prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Källa: Försvarsmaktens årsredovisning 2016. Vid utgången av 2016 fanns det 5 241 GSS/K anställda varav kvinnor och 89 pro- cent män vilket är en minskning om 566 i för- hållande till de 5 807 GSS/K som fanns anställda /2016. Myndighetens prognos var att det skulle finnas 5 300 GSS/K. Den totala målbilden i Försvarsmaktens budget- underlag med inriktning mot 2020 är 6 500 an- ställda GSS/K. Av bl.a. ovanstående skäl har inte heller re- kryteringen av GSS/T kunnat nå de uppställda planeringsmålen, vilket påverkar förutsättning- arna för att säkerställa uppfyllnad i krigsförban- den. Vid utgången av 2016 hade Försvarsmakten rekryterat 3 886 GSS/T. Den begränsade ök- ningen av antalet anställda GSS/T i jämförelse med utgången av 2015 är främst att hänföra till att ett antal GSS/K ändrat anställningsform till GSS/T. Den totala målbilden i Försvarsmaktens budgetunderlag med inriktning mot 2020 är 10 400 anställda GSS/T. Trots de särskilda om- ständigheterna är det planerade an- talet rekryterade GSS/T långtifrån uppnått. Diagram 3.4 Tillväxten av GSS/T relativt Försvarsmaktens målbild och planering Antal rekryterade GSS/T Källa: Försvarsmaktens årsredovisning 2016. Försvarsmakten bedömer att det långsiktigt krävs 4 000 inryckande i kombination med krigsplacering av avgången personal för att bemanna krigsförbanden. I diagram 3.5 redovisas antalet individer som genomgått repetitionsutbildning. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet kallade in 1 531 personer till repetitionsutbildning varav 1 030 genomförde utbildningen (26 kvinnor och 1 004 män). kallades 527 personer in varav 326 genomförde utbildningen. Regeringen ser positivt på ökningen gällande antalet som genomförde repetitionsutbildning, men ser att det finns ett fortsatt behov av ökning samt att hela krigsförband övas. Diagram 3.5 Antal som genomfört repetitionsutbildning Källa: Försvarsmaktens och Totalförsvarets rekryteringsmyndighets årsredovisningar 2016. Antalet officerare har fortsatt minska medan antalet specialistofficerare har ökat, vilket följer myndighetens personalförsörjnings- Till dess att antalet grundutbildade speci- alistofficerare svarar mot myndighetens behov fortsätter Försvarsmakten att placera officerare på de vakanta specialistofficersbefattningarna. Reservofficersutbildning har genomförts un- der 2016, om än i begränsad omfattning. Medel- åldern för reservofficerarna är och ande- len kvinnor . Försvarsmakten erbju- der regelmässigt en avgången yrkesofficer en ny anställning som reservofficer, för att skapa bättre förutsättningar att tillföra kompetenser och erfarenheter till den samlade volymen av reserv- officerare. Försvarsmaktens arbete med veteranfrågor har fortsatt i enlighet med regeringens beslut. Bland annat har systemet med myndig- hetens delegerade modell för veteranverksam- heten fortsatt utvecklats, dvs. att veteransam- ordnare och specialister på rehabiliteringsåtgär- der finns knutna till varje förband i Försvars- makten för att hantera det faktum att vetera- nerna är spridda över hela landet. Vidare har myndigheten implementerat ett systemstöd för att ytterligare systematisera det lagstadgade 5-åriga uppföljningsansvaret efter internationell militär insats. Försvarsmakten har även utvecklat systemstödet i syfte att underlätta fortsatta kontakter med de veteraner som lämnat myndigheten. Försvarsmakten har tecknat avtal med ytterligare en veteranorganisation, Idrottsveteranerna, vilka vänder sig till veteraner som blivit sårade eller skadade och som vill utöva idrott. Veterandagen 2016 genomfördes med hög ambition och var välbesökt. Inom ramen för Nordefco stod som värd veterankonferens som fokuserade dels på medlemsländernas hantering av erkänsla, dels på relevanta forskningsrön för veteran- och anhörigområdet. har riktat tillkän- nagivanden till regeringen om veteranpolitiken (bet. 2014/15:FöU7, rskr. 2014/15:132 och bet. 2015/16:FöU8, rskr. 2015/16:149). Efter analys av inkomna remissyttranden över utredningens Svensk veteranpolitik – ett ansvar för hela sam- hället (SOU 2014:27) betänkande, bedömde regeringen i budgetpropositionen att det inte finns skäl att införa en nat- ionell veteranmyndighet eller att utvidga begrep- pet veteran så som det föreslås i Veteranutred- ningen. En konsekvens av detta är att respektive P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 myndighet ansvarar för sin personal ur ett vete- ranperspektiv i enlighet med ordinarie arbetsgi- var- och arbetsmiljöansvar. Vidare bedömde regeringen att ett särskilt veterancentrum skulle inrättas inom Försvars- makten i syfte att stärka och utveckla myndig- hetens veteran- och anhörigverksamhet. Bland anvisningarna till myndigheten finns att sträva efter myndighetsöverskridande arbete. För- svarsmakten har enligt uppdrag i regleringsbre- vet inrättat ett Veterancentrum . I och med inrättandet av Försvarsmaktens Veterancentrum bedömer regeringen att båda tillkännagivandena är omhändertagna och där- med slutbehandlade. har vidare tillkännagett som sin mening att bör göras till allmän flaggdag (bet. 2016/17:KU29, rskr. 2016/17:246). Genom ändring i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar beslutade regeringen att ska vara allmän flaggdag. Förordnings- ändringen trädde i kraft . I och med beslutet bedömer regeringen att tillkännagi- vandet är slutbehandlat. Frivillig försvarsverksamhet är av stor betydelse för det svenska totalförsvarets folkförankring och utvecklingen av krigsförbandens operativa förmåga. Regeringen bedömer att verksamheten i stort svarat mot planeringen. har det genomförts 18 grundläggande sol- datutbildningar för frivilliga (GU-F) med drygt 400 godkända elever, vilket motsvarar nivån . Av dessa var kvinnor, vilket är en ökning från . Flertalet frivilliga försvarsorganisationer har genomfört befattnings-, ledarskaps- och instruktörsutbildningar. I huvudsak teckna- des den mängd Frivilligavtal för tjänstgöring i Hemvärnet som efterfrågades. Dock är intresset, och därmed inflödet, begränsat för vissa katego- rier. Ungdomsverksamhet genomförs för ca 7 000 ungdomar i central, regional och lokal regi. Organisationerna upplever ungdomars intresse för frivillig försvarsverksamhet som stort. De frivilliga försvarsorganisationerna har fått organisationsstöd inom ramen för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Organisa- tionsstödet (organisations- och verksamhetsbi- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 drag) uppgick till ca , vilket var oförändrat i förhållande till 2015, och gick bl.a. till administrativ basverksamhet, rekrytering syftande till nuvarande och kommande uppdrag samt till verksamhetsutveckling. Materielförsörjningen har bidragit till Försvars- maktens möjligheter att lösa myndighetens upp- gifter och därmed uppnå målet för det militära försvaret, men materielbristerna i krigsförbanden kvarstår. Regeringen bedömer att produktivitet och effektivitet i materielförsörjningen bör ut- vecklas för att behoven i högre utsträckning ska tillgodoses. Materieluppfyllnadsgraden utgör en samlad bedömning av i vilken utsträckning krigsorga- nisationen överlag förfogar över den materiel som krävs för att lösa ålagda uppgifter. Resultatet har bedömts i förhållande till försvarspolitiska inriktning. Bedöm- ningen utgår från Försvarsmaktens värdering av krigsförbanden. Materieluppfyllnadsgraden varierar mellan krigsförbanden. medförde brister i tillgången till materiel att det, i likhet med före- gående år, fanns begränsningar i flera krigsför- bands förmåga att lösa sina uppgifter. Därtill medförde brister i krigsplaceringen att värde- ringen var förenad med osäkerhet. Den sam- mantagna värderingen visade på en fortsatt liten försämring i förhållande till föregående år. Bris- ter fanns inom såväl dimensionerande materiel som inom förnödenhetsförsörjningen. Återinvesteringskvoten beskriver i vilken ut- sträckning förslitna beredskapsinventarier er- sätts. I kvoten ställs värdet av årets anskaffning av beredskapsinventarier i relation till årets av- skrivningar. En kvot större än 1 innebär att vär- det för åter- eller nyanskaffning av beredskaps- inventarier överstiger avskrivningarna. är återinvesteringskvoten 1,0. Det bokförda värdet av nya beredskapsinventarier motsvarar därmed förslitningen. Kvoten är dock lägre än genomsnittet (1,015) och innebär en försämring jämfört med föregående år (1,045). Källa: Försvarsmaktens årsredovisningar och egna beräkningar. kostnader för anskaff- ning av varor och materiel samt materielförsörj- ningstjänster i förhållande till myndighetens fakturerade intäkter kan ses som ett mått på effektiviteten i materielförsörjningen. Då det som faktureras kan ha upparbetats används glidande treårsgenomsnitt för att jämna ut effekten av enskilda år. För perioden –2016 har kvoten ökat från knappt 0,8 till 0,9 den för att däref- ter sjunka till 0,81. Enligt detta mått uppgår således omkostnader till av de fakturerade intäkterna. var motsvarande omkostnader . Redovisning av pågående materielprojekt Efter godkännande (prop. 2005/06:132, bet. 2005/06:FöU10, rskr. 2005/06:264) beslutade regeringen om anskaffning av 24 stycken Archer- enheter i form av renovering och modifiering av haubits 77B. Anskaffningen syftar till att säker- ställa en kvalificerad förmåga till indirekt eld samt ge möjligheter till att delta i insatser inter- nationellt med artilleriförband. Regeringen bemyndigades i höständrings- budgeten (prop. 2016/17:2, bet. 2016/17:FiU11, rskr. 2016/17:53) att fatta beslut om att anskaffa ytterligare 24 pjäser som beslutat att avstå från. har elva pjäser i slutlig konfigu- ration utnyttjats av Försvarsmakten för utbild- ning. Inriktningen är att merparten av de svenska 24 pjäserna ska vara levererade till Försvarsmak- Ett behov av kompletterande eldledningssystem har identifierats och åtgärder för detta vidtagits. har Försvarsmakten upparbetat ca i anslagsmedel inom projektet. Inga ytterligare ekonomiska avvikelser efter projektets utökning har rapporterats. Efter godkännande (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93) beslutade regeringen att anskaffa korträckviddig luftvärnsförmåga, Rb98 (IRIS- T). Anskaffningen syftar till att vidmakthålla en kvalificerad korträckviddig luftvärnsförmåga. Regeringen bemyndigade Försvarsmakten att anskaffa ytterligare robotar. Regeringen bemyndigade vidare Försvarsmakten att utöka den ekonomiska ramen för projektet för att hantera uppkomna fördyringar. Förmågan planerades ursprungligen att till del vara operativ i luftvärnsbataljonerna och fullt ut . Förseningar i projektet har dock gjort att driftsättning nu planeras till 2019. har ca uppar- betats inom ramen för projektet. Inga ekono- miska avvikelser från den nya ekonomiska ramen har redovisats. Regeringen beslutade om anskaffning av lastbilar. Beställningen omfattar min- och splitterskyddade samt oskyddade terränglastbilar inklusive klargöringsfordon för flygbaser. Terrängframkomlighetskraven skiftar från skogsbilväg till terräng beroende på var i organisationen bilarna ska krigsplace- ras. Ett ramavtal har upprättats i ett gemen- samt projekt mellan och Norska Forsvarets logistikorganisasjon. Lastbilarna var vid beställning planerade att levereras 2014 men har försenats och planeras nu vara driftsatta tidigast . För att säkerställa övningsverksamhet har För- svarsmakten genomfört upphandlingar genom andra befintliga ramavtal. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen beslutade om anskaffning av mörkerstridsmateriel. Beställ- ningen omfattar infraröda sikten för handeldva- pen och tyngre vapen som kulspruta samt sikten P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 I beställningen ingår även infra- röda observationskikare och laseravståndsmä- tare. Anskaffningen syftar till att krigsförbanden ska kunna upprätthålla hög förmåga till samlad verkan med grupp, pluton, kompani och bataljon i mörker. Anskaffningen syftar även till att minska riskerna för vådabekämpning av såväl egna förband som tredje part. Beställningen har omplanerats av Försvarsmakten och är fram- skjuten från perioden –2021 till peri- oden –2023. har För- svarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen beslutade att an- skaffa tre brobandvagnar. beslutade regeringen om att bemyndiga För- svarsmakten att anskaffa ytterligare tre vagnar. Manöverförbandens rörlighet och operativa effekt i såväl terräng som urban miljö förbättras avsevärt om det finns tillgång till brobandvagn- system, något som saknas i Försvarsmak- ten. har inga anslagsmedel upparbetats inom projektet och inga avvikelser har rapporterats. Regeringen beslutade om renovering av 262 stycken . Be- ställningen av renoveringen lades . Beställningen är samordnad med motsvarande renovering av stridsvagn 122. Re- novering omfattar livstidsförlängande åtgärder som gör att systemet förblir operativt till minst 2030 samt integrering av ett ledningssystem (stridsledningssystem bataljon, SLB). CV 90- systemet är en viktig komponent i markstrids- krafterna i och med sin förmåga att bekämpa kvalificerat motstånd samt ta och försvara ter- räng i höga konfliktsituationer. Stridsfordonen planeras att tillföras successivt och i sin helhet vara operativa med slutleverans . har inga anslagsmedel inom projektet upparbetats. Leverans av de första fordonen är planerad till 2018. Regeringen beslutade om renovering av 88 stycken stridsvagn 122 och åtta stycken bärgningsbandvagn 120A. Beställningen av renoveringen genomfördes . Beställ- ningen är samordnad med motsvarande renove- ring av . Renoveringen omfattar livstidsförlängande åtgärder och integrering av P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 ett ledningssystem (stridsledningssystem batal- jon, SLB). Renoveringen syftar till att vidmakt- hålla en förmåga till god rörlighet och stor eld- kraft från en plattform med hög skyddsnivå i arméstridskrafterna som kan användas i ett brett omfång av konfliktnivåer och hotscenarier för att kunna vara fortsatt operativa till 2030. Strids- vagnarna planeras att tillföras successivt och i sin helhet vara operativa med slutleverans . har inga anslagsmedel inom pro- jektet upparbetats. Leverans av de första fordo- nen är planerad till 2018. Regeringen beslutade om an- skaffning av ett nytt signalspaningsfartyg. beslutade regeringen om en utökad ekonomisk ram för anskaffningen. beslutade regeringen på nytt om en utökad ekonomisk ram, varefter en beställ- ning slutligen kunde läggas . Orsaken till att den ekonomiska ramen har justerats är fördjupade beräkningsunderlag och ökade sek- retessrelaterade krav. Detta har även medfört att beställningen har tagit än planerat. Leverans är beräknad till 2020. Anskaffningen syftar till att tillgogose beho- vet av underrättelseinhämtning till sjöss och ersätter det nuvarande signalspaningsfartyget . Ansträngningar för att hålla kostnaden nere har medfört att beställningen har tagit att genomföra än planerat. Leverans är beräknad till 2020. Försvarsmakten har upparbetat i anslagsmedel inom projektet. Efter godkännande (prop. 2009/10:99, bet. 2009/1:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutade regeringen om anskaffning av två nya ubåtar som ersättning för två befintliga ubåtar. I samband med den konstruktionsöversyn som initierades 2014 upphävdes anskaffningsbe- slutet . Projektet slutredovisades därför i budgetpropositionen . Efter en om- strukturering av industrin kunde projektet åter- upptas. bemyndigade således regeringen att få beställa pro- duktion och byggnation av två nya ubåtar inom en ekonomisk ram om prisläge. har konstruktion och byggnation av ubåtarna fortsatt och en ge- nomgång av systemlösningar har genomförts. har Försvarsmakten uppar- betat anslagsmedel om inom projektet. –Halvtidsmodifiering ubåt typ Efter godkännande (prop. 2009/10:99, bet. 2009/1:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutade regeringen om modifiering och livstidsförlängning av två befintliga ubåtar av Gotlandsklass. I samband med den konstruktionsöversyn som initierades 2014 upphävdes anskaffningsbe- slutet . Projektet slutredovisades därför i budgetpropositionen . Efter en om- strukturering av industrin kunde projektet åter- upptas. bemyndigade således regeringen att beställa halvtidsmodifiering av två ubåtar typ . Försvarsmakten har redovisat att framtagande av konstruktions- och produktionsunderlag inte har följt ursprunglig tidplan, men att det inte bedöms få några konsekvenser för leveranstiden. Slutleverans är planerad till 2020. har i anslagsmedel upparbetats. har inga anslagsmedel upparbetats i projektet. –Ersättning lätt torped Efter godkännande (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103) beslutade regeringen om att ersätta det nuvarande lätta torpedsystemet. Efter att projektet inte kunnat påbörjas genomfördes en kravharmonisering av projektet, varpå rege- ringen fattade ett nytt anskaff- ningsbeslut. har därefter lagt en beställning och leverantören har inlett konstruktion och provverksamhet. Det nya torpedsystemet kommer att benäm- nas torped 47 och avses integreras i ubåt typ och A26 samt i korvett typ . Torped 45 vidmakthålls till 2023 för att för- mågeglapp ska undvikas. Försvarsmakten har inte upparbetat några anslagsmedel inom pro- jektet. –Halvtidsmodifiering av röjdykfartyg typ Spårö Regeringen beslutade om att genomföra halvtidsmodifiering av två röjdyk- fartyg typ Spårö. Efter Försvarsmaktens ompla- nering avbröts projektet tillfälligt utan att någon beställning ännu lagts. Uppdraget är planerat att återupptas under Halvtidmodifieringen syftar till att för- länga fartygens tekniska och operativa livslängd och en senareläggning av åtgärder ökar risken för en nedgång i tillgängligheten. Försvarsmakten har inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. –Uppgradering av stridsbåtar Regeringen beslutade om att anskaffa uppgradering av stridsbåt 90, tillhö- rande amfibiebataljonen. Uppgraderingen om- fattar bl.a. motorer och framdrivningssystem samt lednings-, sambands-, och navigationssy- stem. Uppgraderingen syftar till att förlänga båtarnas tekniska och operativa livslängd. Pro- jektet har under arbetet utvecklats för att bättre motsvara Försvarsmaktens operativa krav, bl.a. har vapenstationer tillkommit. Detta har med- fört att beställningen försenats. Försvarsmakten avser att lägga beställningen . För- svarsmakten har inte upparbetat några anslags- medel inom projektet. Regeringen beslutade om anskaffning av (NH 90). Heli- koptersystemet ska lösa såväl markoperativa som sjöoperativa uppgifter. Anskaffningen omfattar bl.a. 18 stycken i två olika konfigu- rationer, och 14F. Materielen tillförs helikopterflottiljen. beslu- tade regeringen att ytterligare fyra helikoptrar (sammanlagt nio) ska modifieras till sjöoperativ version, . har ytterli- gare tre sjöoperativa helikoptrar levererats till förband. Totalt har fyra helikoptrar () i slutlig konfiguration levererats till För- svarsmakten. Ursprunglig planerad slutleverans var 2009. Samtliga 18 helikoptrar planeras vara överlämnade till Försvarsmakten . har ca upparbetats inom projektets ekonomiska ram. Efter godkännande (prop. 2012/13:1, bet 2012/13:FöU1, 2012/13:93, 2013/14:99, 2013/14:FiU21, 2013/14:317) beslutade regeringen om utveckling och anskaffning av JAS 39E. , 39-8, har genomgått olika prov , och förberedelser inför första flygning samt flygning har genomförts under P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 De övriga två provflygplanen, 39-9 och 39- 10, är under sammanbyggnad och slutmontering. Regeringen konstaterar att utvecklingsarbetet fortskrider och bedömer att slutleverans sker 2026. har Försvarsmakten upp- arbetat ca i anslagsmedel inom projektet. –Långräckviddig flygburen jaktrobot Efter godkännande (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104) beslutade regeringen om anskaffning och integration av till JAS 39C/D. I och med införandet av JAS 39C/D materiel- systemversion 20 är Meteor operativ i Försvarsmakten. Av sekretesskäl är en ekonomisk redovisning inte möjlig att lämna i budgetpropositionen. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har emellertid redovisats. Operativ ledning, logistik och stödfunktioner Regeringen beslutade om anskaffning av informationsinfrastruktur. Beställningen omfattar en plattform av både hård- och mjukvaror som realiserar en klient-, server-, kommunikations- och nätverksinfra- struktur. Investeringen syftar till att Försvars- maktens informationssystem ska kunna han- tera information klassad upp till Hemligt/Top secret. På grund av förseningar relaterade till säkerhetsklassning har anskaffningen skjutits och den planerade driftsätt- ningen har omplanerats . har Försvarsmakten inte upp- arbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen beslutande om anskaffning av ytterligare ett system för satellitkommunikation, FM Satkom. FM Satkom omfattar basstation (serverplats och antenner), fjärranslutningsenhet (kommuni- kationsstationer som är permanent monterade i farkoster) samt soldatburna terminaler. An- skaffningen omfattar vidare ytterligare fjärran- slutningsenheter och burna terminaler. An- skaffningen syftar till att förbättra drifts- säkerheten, öka redundansen och öka tillgäng- ligheten på system för kommunikation vid internationella insatser och förberedande P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 FM Satkom planeras i huvudsak tillföras sambandsbataljonen som en central resurs som kan fördelas till andra förband när behov uppstår. Delar av systemet har plan- enligt beställts och planeras vara operativt . har Försvarsmakten inte upparbetat några anslags- medel inom projektet. Inga ekonomiska av- vikelser har rapporterats. Regeringen beslutade om ledningsförmåga mark i och med bemyndigande till Försvarsmakten att anskaffa stridslednings- system bataljon (SLB), gemensamt taktiskt radiosystem (GTRS) och kommunikationsnod. De tre anskaffningarna syftar tillsammans till att medge en kvalificerad ledningsförmåga (– BMS). Införandet av BMS i insatsorganisationen kommer att ske successivt samt initialt taktas med renoveringen av Stridsvagn 122 samt . Kommunikationsnoderna har överlämnats till Försvarsmakten . Fortsatt installation har skett av ett antal utrust- ningar. Merparten kommer att monteras i strids- vagn 122 och under den påbör- jade renoveringen av dessa fordon. SLB hårdvaruanskaffning har gått enligt plan och tagit igen tidigare års försening. Även denna materiel är redo för fordonsintegration. Taktiskt radiosystem (GTRS) som ersättare till nuvar- ande radio 180 har upphandlats av . Kontrakt har tecknats med indu- strin. Arbete med integrering av den nya radion i fordon har påbörjats, framför allt med stridsvagn 122 och . SLB programvara har fortfarande så stora problem att det inte går att överlämna till Försvarsmakten. Systemöver- lämning av SLB är planerad till början av 2017 och därmed kan även det samlade systemet över- lämnas. har upparbetats i projektet. –Materiel till telekrigsbataljonen Regeringen beslutade om att anskaffa materiel till telekrigsbataljonen. An- skaffningen syftar till att komplettera förbandets materiel med mer kvalificerad utrustning än vad förbandet förfogar över så att det i högre grad ska kunna lösa de internationella uppgifter som fastställts i förbandets målsättning. Paral- lellt med att använda befintlig radarpansar- terrängbil ARTE 740 kommer ny materiel att behöva upphandlas, något som påbörjats . Driftsättningen uppges försenas något och för att klara verksamheten kommer äldre materiel att behöva vidmakt- hållas längre än planerat. Fram har upp- arbetats inom projektet. – Anpassning telekom ledningsplatser Regeringen beslutade om att anskaffa anpassning av telekommunikation vid ledningsplatser. Beställningen omfattar servrar, datorer, routrar och switchar. Syftet med anskaffningen är att skapa förutsättningar för brigadledningsförmåga.