prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet........................................... Chefer i offentlig och privat sektor........................................................... Styrelseledamöter i börsbolag 2002–2017 ................................................. Personer 16−79 år som uppgett att de utsatts för misshandel efter Personer 16−79 år utsatta för misshandel efter relation till förövaren Personer 16−79 år utsatta för sexualbrott efter ålder 2015 ..................... Anmälda våldtäktsbrott mot vuxna och barn .......................................... Anmälda brott som gäller köp av sexuell tjänst och lagförda brott som gäller köp av sexuell tjänst samt domar och strafförelägganden över människohandel för sexuella ända¬mål............................................ Anslagsutveckling 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ............................ Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 Särskilda Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:1 Särskilda Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:2 Anslagsutveckling 3:3 Bidrag för kvinnors organisering ......................... Beställningsbemyndigande för anslaget 3:3 Bidrag för kvinnors Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:3 Bidrag för kvinnors Utgiftsutveckling inom område Åtgärder mot segregation..................... Anslagsutveckling 4:1 Åtgärder mot segregation..................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation .. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:1 Åtgärder mot Anslagsutveckling 4:2 Delegationen mot segregation ............................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:2 Delegationen mot 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Diagram 3.1 Antal personer som är nya, kvarstående eller har lämnat Diagram 3.2 Status för kvinnor efter avslutad etableringsplan 2016 fördelat på utbildningsnivå ........................................................................ Diagram 3.3 Status för män efter avslutad etableringsplan 2016 fördelat på Diagram 5.1 Andel elever med behörighet till gymnasieskolan bland inrikes och Diagram 5.2 Avgångna elever från gymnasieskolan efter program eller anknytning Diagram 5.3 Andel elever i årskurs 9 som instämmer helt och hållet eller ganska bra med påståendet att mina lärare ger killar och tjejer samma Diagram 6.1 Andel förvärvsarbetande i åldern 20–, genomsnitt för de 38 områdena och riket .................................................................................... Diagram 6.2 Andel långtidsarbetslösa i åldern 20–, genomsnitt för de 38 områdena och riket .................................................................................... Diagram 6.3 Genomsnittlig disponibel inkomst för personer i åldern 20–, för de 38 områdena och riket........................................................................... Diagram 6.4 Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program, genomsnitt för de 38 områdena och riket, läsår....................................... Diagram 6.5 Valdeltagande i riksdagsval, genomsnitt för de 38 områdena och riket.. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt tabell 1.1, 2.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Etableringsersättning till vissa nyanlända invandare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 3:3 Bidrag för kvinnors organisering Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering, jämställdhetspolitik, , åtgärder för att minska och motverka segregation och myndig- heterna Delegationen mot segregation, Diskri- mineringsombudsmannen och . Utgifterna blev ca lägre än anvisade medel. Det förklaras främst av lägre utbetalningar för kommunersättningar vid flyktingmottagande och för etableringsupp- draget. beräknas utgifterna bli 5,4 mil- jarder kronor lägre än beräknat främst till följd av lägre utgifter för kommunersättningar. Vidare beräknas antalet deltagare i etableringsuppdraget öka i mindre utsträckning än vad som tidigare antagits. föreslår regeringen att totalt anvisas inom utgiftsom- rådet. Den lägre nivån jämfört med beror på att utgifterna för ersättningar för insatser för vissa nyanlända invandrare kommer att belasta utgiftsområde 14 . beräknas utgifterna uppgå till , till ca och till Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Totalt för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. De mål som beslutat om inom utgifts- området är följande: Integrationspolitik (avsnitt 3) -Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Politik mot diskriminering (avsnitt 4) -Ett samhälle fritt från diskriminering. Jämställdhetspolitik (avsnitt 5) -Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. (För beslut om målen se prop. 2008/09:1 utgiftsområde 13 avsnitten 3.3, 4.3 och 5.3, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115.) Resultatredovisningar lämnas under respektive avsnitt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar verksamhetsområden som rör allas lika rättigheter, skyldigheter och möjlig- heter oavsett etnisk och kulturell bakgrund, nyanlända invandrares etablering i samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmot- tagande, hemutrustningslån samt insatser som främjar etablering. Med nyanlända invandrare avses här personer som har beviljats uppehållstillstånd som skydds- behövande samt deras anhöriga. Fortsättningsvis i texten används förkortningen nyanlända. Asyl- sökande ingår inte i kategorin nyanlända. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Nyanlända invandrares etablering 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända Summa Nyanlända invandrares etablering 2017 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Från och med redovisas anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare under utg.omr.14 anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. 3.Från och med kommer anslag 1:5 Hemutrustningslån att ha anslagsnumret 1:4. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för integrationspolitiken är lika rättig- heter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (se även avsnitt 2.3). Inriktningen för utgiftsområdet är att verk- samhet och insatser som finansieras inom utgiftsområdet ska bidra till att ge nyanlända förutsättningar att etablera sig och bli delaktiga i samhälls- och arbetslivet. Målet för integrations- politiken uppnås främst genom generella åtgär- der för hela samhället, vilket innefattar åtgärder inom områden som arbetsmarknad, utbildning, hälsa och sjukvård och bostadsbyggande. För att nå målet behöver de generella åtgärderna kom- pletteras med riktade åtgärder som bl.a. finansie- ras på utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyan- lända invandrares etablering. Eftersom målet för integrationspolitiken främst uppnås genom generella insatser redovisas resultat av insatser med betydelse för integrat- ionen till stor del inom andra utgiftsområden. Detsamma gäller bedömningen av ansvariga myndigheters resultat i dessa delar. I detta avsnitt redovisas i huvudsak resultat av verksam- heter och insatser som svarar mot inriktningen för utgiftsområdet avseende insatser för nyan- ländas etablering i samhälls- och arbetslivet. Redovisningen är strukturerad efter anslags- strukturen inom utgiftsområdet. I bilaga 1 Resultatredovisning för integration redovisar regeringen vissa resultatindikatorer för integrationens utveckling inom områdena arbetsmarknad, utbildning och hälsa. Här redo- visas en kort sammanfattning av resultaten. 3.4.1Sammanfattning av bilaga 1 Antalet utomeuropeiskt födda, 15–, som ingår i arbetskraften, dvs. personer som har ett arbete och personer utan arbete som söker och kan ta ett arbete, ökar stadigt. Det relativa arbetskraftstalet har ökat med 4,9 procenten- heter för utomeuropeiskt födda kvinnor och för utomeuropeiskt var andelen utomeuropeiskt födda kvinnor i arbetskraften lägre än andelen för inri- kes födda kvinnor, respektive , medan andelen utomeuropeiskt födda män i arbetskraften var , vilket var en högre andel än bland inrikes födda män. Sysselsättningsgraden, det vill säga andelen sysselsatta av befolkningen, är lägre bland utomeuropeiskt födda än bland inrikes födda. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män är dessutom större för utomeuropeiskt födda än för inrikes födda. Bland utomeurope- iskt födda var av kvinnorna syssel- satta jämfört av männen medan motsvarande andelar bland inrikes födda var för kvinnorna och för männen. Det är vanligare med tidsbegränsade anställningar och ofrivilligt deltidsarbete bland utomeuropeiskt födda än bland inrikes födda. Därtill är arbetslösheten alltjämt betydligt högre bland utomeuropeiskt än inrikes födda; 21,2, respektive för utomeuropeiskt födda kvinnor och män och för inrikes födda kvinnor och män. Arbetslösheten och sysselsättningsgraden bland utomeuropeiskt födda kvinnor och män påverkas av flera faktorer. Bland dem kan näm- nas tidigare arbetslivserfarenhet, utbildningsnivå, språkkunskaper, nätverk, hur länge personen har varit i och grund för bosättning. Det finns även forskning som visar att diskriminering förekommer på arbetsmarknaden. Bland nyan- lända är sysselsättningsgraden låg efter folkbokföring, i synnerhet bland kvinnor. ökar andelen sysselsatta och skillna- derna mellan kvinnor och män minskar. Även bland dem som har vistats eller längre i är dock andelen sysselsatta lägre än bland inrikes födda. Personer som är eftergymnasialt utbildade och födda utanför EU/EFTA arbetar i lägre grad i yrken med hög kvalifikationsnivå än inrikes födda med motsvarande utbildningsnivå. Utrikes födda elever har i genomsnitt sämre utbildningsresultat än elever födda i . Resultaten i skolan är bl.a. beroende av föräld- rarnas utbildningsbakgrund, elevens kön och elevens ålder vid invandringstillfället. Utrikes födda elever som har invandrat efter ordinarie skolstartsålder har betydligt svårare att uppnå gymnasiebehörighet, både jämfört med inrikes födda och jämfört med övriga utrikes födda elever. För flickor födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts var andelen med gymnasiebehörighet 2016 och motsvarande andel för pojkar var . För inrikes födda flickor och pojkar var siffrorna respektive . För elever som invandrat eller tidigare från länder utanför EU/EFTA var andelen med gymnasiebehörighet för flickor och 2016. Av de nyinvandrade elever som påbörjade gymnasieskolan är det av flickorna respektive av pojkarna som har en gymnasieexamen och av flickorna respektive av pojkarna som har ett studiebevis. Med nyinvandrade elever avses, i enlighet med definition, de som har kommit till tidigast före sin start i gymnasiesko- lan. Statistiken utgår från elever som är folk- bokförda, asylsökande elever ingår inte. Bland elever med svensk bakgrund (elever som är födda i med minst en förälder född i ) är det av de elever som påbörjade gymnasieskolan som 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 har en gymnasieexamen och som har ett studiebevis. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Antalet elever i sfi fortsätter att öka och uppgick till drygt 150 000 elever. Drygt sex av tio avslutar någon kurs med minst godkänt resultat efter kursstart. Andelen kvinnor som får godkänt på någon kurs är högre än andelen män. Andelen som avbryter studierna är högre bland män än bland kvinnor. Se närmare beskrivning av sfi under utgiftsområde 16 avsnitt 5.3.2. En större andel utrikes födda män än utrikes födda kvinnor, , uppger att de har bra hälsotillstånd. Motsvarande andel bland inrikes födda män och kvinnor är . Förekomsten av sömnbe- svär eller besvär av ängslan, oro och ångest varie- rar mellan olika grupper av inrikes och utrikes födda kvinnor och män. En relativt stor andel av utrikes födda kvinnor upplever sömnbesvär, , eller besvär av ängslan, oro och ångest, . Det kan jämföras med inrikes födda män där uppger att de har sömn- besvär och uppger att de känner ängslan, oro och ångest. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Ansvarsfördelning för nyanländas etablering Staten har ett särskilt ansvar för mottagande av nyanlända, utöver det ansvar som gäller för alla invånare. Verksamhet som är kopplad till detta ansvar finansieras främst under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Ansvaret för mottagande och insatser för nyanlända är fördelat mellan flera olika aktörer inom såväl statlig som sektor. Därut- över bedriver organisationer i det civila samhället ett omfattande arbete på området. har staten genom Arbetsförmedlingen det samordnande ansvaret för insatser för vuxna nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Enligt den gällande lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringslagen) har nyanlända rätt till en etableringsplan. Etable- ringsplanen ska minst innehålla sfi, samhällsori- entering och aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Nyanlända som deltar i etableringsinsatser har rätt till statlig etableringsersättning för sin för- sörjning. Arbetsförmedlingen beslutar om etableringsersättning medan betalar ut ersättningen. beslutar och betalar även ut tillägg till etable- ringsersättningen i form av etableringstillägg och bostadsersättning. kommer regelverket för etableringsinsatser i större utsträckning att vara harmoniserat med den övriga arbetsmarknadspolitiken och regelverket för nyanlända inom etableringsuppdraget mer likt det som gäller för övriga arbetssökande. tar i samband med det över handläggningen av etableringsersättningen från Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen och hade ett delat ansvar för anvisningar enligt lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. med 2017 har ansvaret för alla anvisningar enligt lagen. beslutar också om och betalar ut statlig ersätt- ning för mottagande av nyanlända till kommuner och landsting. Ensamkommande barn, dvs. minderåriga som kommer till landet utan vård- nadshavare, anvisas av till en kommun för mottagande som asylsökande. När uppehållstillstånd beviljas är de sedan ofta kvar i den anvisade kommunens mottagande . Länsstyrelserna ska främja samverkan om etableringsinsatser mellan berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer. Läns- styrelserna ska även verka för att det finns beredskap och kapacitet hos kommunerna för att ta emot nyanlända och ensamkommande barn och unga samt verkar för regional samver- kan. har länsstyrelserna också ansvar för att samordna och organisera insatser för asylsökande och nyanlända som bor i anläggningsboende. Kommunerna tar emot nyanlända för bosätt- ning. Kommunerna har också ansvar för motta- gande av ensamkommande barn och unga. Kommunerna tillhandahåller sfi och samhälls- orientering, praktisk hjälp i samband med bosättning, särskilda introduktionsinsatser för nyanlända barn och elever inom skola, förskola, fritidshem och andra insatser för att underlätta etablering i samhället. För dessa och andra insat- ser får kommunerna ersättning från staten. Landstingen svarar för insatser inom hälso- och sjukvård och genomför hälsounder-sök- ningar för nyanlända. Vissa landsting har verk- samhet med hälsokommunikatörer som är särskilt inriktade på nyanlända. handlägger och beslutar i ärenden om hemutrustningslån för nyanlända. 3.4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningsgrunder för resultatet av insatser inom utgiftsområdet baseras i huvudsak på åter- rapporteringar från de myndigheter som är ansvariga för genomförandet av insatserna, främst Arbetsförmedlingen, och länsstyrelserna. Resultatet av insatserna påverkas av faktorer inom flera olika områden och det är därför svårt att ange enskilda indika- torer som beskriver utvecklingen inom utgifts- området. I resultatredovisningen ingår bland annat indikatorer som beskriver nyanländas mottagande i en kommun och övergången till arbete och utbildning från etableringsuppdraget. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.2 Auktorisation av tolkar Deltagare i skriftliga prov Deltagare i muntliga prov Källa: Kammarkollegiet. Främjande av etablering avser verksamhet och insatser som stimulerar etableringen i arbets- och samhällslivet och som finansieras via anslag 1:1 Etableringsåtgärder. Anslaget får även användas till utgifter som rör uppföljning och utvärdering av integrationen, t.ex. uppföljning av tillståndet för nyanlända och övriga utrikes födda inom områdena arbetsmarknad, transfereringar, inkomster, boende, utbildning, hälsa och valdel- tagande. Stöd till riksorganisationer bildade på etnisk grund Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor (MUCF) fördelar stöd till organisationer bildade på etnisk grund i syfte att stärka organi- sationernas egna initiativ och verksamheter kring kultur, språk och identitet samt delaktighet i samhället. fick 60 av 76 organisat- ioner som ansökt om bidrag del av stödet, vilket är fyra fler än . Auktorisation av tolkar och översättare Kammarkollegiet ansvarar för auktorisation av tolkar och översättare samt för ett register över dessa. Vid utgången av 2016 fanns det enligt registret 1 127 auktoriserade tolkar varav 244 med specialistkompetens som rättstolk och 172 med specialistkompetens som sjukvårdstolk. Det var i stort sett på samma nivå som 2015. fanns det 470 auktoriserade översättare. Auktorisation av tolkar har skett i 27 språk och av översättare i 22 språk. Av tabell 3.2 framgår hur många som ansöker och deltar i skriftliga prov, hur många som går vidare till muntliga prov och slutligen hur många av dessa som blir auktoriserade. Redovisningar från bl.a. Kammarkollegiet visar att det råder brist på såväl auktoriserade som utbildade tolkar och översättare. Av dem som ansökte om att bli auktoriserade tolkar var det endast 49 personer som fick auk- torisation av Kammarkollegiet, vilket motsvarar av ansökningarna. var mot- svarande andel och var andelen . Antalet nya auktorisationer för översättare var 20 vilket motsva- rar en andel på av dem som klarade det skriftliga provet. Resultaten förklaras fram- för allt av att många saknar de förkunskaper som krävs för att klara de skriftliga och muntliga proven. Länsstyrelserna disponerade totalt för att stärka och utveckla verk- samhet med flyktingguider och familjekon- takter. Medlen förstärktes till följd av ett ökat behov av insatser . Målgrup- pen för insatserna vidgades till att även omfatta asylsökande. inkom 369 ansök- ningar om medel för verksamhet, motsvarande . 198 av dessa ansök- ningar beviljades. Antalet ansökningar har mer än fördubblats . På uppdrag av länsstyrelserna genomfördes en extern analys av projekt som beviljades medel och som avslutades (Flyktingguider och familjekontakter – En utvärdering av § 37a-projekt 2014-2015). Slutsat- sen är att insatserna enligt 37 a § varit relevanta för de behov som funnits i länen. Förberedelser för en ny ordning för tidiga insatser för asylsökande m.fl. Länsstyrelserna har fått i uppdrag att samordna tidiga insatser och att förbereda för det nya uppdraget. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 insatser avses i detta sammanhang insatser och aktiviteter riktade till män och kvinnor som är asylsökande eller som har beviljats uppehålls- tillstånd men bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden i väntan på anvisning om kommunplacering. Länsstyrelserna anger i sin rapportering enligt regleringsbrev att den nya ansvarsfördelningen bedöms som ändamålsenlig och kommer att öka möjligheten för asylsökande att få del av insatser. Inom ramen för Arbetsförmedlingens samverkans- delegation, där Arbetsförmedlingen, Migrations- verket, länsstyrelserna, och kommuner och landsting (SKL) ingår, bildades en myndighetsövergripande sam- verkansgrupp för tidiga insatser, till vilken adjungerats. Webbportalen förvaltas och utvecklas av länsstyrelserna genom i , i samråd och med delfinansiering från Arbetsför- medlingen och . registrerades drygt 1,8 miljoner sidvisningar, vilket är en ökning jämfört med . Länsstyrelserna anger vidare i sin rapportering enligt regleringsbrev att portalen är viktig som kanal för att tillgänglig- göra information om tidiga insatser för asylsö- kande m.fl. Uppföljning och utvärdering av integrationen användes för uppföljning och utvärdering av integrationen. Bland annat har en kunskapsöversikt avseende ensamkommande barn, som baserades på studier från och ett urval andra länder, tagits fram. Vidare slutredovisade univer- sitet sin utvärdering av etablerings- reformen (Etableringsreformens effekter på de nyanländas integration A2016/00870/SV). Resultaten pekade på att reformen har haft en positiv effekt på bl.a. nyanländas sysselsättning och löneinkomster. () fick liksom föregående år för att fortsätta redovisa registerstatistik om integration på nationell, regional och lokal nivå på SCB:s Statistiken publiceras grupperad efter kön, grund för bosättning, vistelsetid i landet m.m. Statlig ersättning till kommuner vid flyktingmottagande Staten har ett ekonomiskt ansvar för flykting- mottagandet och ersätter kommuner och lands- ting för kostnader relaterade till mottagandet av nyanlända och ensamkommande barn och unga. Statlig ersättning vid flyktingmottagande finan- sieras via anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Mottagande av nyanlända i kommunerna Lagen om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning trädde lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning i kraft. Syftet med lagen är att nyan- lända snabbare ska tas emot för bosättning i en kommun och kunna påbörja sin etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet samt att mottagandet av nyanlända ska bli jämnare för- delat mellan landets kommuner. Den nya lagen innebär att kommuner är skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning i kommunen. Regeringen beslutade i förordningen (2016:40) om fördelning av anvisningar till kommuner att antalet nyanlända som skulle omfattas av anvisningar till kommuner skulle vara 21 702. I förordningen fastställdes även fördelningen på läns- och kommunnivå (läns- och kommuntal).