prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — För att redovisa resultat och bedöma hur lands- bygdsprogrammet bidrar till målet för utgifts- området med avseende på goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av lan- det samt bidrar till klimatomställningen och en hållbar användning av naturresurser, används följande indikatorer och bedömningsgrunder: –De resultatindikatorer för uppföljning som ienlighet med har fastställts Resultaten redovisas i programmets årsrapport. –Utvärderingar i enlighet med EU:s regel- verk. För programperioden –2020 ingår en förhandsutvärdering, två för- djupade årsrapporter (2017 och 2019), en slutrapport och en slututvärdering som ska redovisas 2024. Dessutom genom- för utvärderingssekretariatet vid Jordbruks- verket löpande egna utredningar och uppföljningar. –Den lärande utvärdering (en utvärdering som pågår under hela programgenom- förandet) som 2016 kopplades till innova- tionsstödet och den svenska implemente- ringen av Innovationspartnerskapet för ett hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk (). Genomförande av landsbygdsprogrammet 2014–2020 har hela landsbygdsprogrammet öppnats för ansökningar. Avseende de utbetal- nings- och uppföljningssystem som behövs för att följa programgenomförandet och redovisa resultat pågår ett utvecklingsarbete. Detta inne- bär att tillgänglig statistik är osäker och ofull- ständig och att det i många fall inte finns resultat att redovisa. Bland annat för att avhjälpa dessa brister har tillförts –2020 (prop. 2016/17:1utg.omr. 23, bet. 2016/17:MJU2, rskr. 2016/17:94. Landsbygdprogrammet är ett centralt verktyg för genomförandet av regeringens politik för en hållbar landsbygd, men också för t.ex. genom- förandet av livsmedelsstrategin och uppfyllelsen av de nationella miljökvalitetsmålen. Resultat och analys av livsmedelskedjan och jordbrukets miljöpåverkan utvecklas vidare i avsnitt 2.5.3. Jämställdhetsperspektivet är, liksom kun- skapsöverföring och innovation, en horisontell princip i samband med genomförandet av lands- bygdsprogrammet och kommer att redovisas och analyseras integrerat med övriga resultat. Landsbygdsprogrammet är målstyrt genom att flera olika åtgärder kan användas för att uppnå målen i de sex unionsprioriteringarna: 1.Kunskapsöverföring och innovation. Syftet med prioriteringen är att främja kunskaps- överföring och innovation inom jord- och skogsbruk och på landsbygden. Syftet med prioriteringen är att förbättra lönsamheten och konkurrenskraften i alla typer av jord- bruksföretag och i alla regioner samt att 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 främja innovativ jordbruksteknik och håll- bart skogsbruk. 3.Organisationen av livsmedelskedjan inklu- sive djurvälfärd. Åtgärderna inom priorite- ringen syftar till att förbättra djurvälfärden och organisationen av livsmedelskedjan, dvs. att minska antalet mellanhänder mellan jordbrukare och konsument och därmed ge primärproducenterna en större andel av förädlingsvärdet. Åtgärderna inom prioritering 4 består i huvudsak av miljöersättningar, ersättning för ekologisk produktion och kompensationsstöd för områden med sämre naturliga förutsätt- ningar för jordbruk. Syftet med prioritering 5 är att främja resurseffektivitet och stödja över- gången till en koldioxidsnål och klimattålig ekonomi inom jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukssektorn. Prioriteringen syftar till ökad konkurrenskraft i företag på landsbygden som inte är lantbruksföretag, samt stöd till insatser som bidrar till för- bättrade förutsättningar för att bo, leva och verka på landsbygden. Resultatredovisning – kopplad till indikatorer Av tabell 2.7 framgår vilka indikatorer som valts för att följa upp resultatet av landsbygds- programmets åtgärder. På grund av bl.a. försenad programstart och vidhängande problem med it-funktionalitet har slututbetalningar av stöd inte kunnat genom- föras förrän och därför saknas värden för flertalet resultatindikatorer. Värdet på indikatorerna beräknas utifrån slututbetalda ansökningar om stöd, både för de arealbaserade ersättningarna och för företags- och projekt- stöden. Att värden inte kan redovisas för de valda resultatindikatorerna betyder dock inte att utbetalningar av stöd inte har gjorts. Utbetal- ningar pågår löpande, men för en konsekvent resultatredovisning måste slututbetalningarna av respektive åtgärd inväntas. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.7 Indikatorer för landsbygdsprogrammet i % av målet Prioritering 1: Kunskapsöverföring och innovation Procentandel utgifter för kompetensutveckling, rådgivning och samarbete av totala utgifterna för 1A. Antal samarbetsprojekt som fått stöd inom fokusområdet: Antal deltagare på utbildningar Prioritering 2: Jordbrukets konkurrenskraft Procentandel av jordbruksföretag som fått investeringsstöd 2B. Procentandel av jordbruksföretag som fått startstöd Prioritering 3: Livsmedelskedjan och djurvälfärd Procentandel av jordbruksföretag som fått stöd för deltagande i korta Procentandel djurenheter som berörs av djurvälfärdsersättningar Prioritering 4: Miljöersättningar Procentandel av jordbruksmark som omfattas av åtagande som stödjer biologisk mångfald eller landskap Procentandel av jordbruksmark som omfattas av åtagande för att Procentandel jordbruksmark som omfattas av åtagande för att förbättra markskötsel eller förebygga jorderosion Prioritering 5: Klimat Investeringar i produktion av förnybar energi (euro) Procentandel av djurenheter som berörs av investeringar i djurförvaltning som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser och/eller ammoniak Procentandel av djurenheter som berörs av investeringar för utveckling av annan verksamhet än jordbruk som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser och/eller ammoniak Prioritering 6: Landsbygdsutveckling Arbetstillfällen som skapats i projekt som får stöd Procentandel av landsbygdsbefolkningen som omfattas av lokala Procentandel av landsbygdsbefolkningen som får ta del av förbättrade Arbetstillfällen som skapats i projekt som får stöd (Leader) Procentandel av landsbygdsbefolkningen som får ta del av nya eller förbättrade tjänster/infrastrukturer (IKT) Stödet till bredbandsutbyggnad i landsbygds- programmet är en budgetmässigt stor åtgärd och efterfrågan på stöd till bredbandsutbyggnad är hög. Av framgår att har 367 bredbands- projekt beviljats stöd (av målet). Beviljat stöd uppgår till . Därmed är av den ursprung- liga bredbandsbudgeten för programperioden beslutad. I budgetpropositionen tillför- des bredbandsstödet i landsbygdsprogrammet . Regeringen har därutöver beslutat om ytterligare genom omdisponeringar i programmet. Därtill finns stöd till utbyggnad av bredbandsinfra- struktur även inom ramen för de regionala strukturfondsprogrammen (se vidare utg.omr. har avsatts för stöd till kommersiell service och lokal serviceutveckling i landsbygds- programmet. Medlen används bl.a. för investe- ringsstöd till dagligvarubutiker och drivmedels- stationer och för att främja lokal serviceutveck- ling. har beviljats i investeringsstöd till kommersiell service samt nära till projekt inom området lokal serviceutveckling. Det totala stödet till kommersiell service är finansierat från både utgiftsområde 23 Areella näringar, lands- bygd och livsmedel och utgiftsområde 19 Regional tillväxt och uppgick till ca 2016 och ligger därmed på en historiskt hög nivå (se vidare utg.omr. Programmet för lokalt ledd utveckling har 48 lokala utvecklingsområden (Lea- derområden). Samtliga lokala utvecklings- grupper har påbörjat sitt arbete, men har kommit olika långt i genomförandet. Hela det förberedande stödet har betalats ut till de grupper som sökt om detta stöd. Under inne- varande programperiod t.o.m. har totalt av programmets medel betalats ut i stöd till projekt. Det motsvarar ett budgetutnyttjande om . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Av befolkningsstatistiken framgår att befolk- ningen i gruppen avlägset belägna landsbygds- kommuner har ökat och att trenden visar en avtagande befolknings- minskning i mycket avlägsna landsbygds- kommuner. En bidragande orsak till detta är immigrationen. som befolkningen i flera kommuner ökar är det ur ett landsbygds- perspektiv viktigt att se till hur befolkningen fördelar sig över hela kommunen då olika lands- bygder har olika utmaningar. Regeringen be- dömer att immigration kan innebära förbättrade möjligheter för landsbygdskommuner att få demografiskt underlag för kommersiell och offentlig service och för företag i kommunerna att finna tillräckligt marknadsunderlag. Det ställer krav på aktivt integrationsarbete samt att kommuner arbetar med attraktiva livs- och boendemiljöer, för att få befolkningen att stanna kvar på orten. Landsbygdsprogrammets åtgärder för att skapa jobb på landsbygden liksom de åtgärder som genomförs inom programmet för lokalt ledd utveckling är viktiga verktyg i arbetet med att ta vara på landsbygdens utmaningar och möj- ligheter för både kvinnor och män. Regeringen anser att en god tillgänglighet till dagligvaror och drivmedel är en viktig förutsätt- ning för att kvinnor och män ska kunna bo, verka och leva i alla delar av landet. Stödet till kommersiell service i gles- och landsbygder är därför av stor betydelse. För jordbruket har innovationsstödet (EIP- ) överträffat målet för antalet innovations- grupper som ska bildas . Detta visar på att det finns idéer som kan utvecklas inom näringen. Det återstår att se om antalet projekt och utfallen av dessa kommer att infria förväntningarna på ökad innovationstakt inom jordbruket. Den lärande utvärderaren kopplad till innovationsstödet och kommer att ha en viktig roll i att stödja imple- menteringen av denna nya åtgärd. Landsbygdsprogrammets miljöåtgärder, dvs. arealbaserade ersättningar för miljö- och klimatåtgärder samt miljöinvesteringar och till dessa kopplade kompetensutvecklings- och råd- givningsinsatser, är i huvudsak likformigt utfor- made som i tidigare programperioder. Undan- taget är miljöersättningen för skötsel av värde- fulla natur- och kulturmiljöer i odlingsland- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 skapet som är borttaget ur programmet. Dock syftar åtgärder för ett miljö- och klimatvänligt jordbruk till att ge förutsättningar för en rik biologisk mångfald och värdefull kulturmiljö. Miljöåtgärderna i landsbygdsprogrammet är av stor betydelse för måluppfyllelsen av flera miljö- kvalitetsmål. Regeringen följer det utvecklings- arbete som pågår kring ersättningsformer som syftar till en mer resultatbaserad utformning. Tillgången till bredband är av stor betydelse för utvecklingen av landsbygden. Stöd till utbyggnad av bredband ges i enlighet med stats- stödsregelverket i områden där det inte planeras ske utbyggnad på kommersiell grund. Det har fattats beslut om en stor del av budgeten till bredbandsinsatser och efterfrågan är fortsatt hög. indikatorerna kommer att utvecklas i takt med genomförandet av strategin. har regeringen avsatt inom anslaget 1:15 Konkur- renskraftig livsmedelssektor och inom lands- bygdsprogrammet för genomförandet av livs- medelsstrategin. I regeringen handlingsplan för livsmedelsstrategin identifieras ett fyrtiotal insat- ser som ska bidra till att målen för livsmedels- strategin uppnås. har regeringen fattat beslut om åtgärder i fyra åtgärdspaket. I det första åtgärdspaketet fattade regeringen beslut om nio uppdrag för 58 miljo- ner kronor om bl.a. svensk fiskodling, digitali- sering av djurskyddskontroll och uppdrag för att minska matsvinn. Det andra åtgärdspaketet innehöll totalt 13 åtgärder för och riktade insatser gjordes bl.a. på svensk livsmedelsexport, satsningar och växtför- 2.5.3En konkurrenskraftig och hållbar och växtskydd samt utveckling av offent- I propositionen En livsmedelsstrategi för –fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) anges ett övergripande mål samt mål för tre strategiska områden utifrån vilka livsmedelspolitiken ska utformas . De tre strategiska områdena är: –Regler och villkor. –Konsument och marknad. –Kunskap och innovation. Regeringen har även tagit fram en handlingsplan för livsmedelsstrategins genomförande åren 2017–2019. Handlingsplanen omfattar konkreta insatser för att uppnå strategins målsättningar i form av åtgärder och uppdrag. Regeringen avser att regelbundet följa upp livsmedelsstrategin , dels genom en årlig redovisning, dels genom en regelbunden fördjupad utvärdering. Regeringen gav därför i uppdrag att löpande följa och utvärdera genomförandet av livsmedelsstrategin. Uppdraget ska slutredo- visas . I uppdraget ingick att formulera relevanta indikatorer för uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin. I denna budgetproposition används ett urval av de tidi- gare använda indikatorerna. En genomgripande översyn av indikatorer kommer att göras inför budgetpropositionen . Det tredje åtgärdspaketet innehöll totalt fyra åtgärder och omfattade , i denna gjordes riktade insatser för att stärka forskningen och öka innovationskraften inom den svenska livsmedelssektorn. I det fjärde åtgärdspaketet fattade regeringen beslut om sex uppdrag för om bl.a. konkur- rensen och digitala lösningar i livsmedelskedjan, rådgivning samt försöksverksamhet avseende djurhållningsmetoder. Därutöver har regeringen gett Jordbruks- verket i uppdrag att inrätta en samordnings- funktion för ekologiska livsmedel. Jordbruks- verket ska även utarbeta en åtgärdsplan och etappmål för att nå de inriktningsmål som rege- ringen satt upp som innebär att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030 och att av den offentliga livsmedelskon- sumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. Regeringen avser att återkomma med redovis- ning av resultaten av de beslutade åtgärdspaketen efter att för uppfölj- ning inkommit. Regeringen beslutade även om ett antal upp- drag innan livsmedelsstrategin överlämnades till . Till läm- nades ett uppdrag om att stärka kompetensen hos upphandlande myndigheter och enheter på området upphandling livsmedel och måltids- tjänster och ett bidrag lämnades till Svenska för deras arbete med kontroll av antibiotikaresistenta bakterier (MRSA). Regeringen har vidare gett lantbruks- universitet (SLU) i uppdrag att närmare ana- lysera hur lagstiftningen för jordförvärv och arrende påverkar företagsutveckling i skogs- bruks- och i jordbrukssektorerna ur ett regionalt och nationellt perspektiv. Ett framgångsrikt genomförande av strategin förutsätter ett fortsatt engagemang från livs- medelskedjans aktörer. För att bistå detta sam- arbete har ett nationellt råd bildats som består av företrädare för berörda intressenter under led- ning av landsbygdsministern. Målet för det strategiska området Regler och villkor är: –Att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administra- tiva lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Under denna rubrik redovisas resultat och bedömningar under följande underrubriker: Utvecklingen av jordbruket, Administration och förenkling, Stöd till jordbruket i norra , Miljö och klimat, Myndigheternas kontroll av djurskydd och livsmedel, Hållbar produktion och konsumtion, Hållbar animalieproduktion – djurhälsa och djurskydd, Fiskeripolitik och vattenbruk, Havs- och fiskeriprogrammet, . Till dess att det nya systemet för uppföljning av livsmedelsstrategin, inklusive nya indikatorer, är på plats innehåller redovisningen ett urval av de indikatorer som tidigare använts. För att redovisa resultat och bedöma utveck- lingen av jordbruket och bidra till målet för utgiftsområdet och det strategiska området reg- ler och villkor används följande indikatorer: –Sysselsättning i jordbruket. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Landsbygdsprogrammet är ett centralt verktyg för att stärka jordbrukets konkurrenskraft (för resultat, se avsnitt 2.5.2). En öppnare marknad utan prisregleringar innebär en större prisvaria- tion. Då politiken numera har liten inverkan på priserna utgår de tidigare redovisade tabellerna för avräknings- och produktionsmedelsindex. Priserna för mjölk återhämtade sig efter en långvarig nedgång . Svenska priser på nötkött och gris har legat högre än och högt i jämförelse med övriga . Spannmålspriserna har varit låga –2016 på grund av stora skördar och ökade lager globalt sett. Det genomsnittliga priset för har ökat . De högsta genomsnittliga priserna återfinns i Göta- lands södra slättbygder med per hektar och de lägsta i med per hektar för åker. Tabell 2.8 Genomsnittliga priser på och bete Tusental kronor per hektar Källa: , officiella statistik, statistiska meddelanden JO 38 . Priserna på arrende har ökat kontinuerligt sedan EU-inträdet 1995. Det finns dock regionala skillnader, i norra är gratisupplåtelser vanliga. Tabell 2.9 Index för genomsnittliga arrendepriser på jordbruksmark Källa: , officiella statistik, statistiska meddelanden JO 39 . Antalet sysselsatta inom jordbruket var 55 822 personer. Andelen kvinnor har ökat något, från . Tabell 2.10 Antalet sysselsatta i inom jordbruket Källa: (). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Den största minsk- ningen har skett i gruppen företag med husdjur. Antalet företag med mjölkkor har minskat från 4 042 företag 2013 till 3 900 företag 2016. I tabell 2.11 nedan visas det totala antalet jordbruks- företag och därefter hur stor andel av dessa som utgörs av heltidsföretag som kräver . Tabell 2.11 Antalet jordbruksföretag – varav företag med Källa: , officiella statistik, statistiska meddelanden JO 35 . Tabell 2.12 Antalet nya jordbruksföretag Källa: Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Jordbruksföretagen växer i storlek och utveck- lingen illustreras nedan utifrån den genomsnitt- liga besättningsstorleken. Inom mjölk- och gris- produktion pågår en tydlig struktur- omvandling. är genomsnittet i 85 mjölkkor per gård, där de minsta gårdarna har 10 kor och de största gårdarna har drygt 1 000 kor. Inom nöt- och lammuppfödning har en stor andel av företagen en relativt småskalig pro- duktion. Tabell 2.13 Genomsnittlig besättningsstorlek Antal djur i genomsnitt Källa: , officiella statistik, statistiska meddelanden JO 20 . Den tidigare redovisade tabellen med det genomsnittliga driftsresultatet för jordbruket, liksom tabellen med antal husdjur, har tagits bort. I stället visas i tabellen nedan producerad kvantitet animalieprodukter. Tabell 2.14 Kvantitet animalieprodukter Källa: , officiella statistik, statistiska meddelanden JO 48 . Den totala åkerarealen i var 2 2016. Det finns två huvudtyper av grödor i svensk växtodling, spannmål och vall (se tabell 2.15 nedan). Vallodling är omfattande i skogs- och mellanbygder, bl.a. för att många andra grödor har för svag lönsamhet för att odlas där. Vallodlingen är också dominerande på gårdar med nötkreatur och får. Spannmål odlas i slättbygder och även i skogs- och mellanbygder, men då ofta som foder till gårdens djur. Odlingen av baljväxter (som ingår i spannmålsarelen) ökade 2014 till 2016, en trolig effekt av regelverket för förgröning inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel på grödor med högt förädlingsvärde är potatis, , och sockerbetor, . Odlingen av köksväxter, bär, frukt och pryd- nadsväxter omfattar ca , en areal som skapar hög omsättning per hektar och gene- rerar sysselsättning. Dessutom finns växthusodling. Tabell 2.15 Åkerarealen i Källa: , officiella statistik, statistiska meddelanden JO 10 . Av gårdsstöd betalade ut till lantbrukarna . verkställde delutbetalningar på till merparten lantbrukare . Av direktstödet har nötkreatursstödet utgjort av faktiskt utbetalt belopp, stöd till unga och förgröningsstödet 30 pro- cent. Resterande har utgjort gårdsstöd. Rege- ringen har inför kommande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken analyserat och utvärderat nuvarande politik för att bedöma hur den gemensamma jordbrukspolitiken bör förändras. presenterade Europeiska kommissionen ett krispaket riktat främst till EU:s mjölkbönder. fick ca i exceptionellt anpassningsstöd där rege- ringen har valt att betala ut stöd till alla mjölk- företag som är anslutna till kvalitetsprogram. För att stärka konkurrenskraften har riks- dagen utifrån regeringens förslag i budgetpropo- sitionen beslutat om en höjning av kol- dioxidskattenedsättningen för dieselbränsle inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks- verksamhet (se prop. 2015/16:1 utg.omr. 23, bet.2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110). Denna höjning innebär att regeringen investe- rar i jord- och skogsbruket. Branschernas initiativ inom nöt, handlings- planerna gris och lamm samt mjölkproduktionen har lyft fram vikten av att bygga kostnadseffek- tivare. Detta var också en fråga som Konkur- renskraftsutredningen belyste i sitt slutbetän- kande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och träd- gårdsnäring (SOU 2015:15) Det har resulterat i att har utlyst en byggtävling och att regeringen gett i upp- drag att göra en förstudie om hur kompetens- utveckling inom byggnation kan utvecklas. Regeringen har avsatt fortsatta medel för arbetet med att utveckla och säkra växtskydds- medel för ett hållbart växtskydd för grödor som odlas i liten omfattning eller som har mindre användningsområden. Medlen går till Lant- brukarnas projekt uses. Projektetet resulterade i tolv ansökningar om utvidgat produktgodkännande och tio ansökningar om dispenser. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 utvidgade produktgodkännandena beviljades samtliga. Av dispenserna beviljades alla utom en. Vidare har regeringen ändrat mandatet och gett utökade resurser till arbete. Regeringen har även avsatt medel för ett sekretariat kopplat till rådet. I och med denna satsning skapar regeringen bättre förutsättningar för en ökad dialog mellan de olika intressenterna. En viktig fråga som det nya växtskyddsrådet ska arbeta med är att öka kunskapen om de sam- hällsekonomiska effekterna och de övergripande effekterna som tillämpningen av växtskydds- medelslagstiftningen medför. Regeringen har fått gehör i förhandlingarna av de nya EU-förordningar för växtskydd och offentlig kontroll som kommer att börja tilläm- pas , och rådets förordning (EU) 2016/2031 av om skyddsåtgärder mot växt- skadegörare respektive och rådets förordning (EU) 2017/625 av om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningar av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel. SLU har anvisats medel för att arbeta med riskvärdering gällande vissa växtskadegörare. Vidare har fått ett uppdrag att analysera och lämna förslag på ersättningssystem för dem som drabbas av vissa växtskadegörare. När det gäller karantänskadegörare reglerade i växtskyddslagen (1972:318), dvs. sådana skade- görare som i huvudsak inte finns i EU men som, om de etableras och sprids, kan leda till stora ekonomiska, miljömässiga eller sociala konse- kvenser, har tio fall påträffats inom landet , vilket är en tredjedel jämfört med året innan. Antalet fall av skadegörare som påträffa- des vid import har även de minskat och uppgick till 69 fall 2016, vilket motsvarar två tredjedelar av de fall som påträffades . Regeringen har förstärkt insatser för nordisk växtförädling genom ett ökat stöd till offentligt privat partnerskap för växtförädling som bedrivs inom ramen för . Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn Arbetet med förenkling av regelverk fortsätter. har arbetat vidare med de synpunker och förslag som framkommit under förenklingsresan och som resulterat i en 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 handlingsplan med 212 prioriterade punkter. Av dessa föll 148 förslag på som genomfört 108 () av dessa. Exempel på genomförda förenklingar är att fler kontroller föranmäls och betesreglerna för nötkreatur har blivit enklare. Betesreglerna för nötkreatur änd- rades då dessa gjordes enklare och mer flexibla.