prop · H40398 · 2017-04-18 00:00:00 — Lagstiftningen tillåter att en tillgång skrivs av snabbare än vad som är ekonomiskt motiverat. Genom överavskrivningarna uppstår en skattekredit; skatten på inkomst av näringsverksamhet multiplicerad med den ackumulerade överavskrivningen. Skatteutgiften utgörs av räntan på skatte- krediten och avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Periodiseringsfonden är en vinstanknuten reserveringsmöjlighet i företaget, där medel kan reserveras under högst (30 kap. IL). Reserveringsmöjligheten innebär att inkomstbeskattningen skjuts upp. För juridiska personer är periodiseringsfonderna räntebelagda och därmed medför juridiska personers periodiseringsfonder inga skatteutgifter om räntan sammanfaller med skattekrediten. För enskilda näringsidkare och för fysiska personer som är delägare i handelsbolag är avsättningarna inte räntebelagda och skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten. Skatteutgiften avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Huvudregeln när det gäller avdrag för substansminskningar innebär inte att en skatteutgift uppstår. Enligt en alternativregel får avdraget uppgå till högst av täktmarkens marknadsvärde då utvinningen påbörjades (20 kap. 20–28 §§ IL). Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den snabbare avskrivningen enligt alternativregeln och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Vid avyttring av skog får en fysisk person göra avdrag med högst av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juridiska personer är begränsat till . För ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdragsgrundande skogsintäkten (21 kap. 4–19 §§ IL). Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Däremot saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteutgiften uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C10 Bidrag till regionala utvecklingsbolag Avdrag får göras för bidrag som lämnas utan villkor till ett regionalt utvecklingsbolag (16 kap. 12 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Avdrag får göras för bidrag som lämnas till (16 kap. 10 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Skatteutgiften utgörs av den räntefria skattekrediten. C14 Räntefördelning vid generationsskiften Förvärvas en näringsfastighet genom arv, testamente eller gåva eller genom bodelning med anledning av makes död eller äktenskapsskillnad kan förvärvaren undvika negativ räntefördelning till den del det negativa kapitalunderlaget är hänförligt till förvärvet (33 kap. 15–17 §§ IL). Skatteutgiften avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C12 Nedskrivning av lager och pågående arbeten Enligt en alternativregel kan lager (gäller inte fastigheter och värdepapper) tas av det sammanlagda anskaffningsvärdet (17 kap. 4 § IL). Byggnads-, hantverks- och anläggningsföretag kan tillämpa motsvarande alternativregel på pågående arbeten om arbetet utförs till ett fast pris och inte har slutredovisats (17 kap. 27 § IL). Nedskrivningen ger en skattekredit. Skatteutgiften utgörs av räntan på krediten och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C13 Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto En enskild näringsidkare som har intäkt av skogsbruk, skogsintäkt, har ofta oregelbundna inkomster. Detsamma gäller för en enskild näringsidkare som har intäkt i egenskap av upphovsman enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. För att möjliggöra en resultatutjämning mellan beskattningsår tillåts dessa näringsidkare göra avdrag för belopp som sätts in på ett särskilt konto i ett kreditinstitut, skogskonto eller skogsskadekonto i det första fallet och upphovsmannakonto i det senare fallet (21 kap. 21–41 §§ och 32 kap. IL). Insättningen begränsas till på skogskonto, på skogsskadekonto och på upphovsmannakonto. Kontoinsättningen medför att egenavgiften där skattedelen utgörs av särskild löneskatt, skjuts upp, samt att skatten på inkomst av näringsverksamhet skjuts upp. D Intäkter i kapital D1 Avkastning eget hem Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boendet i eget hem beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot tas fastighetsavgift ut på bostäder enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt , se skatteutgifter D16– D18. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara marknadsvärdet på egnahemsfastigheten multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatt på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsavgift utan nedsättningar. Den direkta avkastningen i form av boendet i privatbostadsföretag (äkta bostadsrättsförening) beskattas inte som inkomst av kapital (42 kap. 28 § IL). Däremot tas fastighetsavgift ut på bostäder enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt , se skatteutgifter D15–D17. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara det sammanlagda marknadsvärdet på privatbostadsföretagets bostadsrättslägenheter multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatt på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsavgift utan nedsättningar. D3 Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag Enligt 42 kap. 15 a § IL tas endast 5/6 av kapitalinkomster för delägare i onoterade bolag upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den effektiva skatten på kapitalavkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D4 Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar För den del av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag som understiger gränsbeloppet tas endast 2/3 upp till beskattning enligt 57 kap. 20 och 21 §§ IL. Den effektiva skatten på kapitalavkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. på hela uppskovsbeloppet på . Skillnaden mellan gällande uppskovsregler och en beskattning av uppskov i inkomstslaget kapital utgör en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D7 Värdeförändring på aktier m.m. Enligt ska värdeförändringar beskattas (alternativt ska skatterestitution ges) när de uppkommer och inte, som fallet är , när de realiseras. Uppskovet ger upphov till en skattekredit. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D8 Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Enligt 45 kap. 33 § och 46 kap. 18 § IL tas en andel på 22/30 av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning av eget hem och bostadsrätt upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den återstående del som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D5 Utdelning av andelar i dotterföretag Beskattning av aktieutdelning i form av andelar skjuts i det fall ett antal villkor är uppfyllda upp till dess att mottagaren säljer andelarna, se den s.k. lex Asea, 42 kap. 16 § IL. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. D6 Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Enligt ska värdeförändringar beskattas löpande på årsbasis (alternativt ska skatterestitution medges) och inte som fallet är , när de realiseras, dvs. Enligt 47 kap. IL ges dessutom möjlighet till uppskov även då vinsten har realiserats. Dessa uppskovsmöjligheter ger upphov till en skattekredit. En schablonintäkt på av uppskovsbeloppet på en realiserad vinst tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Detta motsvarar en icke avdragsgill ränta D9 Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Avkastningen på medel reserverade för pensionsändamål beskattas lägre än för kapitalinkomster. Avkastningsskatt tas enligt 9 § lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel ut på en schablonmässigt beräknad avkastning. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Den schablonmässigt beräknade avkastningen som tas upp till beskattning uppgår till ett på visst sätt beräknat kapitalunderlag (se skatteutgift D12) multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan för året före beskattningsåret. Den schablonmässigt beräknade avkastningen kan utgöra en skatteutgift eller en skattesanktion, se skatteutgift D10. D10 Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Underlaget för avkastningsskatt utgörs enligt 3 a–3 d §§ lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel av kapitalunderlaget multiplicerat med antingen den genomsnittliga statslåneräntan året före beskattningsåret eller statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret ökad . Skatteunderlaget är dock lägst av kapitalunderlaget. För skattskyldiga försäkringsbolag utgörs kapitalunderlaget av värdet av bolagets tillgångar med avdrag för finansiella skulder vid beskattningsårets ingång. Om den faktiska avkastningen på försäkringskapital över- eller understiger den schablonmässigt framräknade avkastningen uppstår en skatteutgift respektive en skattesanktion avseende skatt på inkomst av kapital. D11 Schablonmässigt underlag för kapitalinkomstskatt (på investeringssparkonto) Underlaget för kapitalinkomstskatt på investeringssparkonto utgörs enligt 42 kap. 36-41 §§ IL av ett kapitalunderlag som multipliceras med statslåneräntan året före beskattningsåret ökad . Schablonintäkten ska dock beräknas till lägst av kapitalunderlaget. Om den faktiska avkastningen över- eller understiger den schablonmässigt framräknade avkastningen, uppstår en skatteutgift respektive en skattesanktion avseende skatt på inkomst av kapital. D12 Framskjuten beskattning vid andelsbyte Reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten tillämpas när fysiska personer gör andelsbyten om vissa villkor är uppfyllda (48 a kap. 5–8 §§ IL). Reglerna innebär att det inte fastställs någon kapitalvinst vid andelsbytet utan beskattning sker när de mottagna andelarna avyttras. Skatteutgiften utgörs av räntan på den kredit som den framskjutna beskattningen innebär och avser skatt på inkomst av kapital eller tjänst (bestäms av fåmansföretagsreglerna, 57 kap. IL). Enligt 43 kap. IL får investeraravdrag göras av fysiska personer. Avdraget motsvarar hälften av betalningen för förvärvade andelar och får göras med högst per person och år. Investeraravdraget ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. För den som inte har tillräcklig inkomst av kapital för att nyttja hela avdraget medför avdraget ett underskott av kapital. Underskottet minskar skatten på tjänsteinkomster genom en skattereduktion. D14 Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Skogsägare och författare m.fl. som bedriver enskild firma har ofta oregelbundna inkomster. Tillsammans med en progressiv beskattning av inkomst av tjänst kan detta leda till att de missgynnas relativt personer med jämna inkomster. För att möjliggöra en resultatutjämning tillåts dessa göra avdrag för belopp som sätts in på skogskonto, skogsskadekonto eller upphovsmannakonto. Insättningen begränsas till på skogskonto, på skogsskadekonto och på upphovsmannakonto. Räntan på kontona beskattas med den lägre skattesatsen i stället för , vilket är för kapitalinkomster (lagen [1990:676] om skatt på ränta på skogskontomedel m.m.). Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D15 Nedsatt fastighetsavgift småhus fastighetsavgift på bostäder tas ut enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Nedsättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret tas ingen fastighetsavgift ut för småhusenheter med värdeår 2012 eller . För småhusenheter med värdeår tidigare än 2012 tas ingen fastighetsavgift ut efter värdeåret och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Skatteutgiften utgörs av nedsättningen av fastig- hetsavgift på småhusenheter med värdeår 2007 eller . D16 Nedsatt fastighetsavgift hyreshus fastighetsavgift på bostäder tas ut enligt lagen om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Nedsättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret utgår ingen fastighetsavgift för hyreshusenheter med värdeår 2012 eller . För hyreshusenheter med värdeår tidigare än 2012 utgår ingen fastighetsavgift efter värdeåret och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Skatteutgiften utgörs av nedsättningen av fastighetsavgift på hyreshusenheter med värdeår 2007 eller . D17 Nedsatt fastighetsavgift ägarlägenheter fastighetsavgift på bostäder tas ut enligt lagen om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Nedsättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret tas ingen fastighetsavgift ut för ägarlägenheter med värdeår 2012 eller . För ägarlägenheter med värdeår tidigare än 2012 tas ingen fastighetsavgift ut efter värdeåret och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Skatteutgiften utgörs av nedsättningen av fastighetsavgift på ägarlägenheter med värdeår 2007 eller . E Kostnader i kapital E1 Ränteutgifter för egnahem Enligt 42 kap. 1 § IL ska samtliga ränteutgifter dras av. Enligt ska endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig få dras av. Detta innebär att ränte- utgifter för egnahem är en skatteutgift i den mån fastighetsavgiften understiger avkastningen från egnahem multiplicerat med en skattesats på . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Enligt 42 kap. 1 § IL ska samtliga ränteutgifter dras av. Enligt ska endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig få dras av. Detta innebär att ränteutgifter för lån till konsumtion är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. E3 Kapitalförluster på marknadsnoterade delägarrätter m.m. Enligt 48 kap. 20 § ska kapitalförluster på andra marknadsnoterade delägarrätter än sådana som avses i 48 kap. 21 § IL dras av i sin helhet och kapitalförluster på sådana andelar i svenska aktiebolag och utländska juridiska personer som inte är marknadsnoterade dras av till 5/6 mot skattepliktiga kapitalvinster på sådana tillgångar. För kvalificerade andelar gäller dock att kapitalförluster ska dras av till 2/3. Till den del förluster inte kan dras av mot kapitalvinster på sådana av (48 kap. 20 a § IL). F1 Regional nedsättning av egenavgifter Enligt lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ska enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag med fast driftställe i stödområde A vid beräkning av egenavgifter göra ett avdrag från egenavgifterna av avgiftsunderlaget , dvs. Fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet är undantagna från nedsättning. Skatteutgiften avser egenavgifter. F2 Nedsättning av egenavgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt fram till var egenavgifterna och den allmänna löneavgiften nedsatta för personer som vid årets ingång inte fyllt . Nedsättningen innebar att avgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, uppgick till arton tjugofemtedelar av de totala avgifterna (3 kap. 15 a § socialavgiftslagen [2000:980] och punkt 3 i övergångsbestämmelserna till samma lag respektive 3 § lagen om allmän löneavgift [1994:1920] och punkt 3 i övergångsbestämmelserna till samma lag). Skatteutgiften avser egenavgifter. F3 Generell nedsättning av egenavgifter Från egenavgifterna ska, under vissa förutsättningar, ett avdrag göras av avgiftsunderlaget. Nedsättningen kan som mest [2000:980]). utgiften avser egenavgifter. F4 Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Enligt lagen om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkning enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) får arbetsgivare med fast driftställe i stödområde A göra ett avdrag från arbetsgivaravgifterna av avgiftsunderlaget, dock högst med per kalendermånad. Nedsättningen gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. F5 Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt fram till var arbetsgivaravgifterna och den allmänna löne- avgiften nedsatta för personer som vid årets ingång inte fyllt . Nedsättningen innebar att avgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, uppgick till arton tjugofemtedelar av de totala avgifterna (2 kap. 28 § socialavgiftslagen [2000:980] och punkt 2 i övergångsbestämmelserna till samma lag respektive 3 § lagen om allmän löneavgift [1994:1920] och punkt 2 i övergångsbestämmelserna till samma lag). Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. F6 Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel Enligt 61 kap. 10 § IL ska förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel värderas till marknadsvärdet multiplicerat med faktorn 1,2. Hela förmånsvärdet, dvs. även den del av förmånsvärdet som överstiger marknadsvärdet, är pensionsgrundande och förmånsgrundande i flertalet övriga socialförsäkringar. Underlaget för socialavgifter uppgår däremot endast till drivmedlets marknadsvärde. Skatteutgiften avser socialavgifter. F7 Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med FoU Vid beräkningen av arbetsgivaravgifterna på avgiftspliktig ersättning till en person som arbetar med forskning eller utveckling (FoU) ska avdrag göras av avgiftsunderlaget för denna person (2 kap. 29-31 §§ socialavgiftslagen [2000:980]). Avdraget får inte medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften. Det sammanlagda avdraget för en avgiftsskyldig får inte överstiga . Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. F8 Växa-stöd för den först anställda – sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare Från är enmansföretag som är enskilda näringsidkare som anställer en person berättigade till en nedsättning av arbetsgivaravgifterna, den allmänna löneavgiften och den särskilda löneskatten så att bara ålderspensions- avgift ska betalas under längst tolv kalendermånader i följd (lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021). Nedsättningen ska vara tillfällig och gälla till utgången av 2021. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt. Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet enligt 2 kap. 20 § socialavgiftslagen (2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. G2 Ersättning till idrottsutövare Ersättning som en idrottsutövare får från en skattebefriad ideell förening som har till ändamål att främja idrott och som inte uppgår till ett halvt prisbasbelopp är enligt 2 kap. 19 § socialavgiftslagen undantagen från socialavgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. G3 Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare För egenföretagare som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (SFS 2006:1339), betalas enbart ålderspensionsavgiften (3 kap. 15 § socialavgiftslagen [2000:980]) och en särskild löneskatt för äldre på (lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster). Skatteutgiften avser skillnaden mellan särskild löneskatt och ålderspensions-avgiften plus särskild löneskatt för äldre. G4 Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som är födda eller tidigare För egenföretagare som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet (SFS 2007:1250), betalas enbart en särskild löneskatt för äldre på (punkt 6 i övergångsbestämmelserna till socialavgiftslagen [2000:980] och lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster). Skatteutgiften avser skillnaden mellan särskild löneskatt och särskild löneskatt för äldre. G5 Nedsatt särskild löneskatt för anställda som fyllt och är födda eller senare För anställda som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (SFS 2006:1339), betalas enbart ålderspensionsavgiften (2 kap. 27 § socialavgiftslagen [2000:980]) och en särskild löneskatt för äldre på (lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster). Skatteutgiften avser skillnaden mellan särskild löneskatt och ålderspensionsavgiften plus särskild löneskatt för äldre. G6 Nedsatt särskild löneskatt för anställda som är födda eller tidigare För anställda som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet (SFS 2007:1250) betalas enbart en särskild löneskatt för äldre på (punkt 5 i övergångsbestämmelserna till socialavgiftslagen [2000:980] lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster). Skatteutgiften avser skillnaden mellan särskild löneskatt och särskild löneskatt för äldre. H1 Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av fastigheter är enligt 3 kap. 2 § ML undantaget från mervärdesskatteplikt. Vid försäljning av nybyggda en- och flerbostadshus är det förädlingsvärde som uppstår vid försäljningen undantaget från mervärdesskatt, trots att det enligt borde beskattas. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. H2 Försäljning av konstverk Vid försäljning av konstverk för är enligt 1 kap. 2 a § ML försäljningsbeloppet undantaget från mervärdesskatt under förutsättning att upphovsmannen eller dennes dödsbo vid försäljningen äger konstverket. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. H5 Vissa posttjänster och frimärken I mervärdesskattedirektivet anges att medlemsstaterna ska undanta posttjänster och frimärken som tillhandahålls av det offentliga postväsendet från skatteplikt (artikel 132.1 a och artikel 135.1 h). undantas därför vissa samhällsomfattande posttjänster samt frimärken från skatteplikt enligt 3 kap. 20 a och §§ ML. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatten. För läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljs till sjukhus gäller kvalificerat undantag från mervärdesskatt enligt 3 kap. 23 § och 10 kap. 11 § ML. Det innebär att försäljningen är undantagen från mervärdesskatt men att ingående mervärdesskatt är avdragsgill. (Icke receptbelagda läkemedel beskattas med normalskattesats.) Skattebefrielsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Lotterier får inte mervärdesbeskattas vilket beskrivs i 3 kap. 23 § ML. Beskattning sker endast i form av punktskatt. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. H4 Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Vissa fastighetstjänster som utförs av en ägare till en näringsfastighet (t.ex. ett hyreshus) som inte är skattskyldig till moms för fastigheten och där lönekostnaden för dessa tjänster inte överstiger (inklusive avgifter som grundas på lönen) , är mervärdesskattebefriade. Enligt 2 kap. 8 § ML görs det en så kallad uttagsbeskattning, en mervärdesbeskattning om , för tjänster som fastighetsägaren utför åt sig själv på den egna fastigheten där lönekostnaden överstiger .