prop · H50339 · 2017-10-26 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:39 Extra ändringsbudget – Kapitaltillskott Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås bemyndiga regeringen att besluta om kapitaltillskott till på högst , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av den danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning. Den danska statens kapitaltillskott uppgår till sammanlagt . Ägarnas kapitaltillskott är nödvändiga för att genomföra den nya produktionsmodell för den danska marknaden som bolaget avser att införa och värnar därmed en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Kapitaltillskottet föreslås finansieras genom en anslagsökning under utgiftsområde 24 Näringsliv. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Skäl för ändringar i statens budget.................................................... Ändring avseende statens utgifter ..................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1. bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till på högst , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av den danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning (avsnitt 4), 2. godkänner ändrad ram för utgiftsområde 24 Näringsliv och anvisar ändrat anslag enligt tabell 1.1 (avsnitt 5). Tabell 1.1 Specifikation av ändrad ram för utgiftsområde samt ändrat anslag 2017 Ärendet och dess beredning (Postnord) ägs gemensamt av den svenska och den danska Mot bakgrund av förändrade marknadsförutsättningar i har ett behov av en ändrad produktionsmodell uppstått inom Postnords danska dotterbolag /S. För att säkerställa en stabil utveckling inom , och därmed värna en samhälls- omfattande posttjänst av god kvalitet, finns ett behov av ett kapital- tillskott till Postnord. Med anledning av detta har förhandlingar förts mellan företrädare för den svenska och den danska regeringen om tillskottets storlek och den fortsatta inriktningen på samägandet av Förhandlingarna slutfördes genom att parterna ingick ett avtal om att svenska och danska staten ska lämna kapital- tillskott till bolaget. Avtalet ingicks med förbehåll för respektive lands En del av det danska kapitaltillskottet är av sådan beskaffenhet att Europeiska kommissionen måste godkänna att detta är förenligt med , vilket förväntas kunna ske från avtalets undertecknande. Ärendet innefattar hantering av affärskänslig information och insider- Ett offentliggörande av informationen genom att inhämta yttranden och upplysningar från myndigheter, sammanslutningar eller enskilda skulle innebära risk för betydande ekonomisk skada för staten Några sådana yttranden och upplysningar har därför inte Underlag till förhandlingarna med den danska staten har inhämtats från finansiella och juridiska rådgivare. 3 Skäl för ändringar i statens budget Regeringen lämnar i denna proposition förslag till ändringar i statens budget med anledning av det uppkomna behovet av kapitaltillskott till Postnord. Ändringarna går utöver vad regeringen föreslagit i propositionen Höständringsbudget (prop. 2017/18:2). Enligt 9 kap. 6 § riksdagsordningen får regeringen vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret. En sådan proposition lämnas i anslutning till budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen (tilläggsbestämmelse 9.6.1). Förslag till ändringar i budgeten får dock lämnas vid andra tillfällen om det finns särskilda skäl (9 kap. 6 § andra stycket). För att möjliggöra en nödvändig omställning av verksamheten i Postnord, samt för att upprätthålla förtroendet för bolaget hos kunder, leverantörer och finansiärer, och därigenom trygga verksamheten inom hela koncernen, behöver medel tillföras bolaget . Regeringen bedömer mot denna bakgrund att det finns särskilda skäl för att lämna förslag till ytterligare ändringar i statens budget . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om kapitaltillskott till på högst , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av den danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning. Skälen för regeringens förslag: avskaffades postmonopolet i . Det svenska ombildades till aktiebolaget . Motsvarande förändring i skedde 2002 då Post A/S bildades. Genom beslut godkände samgåendet mellan /S (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253). Vid samgåendet skapades ett gemensamt ägt moderbolag till den sammanslagna postkoncernen. heter moderbolaget (Postnord). Bolaget ägs till av den svenska staten och till av den danska staten. Rösterna fördelas lika för respektive stat. Samgåendet mellan /S skedde som präglades av avreglering och ökad konkurrens på postmarknaden. Syftet med sammanslagningen var att dels genom ökade volymer och finansiella resurser värna den samhällsomfattande posttjänsten på lång sikt, dels skapa värde genom affärens positiva inverkan på framtida tillväxt och lönsamhet. Digitaliseringen av traditionellt postburen kommunikation har dock efter sammanslagningen medfört stora utmaningar för Postnords verksamhet. Bolaget har genomfört ett antal förändringar för att möta marknadsutmaningarna, men har inte kunnat kompensera fullt ut för fallande brevvolymer. Vid sammanslagningen bedömde Post A/S att den danska postmarknaden skulle komma att minska med till följd av övergång till elektroniska distributionssätt (prop. 2007/08:143 s. 17). De danska brevvolymerna har dock därefter fallit avsevärt fortare, bl.a. till följd av dansk lagstiftning om digital kommunikation med den offentliga sektorn som infördes och 2014. Utvecklingen mot minskade volymer har fortsatt och minskade Postnords brevvolym i . Även i innebär digitaliseringen utmaningar för Postnord. De svenska brevvolymerna faller dock inte lika fort som de danska. minskade bolagets brevvolym i med Nedgången i brevvolymer har alltså varit betydligt kraftigare än vad som förutsågs vid sammanslagningen. När brevvolymerna fortsatt att falla har Postnord haft svårt att sänka kostnaderna i samma takt, vilket har pressat lönsamheten. Bolaget har på grund av detta haft en svag finansiell utveckling . Postnords verksamhet i har gjort stora förluster. uppgick koncernens rörelseresultat till ₋1 . Den danska verksamhetens rörelseförlust uppgick till ₋1 . De stora förlusterna i den danska verksamheten reducerade kraftigt det egna kapitalet i det danska dotter- bolaget /S. För att möta de sjunkande brevvolymerna i avser Postnord att införa en ny produktionsmodell i . Införandet av denna modell kommer att medföra stora omställningskostnader, bl.a. kostnader för att friställa övertalig personal i . omställningen till den nya produktionsmodellen innebär kostnader för på ca , och ett behov av att täcka förluster på ca . delvis med externt kapital i form av lån, men för att behålla en acceptabel skuldsättningsgrad i bolaget, och därmed värna en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet, bedöms ägarna behöva lämna kapitaltillskott De stora omställningskostnaderna beror bl.a. på att det finns icke mark- nadsmässiga uppsägnings- och pensionsvillkor för personer som anställ- des innan den danska posten bolagiserades. Eftersom dessa villkor är hänförliga till den tid då den danska posten drevs i myndighetsform har den svenska och danska regeringen enats om att den danska staten ska stå för en större andel av kapitaltillskottet till Postnord. Postnord behöver få klarhet i sin finansieringssituation . kapitaltillskott från ägarna bedöms bolagets danska verksamhet riskera negativa effekter orsakade av dess svaga finansiella situation i kombi- nation med sannolikt stora framtida underskott i den löpande verk- Vidare bedömer bolaget den negativa finansiella effekten av ett försenat genomförande av omställningen till ca 30– Förlusterna har en negativ påverkan på som helhet och innebär i förlängningen svårigheter att nå kvalitetsmålen för bolagets verksamhet i såväl som . Mot bakgrund av detta är den svenska och danska regeringen överens om att den svenska staten ska lämna kapitaltillskott med 400 miljoner kronor och att den danska staten ska lämna kapitaltillskott med samman- lagt till Postnord. tillskott till bolaget uppgår därmed till , varav avser kostnader hänförliga till de icke marknads- mässiga uppsägnings- och pensionsvillkoren och ska belasta den danska Resterande fördelas mellan ägarna i för- hållande till deras ägarandel, () för svenska staten och () för danska staten. Kapitaltillskotten påverkar inte ägarandelarna i bolaget. I förhållande till om statligt stöd kan ett kapital- tillskott ges om staten som ägare agerar på ett sätt som skulle accepteras av en privat investerare som arbetar på normala marknadsmässiga vill- kor, den s.k. marknadsekonomiska investerarprincipen. att statens agerande ska jämföras med hur en privat investerare med en betydande ägarandel i bolaget skulle agera i motsvarande situation. aktuella fallet visar regeringens analys att det kapitaltillskott om 400 som föreslås i denna proposition förväntas ge en mark- Bolaget ska vidare fortsätta att verka på fullt Enligt regeringens bedömning utgör den svenska statens kapitaltillskott därmed inte statsstöd enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Den del av den danska statens kapitaltillskott som är hänförlig till icke Prop. 2017/18:39 marknadsmässiga uppsägnings- och pensionsvillkor är av sådan beskaffenhet att dess förenlighet med EUF-fördraget måste granskas av Europeiska kommissionen. Att kommissionen godkänner kapitaltillskottet i denna del är en förutsättning för att staterna ska lämna kapitaltillskotten. Regeringen anser att det är viktigt att Postnord ges förutsättningar att införa den nya produktionsmodellen i och bedömer att den överenskommelse som har ingåtts med den danska regeringen ger nödvändiga förutsättningar för detta. Mot denna bakgrund föreslås bemyndiga regeringen att besluta om ett kapitaltillskott till Postnord på , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av den danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning. Vad gäller den fortsatta verksamheten inom Postnord konstateras i det avtal som har ingåtts med den danska regeringen att varje stat har regleringsansvaret för den samhällsomfattande posttjänsten inom respektive hemmamarknad, och att staterna är överens om att en modell bör övervägas för att reducera den framtida ekonomiska exponering som kraven på en samhällsomfattande posttjänst innebär i grannlandet. Om det skulle bli nödvändigt med hänsyn till kostnaderna för att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten i , har den svenska staten enligt 3 kap. 4 § postlagen (2010:1045) en skyldighet att tillförsäkra tillgången till tjänsten genom upphandling. Detta innebär att den efter upphandling ansvariga utföraren erhåller kompensation, vilket också noteras i avtalet. Vidare innebär avtalet att ägarna ska se över det aktieägaravtal avseende Postnord som ingicks 2009, med tilläggsavtal 2011 och 2014, för att undersöka om det finns behov av förändringar. Ägarna är också överens om att genomföra en strategisk översyn av bolaget för att dess verksamhet och styrning ska utvecklas och förbättras till högsta standard. 5 Ändring avseende statens utgifter Regeringens förslag: Anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag och ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv ökas med . Skälen för regeringens förslag: har anvisat till anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag under utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget får bl.a. användas av regeringen, efter beslut av i varje enskilt fall, för kapitalinsatser i statligt ägda bolag. Det kapitaltillskott som föreslås i avsnitt 4 bör finansieras genom en ökning av detta anslag med . Ramen för utgiftsområdet bör utökas med motsvarande belopp. 2017/18:39 Den anslagsförändring som föreslås innebär att de takbegränsade utgifterna ökar med 2017 och att budgeteringsmarginalen minskar med motsvarande belopp. Den offentliga sektorns finansiella sparande bedöms inte påverkas av regeringens förslag eftersom staten vid ett kapitaltillskott till Postnord stärker bolagets balansräkning och ökar värdet på de underliggande tillgångarna för statens aktier i bolaget. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , Föredragande: statsråden , Regeringen beslutar proposition 2017/18:39 Extra ändringsbudget – Kapitaltillskott till