prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det kan handla om sexuellt våld, misshandel eller olika former av utnyttjande, oftast med män som gärningspersoner. Regeringen vidtar ett brett spektrum av åtgärder för att förebygga och beivra sådana handlingar. Det är bl.a. tydligt i regeringens tioåriga nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterade brott. Ambitionen är att i högre grad lägga fokus på mäns ansvar och delaktighet, liksom på maskulinitetsnormer. Inom rättsväsendet är det centralt att myndigheterna utvecklar sina arbetsmetoder. Regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder man vidtagit för att utveckla arbetsmetoderna vid utredning av våldtäkter och andra sexualbrott. Det straffrättsliga skyddet behöver i vissa avseenden utvecklas. Ett antal utredningar har lämnat förslag för att stärka det straffrättsliga skyddet mot olika former av utnyttjande. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 gäller förstärkt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer samt mot köp av sexuell tjänst och köp av sexuell handling av barn. Förslag finns även som ska göra det möjligt att besluta om elektronisk övervakning av kontaktförbud i fler situationer än . Vidare behöver det straffrättsliga skyddet mot sexualbrott förstärkas och moderniseras. En parlamentarisk kommitté har lämnat förslag som har utgångspunkten att det som inte är frivilligt ska betraktas som ett övergrepp. Förslag finns även om införandet av ett synnerligen grovt brott för de allvarligaste brotten och ett särskilt oaktsamhetsansvar. Dessutom föreslås tidigare stöd med bl.a. målsägandebiträde för den som kan antas ha utsatts för brott. Det är en åtgärd som visat sig mycket viktig för att förbättra förutsättningarna för målsägandes medverkan i utredningarna av sexualbrott. Med anledning av förslagen beräknas utgifterna för rättsliga biträden öka, varför regeringen föreslår att ytterligare medel tillförs för det ändamålet. kommer även att få förstärkta resurser för att ta fram informations- och utbildningsinsatser på sexualbrottsområdet. Utöver dessa förslag, som har remitterats och bereds i , har en utredare fått i uppdrag att se över hur skyddet mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv kan stärkas. Arbetet omfattar även hbtq-personers utsatthet och regeringen avser att lämna en proposition till som behandlar förslagen i betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. Ett förstärkt brottsförebyggande arbete Utöver straffrättsliga åtgärder och de satsningar som har gjorts för att stärka rättsväsendets förmåga att utreda och lagföra brott finns ett stort behov av att utveckla det brotts- förebyggande arbetet, inte bara i rättsväsendet utan även hos andra berörda aktörer som kommunerna, näringslivet och civilsamhällets organisationer. Regeringen har därför tagit initiativ till en brottsförebyggande satsning. presenterades ett nytt brotts- förebyggande program, Tillsammans mot brott, som ska bidra till att fler aktörer vidtar brottsförebyggande åtgärder och utvecklar samverkan på nationell, regional och lokal nivå. programmet samlas regeringens målsättningar för det brottsförebyggande arbetet inom olika politikområden som löpande kommer att följas upp. Regeringen har även tillfört resurser till och inrättat regionala samordnare på länsstyrelserna. Personer som upprepade gånger begår brott står för en relativt stor andel av den totala brottsligheten i samhället. Insatser för att förebygga återfall är därför en central del av det brottsförebyggande arbetet. Ingen klient ska återfalla i brott och missbruk bara för att tiden efter frigivningen eller övervakningens upphörande inte är tillräckligt väl planerad. En utredare har lämnat ett förslag på en modell för samverkan kring återfallsförebyggande insatser på individnivå, s.k. inslussningsgrupper. Regeringen avser att ge Kriminalvården i uppdrag att bedriva försöksverksamhet i enlighet med förslaget. Hot och hat i alla dess former måste motverkas. Rättsväsendet spelar en viktig roll i genomförandet av den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Planen är ett centralt verktyg för att förebygga och motverka rasism och polarisering i samhället och skapa förutsättningar för ett solidariskt och sammanhållet (se utg.omr. 13 avsnitt 4). Insatser mot brottslighet i socialt utsatta områden Det är angeläget att öka tryggheten och minska brottslighet och segregation i socialt utsatta områden. Problematiken i områden där kriminalitet, gängbildning och social utsatthet är särskilt framträdande måste bemötas från flera håll och genom gemensamma insatser från hela samhället. Regeringen antog 2016 ett reformprogram för minskad segregation för perioden –2025, som syftar till att lyfta socialt utsatta områden och bryta strukturella segregationsmekanismer. Bland de prioriterade områdena ingår bl.a. att bekämpa brottsligheten (utg.omr. 13 avsnitt 4). I detta har en tydlig roll. Utöver en lokalt förankrad och mer närvarande polis krävs dock även ett långsiktigt brottsförebyggande arbete som inkluderar många olika aktörer. Ett särskilt fokus bör riktas mot ungdomar i utsatta områden. Forskning visar betydelsen av att de repressiva åtgärderna kompletteras med sociala åtgärder. Det är också angeläget att åtgärderna är långsiktiga och omfattar såväl tidiga insatser för att förhindra kriminalitet som insatser för unga i riskzon och förstärkta insatser mot unga kriminella. En utredare har därför fått i uppdrag att lämna förslag på vilka ytterligare insatser, framför allt av socialpreventiv karaktär, som bör vidtas för att förebygga brottslighet och öka människors trygghet i socialt utsatta områden. Kriminalvårdens arbete med att förstärka insatserna för unga dömda är av betydelse i sammanhanget. Vidare föreslås en kapacitetsuppbyggnad på (utg.omr. 9 avsnitt 7). Därutöver har en utredare lämnat förslag till nya påföljder för unga lagöverträdare. Förslagen bereds i . I socialt utsatta områden, liksom i andra delar av , krävs insatser mot organiserad brottslighet. Förekomsten av explosiva varor och skjutvapen i kriminella kretsar har ökat. Även dödligt våld där skjutvapen varit involverat har ökat. För att bidra till att motverka denna utveckling har straffskärpningar genomförts för olovlig hantering av explosiva varor, som exempelvis handgranater. Regeringen har också gått vidare med ett förslag om ytterligare straffskärpningar gällande grovt vapenbrott och grovt brott mot tillståndsplikten för explosiva varor. Mycket tyder på att såväl brott mot välfärden som olaglig handel med hyreskontrakt har kopplingar till organiserad brottslighet. En utredare har lämnat förslag på åtgärder mot organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet som riktas mot välfärdssystemen. Förslagen bereds i . Vidare har en utredare fått i uppdrag att överväga och föreslå åtgärder som motverkar olaglig handel med hyresrätter. Kraftfulla åtgärder mot terrorism Terrorism hotar internationell fred och säkerhet, nationell säkerhet och våra grundläggande fri- och rättigheter. begås åtskilliga terroristattentat i världen. Att förebygga våldsbejakande extremism och att bekämpa terrorism är fortsatt högt prioriterat för regeringen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 långsiktiga nationella och internationella arbete mot terrorism tar sin utgångspunkt i den svenska strategin mot terrorism. Det råder en bred politisk enighet kring vilka åtgärder som måste vidtas för att ytterligare förebygga, förhindra och försvåra för terrorism, samt för att kunna hantera konsekvenserna av ett eventuellt attentat. Den överenskommelse som regeringen ingick med , har kompletterats med en ny överenskommelse som slöts , efter attentatet på i . Viktiga nya åtgärder är till exempel ett uppdrag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap om skärpt säkerhet i den offentliga miljön, en utredning om Säkerhetspolisens tillgång till information från signalspaning, en utredning om informationsutbytet mellan bl.a. och och utökade möjligheter för polisen att använda kameraövervakning. Regeringen föreslår även att Säkerhetspolisen tillförs medel för att bl.a. kunna intensifiera arbetet mot terrorism. Det är viktigt att vårt straffrättsliga regelverk mot terrorism är ändamålsenligt och effektivt. För att förstärka regleringen har en utredare getts i uppdrag att lämna förslag om ett särskilt straffansvar för den som deltar i eller på annat sätt stöder en terroristorganisation. Utöver detta kommer genomförandet av EU:s direktiv om bekämpande av terrorism bl.a. att innebära att straffansvaret för terrorismutbildning, terrorismresor och terrorismfinansiering utvidgas. Direktivet omfattar även förstärkt psykologiskt stöd till offer för terrorism. På regeringens initiativ görs just nu också en översyn av hela den straffrättsliga terrorismlagstiftningen i syfte att åstadkomma ett samlat och effektivt regelverk som är förenligt med ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. Bekämpande av terrorism är ett ansvar för hela samhället. Samverkan mellan ansvariga aktörer är en förutsättning för att arbetet ska bli framgångsrikt. Det förutsätter att det finns ett regelverk som gör det möjligt att utbyta information på ett effektivt och rättssäkert sätt. Regeringen har föreslagit att informationsutbytet inom för terrorhotbedömning ska effektiviseras genom att 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 myndigheterna ska få möjlighet att utbyta information genom direktåtkomst. Det förebyggande arbetet mot radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism är särskilt viktigt. För att stärka samhällets insatser på detta område avser regeringen att inrätta ett nationellt centrum för förebyggande av våldsbejakande extremism vid . Syftet med centret är att stärka och utveckla det kunskapsbaserade arbetet med förebyggande åtgärder mot våldsbejakande extremism nationellt, regionalt och lokalt (se även utg.omr. 1 avsnitt 9). I det förebyggande arbetet har även Kriminalvården en viktig roll. Enligt är antalet klienter inom myndigheten med koppling till våldsbejakande extremistiska grupper relativt få. Kriminalvården har dock noterat en ökning av radikaliserade individer som skrivs in i myndighetens olika verksamheter. Det är angeläget att Kriminalvården har metoder och resurser för att möta denna utveckling. Internationella erfarenheter stärker denna bedömning. Internationell fred och säkerhet Den säkerhetspolitiska situationen inom och i grannskap är mer utmanande . Som regeringen konstaterar i den Nationella säkerhetsstrategin krävs det därför ett brett förhållningssätt till säkerhet för att hantera denna komplexa instabilitet. Det är angeläget att den fredsfrämjande verksamheten och den civila krishanteringen används och kan utvecklas. Regeringen strävar mot att svensk polis ska kunna utveckla sitt bidrag . Målsättningen är att långsiktigt öka antalet polisanställda som engageras i konflikthantering och fredsfrämjande verksamhet. Det är viktigt att en sådan satsning kan följas av satsningar på andra delar av rättsväsendet och andra delar av förvaltningen. Regeringen kommer också verka för att det internationella samhället kan bidra till att ansvar utkrävs för de brott som skett mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna under pågående konflikter. 2.7.3Åtgärder för att utveckla rättsväsendets verksamheter Åtgärder för att minska isoleringen av häktade Att minska isoleringen av intagna i häkte är viktigt av såväl humanitära skäl som ur rättssäkerhetssynpunkt. har fått internationell kritik för sin häktes- och restriktionsanvändning. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att minska isoleringen av intagna i häkte och har fortsatt fokus på detta område. Såväl häktes- och restriktions- utredningen som Brå har lämnat förslag som arbetar med. För att nå framgång när det gäller att öka häktades tid i gemensamhet är det angeläget att vidtar de åtgärder som är möjliga inom ramen för gällande regelverk. Vidare måste Kriminalvården utveckla sitt arbete för att minska tiden i isolering och möjliggöra kvalitativa isoleringsbrytande åtgärder. Regeringen föreslår därför att Kriminalvården tillförs resurser som ska bidra till denna utveckling. Regeringen följer myndighetens resursbehov och kommer vid behov att återkomma i frågan. En modernare och effektivare rättsprocess Rättsväsendet ställs inför allt större utmaningar att hantera stora förundersökningar och brottmål. Den organiserade brottsligheten har blivit mer komplex och består av flera personer och brott som kan kopplas till varandra. När handläggningen av brottmål drar ut blir bevisläget sämre. Det leder till att enskilda personer binds i långdragna processer och långa häktningstider. Det innebär också höga kostnader för samhället. Svensk brottmålsprocess styrs av principer som inte har ändrats annat än i mindre avseenden . En utredning har lämnat förslag på åtgärder som kan modernisera och effektivisera handläggningen av stora brottmål. Innan förslag kan lämnas till behövs dock ytterligare underlag. Utredningen ska också överväga möjligheten att använda dokumenterade förhör i större utsträckning i brottmålsprocessen. För målsäganden och vittnen skulle det kunna medföra att den påfrestning som upprepade förhör kan innebära minskar. dessutom kunna bidra till kortare häktningstider och minskad restriktionsanvändning, eftersom behovet att skydda beviset från yttre påverkan kan bli mindre om bevisningen säkras i ett tidigare skede. Uppdraget ska redovisas . Effektiva verktyg för att hantera brott För att de brottsbekämpande myndigheterna ska kunna fullgöra sina uppgifter att förebygga, förhindra och utreda brott har myndigheterna behov av information. Spaning, förhör samt kontakter med anmälare och tipsare är olika metoder för att skaffa relevant information. I såväl utredningsverksamheten som i under- rättelseskedet inhämtas information också genom användningen av olika tvångsmedel. Det är viktigt att det finns effektiva, moderna och ändamålsenliga verktyg för detta. Regeringen har bl.a. gett en särskild utredare i uppdrag att undersöka om hemlig dataavläsning bör införas som ett nytt straffprocessuellt tvångsmedel. Det pågår också en översyn av reglerna om beslag och husrannsakan. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska se över den svenska datalagringsregleringen samt bestämmelserna om de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till lagrade uppgifter. Översynen ska ske i syfte att anpassa det svenska regelverket till . Samtliga uppdrag ska redovisas . Tillgången till information från kameraövervakning är i många fall avgörande för polisens möjlighet att förebygga brott, avbryta pågående brottslighet och utreda begångna brott. Det gäller inte minst då vittnen och brottsoffer p.g.a. hot och hat inte vågar vittna. Regeringen tillsatte därför en utredning som har lämnat förslag som innebär ökade möjligheter att få tillstånd till kameraövervakning, både för brottsbekämpande ändamål och andra ändamål (SOU 2017:55). Förslagen har skickats ut på remiss. har tillkännagett för regeringen att det bör bli möjligt för polisen att i större utsträckning än använda sig av kameraövervakning i de områden där brottsligheten är som störst (bet. 2016/17:JuU17 punkt 1, rskr. 2016/17:212). Regeringen är av samma uppfattning som och bedömer att polisens möjlighet till kameraövervakning behöver förenklas ytterligare. En ny utredning ska därför bl.a. överväga om tillståndskravet för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 polisens kameraövervakning ska tas bort och ersättas med en anmälningsplikt. Polisens och Kriminalvårdens långtgående befogenheter att ingripa i enskildas liv förutsätter en effektiv och kontinuerlig tillsyn av myndigheternas verksamhet, såväl intern som extern. I avvaktan på en samlad bedömning av tillsynens utformning avsatte regeringen i budgetpropositionen medel i detta syfte. Digitaliseringens möjligheter och utmaningar ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Digitaliseringen kan bidra till ett väl fungerande och effektivt rättsväsende som möts med tillit av befolkningen. Digitaliseringens möjligheter används även i allt större utsträckning inom det rättsliga samarbetet på EU-nivå. Det finns en outnyttjad potential i digitaliseringen. Rättsväsendets myndigheter behöver därför öka takten i att elektroniskt utbyta information och stärka sin förmåga att driva och leda verksamhetsutveckling där digitalisering ingår. Digitalisering kan även bidra till att på ett effektivt sätt underlätta såväl enskildas kontakter med myndigheter som myndigheters delgivning av handlingar, som delaktigheten och insynen stärks. Den snabbt ökande digitaliseringen ställer höga krav på att enskildas rättigheter och personliga integritet kan värnas och att informations- och cybersäkerheten stärks kraftigt för att hantera de risker som digitaliseringen medför. Enskildas personliga integritet ska stärkas vid behandling av personuppgifter. För att möjliggöra det tillförs Datainspektionen mer resurser (utg.omr. 1 avsnitt 9). Detta är också nödvändigt till följd av den dataskyddsreform som EU enats om. Personuppgiftslagen kommer att upphävas som en konsekvens av dataskyddsreformen och all lagstiftning om personuppgiftsbehandling ses över och anpassas. För att möta utvecklingen med hot och andra kränkningar såväl på internet som i övrigt krävs även att det straffrättsliga regelverket är anpassat efter den karaktär som problemen har . Regeringen har beslutat att överlämna en proposition om ett starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten till . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Den förändrade omvärldsutvecklingen innebär en ökad hotbild mot säkerhetskänslig verksamhet, i form av terrorism, spioneri, sabotage och andra brott. Ett antal händelser har i närtid förstärkt denna bild. Vidare har kraven på säkerhetsskyddet förändrats genom bl.a. utvecklingen i samhället genom digitaliseringen, ökningen av säkerhetskänslig verksamhet som bedrivs i enskild regi och en ökad internationell samverkan. Regeringen kommer att återkomma till med ett förslag till en ny lag som ska svara mot de förändrade kraven på säkerhetsskydd. Ett antal berörda myndigheter tillförs mer resurser för att kunna möta de förändrade kraven som den nya säkerhetsskyddslagen kommer att innebära. Vidare har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att kartlägga och föreslå åtgärder som ska motverka att uppgifter som gäller säkerhet eller säkerhetskänslig verksamhet utsätts för risker i samband med utkontraktering, upplåtelse och överlåtelse av sådan verksamhet. Utredningen om vissa säkerhetsskyddsfrågor (Ju 2017:08) ska bl.a. överväga om tillståndsprövning ska ske innan utkontraktering får ske. Utredningen ska också föreslå ett system med sanktioner i säkerhetsskyddslagen och se över tillsynsstrukturen när det gäller säkerhetsskyddet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.11 Utgiftsutveckling –2017 skador på grund av brott 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa 1:14 Avgifter till vissa 1:15 Bidrag till lokalt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.12 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 25 224 410 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 998 660 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter avseende verksamhet. Anslaget får också användas för avvecklingsutgifter som kan uppstå till följd av den genomförda ombildningen av , polismyndigheterna och . Därutöver får anslaget användas för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet (avhopparverksamhet). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 2.13 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De offentligrättsliga avgifter som inte får disponeras är avgifter från tillståndsgivningen samt transporter. disponerar avgifter från stämningsmanna- delgivning, passhantering och nationella id-kort. (varav tjänsteexport) (22 438) (22 438) (varav tjänsteexport) (25 000) (25 000) (varav tjänsteexport) (25 000) (25 000) Den uppdragsverksamhet som ovanstående intäkter avser är, förutom tjänsteexport, prover som utförs av Nationellt forensiskt centrum, utbildning av ordningsvakter samt kontroller av väktarhundar. Utvecklingen i omvärlden och i vårt samhälle medför ökade krav på verksamhet. För att kunna möta kraven och höja ambitionsnivån i verksamheten behöver väsentligt fler polisanställda. Regeringens ambition är att antalet polisanställda ska öka successivt. Regeringen föreslår därför att anslaget till ökas med 2 2018, 2 2019 och med 2 . I syfte att renodla verksamhet flyttas vissa av myndighetens uppgifter på djurområdet till länsstyrelserna. För att finansiera ökade utgifter hos länsstyrelserna minskas anslaget med 2018. minskas anslaget med . Anslaget 1:5 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1 ökas med motsvarande belopp. Nationellt forensiskt centrum, som ingår i , utför undersökningar åt bland annat . I budgetpropositionen fördes medel från anslag till anslag för att finansiera dessa undersökningar via anslag istället för som tidigare via avgifter. En ökad ärendemängd från har medfört ökade utgifter för , varför anslaget ökas med . Anslaget 1:3 under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution minskas med samma belopp. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 För att bidra till finansieringen av uppgifter avseende människohandel minskas anslaget med . under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ökas med motsvarande belopp. Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet och händelser som visat på samhällets sårbarhet, ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . För att stärka arbete med civilt försvar inom området skydd och säkerhet föreslår regeringen att anslaget ökas med . Anslaget ökas med för att finansiera ökade kostnader i arbetet med att skapa tydligare regler och höjd rättssäkerhet i ärenden och mål om förvar och uppsikt av utlänningar. Anslaget 1:1 under utgiftsområde 8 Migration minskas med motsvarande belopp. Enligt och rådets direktiv /115/EG ska medlemsstater sörja för ett effektivt övervakningssystem vid tvångsvisa resor samt enligt och rådets förordning 2016/1624/EU bistå med övervakare vid återvändandeinsatser som sker i Frontex regi. För att delvis finansiera förslaget minskas anslaget med 2 000 000 . Anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade under utgiftsområde 8 Migration ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att 24 anvisas under anslaget 1:1 . beräknas anslaget till 25 respektive 26 . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.15 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.16 Anslagsutveckling 1:2 Säkerhetspolisen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 551 267 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 564 813 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Säkerhetspolisens förvaltningsutgifter. Det är enligt regeringens mening angeläget att Säkerhetspolisen har goda förutsättningar att bibehålla sin kapacitet i det förändrade omvärldsläget. Det är också avgörande att myndigheten fortsatt kan intensifiera arbetet mot terrorism och stärka skyddet avseende vitala samhällsfunktioner samt motverka främmande makts underrättelseverksamhet. Anslaget föreslås därför öka med 2018, med 2019 och med 81 000 000 .