prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Myndigheternas arbete med EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020 och med gemensam programplanering (JPI) är också av stor vikt för att svenska forskare ska kunna dra nytta av det europeiska samarbetet. Vetenskapliga rådet för hållbar utveckling som regeringen inrättade 2015 har bidragit påtagligt till regeringens arbete med Agenda 2030 och målsättningen att koppla samman forskning och politik. En stark miljöforskning behövs för att stödja arbetet med att nå de nationella miljökvalitetsmålen och generationsmålet, liksom för att ge verktyg för att hantera de globala klimat- och miljöutmaningarna. Resultatet från miljöforskningen kan också bidra till att uppfylla målsättningarna i klimatavtalet från , Agenda 2030 och FN:s globala strategi för biologisk mångfald. Regeringen bedömer att har goda möjligheter att fortsätta vara en ledande forskningsnation och därigenom också bidra till nya företag och jobbskapande. Insatser på miljöområdet ska vila på en solid vetenskaplig grund, och regeringen anser att P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 nyttiggörandet av redan existerande forskning är en viktig fråga, inte minst för att nå miljömålen. Formas har en central roll i förverkligandet av forskningspolitiken inom forskning om miljö- areella näringar och samhällsbyggande. Regeringen har gett Formas i uppdrag att förbereda en analysfunktion inför inrättandet av ett särskilt beslutsorgan för miljöanalys inom Formas . Uppgiften för analysfunktionen kommer bl.a. att vara att utvärdera om miljöarbetet har stöd i publicerad vetenskap, d.v.s. den evidens som finns för dagens miljöarbete. Verksamheten kommer att bedrivas på liknande sätt som social utvärdering (SBU) gör för utvärdering av metoder inom hälso- och sjukvården och . Denna nya analysfunktion kompletterar de analyser som Formas gör och är efterfrågad av ett flertal myndigheter och aktörer på miljöområdet. Verksamheten kommer att bidra ännu tydligare till Formas uppdrag om forskningens nyttiggörande. Detta är centralt för att säkerställa att de medel som går till miljöforskningen också i förlängningen kommer samhället till godo. Formas kommer att vara värdmyndighet åt den nya nämndmyndigheten som regeringen avser att inrätta 2018. Rådet är en del av det klimatpolitiska ramverket som beslutades av (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320, se även utg.omr. 20 Miljöpolitik). Det Vetenskapliga råd för hållbar utveckling som regeringen inrättade 2015 kommer att ha en fortsatt viktig roll, bl.a. i det nationella genomförande av Agenda 2030. En viktig uppgift blir att sprida kunskap om hur forskningen bidrar till samhällsutvecklingen och att bidra till att beslut baseras på vetenskapligt underlag. Regeringens forskningspolitiska proposition (prop. 2016/17:50), som beslutades av , fokuserar på att möta samhällsutmaningar, som klimat och hållbart samhällsbyggande. I enlighet med vad som presenterades i den forskningspolitiska propositionen har regeringen gett Formas i uppdrag att inrätta tioåriga nationella forskningsprogram om klimat och hållbart samhällsbyggande. Därutöver har Formas fått i uppdrag att fördela medel till forskning för en social bostadspolitik och till strategiska P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 innovationsområden inom både cirkulär och biobaserad ekonomi. Ett viktigt syfte med satsningen på biobaserad ekonomi är att lyfta fram bioekonomins betydelse för utvecklingen mot ett hållbart samhälle, inte minst inom EU. De nya nationella programsatsningarna kommer att ge avsevärda tillskott till forskning om både klimat och hållbart samhällsbyggande. Det breddar och kompletterar redan gjorda satsningar inom dessa områden. Forskning, innovation och spridning av ny kunskap är nödvändigt om ska nå de nationella miljömålen och relevanta mål i Agenda , skapa levande städer, klara målsättningen att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och anpassa samhället till ett förändrat klimat. De nationella forskningsprogrammen ska knyta an till regeringens samverkansprogram och till olika internationella satsningar. För att ytterligare stärka möjligheterna för Formas att effektivt och rättsäkert ska kunna fördela forskningsmedel ökas Formas förvaltningsanslag . 4.6.12:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Tabell 4.3 Anslagsutveckling 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 103 508 tkr prisnivå. 3Motsvarar 103 509 tkr prisnivå. Anslaget får användas för för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) förvaltningsutgifter inklusive vissa nämnder. Förstärkning av Formas förvaltningsanslag Miljöforskningen har en avgörande betydelse för möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet såväl nationellt som internationellt. Regeringen har också sett ett ökat behov av särskilda satsningar på tvärvetenskaplig forskning och innovation för att möta samhällsutmaningarnas komplexa karaktär. Formas har med detta som utgångspunkt, både men framför allt , fått ett utökat och mer komplext uppdrag med mer forskningsmedel att fördela. För att Formas ska ha förutsättningar att möta de ökade förväntningarna föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen ser ett behov av ett tvärvetenskapligt och oberoende expertorgan med bred kompetens som kan genomföra granskningar och bedömningar av klimatpolitiken i syfte att tillföra oberoende bedömningar av hur den samlade politik som regeringen lägger fram är förenlig med klimatmålen. Regeringen avser att 2018 inrätta den nya nämndmyndigheten med Formas som värdmyndighet. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . är en del av det klimatpolitiska ramverket som beslutade om på förslag från regeringen (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Regeringen föreslår en satsning på hållbara textilier vilket bidrar till bl.a. miljökvalitetsmålet Giftfri miljö (se avsnitt Miljöpolitik). Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2018. –2022 beräknas anslaget ökas med . beslutade och aviserade anslagsförändringar från budgetpropositionen 2017 om en ny analysfunktion vid myndigheten påverkar den beräknade anslagsnivån 2018–2020. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Föreslagen anslagsnivå 2018 och beräkningar –2020 anges i det följande: Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Hållbara textilier, giftfritt och Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. 4.6.22:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Tabell 4.5 Anslagsutveckling 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget får också användas till projektrelaterade kostnader (utvärderingar, beredningsarbetet, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande . beräknas anslaget till respektive . Forskning om de areella näringarna finns inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Tabell 4.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Erhållet/föreslaget bemyndigande P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2020–2024. Skälen för regeringens förslag: Huvuddelen av de forskningsprojekt som Formas finansierar är fleråriga. För att underlätta planeringen och kunna teckna avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att fatta beslut som medför åtaganden . Det högre forskningsanslag som budgeterats Formas 2018 innebär behov av ett höjt bemyndigande. Bemyndigandet föreslås därför öka med i förhållande till 2017. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 –2024. För att finansiera ökningen av Formas förvaltningsanslag som behövs för att myndigheten ska kunna hantera deras utökade och mer komplexa uppdrag och fördela ökade forskningsmedel föreslår regeringen att anslaget minskas med . Beslut och beräkningar i tidigare propositioner påverkar beräknade anslagsramar 2018–2020. I budgetpropositionen 2017 beslutades en ökning av anslaget. Satsningarna på flera nationella forskningsprogram samt en utökad satsning på strategiska innovationsområden beskrivs närmare i forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (2016/17:50,). Föreslagen anslagsnivå 2018 och beräkningar –2020 anges i det följande: Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder 1:2 Insatser för energieffektivisering 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1:5 Planeringsstöd för vindkraft 1:9 Avgifter till internationella organisationer 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet ................. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi .................................... Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 21 Energi .............. Skatteutgifter och skattesanktioner .......................................................... Övriga resultatindikatorers utveckling –2016 .................................. Genomsnittliga spotpriser i de svenska elområdena ................................ Driftstörningar i de svenska lokalnäten som varit .......... Energiforskning och innovation – antal projekt och utbetalade medel från anslag 1:4 Energiforskning fördelade på sex temaområden ............. Samfinansiering av forskning och innovation, beslutade medel ............. Procentuell fördelning av beslutade medel mellan olika grupper av Beviljade medel fördelat på kategorier ...................................................... Beviljade projekt 2015 och 2016................................................................ Antal hel- eller delfinansierade licentiater och doktorsexamina fördelade på temaområde samt på kvinnor och män ............................... Publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter fördelat på Stöd beviljade för affärsutveckling m.m. .................................................. Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelade på Utfall av investeringsplaner – sammantagna treårsperioder.................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Statens Anslagsutveckling för 1:2 Insatser för energieffektivisering................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Insatser för Anslagsutveckling 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft...... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft .......................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft .......................................................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Anslagsutveckling 1:4 Energiforskning..................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Energiforskning .................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Energiforskning............. Anslagsutveckling 1:5 Planeringsstöd för vindkraft................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:5 Planeringsstöd för Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Planeringsstöd för Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Anslagsutveckling 1:7 Energiteknik .......................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Energiteknik........................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Energiteknik .................. Anslagsutveckling 1:8 Beredskap............................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:8 Elberedskap......................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:8 Elberedskap ................... Anslagsutveckling 1:9 Avgifter till internationella organisationer .......... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:9 Avgifter till internationella Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:9 Avgifter till Anslagsutveckling 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning ................................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning .......................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning .......................... Beräknade inleveranser från ..................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Centrala resultatindikatorer 2007–2016 ................................................... Diagram 2.2 Andel förnybar el i –2015, procent ...................................... Vindkraftens utveckling –2016.......................................................... Doktors- och licentiatexamnina för kvinnor och män ............................ P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.fastställer avgiftsuttaget för elberedskaps- 4. för anvisar ramanslagen avgiften till högst (avsnitt 2.7.8), 2.godkänner investeringsplanen för elförsörjning –2020 som riktlinje för svenska kraftnäts investeringar (avsnitt 2.8.1), 3.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 2.8.2), under utgiftsområde 21 Energi enligt tabell 1.1, 5.bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2, Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel och användning av energi. Energipolitiken bygger på tre grundpelare: ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Politiken redovisas i det följande under rubrikerna Elmarknad, Gasmarknad, Värme- marknad, Energieffektivisering, Förnybar energi samt Energiforskning och innovation. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), Energi- marknadsinspektionen och (). I tabell 2.1 redovisas anslagsutvecklingen för utgiftsområde 21 Energi. De sammanlagda utgifterna för utgiftsområdet motsvarade 2016. Prognosen är inklusive ökningen för solceller i höständringsbudgeten , vilket är i linje med de anvisade medlen. föreslår regeringen att anvisas utgiftsområde 21 Energi, vilket innebär en ökning med . Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi 1:2 Insatser för energieffektivisering 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1:5 Planeringsstöd för vindkraft 1:9 Avgifter till internationella organisationer 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- 2017 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 I tabell 2.2 redovisas förändringen av anslagsnivån för perioden –2020 jämfört med statens budget . Den årliga pris- och löneomräkningen av anslagen för förvaltningsändamål som görs för att kompensera myndigheterna för pris- och löneökningar utgör en del av den föreslagna anlagsförändringen. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU 10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. I tabell 2.3 redovisas den realekonomiska fördelningen vilket visar andel transfereringar, verksamhetsutgifter och investeringar. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att stat en erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 21 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skatte- sanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Ett exempel på en skattesanktion är fastighetsskatten på elproduktionsenheter, till den del den inte reducerar inkomstskatten. En utförlig beskrivning av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2016/17:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 21 Energi. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteutgifter som dessa särbestämmelser ger upphov till faller dock under utgiftsområde 21 Energi. Skatteutgifter vid användningen av energi inom transportområdet redovisas således under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom jord- och skogsbruket under utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt inom industrin under utgifts- område 24 Näringsliv. Vidare redovisas skatteutgifter till följd av nedsättningen av energiskatten på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Skatteutgifter och skattesanktioner som hänförs till utgiftsområde 21 Energi redovisas i tabell 2.4. Tabell 2.4 Skatteutgifter och skattesanktioner Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. El som inte är skattepliktig Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk Anm.: Ett ”-” betyder att skatteutgiften inte kunnat kvantifieras, medan ett ”u” innebär att skatteutgiften har upphört. Summan i tabellen är ett netto av skatteutgifter och skattesanktioner. Betydande sanktioner i form av fastighetsskatt på elproduktionsenheter och skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer medför att saldot är negativt 2017. Saldot blir positivt 2018 på grund av att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer fasats ut till 2018 och att fastighetsskatten för vattenkraftverk till 2020 stegvis sänks till av taxeringsvärdet. Definitionerna av skatteutgifter, skatte- reduktioner och skattesanktioner på energi- området redovisas nedan. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m. för uppvärmning Ingen skatt tas ut på biobränsle, torv m.m. som används för uppvärmning. Energiskattebefrielse för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. samt för biogas gäller enligt 6 a kap. 2 b § och 7 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE). utgörs av full energiskatt för motsvarande fossilt uppvärmningsbränsle. El som inte är skattepliktig Enligt 11 kap. 2 § LSE är el under vissa förutsättningar inte skattepliktig, t.ex. el producerad i mindre produktionsanläggningar på den plats där elen förbrukas eller el som framställts i ett reservkraftsaggregat. utgörs av den energiskattesats på el som följer av 11 kap. 3 § LSE. Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Enligt 6 a kap. 3 § LSE gäller befrielse från energiskatt för den del av bränslet som vid kraftvärmeproduktion förbrukas för framställning av värme utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Inom handelssystemet gäller befrielse från energiskatt enligt 6 a kap. 1 § 17 a LSE. Energiskattebefrielse på den del av bränslet som motsvarar elproduktionen enligt 6 a kap. 1 § 7 LSE, grundar sig på tvingande unionsrätt (artikel 14.1 a i rådets direktiv /96/EG). Skatteutgiften beräknas enbart på värmeproduktionen. motsvaras av full energiskatt för uppvärmningsbränslen. Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i industrins tillverkningsprocess medges befrielse från av energiskatten och nedsatt energiskatt till /kWh på el. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 energiskatt för uppvärmningsbränslen och den energiskattesats på el som följer av 11 kap. 3 § LSE. Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att bränsle som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i industrins tillverkningsprocess medges befrielse från av koldioxidskatten. Vid leverans till industrin inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) medges full nedsättning.