prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Etappmålet om information om farliga ämnen i varor har ännu inte uppnåtts och regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Förutsättningarna har förbättrats , men ytterligare insatser krävs. Det gäller både ändrad lagstiftning och frivilliga initiativ för att information om miljö- och hälsofarliga ämnen i varor ska vara tillgänglig för alla berörda . Etappmålet om utveckling och tillämpning av har ännu inte uppnåtts och regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Bedömningen är att befintlig lagstiftning starkt bidrar till att målet kan nås, men behovet av regelutveckling kvarstår för att målet ska anses vara uppfyllt. Detta bedöms inte vara möjligt till 2020. Etappmålet om effektivare kemikalietillsyn inom EU har ännu inte uppnåtts och regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Förutsättningarna bedöms goda för att tillämpa befintlig lagstiftning så att etappmålet till stor del kan anses vara uppfyllt till 2020. Etappmålet om giftfria och resurseffektiva kretslopp har ännu inte uppnåtts och regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Det finns fortfarande möjlighet att en samlad åtgärdsstrategi kan komma att utformas inom EU , i samband med att kommissionens strategi för en giftfri miljö presenteras. Etappmålet om att minska barns exponering för farliga kemikalier har ännu inte uppnåtts och regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Flera viktiga framsteg har skett inom lagstiftningen och genom andra styrmedel, t.ex. upphandlingskriterier. Det återstår fortfarande mycket arbete innan man fullt ut tar hänsyn till barns exponering och särskilda känslighet vid identifiering, riskbedömning och begränsning av kemiska ämnen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Etappmålet om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt har ännu inte uppnåtts och regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Det finns behov av regelutveckling på EU- nivå för att etappmålet ska kunna uppfyllas. Miljökvalitetsmålet är att ozonskiktet ska utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –ozonskiktets tjocklek och –halter och utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Preciseringen innebär att vändpunkten för uttunningen av ozonskiktet har nåtts och början på återväxten observeras. Ozonnedbrytande ämnen regleras av det s.k. Montrealprotokollet. Den pågående uttunningen av ozonskiktet upphörde . Situationen har förbättrats och mycket tyder på att den globala återväxten har påbörjats. är ozonskiktet tunnare än medelvärdet för perioden –1980. ansågs ozonskiktet vara opåverkat av mänskliga utsläpp. Halter och utsläpp av ozonnedbrytande ämnen Preciseringen innebär att halterna av klor, brom och andra ozonnedbrytande ämnen i de övre luftlagren understiger den nivå där ozonskiktet påverkas negativt. Globalt sker en minskning av såväl utsläpp som halter i stratosfären av flertalet ozonnedbrytande gaser. De flesta ämnen som bryter ned ozonskiktet regleras under Montrealprotokollet, som har P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 resulterat i en 98-procentig utfasning av dessa ämnen. Däremot fortsätter både utsläpp och halter av antropogen lustgas (N2O) att öka, trots att utsläppen regleras av . Lustgas bryter ned ozonskiktet och bidrar till växthuseffekten och utsläppen är större än för någon annan ozonnedbrytande gas (med hänsyn till dess ozonnedbrytande potential). Förhoppningarna om att klimatkonventionen ska leda till minskade utsläpp av lustgas har ökat sedan trädde i kraft . De nationella utsläppen av ozonnedbrytande ämnen fortsätter att minska och består nästan uteslutande av CFC (klorfluorkarboner) från befintliga och uttjänta produkter exempelvis kyl- och frysmöbler samt bygg-, rör- och markisolering. Exempel på nationella insatser är och byggindustriers gemensamma satsning på att informera om hantering av CFC i isoleringsmaterial vid rivning och ombyggnation, tillsyn av köldmedier och åtgärder mot illegala transporter från till utvecklingsländer. Lustgasens ökade betydelse för ozonnedbrytningen kan urskiljas även på nationell nivå. Med hänsyn tagen till ämnets ozonnedbrytande potential motsvarar de totala svenska utsläppen vilket är mer än dubbelt så stort som för utsläppen av CFC på . På regional nivå har många län uppmärksammat vikten av att åtgärder sker i syfte att förbättra kvävehanteringen inom jordbruket. Flera län arbetar med projektet näringen som bl.a. omfattar rådgivning om kväveeffektivitet till lantbrukare. Regeringens bedömning är att miljökvalitets- målet kommer att nås. har det inte skett några förändringar beträffande miljö- tillståndet, eller förutsättningarna i övrigt, som är av sådan vikt att möjligheterna att nå målet har förändrats. Även om en statistiskt säkerställd återväxt av ozonskiktet förväntas gå att fastställa först så pekar allt mer vetenskapligt underlag på att återhämtningen påbörjats och att detta är ett resultat av minskade utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Åtgärder för att skydda ozonskiktet bidrar till att uppnå hållbarhetsmål i Agenda 3 – Hälsa och välbefinnande. Förutsatt att det internationella arbetet inom ramen för Montrealprotokollet fortsätter med oförminskad kraft bör miljökvalitetsmålet kunna nås till 2020. En fullständig återhämtning av ozonskiktet bör kunna ske . Eftersom många ozonnedbrytande ämnen även är klimatgaser, kommer ett framgångsrikt arbete inom Montrealprotokollet också att bidra till en minskad klimatpåverkan. Ett viktigt framsteg som förstärker denna positiva effekt för klimatet är beslutet att stegvis avveckla tillverkningen, användningen och utsläppen av klimatgaserna HFC under Montrealprotokollet. Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –individens exponering för skadlig strålning, –utsläppen av radioaktiva ämnen, –hudcancer orsakade av ultraviolettstrålning och –exponeringen för elektromagnetiska fält. Individens exponering för skadlig strålning Preciseringen innebär att individens exponering för skadlig strålning i arbetslivet och i övriga miljön begränsas så långt det är rimligt möjligt. Inga dosgränser har överskridits vid de svenska kärnkraftverken . Utsläppen av radioaktiva ämnen Preciseringen innebär att utsläppen av radioaktiva ämnen i miljön begränsas så att människors hälsa och den biologiska mångfalden skyddas. Halterna av radioaktiva ämnen i miljön är normalt låga, och halterna utgör inte något generellt miljö- eller hälsoproblem. Av de icke naturligt förekommande radioaktiva ämnena i miljön utgörs den största delen fortfarande av cesium från . Stråldosen som allmänheten utsätts för från detta kvardröjande cesium är betydligt lägre än stråldosen från naturlig bakgrundsstrålning. Regeringen har gett i uppdrag att utreda hur ett förbud mot utvinning av uran bör utformas. Hudcancer orsakad av ultraviolett strålning Preciseringen innebär att antalet årliga fall av hudcancer orsakade av ultraviolett strålning är lägre än . Den negativa trenden med ett ökat antal årliga fall av all slags hudcancer fortsätter. Det kommer inte vara möjligt att minska antalet fall av hudcancer så att de 2020 kommer att vara lägre än 2000. Antalet nya fall av den elakartade hudcancerformen malignt melanom ökar i och har antalet individer som drabbas mer än fördubblats. Det är ingen skillnad mellan män och kvinnor när det gäller utvecklingen av malignt melanom (se diagram 3.9). För att minska risken för hudcancer har regeringen i prop. 2016/17:55 föreslagit ett förbud mot att yrkesmässigt låta någon som inte fyllt att sola i ett kosmetiskt solarium. har ställt sig bakom regeringens förslag (2016/17:FöU9) och lagändringarna kommer att träda i kraft . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Diagram 3.9 Antal nya fall av malignt melanom i 1970-2015 Regeringens bedömning är att miljökvalitets- målet kommer att kunna nås. Alla utom en precisering kan vara uppfyllda 2020, dock inte preciseringen för ultraviolett (UV) strålning. Att minska människors exponering för UV- strålning är av central betydelse för att minska antalet hudcancerfall. Detta kräver dock en förändring av livsstil och attityder kring utseende och solning. När det gäller exponering för UV-strålning och utveckling av hudcancer är barn särskilt utsatta. Barn har känsligare hud än vuxna och solexponering och brännskador är därför extra skadligt under barn- och ungdomsåldern. Införande av 18-årsgräns för att sola i kosmetiskt solarium var därmed en nödvändig åtgärd för att skydda barn från exponering för UV-strålning. Arbetet med miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö har en särskilt påverkan på mål 3 – Hälsa och välbefinnande inom Agenda 2030. Även mål 8 – Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt påverkas av arbetet med miljökvalitetsmålet. Detta på grund av åtgärder för att framför allt begränsa exponeringen för strålning och begränsa utsläpp av radioaktiva ämnen. Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förut- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 sättningar för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –tillförsel av kväve- och fosforföreningar till havet, –påverkan på landmiljön av övergödande ämnen, –tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten och –tillståndet i havet. Tillförsel av kväve- och fosforföreningar till havet Preciseringen innebär att den svenska och den övriga sammanlagda tillförseln av kväve- och fosforföreningar till omgivande hav ska underskrida den maximala belastning som fastställts inom ramen för internationella överenskommelser. Tillförseln av näringsämnen på havet minskar (se diagram 9 och 10) och har uppfyllt Helcoms (Helsingforskonventionen för skydd av miljö) reduktionskrav för alla havsbassänger utom för Egentliga enligt årliga uppföljning (Rapport 6749). Egentliga är den största av bassänger och sträcker sig från till de danska sunden. Diagram 3.10 Kvävetillförsel via vatten till Egentliga 1995-2014 Diagram 3.11 Fosfortillförsel till Egentliga För fosfor kvarstår av minskningsbehovet för till Egentliga . För kväve är del av minskningsbehovet till Egentliga däremot nära att uppnås. Förutom uppskattningar av den årliga tillförseln beräknas en källfördelad belastning av fosfor och kväve för Helcoms sjätte (PLC6) som redovisas i Havs- och vattenmyndighetens (HaV) rapport 2016:12. Resultaten som representerar data för visar att förändringarna i näringsämnestillförseln framför allt beror på minskade utsläpp från punktkällor. För kväve har det skett en reduktion och för fosfor från punktkällorna jämfört med (PLC5). För de andra stora källorna jordbruk och enskilda avlopp är förändringarna osäkra på grund av metodförändringar jämfört med PLC5. Hälften av fosfortillförsel från land till Egentliga kommer från jordbruk. Andra stora källor är avloppsvatten via reningsverk och små avlopp. Internbelastning från sediment i och i kustområden är också en betydande källa för tillförsel av fosfor till vattenmassan. För kväve står jordbruket för av tillförseln från till Egentliga . Avloppsvatten via reningsverk står för en fjärdedel och deposition av kväve på vattenytan bidrar med drygt av belastningen på Egentliga . Havs- och vattenmyndigheten arbetar tillsammans med geologiska undersökning (SGU) för att identifiera områden med höga fosforhalter i bottensediment som kan leda till internbelastning, dvs. läckage av fosfor från sedimenten till vattenmassan. Detta för att öka kunskapen och kunna föreslå lämpliga åtgärder. SLU har också, på uppdrag av HaV och i , sammanställt en kunskapsöversikt om internbelastning och åtgärdsmetoder i sjöar och kustvatten (SLU, Rapport 2016:6). Ytterligare källor till påverkan som inte varit väl utredda har dessutom blivit uppmärksammade (, Rapport 2016:3). Vattendelegationerna vid de fem länsstyrelser som är vattenmyndigheter beslutade om åtgärdsprogram för 2016-2021 (se även miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag). fattade () beslut om att och ska bli kontrollområden för kväveoxider (NECA). Det innebär krav på avsevärt utökad NOx-rening på alla nya fartyg . kommer det att innebära en betydande minskning av kvävedepositionen på . Påverkan på landmiljön av övergödande ämnen Precisering för påverkan på landmiljön innebär att atmosfäriskt nedfall och brukande av mark inte ska leda till att ekosystemen uppvisar några väsentliga långsiktiga skadliga effekter av övergödande ämnen i någon del av . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 De svenska utsläppen av kväveoxider till luft har minskat med (2006 till 2015) enligt statistik från . Motsvarande minskning av ammoniak är . Nedfallet av kväve på land har minskat med men de regionala skillnaderna är stora. I sydöstra minskade nedfallet med , medan i sydvästra delen av landet där depositionen är högst visar statistik från att minskningen är betydligt lägre, . Kvävenedfallet är fortfarande högre än den kritiska gränsen för vegetationsförändringar och läckage från skogsmark. utsattes av skogsarealen för kvävedeposition som överskred kritisk belastning (IVL Rapport 2143, 2014). Kvävegödslingen till skog har halverats sedan perioden –2012. gödslades ca (Statistiska meddelanden JO16 ) vilket motsvarar av den totala produktiva skogsmarksarealen. av den svenska produktiva skogsmarksarealen har gödslats (meddelande 1/16). Mark- vegetationen påverkas av kvävegödslingen men de kvardröjande effekterna är osäkra. ska reducera utsläppet till kväveoxider och ammoniak enligt krav på utsläppsminskningar från det reviderade Göteborgsprotokollet i Luftvårds- konventionen. Utsläppen 2015 var kväveoxider och ammoniak enligt statistik från . Tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten Preciseringen innebär att tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten ska uppnå minst god status för näringsämnen enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Övergödningen är omfattande i stora delar av och längs enligt vattenmyndigheternas förvaltningsplaner –2021. Störst problem finns i Norra vattendistrikt där nästan alla kustvatten och hälften av sjöarna och vattendragen är påverkade av övergödning. I Södra vattendistrikt är samtliga P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 kustvatten och mer än en tredjedel av inlandsvattnen påverkade. Jordbruk är den enskilt största källan för fosfortillförseln. Små avlopp och avlopp via reningsverk är andra stora källor. Lokalt är dagvatten, bräddning vid reningsverk och på ledningsnät, utsläpp från industrier, fiskodlingar samt internbelastning i sjöar och kustvatten också betydande källor. Enligt databasen (Vatteninformations- system ) förväntas (481 stycken) av de vattenförekomster som är påverkade av övergödning nå god status (enligt förordning 2004:660) för de kvalitetsfaktorer (framför allt näringsämnen och växtplankton) som indikerar övergödning. Övriga vattenförekomster ska uppnå god status . För att minska tillförseln av fosfor och kväve till vatten har beviljats till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) , varav en stor del gått till projekt för att minska övergödning. Resultatet av insatsen är att flera åtgärder har genomförts för att minska övergödningen, bland annat strukturkalkning av , anläggning av våtmarker och dagvattendammar samt framtagande av kommunala VA-planer. Landsbygdsprogrammet är en annan viktig källa för finansiering av åtgärder (se vidare utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). Inom rådgivningsprojektet genomförs en kampanj för att genomföra fler åtgärder som leder till att minska fosforläckaget från jordbruksmark. har på uppdrag av regeringen lämnat förslag på i vilka delar nuvarande landsbygdsprogram behöver förstärkas, för att bl.a. öka möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. I förslaget ingår förstärkta resurser till rådgivning, anläggning av våtmarker och dammar, särskilda medel för uppsökande verksamhet för att få till stånd åtgärder på rätt plats samt öronmärkta stöd för strukturkalkning. Havs- och vattenmyndigheten har på regeringens uppdrag tagit fram ett författnings- förslag för små avloppsanläggningar. Syftet är att tydliggöra regelverket både för den enskilde fastighetsägaren och för kommunerna som utövar tillsyn av små avlopp. Nya regler ökar effektiviten i kommunernas arbete med prövning och tillsyn och därmed ökar takten i Förslaget bereds i . LIFE-IP projektet som leds av i har startat och ska pågå . Det innehåller ett stort antal delprojekt för att minska övergödningen i Norra vatten- distrikt. En viktig del handlar om att stärka det lokala åtgärdsarbetet i kommuner, i lantbruket och hos andra verksamhetsutövare. I delar av projektet medverkar , Havs- och vattenmyndigheten och de länsstyrelser som är vattenmyndigheter, och resultaten kommer därför att kunna omsättas i hela landet. Budgeten är på och finansieras genom EU-medel, bidrag från Havs- och vattenmyndigheten (anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö) samt genom medfinansiering av medverkande partners. För grundvatten pågår en stor inventering och utökad provtagning. Den genomförs av Geologiska Undersökning (SGU) på uppdrag av Havs- och vattenmyndigheten för att få ett bättre underlag för att bedöma miljötillståndet. Förbättrad kunskap är en förutsättning för att kunna prioritera rätt åtgärder i åtgärdsarbetet. Preciseringen innebär att havet ska ha minst god status med avseende på övergödning enligt havsmiljöförordningen (2010:134). omgivande hav, förutom , är övergött eller kraftigt övergött enligt årliga uppföljning (Rapport 6749). Syresituationen i djupvatten är fortsatt dåligt och utbredningen med syrefritt bottenvatten är trots flera inflöden av syrerikt djupvatten nästan lika stort som förut (se diagram 3.12). Diagram 3.12 Utbredning av syrefria bottnar (svart) och bottnar påverkade av akut syrebrist (ljusgrå) i , . Begränsningar av fiske och rum, bl.a. genom inrättande av fiskefria områden, har lokalt haft viss betydelse för att stärka bestånden av till exempel torsk, gös och sik som kan motverka övergödningen (Aqua reports, 2016:20). Rovfiskarnas betydelse för att motverka effekten av övergödning genom s.k. trofiska kaskader har uppmärksammats alltmer inom forskningen. När mängden rovfisk minskar innebär det att bestånden planktonätande fisk ökar, vilket i sin tur minskar mängden djurplankton som leder till ökad förekomst av växtplankton. Genom att gynna rovfisk motverkas därmed den negativa effekten av övergödningen. Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på miljökvalitetsmålet. behöver såväl regeringen som andra aktörer vidta ytterligare insatserför att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen i miljön är positiv eller negativ. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning bedöms bidra till Agenda 2030-mål 6 – Rent vatten och sanitet, mål 14 – Hav och resurser samt mål 15 – Ekosystem och biologisk mångfald. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 De åtgärdsprogram och miljökvalitetsnormer i enlighet med vattenförvaltningsförordningen (2004:660) som beslutades av vatten- delegationerna , innehåller tydliga mål och åtgärder riktade till myndigheter och kommuner som behövs för att förbättra tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten. Regeringen anser att genom- förandet av åtgärdsprogrammen är av stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålet. Lokaliseringen av åtgärder behöver i större utsträckning anpassas efter var de gör mest nytta och har störst effekt. Regeringen konstaterar att tillförseln av fosfor till vatten behöver minska för att vi ska kunna nå miljökvalitetsmålet. Regeringen avser även tillsätta en bred utredning om övergödning som ska titta på åtgärder inom de sektorer som ger störst bidrag till övergödningen, dvs. industri, jordbruk och kommunala reningsverk med syfte att minska tillförsel av kväve och fosfor till kretsloppet och öka återcirkulering samt att få till åtgärder där de gör störst nytta. Regeringen bereder de författningsförslag för små avloppsanläggningar som Havs- och vattenmyndigheten har tagit fram på uppdrag av regeringen. Regeringen har dessutom tillsatt en utredning (dir. 2017:54) som ska lämna förslag på styrmedel som kan öka åtgärdstakten för små avlopp. För att öka incitamentet att ordna VA genom samverkan mellan fastighetsägare ska möjligheterna till ändringar i lagen om allmänna vattentjänster ses över. Regeringen bedömer också att myndigheternas arbete med att kartlägga internbelastningen behöver fortsätta, liksom kunskapsutvecklingen kring olika tekniker för att minska internbelastning. För att åtgärder mot internbelastning ska vara långsiktigt verksamma så behöver tillförsen av fosfor till vatten minska. Den växtnäring som redan cirkulerar i samhället behöver användas effektivare och med minskade förluster till vattenmiljön. Det svenska landsbygdsprogrammet är ett viktigt styrmedel i arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Landsbygdsprogrammet är även ett viktigt styrmedel för att bidra till att uppnå kraven i förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön och havsmiljö- förordningen (2010:1341). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 planeras ett pilotprojekt vid med start för att analyseras om resultat och värdebaserade styrmedel inom landsbygds- programmet är lämpligt för insatser mot övergödning. Kunskapen om enskilda åtgärders effektivitet måste förbättras och ny teknik behöver övervägas för att öka möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet. Regeringen noterar att det i bet. 2016/17:MJU1 anges att det är angeläget att regeringen återkommer med förslag på åtgärder med anledning av de problem som uppmärksammats i utskottets rapport /15:RFR. Regeringen konstaterar att Havs- och vattenmyndigheten har vidtagit åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Bland annat har en webbaserad projektkatalog utvecklats för uppföljning och spridning av resultat från projekt finansierade med lokala vattenvårdsåtgärder (LOVA). 3.5.9Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetmålet är att sjöar och vattendrag ska var ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktions- förmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vatten- hushållande funktion ska bevaras, som förutsättningar för friluftsliv värnas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –god ekologisk och kemisk status, –oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag, –ytvattentäkters kvalitet, –strukturer och vattenflöden, –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation, –hotade arter och återställda livsmiljöer, –främmande arter och genotyper,