höga utsläpp. Klimatet är en av mänsklighetens största utmaningar. Det är en ekonomisk och moralisk fråga att vår generation måste ta ansvar för att lämna en säkrare och tryggare värld till kommande generationer. Regeringen har pekat ut klimatfrågan som ett av sina tre prioriterade områden och vill skynda på omställningen till ett grönare och mer hållbart samhälle. Alla människor ska involveras i det hållbara samhällsbygget. Tiden där fossila bränslen var en självklar del av vår bränsleanvändning är över. I har sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökade utsläpp brutits. har utsläppen av växthusgaser i minskat . har de konsumtions- baserade utsläppen som sker i andra länder men som orsakats av vår svenska konsumtion enligt ökat med . Regeringen anser att en hållbar konsumtion har stor betydelse för både den enskilde konsumenten och samhället i stort. I strategin för hållbar konsumtion som presenterades i budgetpropositionen tar regeringen fasta på behovet av de ökade kunskaperna om konsumtionens konsekvenser för enskilda, samhället och miljön. Konsumtionens påverkan på klimatutsläppen lyftes särskilt fram i miljö- bilagan till ekonomiska vårproposition. – en fossilfri välfärdsnation ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Genom det gröna samhällsbygget skapas en långsiktigt hållbar ekonomi, en god P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 miljö och ett ökat välstånd och förbättrad hälsa i hela . Regeringen skapar förutsättningar för samarbeten för innovationer och för att näringslivet ska kunna exportera framtidens lösningar. Konkurrenskraftiga jobb skapas inom nya områden där svenska företag ligger i framkant. Att ta täten i klimatomställningen är inte bara moraliskt rätt, det är också ekonomiskt smart. beslutade i enighet om regeringens proposition Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146). omfattar en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd och bygger på ett betänkande från den parlamentariska Miljömålsberedningen. Det klimatpolitiska ramverket är den viktigaste klimatreformen i svensk historia och en central del i arbetet för att ska leva upp till . ger stabila och långsiktiga förutsättningar för näringsliv och samhälle och ställer stora krav på politiken. kommer ha en lag som innebär en skyldighet för denna regering och kommande regeringar att föra en klimatpolitik som utgår från klimatmålen och tydligt redovisa hur arbetet fortskrider. Lagen innehåller grundläggande bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete såsom att det ska bedrivas på ett sätt som ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka. Lagen träder i kraft . I det klimatpolitiska ramverket slår fast klimatmålet att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . anger också nya etappmål , 2040 samt för inrikes transporter. De utsläpp i som kommer att omfattas av EU:s förordning för ansvarsfördelning, bör vara lägre än utsläppen varav högst av utsläppsminskningarna får ske med så kallade kompletterande åtgärder. Vid 2040 bör dessa utsläpp vara lägre än utsläppen och högst av utsläppsminskningarna får ske med kompletterande åtgärder. Växthusgas- utsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem, P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 EU ETS) ska ha minskat med jämfört med . Ett klimatpolitiskt råd inrättas med uppgift att utvärdera om den samlade politik som regeringen lägger fram är förenlig med klimatmålen. Regeringen avser presentera en klimatstrategi med åtgärder för att nå de klimatpolitiska målsättningarna, i enlighet med vad som aviserats i propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för . Utsläppsstatistiken visar tydligt var de stora utmaningarna finns. Inrikes transporter stod 2015 för drygt en tredjedel av utsläpp av växthusgaser. Vägtrafikens utsläpp utgör majoriteten av utsläppen från inrikes transporter. För att ska nå sina långsiktiga klimatmål är det avgörande att minska utsläpp från transportsektorn. För att åstadkomma detta behövs effektivisering av hela transportsektorn, inklusive en överflyttning till klimateffektiva transporter samt en övergång till förnybara drivmedel. Det finns även utmaningar inom jordbrukssektorn och i industrisektorn. Regeringen går fram med en långsiktig politik som stimulerar ny effektiv konkurrenskraftig teknik för att minska utsläppen. Med ett nytt investeringsprogram för industrin tas ett långsiktigt grepp om de processrelaterade växthusgasutsläppen. Regeringen aviserar i denna proposition Industriklivet, ett stöd för industrins utveckling av tekniksprång för att minska de processrelaterade utsläppen. Genom riktade investeringsstöd som ska baseras på fördjupade studier av effektiva klimatåtgärder skapas förutsättningar för en snabb och effektiv omställning. Satsningen bygger bland annat vidare på Smart industri och uppdrag om innovations- främjande insatser för att minska process- industrins utsläpp av växthusgaser. Genom att hantera dessa utmaningar kommer fortsätta vara ett globalt föredöme i klimatarbetet. Övergången till ett fossilfritt välfärds- samhälle innebär att alla relevanta samhälls- aktörer behöver mobiliseras. Fossilfritt samlar över 200 engagerade aktörer från näringslivet, kommuner, regioner och organisationer, som tillsammans svarar för en stor del av de svenska utsläppen. Fossilfritt arbetar med att ta fram branschvisa färdplaner i syfte att lyfta affärsmässiga möjligheter för företag och branscher att bli fossilfria. Färdplanerna bidrar till att sprida möjliga teknikskiften, nya marknader och olika typer av produktutveckling. Initiativet är en viktig plattform för dialog och samarbete mellan viktiga aktörer för klimat- omställningen. Även inom det nationella skogsprogrammet avser regeringen fortsätta att arbeta genom dialog och samverkan med berörda aktörer. Genom att etablera mål och handlingsplaner för att öka tillgången på nationella biobaserade alternativ bidrar programmet till klimatarbetet. Utsläppsgapet sluts med klimatinvesteringar i hela Etappmålet till 2020 innebär att utsläppen ska minska jämfört med . Regeringen bedömer att målet kommer att uppnås (skr. 2015/16:87). Regeringen har höjt ambitionen jämfört med den tidigare regeringen och har tagit stora kliv för att nå det målet genom nationella insatser. När regeringen tillträdde beräknades det kvarstå koldioxidekvivalenter för att nå målet med nationella åtgärder. Genom de nationella åtgärder som regeringen genomfört beräknades en utsläppsminskning om återstå för att nå målet med nationella åtgärder. För att nå det nya etappmålet till 2030 återstår utsläppsminskningar om ca koldioxidekvivalenter jämfört med dagens nivå. Ytterligare styrmedel kommer att behövas för att målen ska nås. Regeringen stärker Klimatklivet (anslag 1:16 Klimatinvesteringar) ytterligare för att bidra till en klimatomställning i hela landet. har Klimatklivet beviljat för att stödja lokala och regionala klimat- investeringar, som bland annat kommer att ge cirka 9000 laddpunkter för elfordon och uppskattningsvis 613 GWh ny produktion av biogas . kommer ytterligare att fördelas. De åtgärder som har fått investeringsstöd bedöms ha stor klimatnytta men även bidra till andra miljömål, genomförande av Agenda 2030, teknikutveckling och teknikspridning. Den kommunala energi- och klimat- rådgivningen förlängs och utvecklas också genom denna proposition med ett fokus på policyrådgivning (se utg.omr. Förutsättningarna för klimatomställningen skiljer sig i grunden mellan stad och land. I städerna finns många olika möjligheter att ersätta bilresor med andra färdmedel. Tack vare investeringar i modern kollektivtrafik, nya cykelbanor och en politik för levande städer kan allt fler stadsbor välja bort bilen. På landsbygden är däremot bilen en nödvändighet. Med bilar som går på el eller biodrivmedel till överkomliga priser kan vi komma ifrån att beroendet av bil betyder att man därmed är beroende av olja. Regeringens ambition är att fossila bränslen ska fasas ut ur transportsektorn. Det nya målet för inrikes transporter, utom inrikes flyg, innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska med jämfört med . För att nå målet behövs effektivisering av hela transportsektorn samt effektiva åtgärder inom en rad områden. är det prioriterat att öka elektrifieringen och andelen förnybara bränslen i hela landet. Regeringen intensifierar arbetet med att identifiera och genomföra åtgärder som bidrar till transport- systemets elektrifiering och fossiloberoende i såväl personbilsflottan som infrastrukturen, kollektivtrafiken, godstransporterna och arbetsmaskiner. I denna proposition presenteras ett antal åtgärder. strategiska plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet är ett viktigt underlag för det fortsatta strategiska arbetet. Omställningen till fossilfria transporter inklusive elektrifiering kommer att utgöra en viktig del i regeringens aviserade klimatstrategi. Ökad elektrifiering tillsammans med andra insatser kommer också att bidra till bättre luftkvalitet i städer och minska buller och därmed till mål 11 i Agenda . Regeringen vill se större andel miljösmarta bilar och avser införa ett bonus-malus-system för nya lätta fordon som ger en bonus till fordon med låga koldioxidutsläpp och höjer fordonsskatten för fordon med höga utsläpp. Regeringen förlänger den s.k. supermiljöbilspremien till . Regeringen arbetar för elektrifiering i hela landet. Elfordon ska vara en trygg investering och hinder för att använda elfordon undanröjs, P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 bl.a. genom en utbyggnad av laddinfrastrukturen. Regeringen avser att arbeta med regionala planer för infrastruktur för el och förnybara bränslen i transportsektorn (utg.omr. fanns cirka 2000 laddpunkter i . Genom Klimatklivet har cirka 9000 nya laddpunkter fått stöd. Genom ett nytt ladda hemma-stöd, som blir en del av Klimatklivet, gör regeringen det enklare och billigare för hushåll att installera laddpunkter för elfordon i hemmet, och därmed bidra till omställningen till hållbara transporter. har, efter förslag från regeringen i budgetpropositionen , beslutat att flytta skattskyldigheten från dem som levererar elektrisk kraft till nätinnehavarna, vilket underlättar för dem som levererar elektrisk kraft för laddning av elbilar. Regeringen avser att analysera hur laddinfrastruktur längs större vägar kan främjas. Därtill ska samordningsuppdrag för laddinfrastruktur utökas till att även gälla gas och andra drivmedel som kräver särskild infrastruktur och medel avsätts därför för detta (se utg.omr. Regeringen förlänger satsningen på introduktion av elbussar genom anslaget 1:17 Elbusspremien. Regeringen arbetar aktivt för att etablera ett system som bidrar till en omställning till tunga fordon med låga utsläpp av växthusgaser. På kort sikt studeras att främja marknadsintroduktion av eldrivna mindre lastbilar i städer exempelvis för varudistribution och sophämtning. Biobränslen spelar en viktig roll för utfasningen av fossila bränslen och konkurrenskraften för dessa förnybara bränslen ska stärkas. Regeringen föreslår i denna proposition Bränslebytet, vilket inkluderar ett reduktionspliktsystem samt ändrade skatte- regler, som syftar till att minska växthusgas- utsläpp från bensin och dieselbränsle genom inblandning av hållbara biodrivmedel med bra klimatprestanda (Förslag till statens budget, finansplan m.m., volym 1, avsnitt 6.15 ). Det indikativa målet till 2030 är att utsläppen ska minska med , vilket innebär en andel biodrivmedel på . Höginblandade biodrivmedel skattebefrias helt för att upprätthålla eller stärka deras konkurrenskraft. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regeringen avser att införa ett system som ställer krav på miljöinformation om drivmedel för att underlätta konsumenters val av de bästa drivmedlen. Regeringen har för avsikt att analysera hur biogasens nytta som resurs tas till vara på bästa sätt och hur den kan ges konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Regeringen avser att analysera marknadsförutsättningarna för svensk biogas och föreslå långsiktiga styrmedel. Regeringen ser positivt på stödet för produktion av biogas från gödsel, den s.k. metangasreducerings- ersättningen, och stödet utökas därför med även (utg.omr. Människor och grönska ska prioriteras. Framför allt i städer har fler möjlighet att klara sin vardag utan egen bil. God samhällsplanering ökar möjligheten till transporteffektiva städer som kan underlätta för resenärer att välja kapacitetsstark kollektivtrafik, gång och cykel istället för personbil. I en skrivelse om Levande städer avser regeringen avser att utveckla politiken kring stadsutveckling. Regeringen avser ge kommuner möjlighet att minska utsläppen från transporter genom bestämmelser om miljözoner för lätta fordon. Genom medlemskap i en bilpool kan flera dela på sitt bilägande. Det ger oftast lägre kostnader för den enskilde och mer plats till annat än parkeringar. Regeringen är angelägen om att underlätta för bilpooler, bland annat genom att göra det lättare att avsätta parkeringsmark. Utredningen om cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) har lämnat ett antal förslag om bilpooler som bereds i . Det nuvarande systemet för reseavdraget ska ses över i syfte att i högre grad gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar, bidra till klimatmålet för transportsektorn 2030 och minska skattefelet kopplat till reseavdragen. Regeringen anser också att utformningen av det regionala transportbidraget, avseende bland annat dess påverkan på klimatmålen, är en viktig del i arbetet med att utveckla de regionala företagsstöden. Det krävs också en överflyttning av godstransporter från lastbil och flyg, till tåg och sjöfart. Genom en vägslitageskatt kan den tunga vägtrafiken i större grad bära sina samhällsekonomiska kostnader såsom vägslitage har lämnat sitt betänkande Vägskatt (SOU 2017:11). Regeringen avser att arbeta vidare med förslag om en avläsningsbar och, bl.a. utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv, differentierad vägslitageskatt och att återkomma till före mandatperiodens slut. För att ytterligare stimulera till överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart införs ett tillfälligt Eco-bonussystem. Regeringen avser också vidta åtgärder för att minska sjöfartens utsläpp av såväl luftföroreningar som koldioxid. Regeringens ambition är att all sjöfart som staten äger ska bli fossilfri. Regeringen avser att analysera och belysa förutsättningarna för fossilfrihet för statligt ägda fartyg t.ex. vägfärjor och lotsbåtar. Regeringen anser att den låga beskattningen av flyget är orimlig i förhållande till dess klimatpåverkan. För att även flyget i högre grad ska stå för sina klimatkostnader införs en flygskatt. Regeringen vill uppmuntra användandet av biobränslen inom flyget. Därför tillsätter regeringen en utredning för att analysera om det behövs styrmedel för att öka andelen förnybara bränslen. Regeringen gör också en satsning på utveckling och forskning av biobränsle för flyg. Därför föreslås att avsätts 2018, 2019 och 2020 (se utg.omr. Genom att planera för hållbara och levande städer där cykling främjas kan samhällsekonomiska vinster åstadkommas i form av ökad tillgänglighet, minskade utsläpp och positiva hälsoeffekter. Regeringen har presenterat en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling. Regeringen föreslår att ett nationellt för forskning och utbildning om cykling inrättas med () som administrativ värd (se utg.omr. En ökad och säker cykling kan minska resandets miljöpåverkan och förbättra framkomligheten i tätorter, samt bidra till en bättre folkhälsa. För att på ett kraftfullt sätt förbättra förutsättningarna att pendla och transportera sig klimatvänligt med cykel avsätter regeringen – 2020 till en premie för privatpersoners köp av elcykel eller elmoped. På så sätt kommer stora grupper av tänkbara cykelpendlare att kunna få tillgång till eldrivna fordon. ska vara pådrivande för att EU ska fortsätta ha en ledande roll i det globala klimatarbetet. ska beaktas fullt ut och ramverket för klimat och energi behöver genomföras med hög ambitionsnivå. Regeringen anser att EU:s klimatmål är för låga och inte i linje med EU:s ansvar och förmåga under och att EU behöver höja de klimatambitioner som beslutats inom unionen. EU bör i linje med presentera en långsiktig strategi för utveckling mot låga växthusgasutsläpp med nya mål för utsläppsminskningar som är tillräckliga för att nå temperaturmålen i och som sträcker sig till 2050 och därefter. Regeringen verkar för höjda klimatambitioner på EU-nivå. En viktig del av EU:s ambitionsnivå är takten för utsläppsminskningar inom EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS). Regeringen har spelat en avgörande och pådrivande roll för att minska det totala utsläppsutrymmet i EU ETS genom att driva att utsläppsrätter kommer att annulleras löpande i systemet . Regeringen har också drivit att systemet måste ge incitament till utsläppsminskningar genom att premiera de mest effektiva anläggningarna. När Utsläppsbromsen presenterades var det inte känt att EU:s medlemsstater utifrån ett svenskt förslag skulle föreslå en löpande annullering av utsläppsrätter. Förutsättningarna för Utsläppsbromsen, så som den presenterades 2016, har således förändrats. Tack vare bl.a. insatser inom EU förväntas annulleringarna ske ändå. Pengarna som skulle ha gått till Utsläppsbromsen kan nu istället användas till andra viktiga klimatåtgärder. Regeringen kommer också att verka för en skärpning av utsläppstaket i EU ETS vid kommande översyn. Skärpningen behöver genomföras på ett sätt som inte leder till ökad risk för att industriproduktion flyttar till länder som inte har motsvarande koldioxidkostnader (s.k. koldioxidläckage). Regeringen avser annullera de utsläppsenheter som inte behövs för att uppfylla åtagande inom EU för de sektorer som inte omfattas av EU ETS . Som princip ska därutöver överskott av utsläppsutrymme från icke-handlande sektorn utanför EU ETS annulleras i statsbudgeten . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0