prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Tillväxten i världshandeln och industriproduktionen steg under inledningen av 2017 och det finns tecken på en snabbare investeringstillväxt. Utvecklingen på de finansiella marknaderna har varit stabil och börskurserna har stigit i många såväl avancerade som framväxande ekonomier. Flertalet för- troendeindikatorer är på höga nivåer. Den sammanvägda BNP‐tillväxten i de länder som är viktiga för utrikeshandel bedöms bli något högre 2017 och 2018 än 2016 (se diagram 4.1). Den högre tillväxten i dessa länder bidrar till en starkare export i (se tabell 4.1). Diagram 4.1 BNP-tillväxt i omvärlden (KIX-vägd) Årlig procentuell förändring, prognos Anm.: BNP-prognoser för omvärlden är sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade KIX- vikterna används och därefter skrivs vikterna fram med trenden från de föregående fem åren. Källor: Macrobond och egna beräkningar. Högre tillväxt i avancerade ekonomier Tillväxten i de avancerade ekonomierna stärktes under inledningen av 2017. Den ekonomiska ut- vecklingen förefaller inte ha påverkats nämnvärt av den förhöjda politiska osäkerheten i och i . frågan från omvärlden och stigande kapacitets- utnyttjande bedöms bidra till en något starkare handels- och investeringsutveckling. bedöms tillväxten i euroområdet växla ner något. Högre energipriser har framför allt medfört högre inflation i euroområdet jämfört med föregående år. Bidraget från energipriserna har dock gradvis avtagit sedan början och den underliggande inflationsutvecklingen är dämpad. Löneutvecklingen är därtill fortsatt svag. Arbets- lösheten har visserligen sjunkit, men det finns fortfarande gott om lediga resurser i flera euro- länder. Löner och priser väntas därför endast öka i måttlig takt. I ljuset av de dämpade inflations- utsikterna väntas penningpolitiken förbli expan- siv. Det bidrar till att understödja den eko- nomiska utvecklingen. Den brittiska ekonomin har utvecklats bättre än vad de flesta bedömare hade väntat sig efter landets beslut att lämna EU. Expansiv penningpolitik har bidragit till att mildra de negativa ekonomiska effekterna av ökad osäker- het och en försvagning av pundet understödjer exportsektorn. BNP-tillväxten har dock mattats av något , bl.a. till följd av en svagare utveckling av hushållens konsum- tion. Försvagningen av pundet har bidragit till stigande inflation, vilket gröper ur hushållens reala inkomster och väntas dämpa konsumtionen framöver. Även osäkerheten om utgången i förhandlingarna med EU om utträdet väntas bidra till en lägre tillväxt 2017 och 2018. BNP-tillväxten i har stärkts efter en svag inledning och tillväxten bedöms bli högre 2017 och 2018 jämfört med . Investering- arna har ökat . Förtroendet bland hushåll och företag ligger på fortsatt höga nivåer. Ekonomin bedöms vara nära fullt resurs- utnyttjande. Trots detta har inflationen vänt ner något och löneöknings- takten är förhållandevis måttlig. Den påbörjade normaliseringen av penningpolitiken med höjd styrränta väntas dock fortsätta. väntas också börja trappa ner innehaven av tillgångar på sin balansräkning . Ljusare konjunkturutsikter i framväxande ekonomier Expansiv penning- och finanspolitik har stimulerat den kinesiska ekonomin och inledningen av 2017. Ökade bostads- och infrastrukturinvesteringar har lett till ökad import, vilket i sin tur har bidragit till uppgången i världshandeln. har stimulanserna drivit på en ökning av bostadspriserna och kreditgivningen. De kinesiska myndigheterna har aviserat att den finansiella stabiliteten kommer att prioriteras högre framöver, vilket sannolikt innebär att politiken blir något mindre expansiv. Det väntas bidra till en viss avmattning i tillväxten 2017 och 2018. Ökad efterfrågan från och de avancerade ekonomierna understödjer återhämtningen i flera av de råvaruexporterande framväxande eko- nomierna som har haft en svag utveckling . Den ryska ekonomin gynnas av att oljepriserna har stigit från de låga nivåer som rådde . Stigande konsument- förtroende talar också för ökad inhemsk konsumtion. Tillväxten i bedöms därför stärkas 2017 och 2018. Även i talar indikatorer för ett starkare konjunkturläge och att ekonomin har börjat växa igen efter de senaste årens kraftiga konjunkturnedgång. Penningpolitiska stimulanser har bidragit till att öka efterfrågan. Politisk osäkerhet bedöms dock ha en negativ effekt på utvecklingen och till- växten väntas bli jämförelsevis dämpad . Stärkt konjunktur i grannländerna Låga oljepriser har inneburit en svag utveckling i oljesektorn och de oljerelaterade näringarna i , vilket även har lett till en svag utveckling i fastlandsekonomin, dvs. exklu- sive oljesektorn. Aktiviteten i den norska ekono- min har dock stärkts under inledningen av 2017. Stigande förtroende hos hushållen innebär att hushållens konsumtion väntas öka. Indikatorer för övriga delar av näringslivet har vänt upp och tillväxten i den norska fastlandsekonomin be- döms stiga 2017 och 2018. BNP-tillväxten steg i under inled- ningen av 2017, drivet av både starkare inhemsk och extern efterfrågan. Stigande förtroende- indikatorer och ökande exportefterfrågan talar P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 för en stark utveckling för . slöts ett s.k. konkurrenskraftsavtal, som omfattar majoriteten av alla finska arbetstagare, i syfte att stärka konkurrenskraft. Avta- let väntas innebära en mer dämpad löneutveck- ling och en svagare utveckling av hushållens konsumtion . Tillväxten be- döms därför avta 2018. Konjunkturen har även stärkts i den danska ekonomin och dansk BNP har fortsatt växa i stadig takt under inledningen av 2017. Ökad sysselsättning och låga räntor väntas bidra till en ökad hushållskonsumtion. Även en starkare omvärldsefterfrågan väntas bidra till en något starkare tillväxt framöver. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 4.1 Prognoser för omvärlden Procentuell förändring om inte annat anges -3,6 -0,2 1Genomsnittet är beräknat –2016. 2BNP för fastland, dvs. inhemsk produktion exklusive utvinning av råolja och naturgas, rörtransport och utrikes sjöfart. 3BNP-prognoser sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt . 4BNP-prognoser för omvärlden sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade KIX - vikterna används och därefter skrivs vikterna fram med trenden från de föregående fem åren. 5Den sammanvägda importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 6Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP), årlig procentuell förändring, årsgenomsnitt. 7Konsumentprisindex (KPI), årlig procentuell förändring, årsgenomsnitt. 8Europeiska styrränta i procent, årsgenomsnitt. Genomsnittet är beräknat –2016. 9USA:s centralbanks styrränta i procent, årsgenomsnitt. 10Brent, USD per fat. Källor: Macrobond och egna beräkningar. 4.2Utvecklingen i och 2018 Aktivitetsnivån i svensk ekonomi bedöms vara hög. Hushåll och företag uppger att de har tillförsikt om framtiden och efterfrågan på arbetskraft är fortsatt stor. Inhemsk efterfrågan har till stor del drivit tillväxten . Det är framför allt investeringar samt hushållens och den offentliga sektorns konsumtion som har vuxit snabbt (se diagram 4.2). väntas BNP-tillväxten bli 2017. Det är tydligt högre än den genomsnittliga tillväxten . väntas BNP- tillväxten dämpas något, till följd av en lägre investeringstillväxt. Det förklaras av att nivån på investeringarna nu är hög, vilket ger en snabbt ökande kapitalstock. Dessutom begränsas ök- ningen av kapacitetsbegränsningar i byggpro- duktionen, exempelvis rekryteringssvårigheter. Diagram 4.2 BNP och bidrag till BNP-tillväxten Procentuell förändring respektive förändring i procent av BNP föregående år, prognos Anm.: Procentuell förändring för BNP, förändring i procent av BNP föregående år för Källor: och egna beräkningar. Hushållens konsumtion utvecklades starkt . Det var framför allt inköpen i detaljhandeln som utvecklades starkt. Låga räntor, ett högt hushållssparande, höga förtroendeindikatorer och en positiv utveckling på arbetsmarknaden talar för en starkare konsumtion framöver. bedöms därför tillväxttakten i hushållens konsumtion öka. Även tillväxten i konsumtion per capita väntas stiga 2017 och 2018. Procentuell förändring om inte annat anges Mdkr 2016, om inte annat anges -0,1 -0,2 -0,2 Anm.:Fasta priser, referensår 2016. 1Fasta bruttoinvesteringar är materiella eller immateriella tillgångar som används i produktionsprocessen . Begreppet brutto syftar på att kapitalförslitningen inte är borträknad. 2Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP föregående år. 3BNP per person i totala befolkningen, . Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 5Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga konsumtionen ökade 2016, vilket var den högsta tillväxt- takten . Konsumtionen växte starkt i såväl staten som kommunsektorn. Den kommunala konsumtionen bedöms öka starkt även 2017. Behovet av kommunala tjänster påverkas i hög grad av den demografiska utveck- lingen med fler barn och äldre i befolkningen. Tillskottet med i höjt gene- rellt statsbidrag skapar utrymme för kommunerna att möta dessa behov. Regeringens satsningar i denna proposition inom vård, skola och omsorg bidrar ytterligare till att möta dessa behov i kommunsektorn . Den statliga konsumtionen bedöms krympa något , bl.a. till följd av minskade kostnader kopplade till migration. Satsningar i denna proposition inom bl.a. polis och försvar bedöms dock leda till att den statliga konsumt- ionen växer starkt 2018. Rekordhögt bostadsbyggande och hög investeringsnivå De fasta bruttoinvesteringarna har ökat kraftigt , framför allt i bostäder. Antalet påbörjade bostäder är på sin högsta nivå sedan P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 miljonprogrammets dagar (se diagram 4.3). Investeringarnas andel av BNP är på den högsta nivån . Till följd av den höga befolknings- tillväxten finns ett fortsatt stort behov av bostäder. Bostadsinvesteringarna bedöms därför öka i snabb takt även 2017, men väntas plana ut på en hög nivå framöver till följd av ett alltmer ansträngt resursutnyttjande i byggsektorn. Diagram 4.3 Påbörjade bostäder Höga förtroendeindikatorer i industrin talar för snabbt stigande produktion 2017. Industrin be- döms dock kunna möta omvärldens efterfrågan utan omfattande nyinvesteringar. Bedömningen stödjs av () investe- ringsenkät, där industriföretagen endast förvän- tar sig en mindre ökning i investeringsvolymen 2017 jämfört med . De offentliga investeringarna bedöms fort- sätta öka i oförminskad takt 2017 men utvecklas något långsammare 2018. Utvecklingen drivs främst av stora renoveringsbehov avseende äldre infrastruktur och byggnader. Sammantaget väntas investeringarna i hela ekonomin växa i en långsammare takt framöver när ökningen i bostadsbyggandet dämpas. Stark utveckling av varuexporten Exporten utvecklades svagt , särskilt exporten av tjänster. Det förklaras delvis av en tillfälligt svag konsumtion från turister på besök i . Förutsättningarna för varuexporten har däremot förbättrats och av 2017 bedöms tillväxten för varuexporten bli den starkaste . och bedöms exporttillväxten fortsätta att gynnas av P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 en global investeringsuppgång i framför allt . Tillsammans med en måttlig import- tillväxt innebär det att nettoexporten förväntas ge ett positivt bidrag till BNP 2017 och 2018. Stark utveckling på arbetsmarknaden Arbetslösheten har minskat och är nu på den lägsta nivån (se diagram 4.4). För ungdomar (15–) har minskningen varit särskilt tydlig och ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Framåtblickande indikatorer, som antalet lediga jobb och företagens anställningsplaner enligt Kon- junkturbarometern, tyder på att efterfrågan på arbetskraft är fortsatt stark (se diagram 4.5). Den starka konjunkturutvecklingen och rege- ringens åtgärder, både redan genomförda och föreslagna i denna proposition, medför att arbetslösheten väntas fortsätta att minska till 2018. Efter finanskrisen har arbetslösheten varit högre för män än för kvinnor (se tabell 4.3). För kvinnor är arbetslösheten nu på samma nivå som före finanskrisen. Bland män ökade arbetslösheten mer i samband med krisen och den har ännu inte kommit ner till samma nivå som åren före finanskrisen. Det förklaras delvis av att kvinnor och män i hög utsträckning är verksamma inom olika branscher. Kvinnor arbetar oftare i den offentliga sektorn där efter- frågan på arbetskraft har varit särskilt hög . Framöver väntas arbets- lösheten fortsätta att minska för både kvinnor och män. Procent av arbetskraften, prognos Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: och egna beräkningar. Sysselsättningen fortsätter att öka Efterfrågan på arbetskraft var fortsatt hög och antalet sysselsatta ökade i snabb takt. Ökningen har varit tydligare bland män än bland kvinnor. Antalet sysselsatta har ökat snabbare än befolkningen och därmed har sysselsättnings- graden stigit. För både inrikes och utrikes födda är sysselsättningsgraden den högsta då mätningar uppdelade på födelseland infördes. Utrikes födda har en lägre sysselsättningsgrad än vad inrikes födda har. Denna skillnad har dock minskat . Detta kan delvis förklaras av att utrikes födda haft en ökad andel i åldern 20–, en åldersgrupp där fler arbetar, sam- tidigt som andelen i åldern 55–har ökat bland inrikes födda. Sysselsättningsgraden ökade för både kvinnor och män . Sysselsättningsgraden är fortfarande lägre bland kvinnor än bland män, även om skillnaden har minskat . Lediga jobb (vänster skala) Anställningsplaner, näringslivet (höger skala) Anm.: Serierna är säsongsrensade. Anställningsplanerna avser nettotal, vilket är skillnaden mellan andelen positiva och andelen negativa svar. Källor: och . Framåtblickande indikatorer tyder på att antalet sysselsatta fortsätter att öka . Även 2018 väntas sysselsättningen att öka då efterfrågan i ekonomin bedöms vara fortsatt hög och regeringens åtgärder bidrar till ökad efterfrågan på arbetskraft. Detta leder även till att antalet arbetade timmar fortsätter att ut- vecklas i en snabbare takt än den genomsnittliga utvecklingen . Eftersom antalet sys- selsatta ökar starkt stiger sysselsättningsgraden. Ökningen förväntas ske bland både kvinnor och män. Kommunerna bidrog starkt till sysselsätt- ningsökningen och väntas fortsätta att bidra framöver, då den demografiska utvecklingen medför en ökad efterfrågan på välfärdstjänster. Dessutom bidrar regeringens åtgärder till en stark sysselsätt- ningsökning inom såväl staten som kommu- nerna. Tjänsteproducenterna väntas även i fort- sättningen stå för en stor del av sysselsättning- sökningen i näringslivet. med ett minskat antal sysselsatta inom industrin ökade antalet sysselsatta tydligt . Då efterfrågan från omvärlden ökar bedöms antalet sysselsatta inom den export- inriktade industrin stiga något; ökningen väntas dock bli svagare än i övriga branscher. Framöver väntas antalet sysselsatta inom byggbranschen också fortsätta att öka i en hög, men något långsammare takt . Stort inflöde till arbetskraften Arbetskraftsdeltagandet har ökat stadigt , särskilt bland utrikes födda. Första halv- var ökningen särskilt stark. Framöver väntas arbetskraftsdeltagandet stabiliseras på en, internationellt sett, hög nivå. Arbetskraftsdeltagandet är totalt sett lägre bland kvinnor än bland män. har dock kvinnors arbetskraftsdeltagande ökat snabbt, vilket gjort att skillnaden mellan kvinnor och män har blivit mindre. Skillnaden i arbets- kraftsdeltagande mellan kvinnor och män förväntas dock inte fortsätta att minska. Trend- brottet förklaras av att befolkningen främst väntas öka bland utomeuropeiskt födda. I denna grupp är arbetskraftsdeltagandet betydligt lägre bland kvinnor än bland män. Det är angeläget att denna skillnad ska minska och regeringen har i denna proposition presenterat åtgärder för detta. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Procentuell förändring om inte annat anges Nivå 2016, tusental om inte annat Genomsnitt -0,3 Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalenderkorrigerade data. Befolkning, sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen 15–enligt populationen i arbetskratsundersökningarna (). Statistik enligt nationalräkenskaperna (NR) finns inte att tillgå uppdelat på kön. Prognoserna baseras på genomförda, samt i denna proposition föreslagna och aviserade reformer. 1BNP till marknadspris, fasta priser. Nivå avser miljarder kronor. 2Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. 4Avser arbetade timmar enligt NR dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt . 5Genomsnittet är beräknat –2016. 6Procent av befolkningen 15–i respektive grupp. 7Procent av arbetskraften 15–i respektive grupp. 8I denna bedömning har hänsyn tagits till prognos . Källor: och egna beräkningar. Efter den starka tillväxten i svensk ekonomi bedöms resursutnyttjandet vara högre än normalt (se diagram 4.6). Denna bedömning stöds av de flesta tillgängliga indi- katorerna. Osäkerheten om hur mycket faktisk BNP avviker från vad BNP hade varit vid ett normalt resursutnyttjande är dock stor. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 i stigande löneökningstakter. Gap, procent av potentiell nivå kommer att bli måttliga förklaring till detta kan vara att med dämpade löne- och prisökningar såväl i som i omvärlden har lett till förvänt- ningar om en fortsatt dämpad utveckling. kan således ta än vanligt innan en stärkt konjunktur medför högre tillväxt i löner Bristen på arbetskraft kan i så fall vara hög utan att det medför någon omedelbar risk för överhettning. Indikatorer tyder på att resursutnyttjandet har stigit och på att det är högre än 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 17 Anm.: Gapen visar skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå i procent av av potentiell BNP både 2017 och 2018 (se tabell Källa: Egna beräkningar. Resursutnyttjandet inom företagen speglar hur mycket företagen utnyttjar befintlig produktion- Diagram 4.7 Arbetsgivare som uppger brist på arbetskraft men är ändå svag i ett historiskt perspektiv. 2018 väntas produktiviteten att dämpas något. Flera indikatorer pekar på att resursutnyttjandet inom företagen är högre än normalt, vilket speglas i ett positivt produktivitetsgap. vis ligger kapacitetsutnyttjandet inom industrin över genomsnittet enligt SCB. behov av att nyanställa (se diagram 4.5). Undersökningar visar att företagen får allt svårare att rekrytera personal. Anm.: Den streckade linjen visar seriens genomsnitt 1996kv1–2017kv2. om brist på arbetskraft har ökat stadigt och är Stigande löner och inflation I avtalsrörelsen har flera stora avtal redan arbetsmarknaden är högre än normalt och att arbetsmarknadsgapet är positivt. marknaden har löneutvecklingen varit dämpad. 2017 och 2018 bli lägre än genomsnittet 1993– Löneökningarna i har varit 2016 (se tabell 4.4). Detta stödjs även av däm- något högre inom sektorer med höga bristtal, med sektorer med lägre bristtal. gäller främst byggsektorn där produktionstakten upprevideringar av statistiken. ökat starkt , och den kommunala det stigande resursutnyttjandet på arbetsmark- fördröjning och medföra något större löneök- utnyttjandet ännu inte gett något tydligt avtryck P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Inflationstakten ökade och första Tabell 4.4 Inflation och löner , efter att ha varit låg under en lång Procentuell förändring om inte annat anges bidrog i hög grad till den högre inflationen. till stor del förklaras av högre energipriser. KL, hela ekonomin1 Energipriserna förväntas öka långsammare under NR, hela ekonomin2 sina priser även 2018. Den positiva effekt detta väntas ha på inflationen motverkas dock av lägre ökningstakt i energipriserna, vilket sammantaget leder till en något lägre inflationstakt det året, Anm. Timlön enligt konjunkturlönestatistiken är en prognos även . beror på att statistiken blir definitiv , bl.a. på grund av mätt med underliggande inflations- utbetalning av retroaktiva löner. mått KPIF (se tabell 4.4). 1 Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 2 Timlön enligt nationalräkenskaperna. 3 Reallön beräknas som timlön enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för prisförändringar enligt KPI. 4 KPIF (KPI med fast bostadsränta) är ett av definierat mått på KPIF beräknas genom att förändringen av hushållens räntekostnader för egna hem som beror på förändrade räntesatser hålls . Källor: , och egna beräkningar. bedriver en expansiv penningpolitik i syfte att stimulera efterfrågan och höja inflat- på -0,. ken ett omfattande program med köp av statsob- ligationer som kommer att fortsätta åtminstone till slutet av 2017. Reporäntan förväntas stiga i långsam takt framöver (se tabell 4.5). Förväntningar om att kommer Utvecklingen av reallönerna, mätt som den hålla reporäntan låg har bidragit till att hålla svenska obligationsräntor på nominella lönen enligt konjunkturlönestatisti- historiskt sett mycket låga nivåer. ken korrigerad för inflationen mätt med kon- sumentprisindex (KPI), har varit hög de senaste svenska och många utländska statsobligations- åren till följd av den låga inflationen. räntor, delvis på grund av förväntningar om en den måttliga ökningen av de nominella lönerna mer expansiv finanspolitik i . väntas reallönerna växa något långsammare den politiska utvecklingen i har dock under framöver jämfört med den genomsnittliga utvecklingen –2016 (se tabell 4.4). Den gradvisa återhämtningen i omvärl- den (se avsnitt 4.1) och den fortsatt robusta tillväxten i den svenska ekonomin förväntas bidra till stigande statsobligationsräntor fram- över. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 4.5 Räntor och växelkurser Utfall , prognos Årsgenomsnitt, procent om inte annat anges -0,5 -0,5 -0,3 Kronans växelkurs, index KIX1 Kronans växelkurs, SEK per EUR 1 Index, = 100. Källor: och egna beräkningar. Osäkerhet om den politiska utvecklingen i bedöms också ha lett till att den amerikanska dollarn försvagats mot flera valutor , däribland kronan. I takt med att överskotten i bytesbalansen minskar förväntas kronan fortsätta att förstärkas i långsam takt, bl.a. i handelsvägda termer enligt kronindexet KIX (se tabell 4.5), dvs. gentemot ett vägt genomsnitt av valutor i länder som är viktiga för svensk handel. 4.3Utvecklingen 2019 och 2020 I detta avsnitt, som behandlar den ekonomiska utvecklingen och 2020, antas att inga nya störningar påverkar ekonomin. Det innebär att BNP-utvecklingen huvudsakligen bestäms av utbudsfaktorer, såsom den potentiella produkt- iviteten och det potentiella antalet arbetade timmar i ekonomin. Vidare antas att inga ytterli- gare finanspolitiska regeländringar eller anslags- ändringar görs utöver de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition. Finansdeparte- mentets prognosprinciper innebär att endast beslutade förändringar av statens utgifter beaktas och att skattesatserna hålls oförändrade. Prognosen för kommunernas utgifter baseras på skatteunderlaget och antagan- den om oförändrade kommunalskattesatser och att kommunerna strävar mot en god ekonomisk hushållning. Andra tillvägagångssätt skulle före- gripa kommande ekonomiska propositioner och beslut av , samt beslut i kommunerna kring skattesatser. Prognosprinciperna kan få som konsekvens att den kommunala konsumt- ionen avviker från det demografiska behovet. God tillväxt i potentiell BNP Potentiell BNP, dvs. den BNP-nivå som är hållbar på , bedöms växa 2019 och 2020.79 Det är en något lägre ökningstakt än åren , vilket främst beror på den demografiska utvecklingen med lägre ökning av befolkningen i åldern 15– och därmed även lägre ökning av potentiell arbetskraft och 2020.80 bedöms jämviktsarbetslösheten minska något . träder många nyanlända in på arbetsmarknaden. Ett ökat arbetskraftsutbud skapar förutsättningar för en högre sysselsättning på .