prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — har arbetet med att öka andelen kvinnor som söker finansiering i utlysningar inten- sifierats och i en ny satsning på s.k. startup-bolag har kvinnors delaktighet ett särskilt fokus. har genomfört särskilda satsningar på digitalisering inom industrin och inom hälso- och sjukvården. Ett exempel är projektstöd till it-stöd för avancerad cancer- sjukvård i hemmet, som infördes i stor skala inom läns landsting. tog också beslut om att finansiera tre nya regionala initiativ som kan etableras som internationellt starka och attraktiva innovationsmiljöer inom programmet Vinnväxt. De nya initiativen handlar om visuali- sering och bildanalys, smarta hållbara städer och automation i industrin. Industriforskningsinstituten har en viktig posi- tion i innovationssystemet som en relevant nod och samarbetspartner för akademi, näringsliv och offentlig verksamhet. De vidareutvecklar kunskap och kompetens och bidrar därigenom till att stärka industrins och näringslivets kon- kurrenskraft samt bidrar till nyttiggörande och kommersialisering av forskning och utveckling. En konsolidering av de svenska industri- forskningsinstituten ägde rum genom att tre av institutsgrupperna, SP , Innventia och Swedish ICT gick samman i den nya (). Efterfrågan från näringslivet på RISE:s tjänster är fortsatt stor. Den totala omsättningen i verksamheten har ökat, från 2015 till 2016, dvs. en ökning med . En kundgrupp som riktar särskilda insatser till är små och medelstora företag. Av näringslivs- intäkterna, som uppgick till , kom cirka en tredjedel från små och medelstora företag och ungefär lika mycket från internationella kunder. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Diagram 3.4 Fördelning av intäkter Källa: , årsberättelse 2016. En viktig del i RISE:s verksamhet är deltagande i nationella program för att därigenom bidra till stärkandet av innovationssystemet. RISE-insti- tuten är t.ex. mycket aktiva i de strategiska inno- vationsprogrammen, en satsning som , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och Statens energi- myndighet drivit , där leder fyra program och deltar i 16. har instituten också deltagit i de strategiska forskningsområdena som drivs av lärosäten. RISE-instituten deltar i 12 av dessa. Även forskningsinstitutens test- och demonstrations- anläggningar är en viktig del av innovations- infrastrukturen som påskyndar innovations- processen. Utnyttjandet av de ca 100 test- och demonstrationsanläggningar som finns inom fortsätter att öka. har anlägg- ningarna utnyttjats av över 100 nya små och medelstora företag och ca 200 forskare från lärosäten har genomfört projekt vid anläggning- arna. Inom det europeiska forskningsprogrammet 2020 är den femte största mot- tagaren av EU-medel i och avseende pelarna Industriellt ledarskap och Samhälls- utmaningar är sammantaget den största svenska mottagaren av medel från EU. Totalt svarar EU-projekten hos forskningsinstituten för i intäkter, lika mycket som föregående år. har regeringen tilldelat totalt i statsbidrag, s.k. stra- tegiska kompetensmedel. ansvarar för att fördela de strategiska kompetensmedlen till industriforskningsinstituten som ingår i . Medlen används för kompetensuppbyggnad hos RISE-instituten, för vissa strukturåtgärder för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att skapa en sammanhållen institutsektor, samt till driften av . har tillsammans med Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Till- växtanalys) arbetat med effektmätningar av sitt arbete. I detta arbete har analyser inom begrän- sade områden gjort, vilka visat på stora effekter. I en fallstudieanalys studerades ”Optimerad driftspraxis av varmapparater vid Oxelö- sund”. Analysen visade att kostnadsbesparing- arna var , vilket innebar in- täkter som var 13,5 gånger så stora som kostna- derna. Dessutom uppskattades den positiva miljöeffekten innebära i besparing för samhället. I en annan fallstudie studerades ”Brandbekämpningssystem i och Förbifart ”. Detta projekt genererade enligt analysen en samhällsekono- misk nytta på , dvs. 49 gånger större än utvecklingskostnaderna. De strategiska kompetensmedlen bedöms ha varit avgörande för projekten. Insatser för att främja företagens innovations- arbete genomförs även genom internationella samarbeten. De största insatserna genomförs inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, där svenska aktörer kontrakterat finansiering på under ramprogrammets tre första år. Näringslivet i kontrakterar en fjärdedel av dessa beviljade medel och står för nära en tredjedel av det svenska deltagandet. Inom det s.k. ”SME-instrumentet”, som riktar sig till enskilda innovativa företag har 100 svenska företag beviljats . Eureka är ett internationellt samarbetsnätverk för marknadsnära forskning, teknisk utveckling och innovation med fokus på små och medelstora företag. Inom ramen för nätverket stödjer drygt 40 medlemsländer marknadsnära transnationella samarbetsprojekt. t.o.m. var ordförande i . Regeringens ambition var att utveckla Eureka-samarbetet till att bli ett tydligare strategiskt verktyg för internationalisering. Det svenska ordförandeskapet identifierade tre prioriterade områden; att utveckla nya verktyg för internationella FoU-samarbeten med länder som inte är medlemmar i nätverket, att skapa en plattare och mer effektiv organisation och att fördjupa Eurekas roll inom den europeiska innovationspolitiken. Dessa resulterade bl.a. i ett nytt program för bi- och multilaterala projekt- utlysningar som underlättar projektsamarbeten med länder utanför , samt en plan med konkreta insatser för att stärka Eurekas position i medlemsländerna och på europeisk nivå för att nå ett ökat inflytande i forsknings- och innova- tionsfrågor. Internationella forsknings- och innovationssamarbeten som bidrar till nytta för stöds bl.a. av . har detta t.ex. innefattat fördjupat innovations- samarbete inom flygområdet med . ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100) aviserade regeringen att de ända- mål och verksamheter som avsåg den utlands- placerade funktionen för omvärldsbevakning, analys och kontaktskapande verksamhet vid Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser skulle överföras till Regeringskan- sliet. Skälen för detta var att förstärka globala kopplingar till strategiska internationella högre utbildnings-, forsknings- och innovations- miljöer. Därtill vill regeringen främja som en attraktiv kunskapsnation samt öka det internationella genomslaget för svensk högre utbildning, forskning och innovation. Den 1 2017 övergick verksamheten till med som huvud- man. All verksamhet vid de fem utlandskontoren har sedan verksamhetsövergången flyttat in på ambassaderna i de aktuella länderna och en steg- vis omdaning av verksamheten är under genom- förande. Samverkan och smart industri Samverkan för innovativa lösningar Regeringen inrättade 2015 ett nationellt inno- vationsråd. har identifierat tre områden som centrala för att lösa vårt samhälles utmaningar; digitalisering, life science och miljö- och klimatteknik. Genom regeringens strate- giska samverkansprogram, som lanserades , kraftsamlar regeringen tillsammans med näringsliv, akademi och offentlig sektor på områden relaterade till samhällsutmaningar där ligger långt framme och har komparativa fördelar. Befintliga resurser samlas och fokuseras på definierade och prioriterade områden via sam- verkansprogrammen. Dessa resurser växlas upp genom samverkan med näringslivet. på strategiska innovationsområden är ett centralt verktyg för att förverkliga regeringens samverk- ansprogram. Samverkansprogrammen, dess olika teman och den utmaningsdrivna ansatsen relate- rar även till flera av de globala målen för hållbar utveckling och Agenda 2030. Fem samverkansprogram har inrättats: Nästa generations resor och transporter, Smarta städer, Cirkulär och biobaserad ekonomi, Life Science och Uppkopplad industri och nya material. Till varje samverkansprogram har knutits en sam- verkansgrupp med representanter från bl.a. näringsliv, offentlig sektor, universitet, hög- skolor och institut från de branscher som omfattas av respektive program. Dessa samverk- ansgrupper har identifierat utmaningar och möj- ligheter för respektive samverkansprogram och gjort prioriteringar av viktiga områden för gemensam kraftsamling. Som konsekvens av samverkansprogrammet Uppkopplad industri och nya material har flera åtgärder initierats, exempelvis satsningar på testbäddar av strategisk betydelse för verkstads- och processindustri, som ska påskynda innova- tionstakten i branscherna. Gemensamt för mer- parten av åtgärderna är att de bygger vidare på tidigare satsningar och innebär att aktörer och resurser koncentreras, i syfte att uppnå större effekt. Inom samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi pågår arbete med att identifiera och prioritera behov för att viktiga steg ska tas mot omställningen av ekonomin, . De övergripande områden som har identifierats gäller ökat träbyggande, cirkularitet och resurseffektivitet, innovativa bioråvaror, biodrivmedel, nya material samt uppskalning och kommersialisering. I samband med arbetet med den tidigare aviserade Agendan för biobaserad näringslivsutveckling har regeringen identifierat behovet av ytterligare kraftsamling och regeringen återkommer i frågan om biobaserad näringslivsutveckling. Som en följd av samverkansprogrammet för Life science har flera insatser som är centrala för att öka dialog och sektorsövergripande samverk- an mellan akademi, näringsliv och hälso- och sjukvård identifierats och realiserats. Genom stöd från har bl.a. innovationsarbete för att främja teknisk och semantisk interopera- bilitet på systemnivå inom hälso- och sjukvården och kunnat stödjas liksom en 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 testbädd för industriell produktion av biologiska läkemedel. För samverkansprogrammet Smarta städer se utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning och byggande samt konsumentpolitik. För samverkansprogrammet Nästa generations resor och transporter se utgiftsområde 22 Kom- munikationer. Samverkansprogrammen är även en plattform för strategiska internationella samarbeten. Ett innovationspartnerskap, med samverkanspro- grammen som grund, har inletts med . Partnerskapet kommer bl.a. stärka förutsätt- ningarna för näringslivet att nyttja testbäddar i respektive länder samt att berörda myndigheter gemensamt utvecklar metod och strategi för elvägar. Samverkansprogrammen framhålls också i regeringens strategi För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D) som viktiga i arbetet med att åstadkomma ett förstärkt innovationsklimat för datadriven och digitalt driven innovation, se vidare utgiftsområde 22 Kommunikationer. Handlingsplan för smart industri Regeringen beslutade om en hand- lingsplan för smart industri med totalt 45 åtgärd- er. Handlingsplanen innefattar åtgärder inom strategins fyra fokusområden samt horisontella åtgärder. Nedan nämns några exempel. Hand- lingsplanens horisontella åtgärder innefattar bl.a. för stärkt genomförande av smart industri på regional nivå, t.ex. genom beviljande av projektmedel till aktörer med regionalt utvecklingsansvar. Inom området digi- talisering satsas via Tillväxt- verket för stärkt digitalisering av små och medel- stora företag. Som ett mer samlat erbjudande av statens digitaliseringsfrämjande åtgärder gen- temot företagen inom hållbar produktion tillförs för arbetet med att minska industrins processutsläpp och stärka innova- tionskraften och regeringen har uppdragit åt att utarbeta statistik för miljö- tillståndens ledtider. –2019 satsas på projektering, för- studier och annan planering som ökar använd- ningen av spetstekniker och avancerade system- lösningar i stadsmiljöer. En ny generation avan- cerad miljöteknik behöver utvecklas. Inom ramen för forsknings- och innovationsområdet stärks investeringsfrämjandet med fokus på 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Vidare uppdrogs åt inom området kom- petensförsörjning att stärka samverkan mellan industri och skola för att öka industrirelevanta utbildningars attraktionskraft och att genom validering stärka företagens strategiska kompe- tensförsörjning. De flesta åtgärder sträcker sig och deras genomförande kommer att fortsätta. utarbetas en ny hand- lingsplan som bygger vidare på befintliga insatser och stärker det nuvarande genomförandet av nyindustrialiseringsstrategin, Smart industri. Regeringen har genomfört tre industrisamtal med olika teman. Industrisamtalen, där företag och industrins parter deltar, adresserar viktiga frågor för industrin och ger regeringen inspel till åtgärder och prioriteringar i genomförandet av strategin Smart industri. Vid det första samtalet diskuterades logistik, transporter och infra- struktur för att främja innovation och samverkan inom transportsektorn i . Temat för det andra industrisamtalet var arbetskraftens omställning. Här behandlades livslångt lärande samt hur åtgärder kan stärkas och komma till stånd tidigare vid omställning till följd av exempelvis varsel. Vid det tredje industrisamtalet var temat investeringsfrämjande. Här diskutera- des vad som gör att investerare väljer , och hur det investeringsfrämjande arbetet kan stärkas. är EU:s ledande metallproducerande land. bröts malm i , vilket var en ökning jämfört med föregående år. Gruvbranschens sammanlagda omsättning uppgick till ca och vid årets utgång var ca 6 700 personer anställda direkt i gruv- näringen (underentreprenörer ej inräknade). En viktig faktor som skiljer gruvindustrin från många andra industrier är att produktionsvärdet i större utsträckning skapas i glesbygd. kännetecknades av ökade metallpriser vilket även har resulterat i en ökad ordervolym hos gruvutrustningsföretag. av minskade prospekteringsinsatser och dramatiskt fallande antal gällande undersök- ningstillstånd, ses en svag ökning av inkomna ansökningar. Totalt minskar dock fortfarande antalet gällande undersökningstillstånd, se /2017 fanns 604 gällande undersökningstillstånd vilket motsvarar en minskning från föregående år och färre än 2011. Diagram 3.5 Antal gällande undersökningstillstånd Källa: Bergsstatens register över undersökningstillstånd. Den svenska mineralstrategin som antogs 2013 har som övergripande vision att genom ett lång- siktigt hållbart användande av landets mineral- resurser, i samklang med miljö-, natur- och kulturvärden, skapa tillväxt i hela landet. Åtgärdsprogrammet för genomförandet av mineralstrategin var i sin slutfas och de sista rapporterna redovisades . Bland annat har Tillväxtanalys redovisat hur regeringens tidigare satsningar för att korta ledtider i miljötillståndsprövningar utfallit vid prövningar av gruv- och täktverksamhet. Redo- visningen visar på att ledtiderna för prövningar har ökat, men inte i högre grad än för andra motsvarande verksamheter. Inom ramen för regeringens nyindustrialiseringsstrategi Smart industri tas en bredare ansats när det gäller effektivisering av miljöprövning för minskade ledtider för tillståndsprövning. geologiska undersökning (SGU) har i uppdrag redovisat vikten av regional material- försörjningsplanering för underlag i samhälls- planering. I rapporten pekar SGU på vikten av en sammanhållen materialförsörjningsplanering som beaktar aspekter som bidrar till effektiva och hållbara transporter, minskad användning av naturgrus och som underlättar återvinning av bergmaterial (N2017/01480/FÖF). har redovisat ett upp- drag om att främja attraktiva natur- och kultur- miljöer i nya och befintliga gruvsamhällen. Slutredovisning inkom (N2017/01660/FÖF). kulturmiljö och kulturarv gör skillnad inom de utvalda samhällsområdena arbetsmarknad, besöksnäring och samhällsdeltagande. Historisk förankring och kunskap om gruvnäringen är positivt för möjligheterna att utveckla dagens gruvnäring; för varumärke som gruv- nation och för att skapa förståelse för de villkor som gäller vid gruvverksamhet. Utöver åtgärdsprogrammet inom mineral- strategin har regeringen uppdragit till SGU och att ta fram en långsiktig strategi för hantering av gruvavfall (N2016/02787/FÖF). Inom ramen för regering- ens nyindustrialiseringsstrategi Smart industri har även Tillväxtanalys fått i uppdrag att kart- lägga behovet av metaller och för miljö- och teknikinnovationer (N2016/06367/FÖF). Vidare regeringen uppdragit åt SGU att kart- lägga potentialen att utvinna dessa metaller i från primära och sekundära källor (gruv- avfall), (N2016/06368/FÖF). SGU har i uppdrag att ta fram geologisk infor- mation som samhället behöver på kort och på lång sikt. SGU är aktiv inom som Lantmäteriet leder (se utg.omr. 18), och har inom ramen för det arbetet bidragit till framtag- ande av en nationell geodatastrategi. Vidare har utvecklingsarbeten i tredimensionell modellering och visualisering utförts för att bl.a. underlätta fysisk planering i storstäder och grundvatten- baserad vattenförsörjning. Särskilda insatser har utförts när det gäller grundvatteninformation och stöd till länsstyrelser och kommuner när det gäller sinande grundvattenresurser främst på . SGU stödjer regional och i viss mån lokal nivå med att ta fram och utarbeta regionala vattenförsörjningsplaner. I en kunskapsbaserad ekonomi är företag till stora delar uppbyggda kring immateriella till- gångar. Immaterialrätten blir därmed viktig för tillväxt, konkurrenskraft och jobbskapande. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 fler än vart tredje arbetstillfälle i och av BNP1. () ansva- rar för handläggningen av patent, varumärke och mönster. PRV är en anslagsfinansierad myndighet. På lång sikt ska PRV främja tillväxten samt stärka innovations- förmågan och konkurrenskraften i hela landet genom att informera om, och bidra till ökad förståelse för, hanteringen av immateriella till- gångar hos företag och aktörer inom det offent- liga innovationssystemet. Trenden vad avser nationella patentansök- ningar är fortsatt stabil. Antalet varumärkes- ansökningar ökade något 2016 jämfört med föregående år. PRV har intensifierat informationen till nystartade bolag om vikten av strategisk hantering av företagets immateriella tillgångar, vilket nu börjar ge effekt. fick PRV, tillsammans med , ett särskilt uppdrag att, genom inform- ationsspridande och kunskapshöjande insatser, nå fler målgrupper och därmed ytterligare för- stärka företags och aktörers förståelse för betydelsen av en affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar. I ljuset av en ökad digita- lisering omfattar det utökade uppdraget även informationsinsatser kopplade till frågor om upphovsrättsintrång i den digitala miljön. Det kan röra frågor som illegal nedladdning eller s.k. streaming av upphovsrättsskyddat material. Ett första steg har varit att kartlägga problemen med upphovsrättsintrång i den digitala miljön för att framöver kunna göra informationsinsatser gentemot allmänheten. I samarbete med (Sida) och (, FN-organet för immaterialrätt) bedriver PRV internationella kursprogram i syfte att bidra till utvecklingen av immaterialrättssystem i de minst utvecklade länderna. Programmen har arbetats om för att följa en för Sida gemensam program- struktur. Såväl deltagare som arrangörer ser mycket positivt på utfallet och antalet program har därför utökats . 1 Källa: EPO och EUIPO, Intellectual property rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in Union Industry-Level Analysis Report, 2013. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Goda förutsättningar för kommersialisering av nya affärsidéer är avgörande för samhällets lång- siktiga innovationskraft, förnyelse och tillväxt i företag inom såväl befintliga som potentiella eller framväxande tillväxtområden. erbjuder såväl finansiering som rådgivning i hela landet till små och medelstora företag med lönsamhets- och tillväxtpotential. Vid finansiering av innovationsprojekt erbjuder flera möjligheter, bl.a. innovationslån som är ett villkorslån avsett för företag med projekt i tidiga skeden. kan även bevilja förstudiemedel som kan användas till att skaffa nödvändig experthjälp, att göra en kommersiell eller teknisk utvärdering eller för att skydda idén om det är möjligt. beviljades 263 företag innovationslån om totalt . Beviljade förstudiemedel uppgick till 2016 fick 3 797 dessa kunder var kvinnor och 77 pro- cent män. finansierar insatser för validering av teknik- och affärskoncept i syfte att fler innovativa idéer ska nå marknaden. finansierade 93 projekt med en total finansiering på . En tredjedel av projekten har koppling till inkubatorer. har regeringen uppdragit åt att ansvara för att lämna statligt stöd till inkubation. Insatserna ska bidra till att öka antalet nya och kunskapsintensiva tillväxtföretag i . utvärderade inkubatorerna sammantaget drygt 4 350 affärsidéer, varav drygt 420 har antagits för inkubation. 236 företag och projekt har fullgjort inkubationsprocessen och /17 var 92 projekt och 720 företag anslutna till inkubatorerna Dessa omsatte ca och sysselsatte drygt 2 000 personer. Totalt attraherade 210 företag i inkubatorerna i ägarkapital . Föregående år investerades ca i 173 företag. Utöver investeringar i ägarkapital beviljades projekt och företag i inkubatorerna i lån och i bidrag . till näringslivets investeringar i FoU som andel av BNP har andelen legat på ungefär samma nivå som föregående mätning, vilket innebär att näringslivets investeringar ökat i absoluta tal eftersom BNP ökat. Då det gäller innovationsverksamhet i företag och andelen innovativa snabbväxande företag är de mest aktuella uppgifterna . Båda dessa indikatorer visar en nedgång . Med detta som utgångspunkt har regeringen tagit initiativ för att stärka innovationsverksamhet i företag och öka andelen innovativa snabbväxande företag, bl.a. i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). I propositionen uppmärksammade regeringen även näringslivets investeringar i FoU. Inriktningen har varit att öka näringslivets investeringsvilja genom att stärka incitamenten för olika typer av gränsöverskridande samverkan. En rad initiativ har därför sjösatts där universitets och högskolors samverkan med näringsliv, offentlig sektor och övriga aktörer premieras. Dessutom startades satsningar på test- och demonstrationsmiljöer, testbäddar, industriforskningsinstitut, strategiska innova- tionsområden och samverkansprogram som alla på olika sätt syftar till att öka samverkan mellan näringsliv, akademi, intresseorganisationer och offentlig sektor. Samverkan är ett nyckelord i regeringens innovationsfrämjande arbete och präglar flera större initiativ inom innovations- området . I och med att ekonomin omvandlas ändras förutsättningarna för näringslivet att utveckla ny kunskap och ta till vara, utnyttja och kommersialisera sina innovativa idéer. Samman- taget har dessa samarbeten skapat förutsätt- ningar och incitament för näringslivets investe- ringsvilja i FoU vilket bidrar till fler och växande företag. Innovationssamarbeten och smart industri Samverkansprogrammen ska bidra till att möta flera av de samhällsutmaningar som står inför. Det handlar om nya sätt att resa, bo, göra affärer, leva, kommunicera, tillvarata och bevara jordens resurser och ekosystem. Regeringen konstaterar att programmen nu börjar visa på resultat i form av nya samverkansprojekt och testbäddar, vilket främjar näringslivets förnyelse- förmåga och stärker konkurrenskraften. Det nya konsoliderade är en mer effektiv organi- sation och har en viktig position i det svenska innovationssystemet för att knyta samman forskning och affärsverksamheter. har dessutom en betydelsefull roll i regeringens samverkansprogram och för utvecklingen av svenska testbäddar. Regeringen bedömer att verksamheten genom bidragit till närings- livets innovationsförmåga och ekonomins sammanlagda förnyelseförmåga. är involverat i centrala delar av statens insatser för att stärka näringslivets förnyelseförmåga och innovationskraft.