prop · H50330 · 2017-10-24 00:00:00 — Analysen är i detta avseende helt statisk; i en verklig situation hade många hushåll kunnat söka ekonomiskt bistånd om bostadsbidraget försvann. Analysen bortser också från att även andra förmåner sannolikt hade utformats för att fånga upp delar av bostadsbidragets funktion. Analysen kan ändå anses vara indikativ för bostadsbidragets förmåga att motverka ekonomisk utsatthet. 103För en djupare diskussion om och dekomponering av med avseende på olika inkomstslag se t.ex. prop. 2015/2016:100, bilaga 2 – Fördelningspolitisk redogörelse. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I denna bilaga beskrivs de mikrosimuleringsmodeller som används i granskningen. Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar (FASIT) 104 FASIT är en statisk mikrosimuleringsmodell som kan användas för att analysera förändringar till följd av tänkta regelförändring i exempelvis ett bidrags- eller skatte system. FASIT bygger på en stor mängd information avseende bland annat inkomster, transfereringar, hushållens sammansättning och boendekostnader. Modellen möjliggör analyser av reformers budget- och fördelningseffekter och kan också användas för att göra framskrivningar av befolkningens inkomstfördelning framåt i tiden. I granskningen används FASIT-modellen för att beräkna marginaleffekter för hushåll. I granskningen genomförs två separata analyser som bygger på olika ansatser. Med hjälp av att analysera hur typfallshushåll påverkas av marginaleffekter kan man illustrera hur bostadsbidraget påverkar olika hushållstyper. Simuleringar av s.k. typ fall utgår från stiliserade typfallshushåll, inte faktiskt observerade hushåll. Genom att konstruera ett antal typfall, exempelvis avseende olika familjetyper, kan hushållets disponibla inkomst beräknas vid olika värden för den antagna förvärvsinkomsten. Genom att jämföra förvärvsinkomster och disponibla inkomster mellan angränsande förvärvsinkomstnivåer kan hushållets marginaleffekter beräknas. Med samma metodik kan den totala marginaleffekten dekomponeras med avseende på bidragen från de ingående inkomstslagen. I analyserna av typfallshushållen tillämpas skatte- och bidragsregler. I analyserna bygger typfallshushållen på följande antagande: •2017 års skatter och bidragsregler antas. •Om hushållet har barn antas deras ålder vara följande: −0 år om hushållet har ett barn −0 och om hushållet har två barn −0, 2 och om hushållet har tre barn 104 För ytterligare information, se amne/hushallens-ekonomi/inkomster-och-inkomstfordelning/fordelningsanalytiskt-statistiksystem- for-inkomster-och-transfereringar-FASIT/. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V •För hyreskostnader antas observerade genomsnittshyra för respektive hushållstyp. Denna hyra överstiger i samtliga fall de gränser som anges av bostadsbidraget. •Om hushållet är sammanboende antas partner ha en inkomst på noll kronor. •Om hushållet uppbär ekonomiskt bistånd antas den möta marginaleffekter på . Alternativa diagram där jobbstimulansen beaktas presenteras i bilaga 1. Efter beräkning av marginaleffekter görs vissa efterhandsjusteringar av marginalef fektskurvorna av pedagogiska skäl. När marginaleffekten vid en inkomstökning beräknas över små intervall kommer marginaleffekten ibland att uppvisa ett ex tremvärde. För att i möjligaste mån undvika detta har vissa avrundningar i t.ex. skat tereglerna eliminerats. Vissa kvarstående extremvärden har rensats bort manuellt. Inom längre inkomstintervall där marginaleffekten i vissa fall fluktuerar lite inom ett givet intervall har en utjämning gjorts. Eventuella marginaleffekter som upp kommer av barnomsorgstaxor samt återbetalning av underhållsbidrag och studie medel räknas inte med men de påverkar marginaleffekten för ekonomiskt bistånd. I granskningen beräknas också de genomsnittliga marginaleffekterna för samma grupper som ovan. Denna analys tar utgångspunkt i de disponibla inkomsterna som simuleras i FASIT. För denna disponibla inkomst görs ett påslag på förvärvsin komsten för varje individ, varpå den disponibla inkomsten beräknas igen. Genom att jämföra den disponibla inkomsten, och respektive ingående inkomstslag före och efter inkomstökningen, kan marginaleffekterna beräknas för den disponibla inkomsten såväl som för de ingående inkomstslagen. För perioden –2013 baseras beräkningarna på HEK-undersökningen och för åren 2014–2017 på MSTAR-urvalet. Det bör noteras att resultaten avser simulerade, inte observerade, marginaleffekter. Dessutom baseras uppgifterna –2017 på uppgifter som är prognostiserade med hjälp av FASIT-modellen snarare än på observerade uppgifter. Det kan också noteras att den med tiden ökande bortfallsproblematiken i HEK-urvalet kan ge upphov till vissa sammansättningsföränd ringar med avseende på hushållstyp. Utifrån kan sammanboende par som inte är gifta och inte har gemensamma barn identifieras. Vid svarsbortfall ersätts dock uppgifter om hushållets sammansättning från uppgifter i , där de båda sammanboende istället betraktas som ensamstående. Effekten av detta på den föreliggande analysen bedöms dock vara begränsad. Vid simulering av bo stadsbidraget tas hänsyn till att alla hushåll som är berättigade till bostadsbidrag inte uppbär förmånen, s.k. take-up. De hushåll som ska erhålla bostadsbidrag slum pas fram bland alla berättigade hushåll. Urvalet baseras på beräknade sannolikheter från en skattad logistisk regression, vilken är en del av FASITs bostadsbidragsmodul. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N SESIM är en dynamisk mikrosimuleringsmodell som används för att simulera framtida livsbanor för ett stort urval av individer och hushåll. Modellen används typiskt för att analysera offentliga system av långsiktig karaktär, t.ex. pensionssyste met eller studiemedelssystemet, och gör därför simuleringar med mycket lång tids horisont – ofta så lång som . SESIM använder demografiska antaganden enligt SCB:s befolkningsprognos och skapar en simulerad befolkning som är samstämmig med SCB:s prognos. SESIM kan ses som en långsiktig version av FASIT-modellen och innehåller detaljerade representationer av regler för skatte och bidrag. I de föreliggande analyserna, se avsnitt 1.1.4, används SESIM för att göra en framskriv ning av antalet individer , kön, ålder, ländergrupp och vistelsetid. Dessa upp gifter kombineras sedan med en motsvarande skattning av andelen individer i hus håll som uppbär bostadsbidrag, uppdelat efter samma bakgrundsvariabler, för att ge en prognos över utvecklingen av den totala andelen individer i hushåll med bostads bidrag i framtiden.105 105 För mer information om SESIM-modellen, se . R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Andelen bostadsbidragstagare bland berättigade hushåll Hushåll med högre inkomst avstår bostadsbidrag trots att de är berättigade För att fördjupa bilden av bostadsbidragets fördelningspolitiska träffsäkerhet är det relevant att beskriva hela gruppen som är berättigad till bostadsbidrag och vilka av dessa som uppbär bostadsbidrag. Uppbärandegraden har konsekvenser för dels hur den fördelningspolitiska träffsäkerheten av bostadsbidraget bör beaktas, dels hur incitamenten genom marginaleffekter påverkar förmånstagarna (se kapitel 4). För att analysera gruppen som är berättigad till bostadsbidrag används en indikator som simuleras i SCB:s FASIT-modell, se faktaruta. Indikator för berättigande av bostadsbidrag i FASIT-modellen Indikatorn visar om hushållet uppfyller villkoren för att kunna ansöka om bostadsbidrag samt om den bidragsgrundande inkomsten är tillräckligt låg för att ett bostadsbidrag faktiskt skulle betalas ut. Det saknas också viss information i FASIT, t.ex. uppgifter om hus hållens reala och finansiella tillgångar, som gör att den bidragsgrundande inkomsten inte exakt kan återskapas. Den bidragsgrundande inkomsten utgår också från hushållets förväntade framtida inkomst vilken inte nödvändigtvis överensstämmer med den observerade inkomsten. Detta gör att det för det enskilda hushållet kan finnas en diskrepans mellan det simulerade bostadsbidraget och det observerade utfallet. På gruppnivå är dock skillnaderna relativt små. Sammantaget bör alltså analysen tolkas med en viss försiktighet och fokusera på skill nader mellan grupper snarare än på andelen förmånstagare inom en grupp Ju högre förvärvsinkomst i mottagarhushållet, desto lägre andel av hushållen som uppbär bostadsbidrag trots att de är berättigade till bidrag. Bland ensamstående med barn uppbär av de berättigade hushållen i inkomstspannen under inkomstgränsen (), se diagram B4.1. Andelen sjunker sedan successivt och minskningstakten ökar, ju högre den bidragsgrundande inkomsten är. I de sista inkomstspannen innan bostadsbidraget är reducerat till noll återstår endast en liten andel berättigade. Bland sammanboende med barn är uppbärandegraden något lägre bland de berät tigade, särskilt bland dem med endast ett barn. Andelen som uppbär bostadsbidrag minskar också vid lägre bidragsgrundande inkomster. Även bland hushåll utan barn är andelen berättigade som uppbär bostadsbidrag låg. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram B4.1 Andel av hushåll med barn som är berättigade till bostadsbidrag som uppbär bostadsbidrag för hushållets totala bidragsgrundande inkomst (18–) 1 barn (ensamstående) 1 barn (sammanboende) Källa: SCB (FASIT/). Uppbärandegraden bland de som beräknas vara berättigade till bostadsbidrag ser lite annorlunda ut för hushåll utan barn. Andelen uppgår till , men minskar sedan snabbt. I det intervall där bostadsbidraget reduceras minskar andelen kraftigt. Diagram B4.2 Andel av hushåll utan barn som är berättigade till bostadsbidrag som uppbär bostadsbidrag för hushållets totala bidragsgrundande inkomst (18–) 0 barn (sammanboende) 0 barn (ensamstående) Källa: SCB (FASIT/). R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Det har inte varit möjligt att inom ramen för granskningen undersöka närmare vad som gör att vissa hushåll inte uppbär bostadsbidrag trots att de kan vara berättigade till det. Att de inte uppbär bostadsbidrag kan bero på att hushållet inte känner till att det är berättigat till bostadsbidrag men det kan också vara en följd av att hushållet av något skäl inte anser sig ha behov av bostadsbidrag. Bland de hushåll med inkomster som överstiger taket för den bidragsgrundande inkomsten är bidraget därtill reducerat, vilket skulle kunna leda till att en del hushåll inte tycker det är värt besväret att ansöka om förmånen. Det kan också finnas en rädsla för återkrav, eftersom bostadsbi draget bestäms utifrån på förhand uppskattade uppgifter om inkomsten. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vad händer när unga hushåll förlorar bostadsbidraget? I denna bilaga beskrivs metoden för analysen i kapitel 5. Här redovisas också regressionsresultaten i sin helhet tillsammans med ytterligare kompletterande regressioner. För att mäta vad som händer med unga hushåll utan barn som förlorar bostadsbidraget på grund av att åldersgränsen passeras tillämpas en s.k. difference-in-difference-ansats som syftar till att efterlikna ett vetenskapligt experiment. Metoden bygger på att effekten av en ”behandling” mäts genom att differentiera utfall mellan behandlings- och jämförelsegrupp före och efter tidpunkten för behandling. Om förändringen är större för behandlingsgruppen än för jämförelsegruppen kan det givet vissa antaganden tolkas som en effekt av behandling, i det här fallet att förlora bostadsbidrag. En grundläggande förutsättning för att metoden ska fungera är att behandlings- och kontrollgrupperna uppvisar parallella trender före behandling. Enklaste sättet att undersöka om denna förutsättning är uppfylld är en visuell granskning, vilket visas av diagram B5.1. I granskningen undersöks hur arbetsutbudet, mätt som förvärvsinkomst, påverkas när gruppen unga utan barn förlorar bostadsbidraget till följd av åldersgränsen. Följande ekonometriska modell skattas för att mäta behandlingseffekten: index avser individ och tidpunkt(ålder). Utfallet, dvs. Behandlingseffekten ges av interaktionen (som antar värde 1 om ålder>28) och (som antar värde 1 om individen Effekten av ålder fångas av variabeln t eftersom samtliga individer är i samma ålder . upp om effekten av bostadsbidragsbeloppet varierar mellan behandlings- och jäm betecknar övriga kontrollvariabler som t.ex. antal barn, erhållet ekonomiskt bistånd och indikatorer för arbetsmarknadsanknytning. Modellen är av typen fixed-effects och har därför en unik intercept-term för varje individ, I modellen som estimeras kan termer som är tidsinvarianta inte inkluderas då de är perfekt korrelerade med den individspecifika fixed effect. R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V I tabell B5.1 presenteras deskriptiv statistik för de bostadsbidragstagare med och utan barn som används i analysen. I genomsnitt uppbär gruppen utan barn i bostadsbidrag. Motsvarande belopp för jämförelsegruppen är högre. Gruppen utan barn uppbär i genomsnitt högre ekonomiskt bistånd, jämfört med i jämförelsegruppen. I analys gruppen finns inga barn, medan jämförelsegruppen i genomsnitt har 1,7 barn. Grupperna skiljer sig också åt med avseende på arbetsmarknadsstatus. De personer som antingen studerar eller uppbär sjuk- och aktivitetsersättning exkluderas i urvalet. av jämförelsegruppen är föräldralediga. Arbetslösheten är något högre i analysgruppen, jämfört i kontrollgruppen. Också andelen som tillhör arbetsmarknadskategorin ”övrigt” är högre i behandlingsgruppen jämfört med kontrollgruppen, jämfört i jämförelsegruppen. Andelen sysselsatta är däremot lägre i analysgruppen än i jämförelsegruppen, jämfört . Slutligen skiljer sig andelen kvinnor och utrikes födda åt mellan de båda grupperna. I behandlingsgruppen är utrikes födda, jämfört i kon trollgruppen. Andelen kvinnor uppgår till behandlingsgruppen jämfört i jämförelsegruppen. Tabell B5.1 Beskrivande statistik (hushållets högsta ålder är ) (med barn) (utan barn) drag (kr) bistånd (kr) Barn (antal) Föräldraledig (%) Arbetslös (%) Övrigt (%) Sysselsatt (%) Utrikes födda (%) Kvinnor (%) Källa: SCB (). Urvalsindivider –2014. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B5.2 Vad händer med förvärvsinkomsten när gruppen unga hushåll utan barn förlorar bostadsbidraget? 29,760*** 29,455*** 35,902*** 30,516*** 20,837** 23,779*** (7,661) (6,589) (12,678) (11,148) (10,480) (8,684) Tid (ålder) -35,913 -8,401 -41,092 -19,769 (36,098) (31,122) (33,904) (29,921) (7,274) (6,013) 2009 (0,1)106 -219,014 -77,756 -233,147 -133,058 -23,215 -29,518 (179,906) (155,091) (168,705) (148,814) (30,900) (25,549) 2010 (0,1) -181,052 -65,837 -196,255 -114,535 -16,591 -16,556 (144,189) (124,295) (135,360) (119,375) (23,563) (19,456) 2011 (0,1) -132,515 -48,383 -146,754 -86,284 -5,356 -10,982 (108,180) (93,255) (101,583) (89,600) (16,536) (13,661) 2012 (0,1) -88,262 -31,901 -96,516 -54,712 -5,105 -10,084 (72,267) (62,293) (67,968) (59,934) (10,408) (8,607) 2013 (0,1) -41,868 -13,317 -46,341 -27,371 (36,325) (31,310) (34,308) (30,251) -7,011** -21,584*** (2,814) (4,352) (3,724) Föräldraledig (0,1) 38,345*** 38,181*** (9,778) (11,970) (13,746) R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V Arbetslös (0,1) -4,118 -6,588 (9,083) (12,085) (14,090) 22,104** 29,736** 99,286*** (0,1) (9,276) (12,235) (13,396) Sysselsatt (0,1) 81,483*** 69,464*** (8,609) (11,065) -0.369*** -0.402*** -0.385*** 205,537* 223,533** 79,082*** 38,881** (114,897) (99,522) (109,888) (97,824) (16,566) (18,715) Standardfel inom parantes, *** p <0,01, ** p <0,05, * p <0,1. 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B5.3 Vad händer med ekonomiskt bistånd när gruppen unga hushåll utan barn förlorar bostadsbidraget? -5,732 -6,286 6,819* (3,079) (2,968) (5,088) (4,828) (4,219) (4,124) Tid (ålder) -9,752 -18,828 -8,939 -20,641 -2,081 -2,674 (14,510) (14,013) (13,606) (12,953) (2,929) (2,859) 2009 (0,1)107 -27,847 -73,440 -23,787 -83,667 (72,313) (69,846) (67,700) (64,449) (12,440) (12,153) 2010 (0,1) -22,774 -58,884 -17,612 -64,467 (57,956) (55,977) (54,319) (51,703) (9,486) (9,256) 2011 (0,1) -17,666 -44,302 -14,162 -49,210 (43,483) (41,998) (40,764) (38,806) (6,657) (6,499) 2012 (0,1) -10,430 -28,264 -6,507 -29,989 (29,047) (28,055) (27,275) (25,962) (4,190) (4,095) 2013 (0,1) -6,016 -14,274 -4,259 -15,185 (14,601) (14,101) (13,767) (13,103) -0.562** -1.052*** -0.965*** 6,851*** 5,380*** 7,731*** (1,257) (1,878) (1,749) Föräldraledig (0,1) (4,402) (5,184) Arbetslös (0,1) 20,664*** 22,378*** 20,721*** (4,061) (5,188) (6,495) R I K S R E V I S I O N E N B O S T A D S B I D R A G E T – U R E T T F Ö R D E L N I N G S - O C H A R B E T S M A R K N A D S P E R S P E K T I V 26,179*** 30,490*** 23,320*** ning (0,1) (4,130) (5,211) (6,648) Sysselsatt (0,1) 7,246* 11,072* (3,874) (4,793) (6,360) 33,285*** (46,182) (44,815) (44,097) (42,358) (6,670) (8,891) Standardfel inom parantes, *** p <0,01, ** p <0,05, * p <0,1. 76 R I K S R E V I S I O N E N BOSTADSBIDRAGET – UR ETT FÖRDELNINGS- OCH ARBETSMARKNADSPERSPEKTIV Bostadsbidraget är en behovsprövad förmån som kan sökas av hushåll med barn och hushåll utan barn där mottagarna är . Bidraget är vanligt bland ensamstående med barn, vilket är en grupp som har halkat efter i inkomstutvecklingen. Bostadsbidraget kan ge upphov till s.k. marginalefekter och kan påverka incitamenten till arbete. granskning visar att de höjningar och förändringar av bostadsbidraget som genomförts inte följer löne- och prisutvecklingen. Det har fått till följd att bidraget har koncentrerats till hushåll med låga inkomster och låg relativ ekonomisk standard. Särskilt utsatta är sammanboende hushåll med bostadsbidrag. Granskningen visar också att bostadsbidraget omfördelar inkomster i lägre grad . De hushåll som tar emot bostadsbidrag har ofta inkomster som ligger så långt under gränsen för låg relativ ekonomisk standard att bidraget inte är tillräckligt för att lyfta dem över gränsen. möter de hushåll som tar emot bostadsbidrag numera lägre genomsnittliga marginalefekter än tidigare, vilket har förbättrat incitamenten till arbete. Analysen visar dock att bostadsbidraget kan påverka unga hushåll utan barns arbetsutbud negativt. rekommendationer till regeringen är att vid fastställandet av bostadsbidraget ta större hänsyn till ekonomisk utsatthet, att se över hur efektivt bostadsbidraget är för att nå sammanboende hushåll och slutligen att se över om bostadsbidraget för unga är efektivt utformat. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Y , ordförande, och statsråden , M , Baylan, Bucht, , , , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om bostadsbidraget – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv