prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Änkepensionen lämnas endast till efterlevande kvinnor och är en livsvarig förmån (om inte änkan gifter om sig). Den speglar då för- värvsmönstren för kvinnor och män i väsentlig grad var olika och kvinnor var ekonomiskt be- roende av sina män. Det finns visserligen alltjämt skillnader i livsmönster mellan könen, men det har skett stora förändringar vilket motiverat en övergång till en könsneutral och tidsbegränsad omställningspension. Omställningspension är just en omställ- ningsförsäkring som är tidsbestämd för att efter ett dödsfall ge den efter- levande maken ekonomiskt stöd för att under- lätta omställningen från två inkomster till en. Sammantaget kan det sägas att änkepensionen är bakåtblickande medan omställningspensionen speglar nutid och framtid. En stor skillnad är dessutom att det stora flertalet med änkepension är medan omställningspensionen enbart betalas ut till kvinnor och män . Omställningspension betalas normalt ut till efterlevande kvinnor och män , dock längst fram till dess att den efterlevande fyller . Om den efterlevande har vårdnaden om barn som är kan förlängd omställnings- pension betalas ut till dess att det yngsta barnet Har barnet fyllt men inte får man förlängd omställningspension . På liknande sätt som när det gäller ålders- pension fyller garantipension ut om den in- komstgrundade omställningspensionen är låg eller saknas. Änkepension betalas ut till efterlevande kvinnor. Vilka bestämmelser som ska tillämpas är bl.a. beroende av änkans ålder och tidpunkten för giftermålet. Änkepensionen avskaffades , men kan genom långtgående övergångsregler fortfarande beviljas. Det finns även efterlevandepension till barn i form av barnpension och efterlevandestöd. Dessa förmåner redovisas under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Änkepensionen är fortfarande den dominerande efterlevandepensionen Som framgår av tabell 3.7 är änkepensionen den dominerande delen av efterlevandepensionerna trots att den är under avveckling. Det förklaras i hög grad av att omställningspension ofta betalas ut under endast , medan änkepension i de flesta fall är livsvarig. Även om betydligt färre får omställnings- pension än änkepension är beloppen för om- ställningspension i genomsnitt högre. Tabell 3.7 Översiktstabell 2016. Antal personer, årsutgifter och medelbelopp. Änkepension och omställningspension. Vid jämförelse av ekonomisk standard för änkor med övriga kvinnor måste hänsyn tas till att änkor har en helt annan åldersstruktur, dvs. de är äldre än övriga kvinnor. Därför antas i beräk- ningen att änkor har samma åldersstruktur som ensamstående kvinnor (åldersstandardisering). Om man jämför denna ekonomiska standard för sammanboende kvinnor, kvinnor med änke- pension samt ensamstående kvinnor som inte har efterlevandepension ser man att de samman- boende kvinnorna har den högsta ekonomiska P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 standarden (diagram 3.15). Kvinnor med änke- pension har högre ekonomisk standard än övriga ensamstående kvinnor. Skillnaden krymper avse- värt efter . Detta beror på att garanti- pensionsdelen av änkepensionen inte betalas ut och på att den inkomstrelaterade änkepensionen för kvinnor födda eller senare samordnas med kvinnans ålderspension i form av tilläggs- och inkomstpension. Diagram 3.15 Ekonomisk standard för änkor jämfört med övriga kvinnor, åldersstandardiserat 2015 Källa: beräkningar 2015 Anm: Individens ekonomiska standard är hushållets disponibla inkomst justerad efter familjestorlek. Åldersstandardiserat = justeringar har gjorts på grund av att änkorna är äldre än övriga grupper. Det totala inkomstgapet för de är . Utan änkepensionen skulle gapet vara större. Änke- pensionen bidrar alltså till att minska inkomst- gapet mellan kvinnor och män. Änkepensionen är som nämnts under avveckling och kvinnor födda eller senare får i betydligt mindre utsträckning änkepension, se diagram 3.16. Diagram 3.16 Andel med änkepension, pensionärer födda och 1945 P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Bland kvinnor födda får änke- pension, medan det för den yngre års- kullen född endast är . Skillna- den beror på att för kvinnor födda och tidigare görs beräkningen på den pension som mannen hade tjänat in vid dödsfallet. För yngre kvinnor baseras beräkningen på mannens in- tjänande . Det är tydligt att utfasningen av änkepensionen redan är långt gången. har antalet med änke- pension minskat med ca 12 000 personer . En del av den lägre änkepensionen för kvinnor födda och senare har fyllts upp av garanti- pension. Änkepensionens bidrag för att minska gapet förväntas därför successivt att minska. Den effekten begränsas dock av att kvinnor med låga inkomster, som inte kommer att kunna få änkepension, i stor utsträckning i stället kommer att kunna få grundskydd i form av garantipension och bostadstillägg. Detta har delvis belysts i Pensionsgruppens projekt om jämställda pensioner. Regeringen har gett i uppdrag att studera effekter av utfasningen av änkepensionen, både när det gäller hur kvinnor- nas totala inkomster påverkas och hur det på- verkar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Omställningspensionen höjer den ekonomiska standarden för ensamstående kvinnor och män För att undersöka om omställningspensionen underlättar omställningen från ett liv som sammanboende till ensamstående har den ekonomiska standarden för sammanboende jämförts med den ekonomiska standarden för ensamstående kvinnor och män med respektive utan omställningspension. Vid jämförelse av ekonomisk standard för personer med omställ- ningspension måste hänsyn tas till att efter- levande under har en annan åldersstruktur än övriga under , de är i snitt äldre än övriga. Därför antas i beräkningen att samtliga under- sökta grupper har samma åldersstruktur som ensamstående under (åldersstandardise- ring). Av diagram 3.17 framgår att kvinnor och män med omställningspension har en ekonomisk standard närmare sammanboende än övriga ensamstående. pension hade 2015 en ekonomisk standard som var högre än standarden för övriga ensamstående kvinnor, motsvarande upp- gift för männen var . Diagram 3.17 Ekonomisk standard för kvinnor och män med omställningspension jämfört med sammanboende och övriga ensamstående 2015 Källa: Egna beräkningar i 2015 Anm: Individens ekonomiska standard är hushållets disponibla inkomst justerad efter familjestorlek. 3.4.5Analys och slutsatser – ersättning vid dödsfall Regeringen bedömer att målet om att efter- levande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall kan anses vara uppfyllt. Utgiftsområdet inkluderar två olika förmåner som speglar olika tider och därmed är mycket olika till sin konstruktion. Änkepensionen är livsvarig, under avveckling och den dominerande utgiften. Omställningspensionen ska i stället fungera som en omställningsförsäk- ring och utgår från ett livsmönster där var och en har en egen försörjning. Eftersom förmånerna är så olika måste bedömningen av måluppfyllelse ske med hänsyn till detta. Både kvinnor och män med omställningspension har en ekonomisk standard som ligger närmare sammanboendes ekonomiska standard än ensamståendes, vilket indikerar att stödet fyller sin funktion. I fråga om änkepensionen bidrar den till att änkor i genomsnitt har en högre ekonomisk standard än ensamstående kvinnor utan änke- pension och kan därmed sägas uppfylla sitt syfte. Men trots att efterlevandepensionen i domine- rande grad betalas ut till kvinnor är andelen med låg ekonomisk standard högst bland äldre en- samstående kvinnor. Orsaken till detta ligger varken i pensionssystemet eller i systemet för efterlevandepension, men det finns skäl att ana- lysera hur avvecklingen av änkepensionen på- verkar pensionsgapet (skillnaden i pension mellan kvinnor och män). En sådan analys ingår i den pågående grundskyddsutredningen (S2017:A). Det nuvarande målet för administrationen av ålderspensionssystemet är att verksamheten ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Fortsatt bra resultat inom de flesta områden De centrala indikatorerna för att följa upp målet är kvalitet i beslut, kostnader för handläggningen och rätt beslut i rätt tid. Den övervägande delen av Pensionsmyndig- hetens ärendehandläggning uppvisar goda resul- tat med korta handläggningstider och hög kvali- tet i besluten. Det finns skillnader mellan olika ärendeslag, men sett som helhet bedömer rege- ringen att uppfyller målet. Särskilt väl fungerar handläggning av ålders- pension där automatiseringsgraden är hög, handläggningstiderna minskande och den rätts- liga kvaliteten god. När pensionen ska samord- nas med andra länder är handläggningen mer utredningskrävande och förutsätter ofta dialog med den blivande pensionären vilket gör att handläggningstiderna blir längre och styckkost- naden högre. Den rättsliga kvaliteten för dessa ärenden har däremot ökat och be- döms ligga på en god nivå. Inom bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd har ett omfattande förbättrings- och utveck- lingsarbete bedrivits, vilket resulterat i att det går att skönja vissa kvalitetsförbättringar i genom- förda rättsliga kvalitetsuppföljningar. Det syns framför allt i bättre journalföring och bättre be- slutsmotiveringar. Trots förbättringar ligger kvaliteten på en otillräcklig nivå. Handlägg- ningstiderna har ökat och medfört sämre utbe- talningsprecision, vilket skulle kunna vara ett oönskat resultat av det pågående kvalitets- höjande arbetet. totala kostnader för pensionsadministrationen har ökat något , vilket framför allt beror på satsningar inom P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 it-system som möjliggjort automatiseringar. Regeringen bedömer att de satsningar som genomförts i syfte att öka automatiseringen är viktiga för att öka kvaliteten i handläggningen och som succesivt även bidrar till lägre kostnader för ärendehanteringen. Kostnaderna för administrationen bedöms fortfarande befinna sig på acceptabla nivåer. bedriver ett jämställdhetsarbete inom ramen för regeringens satsning för jämställdhetsintegrering av myndig- heter. Arbetet har bl.a. resulterat i uppföljningar som visar på att det inte finns indikationer på att ärenden för kvinnor och män behandlas olika. Informationsuppdraget har gett uppenbar effekt En central uppgift för är att informera om pensionen genom sitt in- formations- och konsumentuppdrag. Pensions- myndigheten fick –2017 extra medel om för att genomföra förstärkta informationsinsatser. Med hjälp av dessa medel tillsammans med interna effektiviseringar och prioriteringar har myndig- heten genomfört satsningen Prognos till alla, som syftar till att fler ska få en samlad helhets- bild över sin pension och vad som påverkar den. Målet ”Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den” följs upp genom årliga enkätundersökning. Den senaste mätningen visar att av pensionsspararna vet hur de kan ta reda på sin framtida pension. Varannan pensionssparare har gjort en pensionsprognos. Både andelen som vet hur de kan ta reda på sin framtida pension och andelen som gjort en prognos har ökat . Andelen som har gjort prognos är något lägre bland kvinnor. Båda andelarna ökar med stigan- de ålder. Det är alltså som fått extra medel för in- formationssatsningar som medvetenheten om den framtida pensionen har ökat. De som i undersökningen svarar att de har gjort prognos får sedan frågan i vilken utsträck- ning prognosen har gett dem bättre förutsätt- ningar att fatta beslut i frågor kring pensionen. Medelvärdet för både kvinnor och män är 3,1 på en skala 1–5, där 1 är ”Inte alls” och 5 ”I mycket P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 stor utsträckning”. Värdet har varit relativt . Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen är låg Även målet ”Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män” följs upp genom Pensions- myndighetens årliga enkätundersökning. Andel pensionssparare som känner till livs- inkomstens betydelse för pensionen är relativt låg. uppger att antal år som man arbetar påverkar hur stor pensionen blir. uppger att hur mycket man arbetar (hel- /deltid) påverkar. Kvinnor verkar förstå livs- inkomstprincipen bättre än män. Andelarna har legat , men en ökning skedde 2014. Även det torde kunna relateras till de ökade informationssatsningarna. En samlad resultatredovisning angående inter- nationell samordning av sociala trygghetssystem ges under utgiftsområde 10 avsnitt 3.4.2 för hela socialförsäkringen gemensamt. 3.4.7Analys och slutsatser – Regeringens bedömning är att handläggningen av ålderspension och pensionsrelaterade för- måner i stort fungerar väl. Det är positivt att kvaliteten förbättrats något inom bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd där resultaten länge varit svaga. Det är angeläget att kvaliteten fort- sätter att förbättras så att fler pensionärer får rätt utbetalning . Regeringen kommer att följa utvecklingen. Regeringens bedömning är att Pensions- myndigheten bedriver ett gott arbete med in- formationsgivning för att fler ska få en samlad bild över sin pension och förstå vad som kan påverka den. Det är tydligt att informationssats- ningen Prognos till alla har ökat både andel som kunnat bedöma sin framtida pension såväl som andelen som förstår livsinkomstprincipens be- tydelse. Den årliga revisionens iakttagelser har lämnat en revisionsberättelse med upplysning till . årsredovisning inne- fattar ett avsnitt med en redovisning av in- komstpensionens finansiella ställning och ut- veckling. Den innehåller utöver information från myndighetens finansiella redovisning även in- formation från andra aktörer samt prognos- uppgifter. Med anledning av att enbart granskar redovisade utfall och beräk- ningar från och inte upp- gifter från andra aktörer och prognoser lämnas en revisionsberättelse med upplysning. Den ekonomiska tryggheten för äldre är en central del i den svenska modellen. Alla pensio- närer, såväl kvinnor som män, ska kunna känna ekonomisk trygghet. Men det handlar inte bara om att ge faktisk trygghet för dem som redan är pensionärer, det handlar också om att ge ett trovärdigt löfte om ekonomisk trygghet efter arbetslivet till dem som förvärvsarbetar. Detta är av stor betydelse för den enskilde men även för samhällsekonomin eftersom den kan påverkas negativt om det uppstår oro för vilken ekonomi man får som pensionär. Löftet om att det även finns en pension som det går att leva på är ett viktigt skäl för en allmän och obligatorisk pensionsförsäkring. För trovärdig- heten i det löftet och den enskildes trygghet är en politiskt bred överenskommelse och ett finansiellt hållbart system väsentligt. Ett sådant system har . Att öka den ekonomiska tryggheten för pensionärer är ett viktigt område för regeringen. En konsekvens av de jobbskatte- avdrag som infördes av den förra regeringen är att pension i flera fall beskattas hårdare än lön. Det är både principiellt fel och fördelnings- politiskt dåligt. Den orättvisa skillnaden i be- skattning ska avskaffas. Regeringen avser att sluta klyftan i beskattning fullt ut till 2020. föreslås att skatten sänks så att klyftan sluts för inkomster . Skatten sänks även för äldre med inkomster upp till ca . Men även ett stabilt pensionssystem behöver moderniseras och utvecklas för att anpassas till ändrade förutsättningar. Inom ramen för Pensionsgruppens arbete pågår en bred översyn av stora delar av pensionssystemet i syfte att uppnå långsiktigt trygga och höjda pensioner. Målet är bl.a. att reformera premiepensionssystemet, modernisera grund- skyddet, anpassa pensionssystemet till den ökande medellivslängden, samt att driva på ut- vecklingen mot jämställda pensioner. Det arbetet fortsätter och kommer att leda till förändringar, men det innebär inte att systemets grund- läggande principer ska ändras. För pensionärer med låg inkomst är bostads- kostnaden ofta den största månadsutgiften. Därför har bostadstillägget en avgörande be- tydelse för att de ska kunna nå en rimlig ekono- misk standard. Bostadskostnadstaket i bostads- tillägget har varit oförändrat på , har bostadskostnadernas ökning lett till att det nu är mer än hälften av pensionärerna som har en bostadskostnad som är högre än taket. Bostadstilläggets konstruktion ingår i den pågående grundskyddsutredningen som ser över hur tryggheten för de mest utsatta pensionärerna ska förbättras. Utredningens förslag presenteras . Regeringen föreslår redan nu att taket höjs till . För att det fortsatt ska vara lönsamt för den som vill flytta till ett billigare boende ersätts bostadskostnaden över det nuvarande taket . För att fler pensionärer ska få en förbättrad ekonomisk situation, även de som har en bostadskostnad under nuvarande tak, föreslås att ersättningsgraden för bostadskostnader höjs till . Med de båda förbättringarna inom bostads- tillägget ökar inkomsten för ca 290 000 pensio- närer med , vilket innebär en förstärkning av bostadstillägget för pensionärer med . Pensionssystemet ska vara byggt för att säkra rimliga pensioner och . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 viktigt i synnerhet för kvinnor som fortfarande har lägre inkomst än män som pensionärer. Kvinnor som befinner sig på arbetsmarknaden har i genomsnitt lägre lön än män och arbetar i större utsträckning deltid. Dessutom är i genomsnitt inträdet i arbetslivet senare och utträdet tidigare för kvinnor jämfört med män. Med ett pensionssystem som vilar på livs- inkomstprincipen kommer därför skillnader i pension mellan kvinnor och män att bestå så länge som vi inte har ett jämställt arbetsliv. Att arbeta för mer jämställda pensioner är utifrån detta ett starkt fokus för regeringen. Pensions- gruppen, som består av de sex partier som står bakom pensionssystemet, har beslutat om en fortsatt handlingsplan för jämställda pensioner som syftar till att hitta möjligheter att minska gapet mellan kvinnors och mäns pensioner, med beaktande av de grundläggande principerna för pensionssystemet. Reformering och förbättring av grundskyddet En viktig del i handlingsplanen för jämställda pensioner är den pågående översynen av grund- skyddet vars syfte är att komma med förslag om ett reformerat och moderniserat grundskydd som ger ökad trygghet för dem med låga pensioner, på både kort och lång sikt. Grund- skyddet utgörs främst av garantipensionen och bostadstillägg till pensionärer. Grundskyddet i pensionssystemet är ett nödvändigt skyddsnät för de pensionärer som har en låg inkomst- grundad pension, men har också en stor be- tydelse för att reducera inkomstgapet mellan kvinnor och män som är . Med hjälp av grundskyddet minskar inkomstgapet mellan kvinnors och mäns allmänna pensioner från . Om man även räknar med arbets- och kapitalinkomster och tjänstepension ökar dock inkomstgapet igen till . Sedan pensionssystemet infördes har den relativa ekonomiska utsattheten bland ensam- stående, främst de äldsta kvinnorna, ökat. Garantipensionen räknas om med pris- utvecklingen enligt konsumentprisindex. I tider av real inkomstutveckling, som vi har haft sedan pensionssystemet infördes, så kommer grund- skyddets omfattning minska jämfört med arbetsinkomster och inkomstgrundade pensioner. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 En arbetsgrupp inom arbetar med denna översyn av grundskyddet som ska publiceras . Ett re- formerat grundskydd bör syfta till att ge en ökad trygghet för de mest utsatta pensionärerna. Med de skillnader i inkomst som finns mellan kvinnor och män både som pensionärer och som för- värvsarbetande, så kan en reformering av grund- skyddet även ha stor betydelse för pensions- systemet ur ett jämställdhetsperspektiv, både för dagens och för framtidens pensionärer. En re- formering av grundskyddet kan också bidra till att uppfylla målen i Agenda . Ytterligare insatser för mer jämställda pensioner Handlingsplanen för jämställda pensioner inne- håller även andra uppdrag som syftar till att stärka jämställdheten. Reglerna för överföring av premiepensionsrätt mellan makar ska förenklas och möjligheten att utvidga rätten till att gälla även sambor ska utredas. Det utredningsarbete som har gjorts i frågor om kvinnors tidigare utträde ur arbetslivet, om att omfördela medel från pensionsrätt för studier till pensionsrätt för barnår samt möjligheten att dela pensionsrätt mellan makar ska fördjupas och kompletteras med ytterligare analyser. Pensionsgruppen har även beslutat om att stärka uppföljningen av jämställdheten i pensionssystemet för att vid behov återkomma med åtgärder. En årlig redo- visning av inkomstgapet mellan kvinnor och män som är pensionärer och utvecklingen av jämställda pensioner ska göras, med början 2017. Därtill avser Pensionsgruppen att följa även de system och faktorer som ligger utanför Pensionsgruppens ansvarsområde, men som påtagligt påverkar storleken på pensionsgapet. Det gäller framför allt utvecklingen av deltids- arbete, jämställdheten i föräldraförsäkringen, jämställdheten på arbetsmarknaden och tjänste- pensionernas utformning och utveckling. 3.5.3Ökat arbetsutbud ger starkare pensionssystem Vårt allmänna pensionssystem är huvudsakligen ett fördelningssystem, där dagens yrkesaktiva betalar till dagens pensionärer. Även om den individuella pensionen grundas på de pensions- avgifter som den försäkrade har betalat in under arbetslivet, så påverkas de utbetalade beloppens storlek också av befolkningens samlade in- komster. Därtill bidrar de skattemedel som be- talas in till att finansiera grundskyddet, dvs. garantipension, bostadstillägg och äldreförsörj- ningsstöd. Ett ökat arbetsutbud stärker därmed pensionssystemet och möjligheten att betala ut goda pensioner. Sedan det nya pensionssystemet infördes har utvecklingen av medellivslängden överträffat prognoserna. Vi lever allt längre, och lägger fler friska år till livet. Även om detta i grunden är en god utveckling, innebär det påfrestningar på pensionssystemet. Trots att medellivslängden har ökat med och trots att det i huvudsak är friska år som läggs till livet så är att gå i pension vid fortsatt stark. Konsekvensen av detta är att pensions- behållningen behöver fördelas över fler år efter pensioneringen, och det blir automatiskt lägre belopp som kan betalas ut. För att kunna förbättra levnadsstandarden för de äldre är det därför viktigt att på olika sätt främja ett längre och hållbart arbetsliv. Att främja ett längre arbetsliv handlar inte bara om att höja pensionsåldrar och bryta om en viss pensionsålder. Det handlar också om att skapa goda arbetsmiljöer och att faktiskt möjliggöra ett långt och hållbart arbets- liv för fler. Livsinkomstens betydelse för fram- tida pensioner är grundläggande. Regeringen avser att presentera en handlingsplan för jäm- ställda löner. Det behövs ökad forskning och kunskap om hur vi bättre förebygger såväl fysisk som psykisk ohälsa och hur arbetsplatser kan bli bättre utformade för äldre medarbetare. Rege- ringen aviserade i den forskningspolitiska propo- sitionen (prop. 2016/17:50) ett tioårigt nationellt forskningsprogram om arbetslivsforskning där frågor om att förebygga den arbetsrelaterade ohälsan och att äldre ska kunna och vilja arbeta högre upp i åldrarna är centrala. En viktig del i att främja ett hållbart arbetsliv är även förslaget om att inrätta ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö, som har utretts (SOU 2017:28) och bereds i . Parterna har här haft en viktig roll i att uppmärksamma behovet av en sådan in- stitution. En annan central fråga för att främja ett hållbart arbetsliv är att förbättra möjligheter- na till vidareutbildning och karriärväxling under hela, men inte minst senare delen av livet. För att detta ska kunna uppnås behöver utbildnings- systemet bättre motsvara enskildas möjligheter mitt i yrkeslivet och arbetsmarknadens efter- frågan.