prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Programmet har vuxit med de senaste årens ökade invandring av ungdomar i gymnasieåldern (se avsnittet Många nyanlända elever i gymnasieskolan s. 132). Av nybörjarna i gymnasieskolan slutförde gymnasieskolan , och . Indikator: Andel elever som uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning För att kunna antas till en högskoleutbildning krävs s.k. grundläggande behörighet. Som huvudregel krävs en gymnasieexamen från ett högskoleförberedande program eller en yrkes- examen kompletterad med vissa behörig- hetsgivande kurser för att få grundläggande behörighet. Av alla elever som började gym- nasieskolan hade uppnått grundläggande behörighet . Det är en ökning jämfört med den föregående elevkullen (se diagram 4.7). Kvinnor hade ett bättre resultat än män, då uppnådde sådan behörighet att jämföra av männen. Elever med utländsk bakgrund lyckades i lägre grad än övriga elever att uppnå den grundläggande behörigheten, jämfört . Det innebär en minskning för elever med utländsk bakgrund och en ökning för elever med svensk bakgrund. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 4.7 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2009−2013 som uppnått grundläggande behörighet Anm.: Elever som påbörjade gymnasieskolan läste enligt läroplanen för 1994 medan de som påbörjade gymnasieskolan efter 2011 läser enligt 2011 års Av nybörjarna på högskoleförberedande pro- gram 2013 uppnådde grund- läggande behörighet . Motsvarande andel av nybörjarna på yrkesprogram var . Spridningen mellan programmen är dock stor (se diagram 4.8). Det finns skillnader i resultat mellan könen inom respektive nationellt program. Av nybörjarna 2013 fick kvinnor i högre utsträck- ning än män grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. Diagram 4.8 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2013 som fått examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 poäng , fördelade efter grundläggande behörighet eller inte och program TE Alla Källa: . Av de drygt 80 000 elever som fick ett examensbevis eller studiebevis som om- fattade minst 2 500 gymnasiepoäng från gymnasieskolan, oavsett hur länge de hade gått i gymnasieskolan, fick grundlägg- ande behörighet till högskoleutbildning. Det är en ökning jämfört med föregående år. Andelen kvinnor som fick grundläggande behörighet till högskoleutbild- ning var , motsvarande andel för männen var . Sammantaget hade av dem som fyllde uppnått grundläggande behörighet inom gymnasieskolan, vilket är motsvarande andel som . Av de kvinnor som fyllde hade uppnått grundläggande behörighet medan motsvarande andel för männen var . Byte av program, avbrott och studieuppehåll Programbyten, liksom avbrott och studieuppehåll, är vanliga orsaker till förlängd studietid för många elever i gymnasieskolan. fanns det drygt 100 000 elever som var nybörjare i gymnasieskolan. Andelen elever som har bytt från ett nationellt program till ett annat nationellt program har minskat , och var . Det är fortsatt något vanligare att elever som har börjat på yrkesprogram byter program än elever som har börjat på högskoleförberedande program. Av de som var nybörjare i årskurs 1 på ett yrkesprogram /16 hade bytt program , vilket är lägre än för föregående elevkull. Av eleverna som började i årskurs 1 på ett högskoleförberedande program 2015/16 hade bytt program , en minskning . Liksom /15 var det vanligast att elever bytte inom samma programtyp som de började på, dvs. från ett yrkesprogram till ett annat, respektive från ett högskoleförberedande program till ett annat. Det finns fem introduktionsprogram som syftar till att förbereda för studier på ett annat program, annan utbildning eller för yrkes- verksamhet. Programbyte från ett intro- duktionsprogram är ofta ett tecken på progression och studieframgång hos eleven och är därmed en önskvärd utveckling. Av nybörjarna på ett introduktionsprogram i årskurs 1 hade bytt utbildning . Störst andel, , hade bytt till ett yrkesprogram, hade bytt till ett högskole- förberedande program och till ett annat introduktionsprogram. Skillnaderna är stora mellan programmen, men programmen har också vitt skilda syften. I många fall innebär ett programbyte att eleven börjar om i årskurs 1 på den nya utbildningen, vilket innebär ett extra studieår. Det förekommer även att elever byter program senare under sin gymnasietid. Av nybörjarna i årskurs 1 /16 återfanns , ca 3 200 elever, inte i gymnasieskolan efterföljande läsår, vilket är en minskning eller ca 100 elever jämfört med föregående period. Dessa hade således gjort studieuppehåll eller avbrutit sina studier. Det finns i detta avseende stora skillnader mellan programmen. Av eleverna på nationella program hade gjort studieuppehåll eller avbrutit sina studier efter medan motsvarande andel för elever på introduktionsprogram var . Det var inga stora skillnader mellan könen avseende studieuppehåll eller avbrutna studier, det var dock en marginellt större andel av de kvinnliga nybörjarna i årskurs 1 /16 som hade gjort studieuppehåll eller avbrutit studierna efterföljande läsår. Indikator: Övergång från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program i gymnasieskolan började 1 426 elever i årskurs 1 på introduktionsprogrammet preparandutbildning och 2 452 elever på programinriktat individuellt val som nybörjare i gymnasieskolan. Preparand- utbildningen syftar till att elever som har fullföljt årskurs 9 i utan att ha fått behörig- het till ett visst nationellt program i gymnasie- skolan ska uppnå sådan behörighet. Programin- riktat individuellt val syftar främst till att en elev som saknar behörighet till ett visst yrkesprogram ska få sådan behörighet och bli antagen till det programmet. Av eleverna i årskurs 1 på en preparandutbildning hade bytt till ett nationellt program . Motsvarande andel för elever på programinriktat individuellt val var . Det innebär att andelen nybörjare som har bytt till ett nationellt program har ökat med jämfört med föregående läsår avseende preparandutbildningen respektive programin- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 riktat individuellt val. Det var vissa skillnader mellan kvinnor och män, en något större andel av männen hade bytt till ett nationellt program från preparandutbildning respektive programinriktat individuellt val, respektive . Motsvarande andelar för kvinnorna var respektive . Indikator: Elevers trygghet i gymnasieskolan För att mäta elevers trygghet i gymnasieskolan används resultat från Statens skolinspektions skolenkät där elever som läser på i gymnasieskolan får ta ställning till påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”. Eleverna har fem svarsalternativ: stämmer helt och hållet, stämmer ganska bra, stämmer ganska dåligt, stämmer inte alls samt vet ej. Andelen elever som svarade att påståendet stämmer helt och hållet var medan svarade att påståendet stämmer ganska bra. Den totala andelen som svarade något av dessa två alternativ var alltså , vilket är i nivå med tidigare års undersökningar (se diagram 4.9 för utvecklingen de senaste sex terminerna). Andelen elever som svarade att påståendet stämmer ganska dåligt var medan svarade att påståendet inte stämmer alls. Svarsalternativet vet ej valdes av av eleverna. Även detta är i nivå . Resultaten av enkäten visar vissa skillnader mellan kvinnor och män. Andelen kvinnor som svarade stämmer helt och hållet och stämmer ganska bra på påståendet var respektive , motsvarande andelar för männen var och . Andelen kvinnor som valde svars- alternativen stämmer ganska dåligt respektive stämmer inte alls var respektive . Andelen män som valde svars- alternativet stämmer ganska dåligt var medan valde svarsalternativet stämmer inte alls. Svarsalternativet vet ej valdes av av kvinnorna och av männen. Av det totala antalet elever som besvarade enkäten valde alternativet ”Vill ej ange/annat” under kön. Resultaten visar att dessa elever känner sig mindre trygga i skolan. Andelen av dessa som svarade stämmer helt och hållet på påståendet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Svarsalternativet stämmer ganska bra valdes av . Andelarna som valde svarsalternativen stämmer ganska dåligt, stämmer inte alls samt alternativet vet ej uppgick alla . Diagram 4.9 Andelen elever som har svarat stämmer helt och hållet eller stämmer ganska bra på påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”, fördelat på den totala andelen och utifrån det valda alternativet för kön (män, kvinnor samt vill ej ange/annat), Vill ej ange/annat Anm.: Observera att axeln är bruten. Det omvända gäller dock ofta på mansdominerade program. På fem av programmen där män dominerar bland nybörjarna var genomströmningen bland kvinnor sämre än bland män. Mönstren i skillnaderna mellan könen i andel med slutförda studier har varit ungefär desamma för nybörjare . Det är flera faktorer som styr unga kvinnors och mäns val, bl.a. de stereotypa genusnormer unga möter i sin vardag och villkoren på den arbetsmarknad utbildningen leder till. Utbildningspolitiken kan bidra med att öka attraktionskraften i respektive gymnasieprogram genom att ge var och en det stöd som behövs och i övrigt erbjuda goda villkor för att elever från det under- representerade könet ska ges förutsättningar att fullfölja utbildningen. finns mål för gymnasieutbildningen som stödjer en sådan utveckling och måluppfyllelsen följs upp med denna indikator. Indikator: Andelen unga kvinnor och män från det underrepresenterade könet som fullföljer utbildningen på program med ojämn könsför- delning Könsfördelningen på gymnasieskolans program (inklusive International Baccalaureate som här omnämns som program) är ojämn. Med jämn könsfördelning menas i detta sammanhang inom intervallet 40–kvinnor respektive män. Det var bara fyra program som med denna definition hade jämn könsfördelning bland nybörjare 2013. Det var ekonomiprogrammet, naturvetenskapsprogrammet, restaurang- och livsmedelsprogrammet samt International Baccalaureate. Generellt är det fler kvinnor än män som slutför gymnasiestudierna. Av nybörjare på nationella program 2013 var det av kvinnorna och av männen som hade slutfört sina studier med studiebevis eller gymnasieexamen. På de kvinnodominerade programmen är skillnaden mellan kvinnors och mäns genomströmning ofta större. Det gäller t.ex. vård- och omsorgs- programmet där av kvinnorna och av männen slutförde studierna inom tre Diagram 4.10 Skillnad mellan könen (kvinnor minus män) i andel med slutförda studier efter gymnasiestart. Sorterad efter andel kvinnor per program. -5,0 -10,0 -15,0 Program med fler kvinnor än män Program med jämn könsfördelning Program med fler män än kvinnor Anm.: Med slutförda studier menas att man fått gymnasieexamen eller studiebevis. Programmen är sorterade efter könsfördelning. Längst till vänster finns programmen med störst andel kvinnor, längst till höger finns programmen med störst andel män. Hantverk var det program med störst andel kvinnor bland nybörjarna, var kvinnor och var män. hade av kvinnorna och av männen slutfört sina studier, en skillnad på . VVS och fastighet var det program med minst andel kvinnor bland nybörjarna, kvinnor och män. hade av kvinnorna och av männen slutfört studierna, en skillnad på . Källor: och egna beräkningar. Etablering på arbetsmarknaden efter avslutade studier har på uppdrag av regeringen genomfört en studie om ungdomars syssel- sättning efter avslutade gymnasiestudier. Studien, som presenterades , handlar om i vilken utsträckning ungdomar arbetar eller studerar ett, tre och efter att de har slutat gymnasieskolan. Studien bygger på registerdata om tre olika årskullars sysselsättning 2013. Årskullarna har med förväntad studietakt gått ut gymnasieskolan läsåren 2007/08, 2009/10 och 2011/12, dvs. ett, tre och . Studien visar, liksom föregående års studie, att de elever som har gått i årskurs 3 i gymnasie- skolan i större utsträckning lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Även bland de elever som har gått i årskurs 3 utan att få slutbetyg är andelen som har en etablerad ställning på arbets- marknaden betydligt högre än bland de elever som har årskurs 2 som högsta årskurs. Diagrammen nedan visar den äldsta årskullens etableringsstatus ett, tre och efter gymnasieskolan dvs. ett, tre och efter /08. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 4.11 Etableringsstatus för ungdomar som fullföljt gymnasieskolan med slutbetyg, med eller utan grundläggande behörighet Anm.: Definition: Etablerad ställning: Arbetsinkomst på . Osäker ställning: Arbetsinkomst på och eller arbetsinkomst på och förekomst av arbetslöshet. Svag ställning: arbetsinkomst eller arbetsinkomst på minst och förekomst av heltidsarbetslöshet/arbetsmarknadspolitiska åtgärder som överstiger . Högskolestuderande: på högskolans grundutbildning vårterminen eller höstterminen aktuellt år och erhållit någon form av studieersättning . Övriga studerande: Inte klassificerad som högskolestuderande men har erhållit någon form av studieersättning under aktuellt år. Ej arbete eller studier: Avsaknad av arbetsinkomst aktuellt år. Diagram 4.12 Etableringsstatus för ungdomar som gått i årskurs 3 i gymnasieskolan utan att få slutbetyg Anm.: För definition, se diagram 4.11. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 4.13 Etableringsstatus för ungdomar som högst läst årskurs 2 i gymnasieskolan Anm.: För definition, se diagram 4.11. Övergång till högskola och vuxen- utbildning Andelen ungdomar som påbörjar högskole- utbildning läsåret efter det att de avslutat gymnasieskolan har legat på samma nivå. Av de elever som fick ett examensbevis eller studiebevis omfattande minst 2 500 poäng började i högskolan följande läsår. Kvinnor fortsätter oftare än män att studera vidare på högskolan. Av de kvinnor som slutförde gymnasieskolan gick direkt över till högskolestudier, jämfört av männen. Av elever med utländsk bakgrund började knappt var tredje elev i högskolan året efter avslutad gymnasieskola 2015, jämfört med knappt var femte elev med svensk bakgrund. Detta är något mindre andelar än föregående läsår. Av de kvinnliga eleverna med utländsk bakgrund började i högskolan året efter avslutad gymnasieskola, motsvarande andel för manliga elever med utländsk bakgrund var . När det gäller elever med svensk bakgrund började av kvinnorna i högskolan året efter avslutad gymnasieskola medan motsvarande andel för männen var . Andelen ungdomar som påbörjar en högskoleutbildning efter avklarad gymnasieskola ökade från av dem som fick slutbetyg från gymnasieskolan våren av dem som fick slutbetyg . Av alla elever i årskurs 3 i gymnasieskolan /15 gick över till vuxenutbildning (komvux) följande läsår, vilket är i det närmaste samma andel som föregående period. De som inte har fått en examen från gymnasieskolan läser i större utsträckning än andra i komvux. Totalt av de elever som gick i årskurs 3 och inte hade fått en examen eller motsvarande läste i komvux /16, att jämföra av de elever som fått en examen. Kvinnor börjar i högre grad studera i komvux än män. Av de kvinnor som inte fick en examen eller motsvarande från gymnasieskolan vår- terminen 2015 återfanns i komvux följande läsår. Motsvarande andel av männen var . Elever med utländsk bakgrund går över till komvux i större utsträckning än elever med svensk bakgrund. Av eleverna med utländsk bakgrund, som inte fick en examen eller mot- svarande , läste totalt , av kvinnorna och av männen, vidare i komvux påföljande läsår. Motsvarande andelar för elever med svensk bakgrund var totalt , av kvinnorna och av männen. De totala kostnaderna för gymnasieskolan med eller enskild huvudman uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till i genomsnitt 2016, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Därtill uppgick kostnader för skolskjuts, reseersättning och inackordering till . Utbildningen i gymnasiesärskolan ska enligt skollagen ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt del- tagande i samhällslivet. påbörjade eleverna i årskurs 1 den nya gymnasiesärskolan som består av nio nationella program och individuella program. Elever, skolor och studievägar gick drygt 5 900 elever i gymnasiesärskolan, vilket är en minskning med jämfört med föregående läsår (se diagram 4.14). Av eleverna var män och kvinnor. Andelen elever som gick i en gymnasie- särskola med en kommun som huvudman uppgick till medan gick i fristående gymnasiesär- skolor och i skolor drivna av landsting. Totalt gick 36 elever i s.k. integrerad undervisning med gymnasieskolan. Av eleverna i gymnasiesärskolan gick ett nationellt program och ett individuellt program. Diagram 4.14 Elever i gymnasiesärskolan fördelat på kön 2008/092009/102010/112011/122012/132013/142014/152015/162016/17 Källa: . Av eleverna i gymnasiesärskolan är fler män än kvinnor. Den fördelningen gäller för båda programtyper. /17 var andelen kvinnor, vid mätningen , i de nationella programmen respektive i de individuella programmen. Motsvarande andelar för männen var således (se diagram 4.15). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 4.15 Elever i gymnasiesärskolan per typ av program och kön, 2016/17 Den totala kostnaden för den kommunala gymnasiesärskolan uppgick till , vilket är en minskning jämfört med . Kostnaden per elev beräknas ha uppgått till i genomsnitt 2016, vilket är en ökning jämfört med föregående år. 4.3.3Utvecklingsinsatser och andra verksamhetsdelar I avsnitt 3 Förskola och grundskola redovisas resultat av vissa insatser som också avser gymnasie- och gymnasiesärskolan, exempelvis fler anställda i elevhälsan, lovskola, nationella skolutvecklingsprogram, samverkan för bästa skola, läsfrämjande insatser, nationella mino- riteter, jämställdhet i skolväsendet och digitalisering i skolan. Insatserna syftar generellt till att öka genom- strömningen i gymnasieskolan så att fler unga personer slutför sina gymnasiestudier och kan starta en anställning eller påbörja vidare studier. /17 gick av eleverna i årskurs ett på högskoleförberedande program, av eleverna på yrkesprogram och av eleverna på ett introduktionsprogram. Av eleverna som antogs till nationella program fanns en tredjedel på yrkesprogram och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 två tredjedelar på högskoleförberedande program. har andelen nybörjarelever på yrkesprogram minskat med omkring en procent per läsår. Men /16 har det inte skett någon förändring i andelen elever mellan högskoleförberedande program och yrkesprogram. Om man ser till utvecklingen för de olika nationella programmen är de tre största högskoleförberedande programmen, dvs. samhällsvetenskaps-, naturvetenskaps- och ekonomiprogrammet, fortsatt störst. Dessa tre program samlar nästan hälften () av alla elever på nationella program. De har också en hög genomströmning. redovisning av uppdraget om uppföljning av gymnasieskolan (U2017/01834/GV) visar att det inom programtyperna finns variationer i utvecklingen med exempel på yrkesprogram som växer och högskoleförberedande program som minskar och tvärtom. När det gäller intro- duktionsprogrammen är språkintroduktion störst, och är det fjärde största gymnasieprogrammet sett till antal elever. Språkintroduktion är också det gymnasie- program som finns i flest kommuner. Yrkes- introduktion och individuellt alternativ har ökat i antal elever medan programinriktat individuellt val och preparandutbildning har minskat. Andelen elever 1 har minskat på yrkesprogrammen sedan reformen av gymnasie- skolan 2011. motsvarades minskningen på yrkesprogrammen i stort sett av ökningen på de högskoleförberedande pro- grammen. Till följd av den stora ökningen av elever på introduktionsprogrammen, främst språkintroduktion, utgör eleverna på såväl yrkesprogram som högskole- förberedande program en allt lägre andel av hela kullen. När det gäller förstahandssökande elever visar uppföljning (dnr 2016:01706) att andelen sökande till yrkesprogram minskat något och ökat något för de högskoleför- beredande programmen. Det är enligt Skol- verkets uppföljning en trend som håller i sig även om det finns skillnader inom programtyperna. Alla yrkesprogram har inte en negativ utveckling och alla högskoleförberedande program ökar inte. har till exempel antalet första- handssökande minskat för samhällsvetenskaps- programmet och estetiska programmet. gymnasiereformen infördes hade ekonomi- programmet och det estetiska programmet ungefär lika många sökande. Inför /17 var det dubbelt så många sökande till ekonomiprogrammet. Det är också flest behöriga sökande till de högskoleförberedande programmen, . Motsvarande andel för yrkesprogrammen var . Färre elever antogs till sitt förstahands- val /2017. I redovisning Samlad redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet (U2015/04937/GV) redogör myndigheten för att det finns många orsaker till att allt färre unga väljer yrkesprogram i gymnasieskolan. En orsak är en önskan att skjuta på sitt val av speciali- sering inför ett kommande arbetsliv och att tillägna sig mer generella kunskaper. En annan orsak kan vara att man är osäker på yrkesutbild- ningens kvalitet. En tredje att den inte finns inom geografiskt räckhåll. menar också att det kan påverka elevers val att yrkes- utbildningar ibland felaktigt beskrivs som främst riktade till lågpresterande elever. Skillnader mellan elevkategorier i studieresultat Andelen elever med gymnasieexamen från gymnasieskolans nationella program ökar fortsatt. var det som fick examen jämfört med den första elevkullen i den reformerade gymnasieskolan av vilka av eleverna fick examen. På högskoleförberedande program är motsvarande andel medan den uppgår till 71 på yrkesprogrammen. På de högskoleförberedande programmen är andelen större för kvinnor än män medan köns- fördelningen är mer jämn på yrkesprogrammen. Enligt den nationella statistiken läser en tredjedel av eleverna i gymnasieskolan ett utökat program. Det är vanligare på yrkesprogram än på högskoleförberedande program. Andelen elever med examen och studiebevis från ett utökat program uppgick till fördelat över alla yrkesprogram, men på några program rörde det sig om så många som 50–av eleverna. När det gäller elevernas betygspoäng kan man inte skönja någon förändring totalt sett. Dock finns det enligt statistik skillnader mellan elevkategorier. Kvinnor har generellt sett bättre studieresultat än män och det finns ett samband mellan elevers studie- resultat och föräldrars utbildningsnivå. Högst genomsnittlig betygspoäng har elever som har föräldrar med en eftergymnasial utbildning. Lägst poäng återfinns bland elever som har föräldrar med endast förgymnasial utbildning. Det framgår också att elever med svensk bakgrund generellt sett har högre resultat än elever med utländsk bakgrund. erbjuder, i dialog med huvudmän, insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor. In- satserna riktas till skolor med låga kunskaps- resultat eller en stor andel elever som inte full- följer sina studier och som har eller bedöms få svåra förutsättningar att förbättra sina resultat på egen hand (U2015/3357/S). Se vidare avsnitt 3.3.3. ansvarar också för statsbidrag för undervisning under skollov. noterar ett stort intresse från huvudmännen för att erbjuda lovundervisning i gymnasieskolan. Särskilt stort är intresset för att anordna under- visning under skollov för elever vid introduk- tionsprogrammet språkintroduktion. har huvudmännen sökt bidrag för 172 miljoner vilket var mer än det fanns att fördela. av dem som sökte ville ha bidrag för elever som går språkintroduktion. Se vidare avsnitt 3.3.3. Skolinspektionen har i en kvalitetsgranskning , Undervisning på yrkesprogram (dnr 400-2013:2457) uppmärksammat bristande kvalitet i undervisningen på gymnasieskolors yrkesprogram. har Skolinspektion- en genomfört en kvalitetsgranskning av lärarstöd och arbetsformer på fem yrkesprogram på skolor som haft problem med avhopp och kommit fram till att det ofta saknades ett aktivt lärarstöd i de gymnasiegemensamma ämnena (Lärarstöd och arbetsformer i gymnasieskolans yrkesprogram, 2016 [dnr 40-2015:5842]).