prop · H403172 · 2017-04-12 00:00:00 — eller utbildning i svenska för invandrare (29 kap. 2–3 §§). I vissa fall kan personer omfattas av LMA även efter det att de har beviljats ett uppehållstillstånd. Utlänningar som vistas på förläggning har rätt till bistånd enligt LMA även efter det att de har beviljats uppehålls- tillstånd om de inte anvisats eller kunnat utnyttja en anvisad plats i en Utlänningar som inte vistas på förläggning har rätt till bistånd enligt LMA under en månad från den dag de har beviljats uppehållstill- Även den som haft ett tidsbegränsat uppehållstillstånd av skydds- skäl omfattas enligt 1 § LMA om han eller hon ansöker om ett nytt sådant uppehållstillstånd när det första löper ut. Den som omfattas av LMA har inte rätt till bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för förmåner av liknande karaktär (1 § andra stycket LMA). Bosättningsbaserade förmåner enligt socialförsäkringsbalken lämnas inte heller för tid som bistånd enligt LMA har lämnats till den försäkrade, om förmånerna är av motsvarande karaktär (5 kap. 12 § andra stycket Socialförsäkringsbalken innehåller också bestämmelser om arbetsbase- rade förmåner som t.ex. föräldrapenning på grundnivå eller sjukpenning- nivå, tillfällig föräldrapenning, sjukpenning, inkomstrelaterad sjukersätt- ning, arbetsskadeersättning och inkomstgrundad ålderspension. månerna regleras i 6 kap. socialförsäkringsbalken. För att vara berättigad till arbetsbaserade förmåner krävs att man arbetar i (6 kap. 2 §). Den som enligt utlänningslagen behöver ha arbetstillstånd eller ett uppe- hållstillstånd med motsvarande verkan har inte rätt till arbetsbaserade förmåner förrän ett sådant tillstånd har beviljats. Ersättning, med undan- tag för arbetsskadeersättning, får lämnas tidigast från och med den dag då tillståndet börjar gälla (6 kap. 14 §). Personer som har ett permanent uppehållstillstånd behöver inte ha arbetstillstånd (2 kap. 8 c § 3 och 6 kap. 1 § UtlL). arbetstillstånd får inte beviljas efter inresan i . inte för personer som kan få ett uppehållstillstånd beviljat efter inresan i (6 kap. 3 och 4 §§ UtlL). vem som måste ha ett arbetstillstånd för att få arbeta i komplette- ras av en bestämmelse i utlänningsförordningen (2006:97). haft arbetstillstånd för av och som inom giltig- hetstiden för tillståndet ansöker om förlängning, behöver inte ha arbets- tillstånd för tiden till dess att tillståndsfrågan har avgjorts eller, om beslut om utvisning meddelas, till dess utvisningsbeslutet har fått laga kraft (5 kap. 3 § andra stycket). Personer som arbetar i kan också ha rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen om de blir arbetslösa. löshetsförsäkringen regleras i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäk- ring och förutsätter att personen uppfyller de allmänna villkoren i den. Det handlar bl.a. om att vara anmäld hos Arbetsförmedlingen och att stå Prop. 2016/17:172 till arbetsmarknadens förfogande (9 §). Det ställs också krav på att personen har arbetat i viss omfattning för att uppfylla det s.k. arbetsvillkoret (12–15 §§). 5Hur den tillfälliga lagen påverkar tillgången till de sociala trygghetssystemen Folkbokföring och bosättning enligt Den tillfälliga lagen innebär att en person som beviljas uppehållstillstånd som flykting beviljas ett uppehållstillstånd som är giltigt och en alternativt skyddsbehövande (5 §). beviljas tillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omstän- digheter eller på grund av verkställighetshinder ska beviljas uppehållstill- stånd som är giltiga (12 och 15 §§). lagförslag (se propositionen Kompletteringar av den tillfälliga lagen för uppehållstillstånd rörande studier på gymnasienivå, prop. 2016/17:133) kommer det även att bli möjligt att enligt den tillfälliga lagen få uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, fortsatta sådana studier och för etablering på arbetsmarknaden efter sådana studier. kommer dessa tillstånd att ha en giltighetstid som är längre än 13 En utlänning som beviljas ett uppehållstillstånd om minst ett år ska folkbokföras och anses bosatt här i folkbokföringslagens mening. att anses bosatt i enligt socialförsäkringsbalken krävs att personen har ett uppehållstillstånd som gäller än . Eftersom de tidsbegränsade uppehållstillstånden enligt den tillfälliga lagen har tillräckligt lång giltighetstid för att kunna ligga till grund för folkbokföring och för att personen ska kunna anses vara bosatt i enligt socialförsäkringsbalken kommer de som beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd enligt den tillfälliga lagen att omfattas av de flesta delar av välfärdssystemet på samma sätt som om de hade fått ett Det blir heller ingen skillnad i förhållande till förmåner som inte ställer något krav på att uppehållstillståndet har en viss längd, t.ex. hemutrustningslån. Fråga uppkommer emellertid om vad som gäller när uppehållstillstån- det löper ut. Även om en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd lämnas in innan det första tillståndet löper ut är det långt ifrån säkert att den hinner prövas innan tillståndet har upphört att gälla. En faktor av bety- delse i sammanhanget är handläggningstider som f.n., och , kan förväntas vara ovanligt långa till följd av det stora antal asylsökande som kom till . Folkbokföringslagens bestämmelser om avregistrering är inte kopplade till att en persons uppehållstillstånd löper ut. Det är i stället var personen 2016/17:172 kan antas vistas som avgör om han eller hon ska avregistreras från folkbokföringen. Enligt folkbokföringslagen ska den som kan komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila utom landet under avregistreras från folkbokföringen som utflyttad. Om en person som måste ha uppehållstillstånd för att få vistas i landet saknar ett sådant tillstånd ska det särskilt beaktas vid bedömningen av om det finns skäl att avregistrera någon från folkbokföringen (20 §). Enligt förarbetena till folkbokföringslagen är en viktig utgångspunkt för folkbokföringen att personer inte ska riskera att avregisteras enbart av det skälet att handläggningen av ett ärende om uppehållstillstånd drar ut eller att det uppstår någon form av missförstånd i ett sådant ärende (prop. 2012/13:120 s. 56). Det förhållande att en persons uppehållstillstånd löper ut innebär således inte i sig att personen ska avregistreras från folkbokföringen. När det gäller socialförsäkringsförmåner innebär däremot ny domstolspraxis att personer vars tidsbegränsade uppehållstillstånd har upphört att gälla kan få bosättningsbaserade förmåner. Enligt 5 kap. 12 § första stycket socialförsäkringsbalken får dessa förmåner lämnas till den som enligt utlänningslagen behöver ha uppehållstillstånd tidigast från och med den dag ett sådant tillstånd börjar gälla, om det inte finns synnerliga skäl för att förmånen lämnas även om sådant tillstånd inte har beviljats. har funnit att den bestämmelsen innebär att den försäkrade för försäkringsfallet måste ha ett uppehållstillstånd för att kunna få bosättningsbaserade förmåner. En förlust av ett uppehållstillstånd eller det förhållandet att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd har löpt ut medför att den försäkrade inte kan få bosättningsbaserade förmåner. Endast om det finns synnerliga skäl kan förmåner lämnas trots att det inte finns något uppehållstillstånd beviljat (HFD 2016 ref. 43). Det förhållandet att det uppstår ett glapp mellan tidsbegränsade uppehållstillstånd och att detta påverkar möjligheten att få socialförsäkringsförmåner är alltså en problematik som har funnits även innan den tillfälliga lagen började gälla. Den tillfälliga lagen innebär dock att detta kommer att bli mer omfattande och påverka fler personer . 5.2Arbetsbaserade socialförsäkringsförmåner och arbetslöshetsersättning När det gäller arbetsbaserade socialförsäkringsförmåner finns ett krav på arbetstillstånd som motsvarar det krav på uppehållstillstånd som gäller för bosättningsbaserade förmåner. Kravet gäller den som enligt utlänningslagen behöver ha ett sådant tillstånd. Den som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd behöver arbetstillstånd för att få arbeta i . Eftersom en utlänning som behöver arbetstillstånd får arbeta i utan arbetstillstånd en ansökan om arbetstillstånd prövas kan arbetsbaserade förmåner betalas ut när ett tidigare tillstånd har upphört att gälla förutsatt att personen har sökt om ett nytt tillstånd . Det förhållandet att tidsbegränsade uppehållstillstånd blir huvudregel och att det därmed kommer att krävas arbetstillstånd för att få arbeta i Prop. 2016/17:172 kommer därför inte att påverka rätten till arbetsbaserade förmåner. Rätten till arbetslöshetsersättning påverkas inte av vilken typ av uppehållstillstånd som personen har. Arbetslöshetsersättning baseras på det förvärvsarbete som personen utfört i . För att få ersättning krävs att personen står till arbetsmarknadens förfogande. När en person har fått uppehållstillstånd ska Arbetsförmedlingen enligt etableringslagen upprätta en individuell plan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering, en s.k. etableringsplan. Etableringsplanen ska utformas tillsammans med den nyanlände och i samverkan med berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer och innehålla bl.a. vuxenutbildning i svenska för invandrare, samhällsorientering och aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Planen ska omfatta högst 24 månader (6–8 §§). Av etableringslagens förarbeten framgår att etableringsplaner kan behöva revideras för en nyanländ som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och som har lämnat in en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd, och att planen bör förlängas ansökan prövas under förutsättning att det finns ett fortsatt behov av insatser (prop. 2009/10:60 s. 70). När det gäller insatser enligt etableringslagen har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag som syftar till att minska onödig administration och skapa förutsättningar för en ökad flexibilitet och effektivitet i uppdraget (se lagrådsremissen Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet). I lagrådsremissen föreslås den nuvarande etableringslagen ersättas av en ny lag som i huvudsak reglerar det statliga ansvaret för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Av den nya lagen ska det uttryckligen framgå att lagen gäller även för nyanlända som har haft ett uppehållstillstånd och som inom giltighetstiden för uppehållstillståndet ansökt om ett fortsatt tillstånd. Det innebär att nyanlända för prövningen av ansökan om fortsatt uppehållstillstånd kommer att omfattas av Arbetsförmedlingens ansvar att erbjuda etableringsinsatser. Förslagen föreslås träda i kraft . Förslagen i lagrådsremissen innebär att etableringsinsatserna i högre grad ska regleras på förordningsnivå. Arbetet med de nya förordningarna pågår inom . Inriktningen på arbetet är att det faktum att individens ansökan om fortsatt uppehållstillstånd ännu inte har hunnit prövas inte ska innebära någon begränsning av individens tillgång till etableringsinsatser. 2016/17:172 5.4 LMA blir tillämplig igen LMA omfattar bl.a. utlänningar som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller som annan skyddsbehövande (1 §). Det innebär att en person som ansöker om fortsatt uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande omfattas av LMA och har rätt till bistånd enligt den lagen. En följd av detta är att rätten till vissa av de förmåner som den enskilde har haft rätt till han eller hon har haft uppehållstillstånd faller bort eller begränsas. Det gäller t.ex. bistånd enligt socialtjänstlagen och bosättningsbaserade förmåner enligt socialförsäkringsbalken. Eftersom den som ansöker om fortsatt uppehållstillstånd omfattas av LMA ska han eller hon på nytt skrivas in i mottagningssystem. Den enskilde kan då välja att flytta till ett anläggningsboende i regi och i sådana fall har kommunen inte längre någon rätt till ersättning för mottagandet. 5.5Oklart vilket regelverk som gäller i fråga om hälsovård, sjukvård och tandvård Lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. omfattar utlänningar som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller som annan skyddsbehövande (1 §). Det innebär att en person som ansöker om fortsatt uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande omfattas av lagen. Visserligen är personen fortfarande folkbokförd och omfattas därmed också av HSL och tandvårdslagen. Det saknas emellertid reglering om vilken lagstiftning som har företräde i en sådan situation. 6 Regelverket behöver anpassas till att huvudregeln kommer att vara att uppehållstillstånd är tidsbegränsade Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt den tillfälliga lagen kan Det skyddsbehov som ligger till grund för det tidsbegränsade uppehållstillståndet kommer i regel att finnas kvar när tillståndet löper ut vilket innebär att många kommer att beviljas ett fortsatt Enligt lagförslaget i propositionen Kompletteringar av den tillfälliga lagen för uppehållstillstånd rörande studier på gymnasienivå, prop. 2016/17:133 kommer det även att bli möjligt att enligt den tillfälliga lagen få uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, fortsatta sådana studier och för etablering på arbetsmarknaden efter Det finns därför starka skäl för att behålla ett sammanhållet och effektivt mottagande, både för att ge den enskilde möjlighet till en god etablering i samhället och för att ge myndigheter och kommuner goda förutsättningar för sin verksamhet. Den tillfälliga lagen bör därför inte leda till att personer ska återgå till mottagandesystemet eller tvingas avstå från förmåner och etableringsinsatser endast av det skälet att hans eller hennes ansökan om fortsatt uppehållstillstånd ännu inte har hunnit prövas. En sådan ordning skulle riskera att skapa stora praktiska problem för individen och även riskera att försvåra etablering i arbets- och samhällslivet. Om rätten till förmåner skulle falla bort är det sannolikt att många inte längre skulle ha råd att bo kvar i den kommun där de påbörjat sin etablering utan vara tvungna att lämna bosättningskommunen för att få en boendeplats på ett av Migrationsverkets anläggningsboenden. Om personen sedan skulle bli beviljad ett fortsatt uppehållstillstånd och han eller hon vill bli erbjuden boende i en kommun i enlighet med bosättningslagen, är det inte säkert att anvisning kan ske till samma kommun där personen bodde efter att det första uppehållstillståndet beviljades. Detta är inte rimligt utifrån perspektivet att individen bör ges så goda och stabila förutsättningar som möjligt att etablera sig i arbets- och samhällslivet. En sådan ordning skulle sannolikt innebära en ökad stress och ohälsa för de som drabbas. Ur ett barnperspektiv skulle en sådan bristande kontinuitet i boendet innebära återkommande uppbrott och byte av förskola och skola. Det skulle också innebära att kommuner och myndigheter skulle drabbas av ökade kostnader och en besvärlig och ofta onödig administration. Som exempel kan nämnas att skulle behöva ha beredskap för att skriva in personer i mottagandesystemet på nytt och ordna boende. och skulle behöva dra in utbetalningar av förmåner i samband med att uppehållstillstånd löper ut och därefter börja betala ut igen när uppehållstillstånd beviljas. Uppstår det fel kan det bli aktuellt med återkrav eller retroaktiva utbetalningar. För kommunerna kan det bli det svårt att planera mottagandet, inte minst när det gäller utbildningsinsatser i förskola, skola och gymnasieskola. De konsekvenser för mottagandet av nyanlända som den tillfälliga lagen ger upphov till bör därför åtgärdas med utgångspunkten att personer som en gång fått ett uppehållstillstånd och som omfattas av olika delar av välfärdssystemet ska fortsätta att omfattas av försäkringar och förmåner ska kunna fortsätta att betalas ut tills dess att det finns ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning och en eventuell tidsfrist för frivillig avresa har löpt ut. 7Ett sammanhållet mottagande med tidsbegränsade uppehållstillstånd 7.1Den som ansöker om fortsatt uppehållstillstånd ska inte omfattas av mottagandesystemet på nytt Regeringens förslag: Personer, vars rätt till bistånd enligt LMA har upphört, som har varit asylsökande och som har beviljats ett första tidsbegränsat uppehållstillstånd ska inte omfattas av LMA om de ansöker om ett fortsatt tillstånd på samma grund, eller ansöker om ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i och ansökan har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla. Utlänningar som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller som annan skyddsbehövande ska endast omfattas av lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. om de inte är folkbokförda här i landet. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. Förslaget i promemorian innebär att även personer som har ansökt om uppehållstillstånd och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas i medan ansökan prövas ska omfattas av undantaget från LMA. Promemorians förslag till ändring i lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. har en annan lagteknisk lösning. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till att behålla ett sammanhållet mottagande när tidsbegränsade uppehållstillstånd är huvudregel. Flera remissinstanser, t.ex. , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, i och anför att förslagen underlättar för den enskilde att etablera sig i samhället. Arbetsförmedlingen välkomnar förslaget och menar att det kommer att bidra till minskad administration för berörda myndigheter och att myndigheten i större utsträckning kan ha fokus på etableringsuppdragets kärna kring arbete eller studier. Några remissinstanser, däribland Svenska Röda Korset, , och kommun framhåller att de är kritiska till den tillfälliga lagen och att det finns negativa konsekvenser som inte åtgärdas med förslagen. Flera av remissinstanserna, däribland , i , , kommun, kommun, kommun, kommun och anför att det behöver förtydligas vad som gäller för de personer som inte ansöker och att informationen till enskilda måste anför att personer som ansöker för sent blir tillståndslösa som de har ett personnummer vilket kan försvåra hanteringen och registreringen inom vården. vid anser att det i lagstiftningen bör klargöras vilken myndighet som ska ansvara för att information lämnas till de som är berörda. Förvaltningsrätten i anför att en sen ansökan kommer att kunna prövas av och anser att det i vissa fall skulle kunna vara ursäktligt att en ansökan lämnas in . anser att det bör förtydligas när en ansökan ska anses ha kommit in och om myndigheten har ett ansvar att utfärda någon form av bevis för att en ansökan har kommit in . Vidare anser verket att det bör övervägas om det finns behov av undantag från kravet på att ansökan ska ha kommit in . Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i och vid anser att det bör klargöras vad som menas med samma grund och med stöd av någon bestämmelse i den tillfälliga lagen. Kammarrätten i påpekar att en vårdnadshavare kan vistas i med uppehållsrätt och anser att det inte är rimligt att ett barn i en sådan situation skulle komma att omfattas av LMA. anser att varje ansökan om fortsatt uppehållstillstånd ska omfattas av författningsförslagen. anför att den föreslagna ändringen av 9 § LMA kan leda till att personer som omfattas av 1 § första stycket 3 i samma lag får rätt till bistånd om de ansöker om ett fortsatt tillstånd först efter det att ett tidigare tillstånd har upphört att gälla, trots att de enligt de nu gällande bestämmelserna inte skulle ha den rätten. anser att förändringen av lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. riskerar att leda till tolkningsproblem och att det finns en risk att personer som är folkbokförda men ansöker om fortsatt tillstånd för sent endast får rätt till vård enligt den lagen och inte enligt HSL. kommuner och landsting (SKL) anser att folkbokföringslagen bör ändras så att personer som får avslag eller inte ansöker om ett fortsatt tillstånd ska avregistreras från folkbokföringen. Vidare anser SKL att även barn som bor hos vårdnadshavare med uppehållstillstånd ska omfattas av LMA. SKL anser också att det bör förtydligas vilka som avses i 1 § första stycket 3 LMA och att det bör klargöras vad som gäller för personer som beviljas kortare uppehållstillstånd än . pekar också på att de som beviljas uppehållstillstånd som är giltiga i mindre än inte omfattas av LMA eller socialförsäkringsbalken vilket betyder att en kommun kan bli ansvarig för bistånd till dessa personer . anför att det, utöver förslagen i promemorian, behövs ytterligare förändringar av LMA. Lagens 1 § bör formuleras om så att det anges att lagen omfattar personer som ansöker om asyl istället för personer som har ansökt. Vidare bör det övervägas om utlänningar som ansöker om spårbyte enligt 5 kap. 15 a § utlänningslagen bör uteslutas från personkretsen i 1 § LMA. Myndigheten vill också se en översyn av LMA med hänsyn till förslagen i promemorian Åldersbedömning tidigare i asylprocessen (Ds 2016:37). Skälen för regeringens förslag: Personer som har haft ett tidsbegränsat uppehållstillstånd av skyddsskäl omfattas enligt nuvarande 2016/17:172 ordning av LMA om de ansöker om ett nytt sådant uppehållstillstånd när det första tillståndet löper ut. De omfattas i en sådan situation också av lagen om hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. För att undvika de negativa konsekvenser som kan uppkomma för den enskilde om det sker en återgång till mottagandesystemet eller till följd av att det är oklart vilket regelverk som ska tillämpas bör en asylsökande som regel endast omfattas av mottagandesystemet vid den första ansökan Enligt 9 § LMA undantas vissa av dem som omfattas av lagen från rätten till bistånd enligt lagen när de ansöker om förlängning av ett tidigare uppehållstillstånd på i övrigt oförändrade Även om enskilda enligt den bestämmelsen undantas från rätten till bistånd anses de enligt praxis ändå omfattas av LMA vilket har betydelse för kommunernas rätt till ersättning (HFD 2013 ref. 83). Personer som har varit asylsökande och beviljats ett första tidsbegränsat uppehållstillstånd bör därför helt undantas från LMA när de ansöker om ett fortsatt uppehållstillstånd på samma grund eller om ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i den tillfälliga lagen. remissinstanser har efterlyst förtydliganden av vad som avses med att ha sökt på samma grund. Regeringen vill inom ramen för detta lagstiftningsärende säkerställa att de som beviljas uppehållstillstånd som tidsbegränsas med stöd av den tillfälliga lagen kan få ett sammanhållet I regel blir det fråga om skyddsbehövande som, när det tidsbegränsade uppehållstillståndet har löpt ut kommer att ansöka om ett nytt tillstånd på samma grund som tidigare eftersom skyddsbehovet i regel kommer att kvarstå. Det kan också handla om personer som kan beviljas ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i den tillfälliga lagen, t.ex. de som ansöker om permanent uppehållstillstånd på grund av arbete eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av studier. den som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt utlänningslagen och ansöker om ett fortsatt tillstånd på samma grund omfattas av förslaget, t.ex. en person som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av arbete och ansöker om ett nytt sådant Regeringen anser inte, till skillnad från Advokatsamfund, att varje ansökan om fortsatt uppehållstillstånd ska omfattas av bestämmelserna. SKL anser att det bör klargöras vad som gäller för personer som beviljas kortare uppehållstillstånd än 12 månader. Det förhållandet att personer ibland beviljas korta uppehållstillstånd och därmed inte kan folkbokföras är inget som har påverkats av den tillfälliga lagen, de situationerna har uppkommit även tidigare. Något skäl att ändra denna ordning finns inte. SKL anser att barn som bor hos vårdnadshavare