prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det motsatta förhållandet gäller vid ett budget- underskott. För att statens budgetsaldo ska överensstämma med dess lånebehov redovisas nettoutlåning och en kassa- mässig korrigeringspost på utgiftssidan av statens budget. Överskott i statens budget 2017–2020 Statens budget visade ett underskott 2012–2015, som vändes till ett överskott i utfallet . Även prognosen –2020 visar på ett överskott dessa år (se diagram 9.3). Detta betyder att statens lånebehov är negativt 2017– 2020, vilket bidrar till en lägre statsskuld. Tabell 9.10 Statens budgetsaldo Miljarder kronor, utfall , prognos –2020 In-/utlåning från myndigheter Lån till andra länder Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Inklusive förändring av anslagsbehållningar. 2Avser utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Riksgäldskontorets nettoutlåning beräknas uppgå till 4Den kassamässiga korrigeringen beräknas uppgå till . Källor: och egna beräkningar. Diagram 9.3 Statens budgetsaldo Miljarder kronor, utfall , prognos –2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Varierande nivå på statsskuldsräntorna Utgifterna för statsskuldsräntorna varierar kraftigt . Avgörande för ränte- utgifternas nivå är statsskuldens storlek, inhemska och utländska räntenivåer samt den svenska kronans växelkurs. Den upplånings- teknik som väljer kan på kort P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 sikt få betydande effekter på de kassamässiga ränteutgifterna, främst genom att utgifterna omfördelas över tiden, t.ex. genom över- eller underkurser i samband med emissioner av statsobligationer. Överkurser, eller underkurser, uppstår om marknadsräntan understiger eller överstiger obligationens kupongränta vid emissionstill- fället. Köparen av obligationen är då beredd att betala ett högre eller lägre pris eftersom detta kompenseras av en högre eller lägre löpande avkastning fram till att obligationen förfaller. Över- respektive underkursen utgörs av skill- naden mellan nuvärdet av obligationens kassa- flöden diskonterade med gällande marknads- räntor (obligationens pris vid emissionstillfället) och det nominella belopp som Riksgälds- kontoret betalar tillbaka till långivaren då obligationen förfaller. Valutakursförluster uppstår på instrument i utländsk valuta om värdet på den svenska kronan är lägre vid förfallotidpunkten än då kontraktet ingicks. Kursförluster uppstår när Riksgälds- kontoret köper tillbaka obligationer och mark- nadsräntan vid köptillfället understiger kupong- räntan. Sådana kursdifferenser är samma sak som en över- eller underkurs, fast vid en köptransakt- ion i stället för en säljtransaktion. Utfallet för ränteutgifterna påverkades mycket av överkurser och valutakursvinster som minskade ränteutgifterna, samt, i mindre omfatt- ning, kursförluster som ökade ränteutgifterna. De sammantaget gynnsamma kurseffekterna innebar att utfallet för ränteutgifterna endast uppgick till . –2020 finns huvudsakligen två sinse- mellan motverkande faktorer som påverkar ränteutgifterna: stigande marknadsräntor och en minskande statsskuld. förväntas över- kurser och kursförluster ha motverkande effekt och utgifterna beräknas uppgå till ca . Ränteutgifterna beräknas bli i stort sett oförändrade jämfört med föregående år. väntas ränteutgifterna öka till , främst beroende på kursförluster. minskar utgifterna till en mer normal nivå kring med endast marginell påverkan av kurseffekter. Ränteutgifterna har sjunkit kraftigt , framför allt på grund av att räntenivåerna är markant lägre än då. av uppgick de genomsnittliga ränteutgifterna till ca P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 , vilket motsvarade ca har ränteutgifterna i genomsnitt uppgått till ca eller av BNP. Valutakurseffekter på lån i Riksgälds- kontoret står för merparten av nettoutlåningen lånar ut pengar till – och ansvarar för inlåning från – myndigheter samt vissa statliga bolag och fonder. Riksgälds- kontorets nettoutlåning är en post på budgetens utgiftssida som vid sidan om anslagsfinansierade utgifter påverkar budgetsaldot. Nettoutlåningen speglar den totala nettoförändringen av all in- och utlåning . En ökad nettoutlåning kan alltså bero på en ökad utlåning eller en minskad inlåning . Nettoutlåningen omfattar både löpande statlig verksamhet, som t.ex. utbetalning av studielån, och tillfälliga poster, som oftast beslutas med kort varsel och därför inte går att förutse. På grund av dessa tillfälliga poster varierar netto- utlåningen kraftigt . har tagit upp lån i för förstärkning av valutareserven. Värdet av dessa lån uppgick till sammanlagt . Vid omsättning av enskilda lån uppstår valutakursdifferenser, vilket påverkar nettoutlå- ningen. Fram förväntas valutakurs- förluster hänförliga till lån uppstå, motsvarande , vilket ökar nettoutlåningen. Statens finansiella ställning på- verkas dock inte eftersom fordran på ökar i samma utsträck- ning. Den s.k. stabilitetsavgiften, som betalades av banker och finansiella institut, ersattes av en resolutionsavgift. Avgiftsuttaget för resolutionsavgiften beräknas 2017 vara ungefär dubbelt så högt som avgiftsuttaget för stabili- tetsavgiften. Behållningen på resolutionsreserven ökar över prognosperioden, dels på grund av större inbetalningar, dels till följd av ränte- intäkter på behållningen, vilket bidrar till en lägre nettoutlåning. Förslaget i denna proposition om nya avgiftsnivåer ökar intäkterna från resolut- ionsavgiften med 2018 samt minskar intäkterna med 2020. Avgiftsinkomsterna i ålderspensionssystemet var lägre än pensionsutbetalningarna (se Det finansiella sparandet var trots detta positivt. Överskottet förklaras av att direktavkastningen på AP-fondernas tillgångar i form av ränteintäkter och utdelningar var tillräckligt stor för att täcka avgiftsunderskottet, vilket har varit fallet . bedöms kapitalinkomsterna vara i stort sett lika stora som avgiftsunderskottet. Det innebär att det finansiella sparandet i ålderspensions- systemet väntas vara i balans . väntas åter ett litet överskott. Tabell 9.11 Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter Miljarder kronor, om annat inte anges, utfall , prognos –2020 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. De avgiftsinkomster som finansierar ålders- pensionssystemet är ålderspensionsavgiften från arbetsgivare och egenföretagare samt den all- männa pensionsavgiften från hushåll och en- skilda inkomsttagare. Den allmänna pensions- avgiften förs i sin helhet till ålderspensions- systemet. Avgiften är av underlaget som består av löner, skattepliktiga transfere- ringar samt inkomst av näringsverksamhet. Avgiften betalas för inkomster upp till 8,07 in- komstbasbelopp. Avgiftssatsen för ålderspensionsavgiften är av underlaget. Den största delen överförs till ålderspensionssystemet. En viss del överförs till premiepensionssystemet. Slutligen överförs den del som motsvarar löner över avgiftstaket på 8,07 inkomstbasbelopp till statens budget. Inkomsterna från ålderspensionsavgiften fördelas 2017 enligt följande: överförs till ålderspensionssystemet, 20,3 pro- cent överförs till premiepensionssystemet och överförs till statens budget. Därutöver finansieras ålderspensionssystemet även av avgifter som betalas från vissa anslag. Underlagen består av pensionsgrundande trans- fereringar, exempelvis sjukpenning, föräldra- penning och arbetslöshetsersättning samt pens- ionsgrundande belopp, exempelvis pensionsrätt för barnår och studier. De statliga ålders- pensionsavgifterna fördelas 2017 enligt följande: överförs till ålderspensionssystemet och överförs till premiepensions- systemet. Tabell 9.12 Ålderspensionssystemets avgiftsinkomster Miljarder kronor, om annat inte anges, utfall , prognos –2020 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Alla inkomstpensioner och tilläggspensioner som erhålls efter är följsamhets- indexerade. Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggspensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex eller ett s.k. balansindex minus förskottsräntan 1,6 pro- cent. Förskottsräntan motsvarar det förskott som läggs till pensionen när den beviljas. I ett läge då pensionssystemets finanser är i balans bygger följsamhetsindexeringen på förändringen av inkomstindex. Om pensionssystemets skul- der överstiger systemets tillgångar aktiveras den s.k. balanseringen. Det innebär att följsamhets- indexeringen bygger på förändringen av ett balansindex i stället för inkomstindex. Balanse- ringen är ett sätt att genom en justering av indexeringen säkerställa att pensionssystemets utgifter inte överstiger dess inkomster. När balanseringen är aktiverad fastställs balans- index utifrån utvecklingen av inkomstindex och balanstalets storlek. Balanstalet anger systemets tillgångar i förhållande till dess skulder. Om balanstalet överstiger 1,0000 kommer balans- index att utvecklas starkare än inkomstindex det givna året. Omvänt kommer balansindex i stället att ha en svagare utveckling än inkomstindex om P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 balanstalet understiger 1,0000. Balanseringen är aktiverad så länge balansindex understiger nivån för inkomstindex. Balanseringen har varit aktiverad . överstiger balanstalet 1,0000, vilket innebär att balansindex ökar mer än inkomstindex (se tabell 9.13). Under dessa år stiger pensionerna därmed jämförelsevis mycket. Balanseringen upphör 2018 och beräknas inte heller vara aktiverad 2019 och 2020. Därför bestäms följsamhetsindexeringen av inkomst- index . Diagram 9.4 Inkomstindex och balansindex Index (1999=100) Fastställda tal 2009–2017, prognos 2018–2020 Källor: och egna beräkningar. I beräkningarna tillämpas de förändrade regler för balanseringen och utformningen av inkomstindex som beslutade efter förslag i propositionen En jämnare och mer aktuell utveckling av inkomst- pensionerna (prop. 2014/15:125, bet. 2015/16: SfU6, rskr. 2015/16:32). De nya reglerna syftar till att jämna ut svängningarna mellan åren och innebär att enbart en tredjedel av balanserings- effekten påverkar pensionerna. Den nya utform- ningen av inkomstindex innebär att det ska beräknas utifrån förändringen av den nominella genomsnittsinkomsten mellan de två närmast föregående åren, vilket också verkar utjämnande. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 9.13 Inkomstindex, balanstal och balansindex Procentuell förändring om inte annat anges Fastställda tal 2016 och 2017, prognos 2018–2020 1Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggspensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex (eller balansindex) minus förskottsräntan . Förskottsräntan motsvarar det förskott som läggs till pensionen när den beviljas. 2Balanstalet uttrycker inte procentuell förändring, utan anger systemets tillgångar i förhållande till dess skulder. Källor: och egna beräkningar. Enligt preliminär statistik försämrades det finansiella sparandet i kommunsektorn 2016 medan sektorns ekonomiska resultat kraftigt förbättrades jämfört med . Både inkomster och utgifter ökade mycket 2016. På inkomstsidan gav den starka utveck- lingen på arbetsmarknaden ökade skattein- komster till kommuner och landsting, som också statsbidragen ökade. På utgiftssidan ökade både konsumtion och investeringar kraftigt. Kommunsektorns finanser regleras i kom- munallagen av balanskravet och kravet på god ekonomisk hushållning. Enligt balanskravet får kommuner och landstings resultat inte vara negativa medan kravet på god ekonomisk hus- hållning implicerar högre resultat (se avsnitt 5.3). Skillnaden mellan resultatet och det finansiella sparandet förklaras till största delen av att investeringar, men inte avskrivningar, ingår som utgift i beräkningen av det finansiella sparandet. I resultatet ingår inte investeringar men däremot avskrivningar. I regeringens prognos för kommunsektorns finanser antas sektorn bedriva en utgiftspolitik som är förenlig med balanskravet. Vidare antas den genomsnittliga kommunalskattesatsen vara oförändrad. Prognosen grundar sig på ett antagande om oförändrad politik, förutom nu beslutade, föreslagna och aviserade förändringar av statsbidragen. Sammantaget blir skatte- underlagets tillväxt viktigt för utvecklingen av inkomsterna i prognosen. antas i normalfallet kommun- sektorn som helhet redovisa ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning. prognostiserade utvecklingen av skatteunder- laget blir därmed vanligtvis styrande för prog- nosen för utgifterna . Försämrat finansiellt sparande 2018–2020 bedöms kommunsektorn redovisa ett något förbättrat finansiellt sparande jämfört med föregående år samt ett fortsatt starkt resultat (se tabell 9.14). Tack vare en fortsatt god arbets- marknadsutveckling förväntas de kommunala skatteinkomsterna öka förhållandevis starkt 2017, om än något mindre än ökningen 2016. Även statsbidragen ökar 2017. De ökade inkomsterna gör att kommuner och landsting kan satsa mer pengar på konsumtion och investeringar. Dessa utgifter bedöms också öka 2017 men något mindre än inkomstökningen, vilket resulterar i ett något högre finansiellt sparande 2017. Kommunsektorns inkomster ökar i en något långsammare takt 2018–2020. Det beror främst på att sysselsättningens tillväxt dämpas och att statsbidrag kopplade till migrat- ion minskar. I denna proposition föreslår rege- ringen satsningar på verksamhet genom ökade statsbidrag. Detta möjliggör för kommunsektorn att öka konsumtionen i takt med att de demografiskt drivna behovens ut- veckling 2018–2020 utan att höja kommunal- skatten. Både det finansiella sparandet och resultatet förväntas minska något 2018–2020. Tabell 9.14 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges Utfall , prognos –2020 -0,3 -0,2 -0,3 -0,4 -0,4 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Kommunsektorns kompensation för mervärdesskatten är inkluderad i övriga inkomster och inte i statsbidragen. 2Inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp är denna nettopost negativ, vilket minskar de redovisade utgifterna med några miljarder kronor . Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns inkomster består framför allt av inkomster från skatt på arbete (främst inkomst av tjänst och näringsverksamhet samt pensioner) och av statsbidrag. Skatteinkomsterna ökade kraftigt på grund av den starka utvecklingen på arbets- marknaden. De bedöms fortsätta att utvecklas gynnsamt framöver, men något svagare än 2015 och 2016. I regeringens prognos för den svenska ekonomin bedöms sysselsättningen fortsätta att öka. Det bidrar till att också lönesumman ökar, med i genomsnitt 2017–2020. Det är i nivå med genomsnittet 2000–2016 (se diagram 9.5). P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Diagram 9.5 Lönesumma och kommunala skatteinkomster Utfall –2016, prognos –2020 Källor: och egna beräkningar. ökar också, med i genomsnitt Sammantaget innebär det att skatteunderlaget utvecklas i god, men något avtagande takt 2017– 2020. Att den genomsnittliga skattesatsen höjts , eller per beskattningsbar inkomst, 2017 har mindre effekt på sektorns skatteinkomster. Vid förändringar av skattelagstiftningen som påverkar det kommunala skatteunderlaget neut- raliseras i regel effekterna av dessa genom att nivån på det generella statsbidraget höjs eller sänks (s.k. skattereglering). I denna proposition föreslås sänkt inkomstskatt för pensionärer, lättnader i beskattning av personaloptioner samt slopad skattefrihet för privat hälso- och sjuk- vårdsförmån. Det bedöms sammantaget sänka de kommunala skatteinkomsterna med ca 4 mil- jarder kronor men dessa förändringar neutrali- seras genom skatteregleringar (se utg.omr. Tabell 9.15 visar de kommunala skattein- komsternas utveckling exklusive effekten av regeländringar. Skatteinkomsterna, justerade för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget, bedöms öka 2017, men ha något lägre ökningstakt 2018– 2020. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 9.15 Skatter och statsbidrag Utfall i miljarder kronor Prognos, procentuell förändring -1,7 -0,8 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av statsbidrag exklusive ersättning för mervärdesskatt. –2020 antas oförändrad skattesats. Redovisningen av skatter och bidrag exkluderar fastighetsavgift. Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1 Utfall 2016 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 7. Källor: och egna beräkningar. Kommuner och landsting får bidrag från staten i form av dels generella statsbidrag, dels riktade statsbidrag. Nivån på de generella statsbidragen höjdes med 10 miljarder i enlighet med re- geringens budgetproposition . – 2020 ökar de generella statsbidragen (se tabell 9.14). Ökningen 2018 beror till stor del på kompensationen för kommunsektorns mins- kade skatteinkomster till följd av sänkt skatt för pensionärer. De generella statsbidragen ökar även efter 2018 då regeringen avser att permanent höja bidragens nivå med 2019 och ytterligare 2020. De riktade statsbidragen finansieras från ett flertal olika utgiftsområden. Bidragen från utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering beräknas uppgå till ca 2017. förväntas dessa bidrag kopplade till asylsökande och nyanlända minska kraftigt, vilket gör att de totala riktade statsbidragen minskar –2020. Kommunsektorns utgifter fördelas mellan ett antal olika utgiftsslag och verksamhetsområden. Störst andel av utgifterna går till hälso- och sjukvård. Därefter följer utgifter för utbildning och för omsorg (främst för barn, äldre och funktionshindrade). Av de totala utgifterna utgör konsumtion den största delen, dvs. välfärds- tjänster inom främst vård, skola och omsorg. Kommunerna och landstingen har därutöver utgifter för investeringar och transfereringar, t.ex. utgifter för ekonomiskt bistånd. De kommunala konsumtionsutgifterna ökar snabbt 2016–2018 Den demografiska utvecklingen har stor bety- delse för behovet av resurser inom olika väl- färdstjänster. Om exempelvis antalet elever ökar behöver fler lärare anställas för att inte lärartät- heten ska sjunka. och framåt väntas den totala befolkningen växa i hög takt. Det sker främst genom att antalet barn ökar snabbare . Även antalet äldre (65+) väntas öka , även om det är först åren därefter som gruppen väntas öka betydligt mer än befolkningen som helhet. Kommunsektorns konsumtionsutgifter ökade preliminärt i fasta priser 2016, vilket är en högre ökningstakt än den kommu- nala konsumtionen uppvisat något enskilt år (se diagram 9.6). Även väntas konsumtionen öka i hög takt. Där- efter växlar tillväxttakten ned något. Kommuner och landsting påverkas av mottagandet av asylsökande och den demografiska utvecklingen. Med fler barn och äldre i befolkningen ökar behovet av välfärdstjänster. Regeringens sats- ningar inom vård, skola och omsorg bidrar till konsumtionstillväxten. Kommunsektorn före- slås dessutom i denna proposition tillföras ytterligare resurser i form av såväl riktade som höjda generella statsbidrag . Dessa tillskott bidrar till att motverka de neddrag- ningar av konsumtionen som annars skulle vara nödvändiga för att kommunsektorn ska nå ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning. Diagram 9.6 Kommunala konsumtionsutgifter Utfall , prognos –2020 Medelvärde 2000–2016 löpande priser Medelvärde 2000–2016 fasta priser 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. I kommunsektorns finansiella sparande och resultat ingår konsumtionsutgifterna i löpande priser. Prisutvecklingen på konsumt- ion bestäms främst av löneutvecklingen i sektorn. Lönekostnaden i kommun- sektorn väntas öka med 2,7–3,2017–2020. Lönerna i kommunsektorn väntas öka snabbare än i näringslivet, till följd av regeringens satsningar på höjda lärarlöner, den särskilda satsningen på löneökningar för under- sköterskor och ett stort rekryteringsbehov i sektorn. Konsumtionsutgifterna i löpande priser beräknas öka med 3,4–5,2017– 2020 (se diagram 9.6). Utveckling av investeringar, transfereringar och räntor av kommunsektorns totala utgifter består av transfereringar till staten, näringslivet och hushållen. Denna andel har varit i princip . Kommunsektorns transfereringar till staten ut- görs främst av sektorns del av assistansersätt- ningen. Transfereringarna till näringslivet utgörs främst av olika subventioner till företag, exempelvis subventioner av kollektivtrafiken. Transfereringarna bedöms öka något och uppgå till 2020, varav beräknas betalas ut till hushållen. Transfereringarna till hushållen i form av ekonomiskt bistånd bedöms vara relativt oförändrade 2017–2020. Ränteutgifterna bedöms öka något 2017– 2020, främst till följd av stigande räntenivåer, men också till följd av ökad skuldsättning. Kommunsektorns investeringsutgifter har ökat kraftigt . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 sektorns fasta bruttoinvesteringarna till 102 mil- jarder kronor, eller av BNP. Kom- munsektorn är inne i en period där omfattande investeringar görs. Många växande kommuner är i behov av nya lokaler, t.ex. för skolor och förskolor, som den demografiska ut- vecklingen också ökar behoven inom sjukvården och äldreomsorgen i kommuner och landsting. Äldre byggnader och infrastruktur behöver dessutom rustas upp eller bytas ut. Ränteläget är lågt och resultaten har varit relativt goda , vilket ökar benägenheten att investera. Utgifterna för fasta bruttoinveste- ringar bedöms öka i en något långsammare takt , för att 2020 uppgå till . Den kommunalt finansierade sysselsättningen omfattar dels personer som är sysselsatta i kom- munsektorn, dels personer som är sysselsatta i näringslivet och producerar välfärdstjänster som finansieras med skattemedel. Sysselsatta på fristående skolor eller äldreboenden som drivs av privata utförare räknas exempelvis som syssel- satta i kommunalt finansierad verksamhet. Anta- let sysselsatta i kommunalt finansierade verk- samheter uppgick till drygt 1,3 miljoner personer, varav 1,2 miljoner var sysselsatta i kommunsektorn. av de anställda i kommunsektorn var kvinnor. Diagram 9.7 Kommunalt finansierad sysselsättning Utfall 1993–2016, prognos 2017–2020 Andel sysselsatta hos privata utförare (hö) Sysselsättning kommunsektorn (vä) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. har en allt större andel av den kommunalt finansierade verksamheten kommit att bedrivas av privata utförare. 180 000185 000190 000195 000200 000205 000 P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 bidragit till att sysselsättningen i kommun- Diagram 9.8 Kommunalt finansierad sysselsättning och sektorn ökat långsammare än den kommunalt arbetade timmar per 1 000 invånare Antal sysselsatta/1000 inv. Arbetade timmar/1000 inv. finansierade sysselsättningen (se diagram 9.7). Den kommunalt finansierade sysselsättningen Arbetade timmar (hö) har ökat och bedöms fortsätta öka starkt . demografiska utvecklingen, med fler barn och äldre i befolkningen, ökar, som tidigare anförts, behovet av personal i skola, vård och omsorg. Det stora antalet asylsökande 2015 medför större behov inom främst skolan och social- Till följd av regeringens satsningar i denna proposition utvecklas den kommun- finansierade sysselsättningen starkt under hela Även om det är viktigt att följa utvecklingen Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. både av antalet sysselsatta och av antalet arbetade De som söker asyl i räknas in i befolkningen timmar, så är arbetade timmar ett bättre mått än först när de fått uppehållstillstånd som gäller , även om de till viss del är brukare av välfärdstjänster. I och med det stora antalet asylsökande antalet sysselsatta på den faktiska resursinsatsen, är sysselsättningen och de arbetade timmarna per 1 000 invånare därmed troligen något överskattade i närtid.