prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen har därför som målsättning att skillnader i hur kvinnor och män tar ut föräldrapenning och tillfällig föräldra- penning ska minska. Regeringen har även infört en begränsning av antalet föräldrapenningsdagar för föräldrar som kommer till med barn äldre än . Regeringen presenterar i denna proposition insatser i bl.a. svenska under föräldraledigheten och för att stärka utrikes födda kvinnors företagande, ytterligare främ- jandemedel till Delegationen för unga och nyanlända till arbete, samt resurser till studie- och motiverande insatser särskilt riktade till utrikes födda kvinnor. En översyn av möjligheterna att öka nyanlända barns deltagande i förskolan ska också utföras. Diagram 1.6 Arbetskraftsdeltagande bland inrikes och utrikes födda (20–) 1.5Sverige ska ha en jämlik kunskapsskola I skolan läggs grunden för samhällsbygget. Utbildning och bildning ger kunskaper och perspektiv samt möjliggör ett aktivt deltagande i ett demokratiskt samhälle. Alla barn, unga och vuxna ska ges förutsättningar att pröva och utveckla sina kunskaper och förmågor till sin fulla potential. Ingen elev ska lämnas efter och ingen heller hållas tillbaka. Alla elever ska ges goda möjligheter att rustas för vidare studier, arbetsmarknad och samhällsliv. Flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. Alla skolor ska vara bra skolor. av försvagade kunskaps- resultat förbättras nu svenska elevers resultat i internationella mätningar (se diagram 1.7). har ojämlikheten i skolan ökat. För att kunskaperna ska fortsätta öka och ojämlikheten i skolsystemet brytas krävs flera insatser. Diagram 1.7 genomsnittspoäng i för respektive delområde, 2000–2015 Alla skolor ska vara bra skolor För att regeringens mål om en jämlik kunskaps- skola för alla ska nås krävs att resurserna i större utsträckning fördelas efter behov. Jämlikheten i skolan har försämrats , vilket bl.a. har synliggjorts genom att skillnader i resultat mellan skolor har ökat, liksom sociala faktorer- nas betydelse för resultaten (se diagram 1.8). Den senaste PISA-undersökningen visar att fem av sju likvärdighetsindikatorer har försämrats jämfört med 2006. Enligt dessa indikatorer uppvisar en negativ utveckling vad gäller P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 likvärdighet, och ligger nu på en genomsnittlig nivå i . Diagram 1.8 Andel elever som uppnått kunskapskraven i alla ämnen i årskurs 9 efter föräldrarnas högsta Källor: och . Anm.: I diagrammet korrigeras inte för sammansättningsförändringar inom grupperna . – för en jämlik och stark kunskapsskola För att få förslag för höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan tillsatte regeringen en skolkommission med representanter från bl.a. forskning och profession. I det slutbetänkande (SOU 2017:35) som kommissionen lämnade visar nulägesbeskrivningen på svagheter i skolans styrning, bl.a. i form av en splittrad ansvarsfördelning och otillräcklig kompensatorisk resursfördelning samt på problem med segregation och ojämlikhet. Regeringen delar kommissionens bild av nuläget i skolan. Förslagen har remitterats och medel avsätts för flera insatser i denna budget- proposition. För att förstärka resurserna till skolan och i större utsträckning fördela dem efter behov föreslår regeringen i denna proposit- ion en kraftig förstärkning av den statliga finansieringen av skolan i enlighet med förslag från . Medlen ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Bidraget ska vidare vara villkorat, så att de tillförda medlen leder till ökade insatser för jämlikhet, kunskapsutveckling och kvalitet i verksamheten. Regeringen föreslår att avsätts för ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i skolan. avsätts och och framåt avsätts . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Redan i propositionen Vårändringsbudget för skolan, en satsning som regeringen nu avser att påbörjade regeringen arbetet med att Regeringen har också stärkt fördela ytterligare resurser till efter förskolan, bl.a. genom satsningen på mindre behov genom insatser för att förbättra behörig- barngrupper som ger mer tid för varje barn. heten till gymnasieskolan i de mest utsatta översyn ska göras i syfte att öka nyanlända barns Regeringen föreslår att 500 miljoner deltagande i förskolan. kronor avsätts för detta även 2018. förstärkning och förlängning av Läslyftet. drar slutsatsen att många huvudmän behöver stöd i bl.a. uppföljning och utveckling av skolverksamheten. Alla barn har rätt att få en bra och likvärdig tillsatt en utredning som ska göra en översyn av Genom tidiga insatser i de statliga myndigheterna inom skolväsendet, förskoleklassen kan alla barn få stöd i sin inklusive ansvarsfördelningen och organi- utveckling och sitt lärande. seringen av myndigheterna i syfte att skapa en därför att skolplikten förlängs med och blir tioårig, genom att förskoleklassen blir en effektivare än kan bidra till en bättre skola. När skolan kan räkna med att nå alla barn i förskoleklassen kan utbildningsperspektivet tydliggöras ytterligare, Mer kunskap för alla elever som lärandet fortsatt ska utgå från en pedagogik som är anpassad till elevernas mognad Alla elever har rätt att utvecklas och skolan ska Detta är en naturlig ge alla möjlighet att nå kunskapsmålen, oavsett utveckling efter att förskoleklassen 2016 fått ett bakgrund och behov. eget avsnitt i läroplanerna, där förskoleklassens insatser för att lyfta skolorna och elevernas uppdrag, syfte och innehåll förtydligats och resultat, inte minst i socioekonomiskt utsatta Regeringen föreslår vidare kom- petensutvecklingsinsatser för förskolelärare samt Mycket tyder på att fristående skolors lärare i förskoleklass och lågstadiet. etablering i områden där föräldrar har hög gått ovan införs dessutom en åtgärdsgaranti utbildningsnivå bidrar till ökad segregation. redan från förskoleklassen som säkerställer att är andelen elever med stark alla elever i behov av extra anpassningar eller socioekonomisk bakgrund generellt sett större i särskilt stöd får rätt stöd . ment för skolor att inrikta sin verksamhet på Bättre genomströmning och kvalitet i mer lönsamma elevgrupper. Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja Tidiga insatser är avgörande och fullfölja en gymnasieutbildning. För att inga elever ska halka efter är det satsar därför bl.a. på att göra yrkesprogrammen avgörande att stödinsatser sätts in . mer attraktiva genom att återinföra grund- Regeringen har därför avsatt medel för att öka läggande behörighet till högskolan för elever på antalet anställda i lågstadiet, en satsning som yrkesprogrammen och på att förbättra kvaliteten samtliga kommuner tagit del av. regeringen tillträdde har 20 000 fler personer anställts i skolväsendet. regeringen arbetet med att stärka introduktions- förslag om en läsa-skriva-räkna-garanti i programmen och satsade . förskoleklassen och lågstadiet till Lagrådet. Denna satsning förlängs och förstärks. Åtgärdsgarantin ska säkerställa att alla elever i ringen avser även att återkomma i frågan om ett behov av extra anpassningar eller särskilt stöd får återinförande av ett obligatoriskt estetiskt ämne i rätt stöd i rätt tid. Tidiga insatser är viktiga för alla nationella program i gymnasieskolan. barnens självkänsla och möjligheter och Det krävs mer omfattande Investeringar görs för ett attraktivt läraryrke insatser om de sätts in under de senare skolåren. Regeringen har även satsat på att stärka den Lärarna är nyckeln till att höja elevernas intresse för lärarutbildningen har söktrycket ökat . Bristen på legitime- rade och behöriga lärare är dock fortfarande ett stort problem. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder. pågår en utbyggnad som uppgår till fler än 10 000 utbildningsplatser inom förskollärar- och lärarutbildningarna. Insatser genomförs för att underlätta vidareut- bildning av obehöriga lärare och av högskole- utbildade som vill bli lärare. För att höja yrkets attraktivitet har regeringen avsatt till höjda lärarlöner. förstärker regeringen den kompletterande pedagogiska utbildningen för att möjliggöra för fler ämnesutbildade att söka sig till läraryrket. Det är angeläget att mer stödpersonal anställs i skolorna för att förskollärare, lärare och annan personal ska få mer tid till det pedagogiska mötet med barn och elever. En informationsinsats ska därför genomföras för att uppmärksamma de möjligheter som finns till subventionerade anställningar. 1.6Sverige ska bli ett fossilfritt välfärdsland Det övergripande målet för miljöpolitiken är att kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta till nästa generation. Genom att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer visar globalt ledarskap. Det är en central del i det moderna samhälls- bygget. Samhällsbygget ska vara hållbart och fossilfritt Klimatet är vår tids ödesfråga. Det är en ekonomisk och moralisk fråga att vår generation måste ta ansvar för att lämna en bättre och tryggare värld till kommande generationer. Effekterna av den globala uppvärmningen märks här och . Glaciärer och landisar smälter, som antalet extrema väderhändelser ökar. Det behövs ett kraftfullt agerande för att inte undergräva möjligheterna för alla kom- mande generationer. ska vara ett föregångsland och bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Minskad klimatpåverkan är på lång sikt förut- sättningen för en utvecklad ekonomi och ett P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 har utsläppen av växthusgaser i minskat . Världen behöver länder som visar att det går att förena hållbar utveckling med välfärd och god konkurrenskraft. Genom att visa det ledarskapet kan få med sig fler länder i omställ- ningen. Regeringen anser att en hållbar konsum- tion har stor betydelse för både den enskilde konsumenten och samhället i stort. I strategin för hållbar konsumtion som presenterades i budgetpropositionen tar regeringen fasta på behovet av de ökade kunskaperna om konsumtionens konsekvenser för enskilda, samhället och miljön. från är en milstolpe i det globala klimatarbetet. Avtalet slår bl.a. fast att den globala temperaturökningen ska hållas väl och att länderna ska sträva efter att begränsa den till . Regeringen är pådrivande både inom FN- systemet och EU för att få det ramverk på plats som krävs för att fullgöra , inte minst i förhandlingarna om EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) efter 2020. Den utformning av EU ETS som förhandlas mellan och rådet innebär en tydlig ambitionshöjning avseende utsläpps- minskningarna och ett stärkande av prissignalen i handelssystemet. Regeringen kommer även fortsatt att verka för att minska det totala utsläppsutrymmet i EU ETS. inför ett klimatpolitiskt ramverk beslutade om ett klimat- politiskt ramverk för som består av en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. baseras på överenskommelsen inom den parlamentariska Miljömålsberedningen och är central för klimatpolitiken. Lagen innehåller grundläggande bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete, såsom att det ska bedrivas på ett sätt som ger förut- sättningar för klimatpolitiska och budget- politiska mål att samverka. Lagen träder i kraft . Det långsiktiga klimatmålet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder, exempelvis ökade upptag av koldioxid i skog och mark samt investeringar i andra länder, P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Som etappmål bör utsläppen i den sektor som inte omfattas av EU ETS vara lägre än 1990 och lägre. För transportsektorn finns ett etappmål som anger att utsläppen från inrikes transporter (förutom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) ska ha minskat med jämfört med . Det ska bistå regeringen med en oberoende utvärdering av om den samlade politik som regeringen lägger fram är förenlig med klimatmålen. Klimatarbetet ska förstärkas ytterligare Sedan tillträdet har regeringen genomfört de största satsningarna på miljö och klimat i svensk historia. har regeringen därmed lagt grunden för den snabba klimatomställning som krävs för att uppnå långsiktigt hållbara utsläppsnivåer. Rege- ringens politik får tydlig effekt. Naturvårds- verkets prognoser visar att avståndet till att uppnå klimatmål med enbart inhemska åtgärder till 2020 har minskat betydligt. Regeringen har tagit stora kliv mot att nå målet enbart genom nationella insatser. I denna proposition tar regeringen ytterligare steg för att uppnå de nya ambitiösa klimatmålen. Klimat- satsningarna som regeringen föreslår i denna proposition uppgår till . Totalt är medlen för klimat- och miljöpolitiken inom utgiftsområde 20 högre 2018 än genomsnittet 2006– 2014 (se diagram 1.9). Diagram 1.9 Medel för klimat- och miljöpolitiken Anm.: Utfall 2006–2016, anslagna medel 2017 och 2018. För att stimulera klimatarbetet på lokal och regional nivå förstärker och förlänger regeringen för stöd till kostnadseffektiva uppgår förstärk- ningen till . Som stöd till processindustrins omställning föreslår rege- ringen ett stöd till innovativa projekt och ny teknik som syftar till att minska process- industrins utsläpp av växthusgaser – Industri- klivet. För detta avsätts . Regeringens stora klimatpaket stödjer omställning i hela och innehåller utöver ovan nämnda satsningar även en satsning på internationella klimatinvesteringar, insatser för stärkt klimatanpassning, samt en förlängd och utvecklad satsning på lokal och regional kapacitetsutveckling för energi- och klimat- omställning. Fossilfria transporter och resor ska främjas Transportsektorn står för en tredjedel av utsläppen av växthusgaser i . Minskade utsläpp från transportsektorn är därför av- görande för att nå de långsiktiga klimatmålen. Regeringens ambition är att fossila bränslen ska fasas ut från transportsektorn. Drift och underhåll samt investeringar i tåginfrastruktur ökar avsevärt. För att bidra i omställningen av vägtrafiken till fordon med lägre utsläpp av koldioxid föreslår regeringen att ett bonus–malus-system för nya lätta fordon införs fr.o.m. , med bonus för fordon med låga utsläpp och höjd fordonsskatt för de med höga utsläpp. Det innebär väsentligt starkare drivkrafter än i dagens fordonsskattesystem. En viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. Regeringen föreslår Bränslebytet, en reform bestående av ett reduktionspliktssystem som i kombination med ändrade skatteregler syftar till att minska utsläpp från bensin och dieselbränslen genom ökad inblandning av biodrivmedel. En skatt på flygresor införs för att bidra till att ska bli en av världens första fossilfria välfärdsnationer. Flyget beläggs , till skillnad från andra trafikslag, inte med bränsleskatt eller andra miljöskatter. Flyg som startar eller landar utanför EES omfattas inte heller av EU ETS. För att säkerställa att skatten inte innebär ökade driftunderskott vid icke-statliga flygplatser i tillförs ytterligare medel för detta ändamål. Ansvaret för driften och finansieringen av de tio statliga flygplatserna i det nationella basutbudet, bland andra Airport på , ligger inom ramen för Swedavia AB:s uppdrag. För att ytterligare öka andelen fossilfria resor i samhället satsar regeringen på en elfordonspremie, där stöd ges till privatpersoner vid inköp av elcyklar och elmopeder m.m. Förutsättningarna skiljer sig i grunden mellan stad och land. Allt fler stadsbor kan välja bort bilen. På landsbygden är däremot bilen en nödvändighet. Med bilar som går på el eller biodrivmedel till överkomliga priser kan vi komma ifrån att beroende av bil betyder att man därmed är beroende av olja. Regeringen avser att ge kommuner möjlighet att minska utsläppen från transporter genom bestämmelser om miljözoner för lätta fordon. Regeringen kommer att låta utreda åtgärder som ökar efterlevnadsgraden av miljözonerna. Regeringen gör i denna proposition även en treårig satsning på hållbara transporter, som bl.a. innehåller stöd till hemmaladdare, laddpunkter P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 längs det statliga vägnätet och ett särskilt eco- bonus-system för överflyttning av gods från väg till sjöfart. Dessutom föreslår regeringen, i linje med inriktningen i reformen Smart industri, satsningar på elektrifiering av fordonsparken och på biogas som riktar sig mot fordonsindustrin. Denna satsning sker i samverkan med näringsliv och akademi. Regeringen förstärker också satsningar på produktion av biogas genom att förlänga den höjda budgeten för metanreduceringsersätt- ningen till att även omfatta 2020. Regeringen kommer att se över det nuvarande systemet för reseavdrag – något som den parlamentariska landsbygdskommittén också föreslagit. Syftet är att i högre grad gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföro- reningar, bidra till klimatmålet för transport- sektorn 2030 och minska skattefelet kopplat till reseavdragen. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 har antagit ett etappmål om att klimatutsläppen ska minska till 2020 jämfört med . Enligt det beslutade målet kan delar av dessa minskningar ske i och en tredjedel i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som CDM (Clean Development Mechanism). Den förra regeringens inriktning var att en tredjedel av minskningen skulle kunna ske med hjälp av sådana internationella utsläppskrediter. Rege- ringens ambition är att målet i stället så långt som möjligt ska nås genom nationella insatser. Bedömningen när regeringen tillträdde var att utsläppen behöver minska med ytterligare koldioxidekvivalenter till 2020 för att kunna nå etappmålet genom nationella åtgärder. Enligt uppskattning återstår nu en minskning på knappt en miljon ton koldioxidekvivalenter till 2020. Det indikerar att gapet till att nå målet med enbart nationella utsläppsminskningar har minskat med jämfört med när regeringen tillträdde. Som framgår av diagram 1.10. har även senaste prognos för framtida utsläpp justerats ner sedan regeringen tillträdde. Diagram 1.10 Nationella utsläpp och prognoser Anm.: Historiska utsläpp avser totala nationella utsläpp exkl. utrikes transporter och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF). De historiska utsläppen räknas om , här återges de historiska utsläpp som användes när scenario togs fram. Stöd till klimatarbetet på lokal och regional nivå genom Klimatklivet, supermiljöbilspremien, elbusspremien, och metanreduceringsersätt- ningen inom jordbruket är några av de satsningar som har bidragit till att minska de inhemska utsläppen. Även höjningen av energi- och koldioxidskatterna samt nedsättning och undantag av skatt för biobränslen har bidragit till att reducera utsläppen från bl.a. transport- sektorn, fjärrvärme och industrin utanför EU ETS. senaste prognos bygger på styrmedel som var i bruk och visar att målet är möjligt att uppnå genom nationella klimatåtgärder. För att nå det nya etappmålet till 2030, som fastslagits i det klimat- politiska ramverket och innebär att utsläppen ska minska jämfört med , bedö- mer regeringen emellertid att det behövs ytter- ligare utsläppsminskningar om 13–koldioxidekvivalenter jämfört med dagens nivåer. Regeringen har därför tagit flera initiativ för att utsläppen ska minska snabbare . Många av förslagen avser transportsektorn, som står för närmare hälften av utsläppen utanför EU ETS. Tre konkreta exempel är förslagen om ett reduktionsplikt- system för ökad inblandning av hållbara biodrivmedel, ett bonus–malus-system för lätta fordon som ger en bonus till köpare av fordon med låga klimatutsläpp och en höjd fordonsskatt för fordon med höga klimatutsläpp, samt en skatt på flygresor. Andra förslag omfattar bl.a. ändrad beräkning av bilförmån, indexering och höjning av energi- och koldioxidskatterna, en premie vid köp av elfordon, satsningar på hemmaladdare och laddpunkter längs det statliga vägnätet, satsningar på elektrifiering av fordon- sparken och biogas samt stöd för överflyttning av gods från väg till sjöfart (eco-bonus). Regeringen föreslår även en rad åtgärder för att minska utsläppen i andra sektorer. Några exempel är stöd till industrin för att minska sina processutsläpp (Industriklivet), en förstärkning av Klimatklivet, åtgärder för energieffektivise- ring och -rådgivning, investeringsstöd för solceller och kunskapssatsningar. Totalt satsar regeringen i denna proposition –2020 på klimatet på budgetens utgiftssida. Energisystemet ska bli mer hållbart ska ha ett robust elsystem, med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Energiöverenskom- melsen omfattar ett mål om förnybar elproduktion 2040 samt ett mål om effektivare energianvändning 2030 jämfört med . Regeringen fortsätter arbetet med att genomföra överenskommelsen. I denna proposition satsar regeringen totalt –2020 på ett nytt program för energieffektivisering i industrin och för stöd till kommuner för att underlätta för vindkraftsetableringar. Regeringen förstärker också resurserna till de kommunala energi- och klimatrådgivarna, som har en viktig roll för att se över den totala energianvändningen i hushållen. Regeringen vill öka produktionen av el från solceller och avsätter därför ytterligare ca totalt för att utöka och förlänga investeringsstödet för solceller. Regeringens bedömning är att stödnivån bör höjas till för alla stödmottagare, från dagens för hushåll. Åtgärder ska vidtas för att öka intresset för stödet, främst bland privatpersoner, och för att effektivisera stödgivningen. Då det uppstått köer i systemet kommer stödets utformning och ansöknings- förfarande att ses över, i syfte att de ska förenklas. Regeringen kommer att bl.a. utreda förutsättningarna för och lämpligheten i att låta fler andelsägare av förnybar elproduktion få del av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. Regeringens ambition är att miljömålen ska nås. Miljömålssystemet är det svenska genom- förandet av de miljömässiga delarna av Agenda 2030. Systemet fortsätter att utvecklas med nya etappmål. Sedan tillträdet har regeringen kraftigt förstärkt resurserna till miljöområdet samt höjt ambitionerna för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. En direkt följd av detta är markant ökade investeringar i skydd av värdefull skog och områden, hundratals P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 nya naturreservat samt rustade vandringsleder. En betydande areal har tillförts Natura 2000- nätverket. har nått arealmålet inom etappmålet om att skydda av de områdena genom att öka från skyddade områden till på bara . Dessutom har regeringen gjort satsningar på en giftfri vardag. Det innebär bl.a. att det har blivit lättare för kommuner att ställa krav på giftfrihet vid inköp till skolor och förskolor. I denna proposition höjer regeringen ambitionen ytterligare, t.ex. genom insatser för att förbättra havs- och vattenmiljön inom satsningen Rent hav. Marint skräp är ett av vår tids största miljö- problem. Nästan skräp hamnar i haven , varav det mesta är plast. Regeringen avsätter för att minska mängden plast som hamnar i haven och i vår natur, hitta nya material som kan användas i stället för plast och samla upp den plast som hamnat fel. De låga grundvattennivåerna 2016 och 2017 ger en föraning om en framtid där vattenbrist och torka kan bli allt vanligare. Regeringen föreslår därför satsningar på att restaurera och anlägga våtmarker, fördjupa kartläggningen av våra grundvattenresurser samt utveckla läns- styrelsernas arbete med skydd av dricksvatten. Regeringen föreslår att medel avsätts för att bl.a. minska förekomsten av miljögifter, minska övergödningen och stärka det områdes- skyddet för att bidra till att bevara marin biologisk mångfald. Sammantaget uppgår sats- ningarna på Rent hav till 2018–2020. För att bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar kommer en satsning på nyckel- biotopsinventering i hela landet att genomföras.