prop · H403141 · 2017-03-21 00:00:00 — med skattereduktionen infördes även en mottagningsplikt vilken innebär att en elleverantör som levererar el till en mikroproducent är skyldig att ta emot den el som matas in från mikroproducentens produktionsanläggning. Detta gäller dock inte om mikroproducenten har ingått avtal med någon annan om att ta emot elen. För privatpersoner är det möjligt att ansöka om s.k. ROT-avdrag för installationer av solceller. ROT-avdraget, i form av en skattereduktion, medges för arbetskostnader inklusive mervärdesskatt och omfattar reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad. av arbetskostnaden och får som högst uppgå till 50 000 kronor per person och år. Avdrag medges inte för kostnader för arbeten bidrag eller annat ekonomiskt stöd lämnats från staten, en kommun eller ett landsting. Det är därför inte möjligt att t.ex. få både ROT-avdrag och investeringsstöd för solceller. Allmänt om om statligt stöd och Befrielser och nedsättningar från energiskatt kan vara utformade så att de utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF-fördraget. stöd är ett objektivt och rättsligt begrepp som definieras direkt i EUF- Jämför bl.a. betänkandet Energiskatt på el - En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) s. 54–57 närmare om dess innebörd och Europeiska kommissionens tolkning. kommissionen, utifrån om statligt stöd, måste pröva och godkänna åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden innan de kan träda i kraft. Kommissionen antog gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd, förkortade EAG (EUT C 82, , s. EAG har fr.o.m. ersatts av Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020, förkortade EEAG (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1), som tillämpas av kommissionen vid beslut i statsstödsärenden fr.o.m. detta datum. Medlemsstaterna har åtagit sig att anpassa befintliga stödordningar till de nya riktlinjerna inom . Kommissionen har dock sökt förenkla förfarandet kring Kommissionen har antagit förordningar på olika områden, varigenom vissa kategorier av stöd har ansetts förenliga med EUF-fördraget under förutsättning att vissa villkor uppfylls (s.k. I dessa fall kan medlemsstaterna, på de villkor som anges i förordningen, införa åtgärder inom ramen för förordningen utan att behöva iaktta det normala förfarandet med föranmälan och kommissionens godkännande av åtgärderna. dock medlemsstaterna att uppfylla olika regler om informations- skyldighet för de stöd som genomförs inom ramen för en gruppundan- Med stöd av ett bemyndigande från rådet enligt artikel 109 i EUF- fördraget har kommissionen antagit kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1), förkortad GBER, samt kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruks- produkter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 369, 24.12.2014, s. 37), förkortad I dessa förordningar anges vilka grupper av stödåtgärder som är undantagna från skyldigheten att anmäla åtgärden till kommissionen innan den genomförs. GBER och FIBER tillämpas fr.o.m. 2014 respektive t.o.m. . GBER och FIBER omfattar bl.a. stöd i form av nedsättningar av eller från miljöskatter, inklusive energiskatt på el. tillämplig på stöd som beviljas små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter om stödet inte överstiger vissa tröskelvärden, se artikel 1.1 och artikel 2. Enligt både GBER och FIBER gäller att stöd inte får beviljas företag som befinner sig i svårigheter. Stöd får inte heller betalas ut till företag som är föremål för ett oreglerat återbetalningskrav till följd av ett kommissionsbeslut som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden. Dessa bestämmelser framgår av artikel 1.4 i GBER samt artikel 1.3 i FIBER. I EEAG, GBER respektive FIBER redogör kommissionen, förutom för riktlinjer som rör den materiella bedömningen av olika former av statliga stöd, också för den utvärdering, övervakning och rapportering som sker i fråga om godkända stöd samt sådana stöd som omfattas av någon av gruppundantagsförordningarna. Dessa bestämmelser finns i punkterna 242–245, 252 och 253 i EEAG, kapitel II i GBER samt kapitel II i FIBER. Enligt GBER och FIBER åligger det medlemsstaterna att till kommissionen lämna dels information om stödåtgärden via ett elektroniskt anmälningssystem (arbetsdagar efter stödåtgärdens ikraftträdande), dels en årlig rapport till kommissionen om stödåtgärden. Vidare genomför kommissionen granskningar av ett urval av medlemsstaternas stödordningar. Kommissionens senaste årliga granskning omfattade 96 stödordningar. Vid en sådan granskning undersöker kommissionen om respektive stödordning följer bestämmelserna i kommissionens beslut eller bestämmelserna i tillämplig gruppundantagsförordning. Därutöver väljer kommissionen ut ett begränsat antal enskilda stöd inom respektive stödordning för närmare kontroll av om de följer de tillämpliga reglerna för statligt stöd. Enligt punkterna 104–106 i EEAG, artikel 9.1 i GBER samt artikel 9 i FIBER är medlemsstaterna skyldiga att se till att viss information offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå. De uppgifter som ska offentliggöras är dels viss sammanfattande information om själva stödåtgärden och den fullständiga texten till stödåtgärden, dels viss tillkommande information om varje beviljat individuellt stöd som överstiger för stöd som omfattas av FIBER och som överstiger i övriga fall. Uppgifterna ska redovisas per respektive stödordning. Den tillkommande information som avses för statligt stöd som ges i form av skattebefrielse är i huvudsak följande: –Stödmottagarens namn och referens (organisationsnummer). –Typ av företag (små eller medelstora respektive stora). –Region där stödmottagaren är belägen, på NUTS 2-nivå. –Verksamhetsområde på Nace-gruppnivå. –Stödbeloppets storlek per stödmottagare, redovisat i beloppsintervall. Medlemsstaterna är skyldiga att iaktta kraven avseende insamlande av uppgifter rörande offentlighet och information. Redan tidigare riktlinjer respektive gruppundantagsförordningar innehöll en skyldighet för medlemsstaterna att bevara detaljerad information över varje individuellt stöd och förse kommissionen med de uppgifter som kommissionen ansåg sig behöva för att övervaka En nyhet i EEAG, GBER respektive FIBER, som återspeglas i den svenska hanteringen av statligt stöd på området, är emellertid de uttryckliga krav som ställs på offentliggörande och information om individuella stödmottagare. En förutsättning för att kunna uppfylla dessa krav är att det säkerställs att de nödvändiga uppgifterna kan inhämtas när det gäller stöd inom lagen (1994:1776) om skatt på energi. har av det skälet beslutat om förändringar av bränslebeskattningen (lag [2016:505] om ändring i lagen [1994:1776] om skatt på energi, prop. 2015/16:159, bet. 2015/16:SkU26, rskr. 2015/16:254) samt beslutat om förändringar av energibeskattningen av el (lag [2016:1072] om ändring i lagen [1994:1776] om skatt på energi, prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). Av artikel 44 i GBER framgår att stödordningar i form av nedsättning av miljöskatter som uppfyller villkoren i rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, det s.k. energiskattedirektivet, ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i EUF-fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i EUF-fördraget, om villkoren i artikel 44 och i kapitel I i GBER är uppfyllda. Vidare framgår att de som beviljas skattenedsättningen ska väljas på grundval av transparenta och objektiva kriterier och ska betala åtminstone den respektive minimiskattenivå som fastställs i energiskattedirektivet. För vattenbruksverksamhet gäller enligt artikel 45 i FIBER att stöd i form av skattebefrielser eller skattenedsättningar som antas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 15.3 i energiskattedirektivet ska vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c och undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i EUF-fördraget, under förutsättning att de villkor som föreskrivs i energiskattedirektivet och i kapitel 1 i FIBER är uppfyllda. Vidare framgår att de som beviljas skattenedsättning ska väljas ut på grundval av transparenta och objektiva kriterier och att de, i tillämpliga fall, ska betala åtminstone den respektive minimiskattenivå som fastställs i energiskattedirektivet. Stödordningar i form av skattenedsättningar ska baseras på en minskning av den tillämpliga miljöskattesatsen eller på betalningen av ett fast ersättningsbelopp eller på en kombination av dessa två metoder. Stöd får inte beviljas för biobränslen som är föremål för en leverans- eller inblandningsskyldighet. Av definitionerna i artikel 2 framgår att med unionens minimiskattenivå avses den minimiskattenivå som anges i unionslagstiftningen för energiprodukter och elektricitet vilket betyder den lägsta skattenivå som anges i bilaga I till energiskattedirektivet. Med stöd av artikel 109 i EUF-fördraget har kommissionen även antagit följande fyra förordningar om stöd av mindre betydelse, s.k. de minimis-stöd: –kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, –kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse, –kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn, och –kommissionens förordning (EU) nr 717/2014 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom fiskeri- och vattenbrukssektorn. Av förordningarna följer att stöd som beviljas ett företag och som tillsammans med andra de minimis-stöd inte överskrider ett bestämt belopp inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 och omfattas därmed inte heller av anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i EUF-fördraget. Kommissionens krav på medlemsstaterna syftar till att säkerställa att några olagliga stöd inte beviljas. Förordningarna om stöd av mindre betydelse innehåller bl.a. ett krav på registerhållning. Medlemsstaten ska antingen upprätta ett centralt register över samtliga stöd som beviljats av myndigheterna i medlemsstaten eller på annat sätt säkerställa att uppgifter registreras och sammanställs så att det i efterhand kan kontrolleras att villkoren i förordningarna följs. 5Utvidgad energiskattebefrielse för egenproducenter av förnybar el Regeringens målsättning är att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi och en förnybar elproduktion 2040. Som en del i klimatomställningen måste användningen av fossila bränslen minska och andelen förnybar energi öka. Regeringen har, i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen , arbetat för att ge solelen bästa möjliga skatteläge. presenterade regeringen en väg framåt i tre steg med ambitionen att helt ta bort energiskatten på solel som framställs på samma ställe där den förbrukas. Regeringens ambition betyder att den producent som har flera mindre solelanläggningar som tillsammans uppgår till eller mer ska få kraftigt sänkt skatt och kan bli helt skattebefriad. Ambitionen omfattar el från solelanläggningar som understiger och således inte de allra största solelanläggningarna. Som det första av de tre stegen presenterades en avsikt att föreslå en sänkning av skatten för den berörda elen från normalskattenivån () till genom avdrag, vilket innebär en sänkning med . Det första steget avses innebära följande: 1.Det befintliga undantaget från skatteplikt kvarstår, så att full skattefrihet fortsatt råder inom undantagets gränser (), dvs. att den mycket stora majoritet av solelproducenterna som är helt skattebefriade ska förbli det. 2.Skattenivån sänks till för viss el genom avdrag. Den nya skattenedsättningen träffar den el som framställs av aktörer vars sammanlagda produktionskapacitet överskrider gränsen i undantaget men där elen uppfyller överföringskravet och kravet rörande de individuella anläggningarnas storlek. producenter av solel för eget bruk får då sänkt skatt. Det andra steget innebär inledande av ett arbete med att ta fram en lagrådsremiss som föreslår ett helt borttagande av energiskatten för berörd förnybar el, inklusive solel, som förslaget respekterar . Efter framtagande av lagrådsremiss avser regeringen att genom en statstödsanmälan till ansöka om kommissionens godkännande av undantag från beskattning för denna förnybara el, inklusive solel, för eget bruk. Det tredje steget innebär det påverkansarbete som regeringen kommer bedriva för att och system ska underlätta klimatomställning i ljuset av klimatavtalet från . I föreliggande proposition behandlas genomförandet av det första steget. 5.2Förslag till utvidgad skattebefrielse för förnybar el Regeringens förslag: Vid sidan av det befintliga undantaget från skatteplikt, som omfattar solelsproducenter med en sammanlagd produktionskapacitet understigande , införs en ny skattenedsättning som innebär att skattenivån sänks till för viss el genom avdrag. Den nya skattenedsättningen omfattar förnybar el, inklusive solel, som framställs av aktörer vars sammanlagda produktionskapacitet överskrider gränsen i det nu gällande undantaget från skatteplikt men där elen uppfyller överföringskravet och kravet rörande de individuella anläggningarnas storlek. En definition införs av vad som avses med elektrisk kraft framställd från förnybara källor. Skattenedsättningen, som bedöms omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen, ges inte till stödmottagare som är företag utan rätt till statligt stöd. En förutsättning för nedsättning som överskrider är att den skattskyldige lämnar uppgifter om stödmottagare. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorians förslag omfattades enbart el som förbrukades hos den skattskyldige på samma internnät som den framställts och inte någon el som förbrukas (på samma internnät som den framställts) av annan än den skattskyldige. I promemorian föreslogs att den utvidgade skattebefrielsen ska utvärderas efter införandet och därefter regelbundet med avseende på dess samhällsekonomiska konsekvenser. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i och har inga synpunkter på förslaget. avstyrker att energiskatten på förnybar el som framställs i små anläggningar på samma ställe som elen förbrukas avskaffas i två steg. Verket förespråkar att avskaffandet görs i ett steg med hänvisning till inställningen att skatteregler ska vara kostnadseffektiva och enkla att tillämpa. påtalar att en begränsning till el som ”förbrukats hos den skattskyldige” innebär att el som framställt av den skattskyldige men som förbrukas av annan än denne, exempelvis efter leverans till en hyresgäst, inte omfattas av nedsättningen trots att förbrukningen sker på samma internnät. förespråkar dock att det endast ska vara den skattskyldiges elförbrukning som ska omfattas av avdragsrätten. Om den skattskyldige får rätt till avdrag för annans elförbrukning måste den skattskyldige försäkra sig om att förbrukaren inte är ett företag utan rätt till statligt stöd vilket dels innebär en administrativ börda för den skattskyldige, dels försvårar för att uppfylla de krav som ställs på verket avseende sådan kontroll. anser att det behöver tyddliggöras i vilken utsträckning el som framställs i en anläggning omfattande både el från förnybar energikälla och annan energikälla ska omfattas av avdragsrätten. och (Ei) tillstyrker förslaget. Ei anser dock att innan förslaget genomförs bör en fördjupad samhällsekonomisk analys genomföras för att säkerställa att promemorians förslag bidrar till att understödja målet om förnybar elproduktion 2040 som dess påverkan på elmarknaden och energisystemet som helhet inte medför samhällsekonomiskt negativa effekter. anser att förslaget är väl avvägt bland annat mot bakgrund av att genom att skattebefrielsen begränsas till anläggningar under där elen inte matas in på elnätet säkerställs att storskaliga solparker fortsatt konkurrerar med annan storskalig elproduktion på lika villkor, dvs. med elcertifikatssystemet som främsta styrmedel. () saknar en analys av huruvida småskalig solel kostnadseffektivt kan bidra till att nå målet om förnybar elproduktion 2040 och anför att den utvidgade nedsättningen innebär att olika aktörers elanvändning behandlas olika vad gäller den fiskalt motiverade elskatten, något som ökar kostnaden för den fiskala beskattningen. KI efterfrågar även beräkningar av förslagets långsiktiga effekter vad gäller nedsättningens fiskala kostnad, på elproduktionens utsläpp samt vad gäller prisbildningen på elmarknaden. KI ser positivt på att den föreslagna nedsättningen ska utvärderas, men menar att en sådan kan vara värdefull även innan har gått. tillstyrker promemorians förslag men föreslår att sista punkten (bränsleceller) i 18 § i förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi stryks, eftersom bränsleceller även kan drivas med fossila bränslen. anser att syftet med förslaget bör uttryckas tydligare samt att den föreslagna utvärderingen av konsekvenserna är viktig. finner att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. efterfrågar dock bl.a. ytterligare redovisning kring berörda företags storlek och av behovet av speciella informationsinsatser. Energiföretagen anser att förslaget undergräver principen om energiskatten på el som en konsumtionsskatt och att det saknas samhällsekonomiska motiv för skattenedsättningen. Energiföretagen är tveksamma till om det föreslagna skatteavdraget är förenligt med EU:s gruppundantagsförordning. Energiföretagen efterlyser konkreta förslag som innebär att dubbla stöd inte lämnas och anser att, om stödet införs, bör en tydlig plan för årlig uppföljning och utvärdering av det föreslagna stödet utifrån teknik- och marknadsutveckling och hur stödet kan avvecklas tas fram. Energiföretagen påpekar även att det föreslagna skatteavdraget kan innebära ett bortfall av energiskatteintäkter på i storleksordningen utifrån de antaganden om solelsutbyggnad som görs i förslag till solelstrategi. Energiföretagen anser även att konsekvensanalysen saknar redogörelse för konsekvenser på värme- och kylamarknaden. Energiföretagen framför även att om förslaget ändå genomförs är det bra att det föreslås att de nuvarande effektgränserna ska kvarstå för de enskilda produktionsanläggningarna samt att kravet på att elen inte överförts på ett koncessionspliktigt nät kvarstår. kommuner och landsting (SKL) tillstyrker förslaget om utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el. SKL anser att det i takt med utvecklingen av effektivare anläggningar är relevant att se över nivån på effektgränsen i syfte att höja den. SKL anser även att stödet bör när det avser privatpersoner vara neutralt även till boende- och produktionsform samt att styrmedlen för förnybar energi bör vara teknikneutrala med hänsyn till klimatnytta och oberoende av var produktionen sker. SKL pekar även på att solelens externa miljökostnader ligger högre än de flesta andra förnybara energislag. Svensk solenergi (SSE) tillstyrker förslaget om utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el och att det är bra att det kan införas redan till första . SSE efterfrågar dock klargöranden kring hur proceduren med att mäta och deklarera den egenproducerade och egenkonsumerade elen faktiskt ska gå till och hur gränsdragningarna ska tolkas. SSE motsätter sig skrivningen om att den utvidgade skattebefrielsen ska utvärderas efter införandet och därefter regelbundet med avseende på dess samhällsekonomiska konsekvenser. SSE tycker att det är bra att regeringen går vidare i frågan och undersöker om ett energiskatteundantag för konsumtion av egenproducerad el verkligen strider mot . Dock anser SSE att det är önskvärt om departementet startar en dialog med konkurrensdirektorat men SSE ställer sig tveksamma till att söka om ett undantag om det visar sig att det ska klassas som ett statligt stöd. Detta då SSE anser att en skattenedsättning till som ryms inom gruppundantagsförordningen troligtvis ger större stabilitet än ett undantag som beslutas av EU, eftersom undantagen är tidsbegränsade. tillstyrker förslaget om ändring men avråder från utvärdering av skattefriheten . avråder även från att i steg två ta fram en lag om total skattebefrielse för anläggningar under eftersom de anser att fördelen av en ytterligare skattesänkning på inte uppväger nackdelen med den osäkerhet som skapas när man kan använda gruppundantagsförordningen. Däremot vill att även el som överförs över elnät mellan olika egna anläggningar så länge elen inte överlåts genom försäljning ska omfattas av skattenedsättning och att det ska utredas inom ramen för steg 2. anger med, hänvisning till två av ställningstaganden, att de delar syn att det bör vara tillåtet att flytta el mellan olika egna anläggningar så länge elen inte överlåts genom försäljning. De ifrågavarande ställningstagandena är ställningstagande av (dnr 131 560566-08/111) Leveransbegreppet vid inmatning av el på elnätet samt verkets ställningstagande av (dnr 131 72782-12/1211) Vindkraftsproducents egenförbrukning av el när den egna vindkraftsproduktionen inte räcker till, energiskatt. Vidare anser att ett nytt förslag i enligt steg 2 kan vara positivt för anläggningar som är större än . () tillstyrker förslagen om utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el. efterfrågar dock klargöranden om den lägre skattesatsen kommer att omfatta egenproducerad förnybar el som säljs till hyresgästerna i den fastighet där elproduktionsanläggningen är installerad samt om vad som gäller om ett företag investerar i en produktionsanläggning som har en högre toppeffekt än . föreslår därutöver att regeringen i den fortsatta beredningen av ärendet överväger att möjliggöra för fastighetsägare att på det koncessionspliktiga nätet överföra förnybar el mellan olika fastigheter i egen ägo, utan att förlora rätten till skattebefrielse eller reducerad energiskatt. Fastighetsägarna välkomnar och stöder regeringens förslag att använda samma modell för skattenedsättning som för den tillverkande industrin. Fastighetsägarna anser att regeringens fortsatta arbete bör fokuseras på att kunna utnyttja potentialen hos de riktigt stora taken med anläggningar större än . Fastighetsägarna menar att egenproducerad solel, som används för att reducera fastigheternas elanvändning, ska vara befriad från energiskatt då detta är inte är traditionell elproduktion utan ska ses som sätt att reducera den el som tillförs från elnätet till fastigheten. För anläggningar som är större än skulle en ny lag enligt steg 2 vara positivt. Fastighetsägarna avstyrker överföringsbegränsningen och menar att fastighetsägare, för att täcka sin egen förbrukning, bör ha rätt att använda elnätet till att överföra egenproducerad el mellan sina fastigheter.