prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Inte minst har kommuner och landsting tillsammans med regeringen en viktig roll vad gäller förmåga att omhänderta relevanta rekommendationer. Regeringen anser vidare att ökad kunskap hos statliga myndigheter, kom- muner och landsting om konventionen kan för- väntas bidra till förbättrade förutsättningar för att leva upp till åtagandena enligt konventionen. Det civila samhället bidrar bl.a. genom sin spetskunskap om olika grupper av barn och deras livsvillkor till en fördjupad och breddad kunskap i olika frågor som rör barnets rättigheter. Civilsamhällets organisationer är viktiga aktörer i arbetet med barnets rättigheter. Regeringens dialog med dessa aktörer bör därför fortsätta bedrivas på ett systematiskt sätt inom ramen för den inrättade barnrättsdelegationen. Ett strategiskt och systematiskt arbete på internationell nivå Regeringen avser att fortsätta bidra till arbetet med att stärka skyddet av barnets rättigheter på internationell nivå och följa den internationella utvecklingen avseende tolkning och tillämpning av bestämmelserna i . Viktiga sammanhang för internationellt ut- byte och samarbete i barnrättsfrågor är EU och . Den av antagna stra- tegin för barnets rättigheter –2021 för- väntas fortsatt att utgöra ett viktigt forum för regeringens internationella samarbete. Rege- ringen avser att inom EU och bl.a. driva frågor om skydd av barn mot våld och sexuella övergrepp samt frågor som rör främjan- det av rättigheterna för barn på flykt. Regeringen kommer även inom ramen för FN fortsatt stödja initiativ syftandes till att stärka respekten för och skyddet av barnets rättigheter, bl.a. i FN:s olika forum för mänskliga rättig- heter. Internationellt samarbete och utbyte kommer också att ske inom ramarna för Agenda 2030. Det är en viktig utgångspunkt för såväl det nat- ionella som det internationella arbetet för barn och särskilt för främjande och skydd av barnets rättigheter. fortsätter att delta i det globala part- nerskapet för att eliminera alla former av över- grepp och våld mot barn. är ett s.k. väg- visarland och som sådant bidrar tillsam- mas med andra aktörer till att sprida framgångs- rika lösningar i arbetet mot våld mot barn. En annan form för internationellt samarbete i barnrättsfrågor är bl.a. de samarbetsavtal som regeringen ingått med andra länder. Regeringen avser också att fortsätta det svenska engage- manget i det internationella arbetet mot barnaga. Fortsatt stort behov av insatser för barn i utsatta situationer Att motverka våld, människohandel, exploatering och sexuella övergrepp mot barn Regeringens nationella insatser och åtgärder för att förebygga våld och kränkningar utgår från bl.a. , samt barnrättskommit- téns slutsatser och rekommendationer. Även den kunskap som finns genom bl.a. forskning och statistik om våldsutsatthet och villkor i P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 skolan, särskilt sådan som lyfter fram t.ex. det svenska exemplet att lagstifta mot Genom engagemanget i det Globala flickor och pojkar, är en viktig utgångspunkt. partnerskapet för att eliminera våld mot barn Det krävs kontinuerlig uppföljning av före- finns det stora möjligheter att nå ut till ännu fler komsten av våld samt beteenden och attityder länder runt om i världen. bland såväl barn och unga som föräldrar för att gångsland ska vara värd för den kunna anpassa förebyggande insatser. första Solutions Summit för regeringar, inter- stärkning av och den sociala barn- nationella organisationer och övriga aktörer som och ungdomsvården, liksom av arbetet inom arbetar för att eliminera alla former av våld mot vård och omsorg mot våld i nära relationer, bi- drar till att öka skyddet för barn och unga mot våld och övergrepp. (utg. omr. 9 avsnitten 3.4.2, Asylsökande och nyanlända barn och unga 6.4.2 och utg. omr. 13 avsnitt 5.4.2). Regeringen följer noggrant situationen för sär- skydd för barn och unga mot våld är även ett skilt utsatta barn, t.ex. asylsökande, nyanlända centralt område i den nationella strategin för att barn och barn som saknar tillstånd. förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor der i handlingsplanen till skydd för barn mot 2017–2026. Regeringen lägger här särskild vikt människohandel, exploatering och sexuella över- vid ett utökat och verkningsfullt våldsförebyg- grepp uppmärksammar dessa barn. gande arbete, inte minst för och med barn och har gett i uppdrag att inrätta ett 4 2.7.2 och utg.omr. nationellt för att stärka det nationella arbetet med att utveckla och sprida Vidare avser regeringen bl.a. att verka för att relevant och aktuell kunskap och ändamålsenliga det på såväl nationell som lokal nivå utvecklas kunskapsstöd, metoder och arbetssätt till yrkes- fler insatser riktade till våldsutövare. verksamma som möter och arbetar med ensam- arbete som bedrivs vid kunskapscentret kommande barn och unga inom socialtjänst och Barnafrid vid , liksom i hälso- och sjukvård. Stiftelsens regi, förväntas och unga avses barn och unga upp till som kunskapen om barns, såväl flickor som pojkar är asylsökande, har fått ett uppehållstillstånd och barn som identifierar sig på andra sätt, eller som har fått ett avslag på sin ansökan om utsatthet för våld och sexuell exploatering öka, Centrumets arbete omfattar även frågor vilket kan bidra till ett förbättrat skydd som rör ensamkommande barn och unga som för dessa barn. vistas i utan nödvändiga tillstånd. Att motverka människohandel, exploatering tet i centrumet syftar till att yrkesverksamma och sexuella övergrepp mot barn är en fortsatt som möter och arbetar med ensamkommande viktig fråga för regeringen. barn och unga har goda förutsättningar att ge därför kontinuerligt upp handlingsplanen till dem vård och omsorg av god kvalitet (utg. omr. skydd för barn mot människohandel, exploate- 9 avsnitt 6.4.2, utg. omr. 13 avsnitt 4.5 och utg. ring och sexuella övergrepp (skr. 2015/16:192) 16 avsnitt 3.3.3). –2018 och vidtar vid behov ytterligare I rapporter om barn på Regeringen bedömer att arbetet behö- flykt som baseras bl.a. på intervjuer med barn, ver fortsätta både nationellt och internationellt. har ett flertal åtgärdsförslag lämnats för att ga- Vidare är det angeläget att samordningen av ar- rantera att barn på flykt ska få sina rättigheter betet mot människohandel fortsätter i syfte att Regeringen bedömer att det är stärka barnets rättigheter. angeläget att närmare analysera och följa upp att det är viktigt att respektive aktör tar sitt an- svar när det gäller att skydda barn mot männi- Regeringen har gett Länsstyrelserna i uppdrag Det är därför angeläget att den ma- att i samråd med ett flertal myndigheter identi- nual som tagits fram av i Stock- fiera förbättringsområden och lämna åtgärdsför- holms län till stöd för yrkesverksamma används. slag för att förhindra att barn försvinner, samt Regeringen avser att vara drivande i dessa frå- sprida resultat och metoder till myndigheter, gor på den internationella arenan. kommuner, landsting och andra berörda aktörer. stort internationellt intresse för svenskt arbete Delredovisning av åtgärdsförslagen har presen- med barnets rättigheter. Allt fler länder följer terats för regeringen och den del som avser att P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 sprida resultat och metoder ska redovisas . Bland förslagen återfinns bland annat statistikföring som ett utvecklingsområde där det saknas en ansvarig aktör. Att föra en ändamålsenlig statistik är en förutsättning för att få en helhetsbild över hur situationen ser ut och hur den utvecklas . Regeringen analyserar samtliga åtgärdsförslag som pre- senterats. Tabell 7.4 Anslagsutveckling 5:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 24 923 tkr prisnivå. 3Motsvarar 24 923 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris - och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 5:1 . , och 2020 beräknas anslaget till respektive . Tabell 7.6 Anslagsutveckling 5:2 Barnets rättigheter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får används för utgifter för att förverk- liga barnets rättigheter i med utgångs- punkt i . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 I budgeten beslutade om en tidsbegränsad satsning på tidiga insatser för barn och unga –2017. De tillfälliga medel som avsatts för ändamålet på detta anslag minskas med . Därmed är denna tidsbegränsade sats- ning avslutad. Tabell 7.7 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 5:2 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 5:2 Barnets rättigheter . beräknas anslaget till . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 8 Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Området omfattar anslagen 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning och 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. för hälsa, arbetsliv och väl- färd (Forte) har till uppgift att finansiera grundforskning och behovsstyrd forskning på arbetslivsområdet och inom social- och folk- hälsovetenskap. Forte har vidare regerings- uppdrag på särskilda områden. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom område Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsfors kning 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskaps- nation, där högkvalitativ forskning, högre ut- bildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets kon- kurrenskraft och svarar mot de samhälls- utmaningar vi står inför, både i och globalt (se vidare utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). Regeringens uppföljning av forskningspolitikens mål redovisas främst under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 8.3 Resultatredovisning. 8.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Grunden för bedömning av Fortes bidrag till forskningspolitikens mål är myndighetens redo- visning av sin verksamhet, inklusive de processer som Forte har för utlysningar och krav för att få forskningsmedel, bedömningar av ansökningar, granskningar och utvärderingar av forskning m.m. Ansökningstryck i förhållande till beviljat forskningsstöd, s.k. beviljandegrad, ger en bild av konkurrensen om forskningsstöd. Nyttig- görande av forskningsresultat bedöms bl.a. uti- från Fortes olika insatser för att kommunicera forskningsresultat med olika målgrupper. Det är generellt sett svårt att mäta målupp- fyllelse för forskningspolitiken och resultatet av forskning inom olika områden. Forsknings- resultat kan komma till nytta för annan forsk- ning eller för samhället i övrigt, men det kan ta och effekterna är svåra att avgränsa och mäta. Regeringen presenterade i forskningsproposi- tionen ”Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft” (prop. 2016/17:50) flertalet tioåriga nationella forsk- ningsprogram. Regeringen har gett Forte i upp- drag att ansvara för två av dem: dels inom om- rådet tillämpad välfärdsforskning, dels inom arbetslivsforskning. Beviljade forskningsmedel har ökat Forte fördelar forskningsbidrag efter utlysning och ansökan i öppen konkurrens. beviljade Forte nytt forskningsstöd till ett be- lopp om till forskning inom områdena Hälsa, Arbetsliv och Välfärd, vilket är en ökning jämfört med . fick Forte in totalt 1 462 ansökningar om forsknings- stöd, vilket var fler än 2015. Myndig- heten beviljade drygt 160 av dessa ansökningar, vilket ger en beviljandegrad på , som är samma siffra som 2015. I jämförelse 2012–2014 har beviljandegraden sänkts. En förklaring till den sänkta beviljandegraden är att ansökningstrycket ökat i större utsträckning än de forskningsmedel som Forte haft att fördela. Forte stödjer forskning på många olika sätt. Diagram 8.1 visar fördelningen mellan olika stödformer. Vissa stödformer riktar sig särskilt till yngre forskare, bl.a. juniorforskarbidrag som ges med en högre genomsnittlig bidragsstorlek. Forte beviljar vidare medel till forskarskolor och s.k. postdoktorsansökningar. Stöd till postdoktorbidrag ger nydisputerade forskare möjlighet att i nära anslutning till sin doktorsexamen fortsätta sin forskarkarriär. Programbidrag är en typ av stöd som ska göra det möjligt för forskargrupper att ta upp nya frågeställningar och bearbeta dem . Syftet med programbidragen är att i ett längre perspektiv bygga upp och förstärka forskarmiljöer inom forskningsområden som Forte prioriterar. Forte ger också bidrag till forskningsvistelser i utlandet, gästforskare, nätverk, publikationer samt konferenser och symposier. Ytterligare en stödform är satsningen på Forte-centra. Bidrag till Forte-centra är stöd till forskningsmiljöer som är särskilt framstående inom Fortes ansvarsområden. Forte-centra ska befinna sig på internationell toppnivå inom sitt forskningsfält, eller ha potential att nå dit med hjälp av bidraget från Forte. I avvaktan på en utvärdering av satsningen på Forte-centra fattas inte några ytterligare beslut om nya satsningar inom denna stödform. Stödformerna program- och centrabidrag skiljer sig från de andra formerna då de avser mycket högre belopp än övriga stödformer. av ansökningarna om forskningsbidrag gäller projekt. I genomsnitt beviljade Forte för treåriga projekt, vilket i genomsnitt är av det sökta be- loppet, vilket är en ökning med 11 procent- enheter jämfört med föregående år. Diagram 8.1 Beviljade forskningsstöd fördelat på olika stödformer 2012–2016 Källa: Bearbetat underlag från Fortes årsredovisning . över perioden –2016 ligger i topp med en dryg fjärdedel av de beviljade forskningsanslagen. Insti- tutet, och erhöll av Fortes beviljade forskningsstöd. Hur mycket forskningsstöd som går till olika bidragsformer, områden eller lärosäten liksom utlysningarnas inriktning varierar mellan åren. Fördelningen av forskningsanslag på Fortes P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 områden Hälsa, Arbetsliv och Välfärd är relativt jämn. Diagram 8.2 visar fördelningen av forsknings- stöd per lärosäte . Diagram 8.2 Andel beviljat forskningsstöd per lärosäte, 2016 Källa: Bearbetat underlag från Fortes årsredovisning . Forte har fyllt identifierade forskningsbehov – nya program och ny metod Forte har till uppgift att utreda vilka forsknings- behov som är angelägna inom myndighetens verksamhetsområde och främja den forskning som behövs för att tillgodose sådana behov. har Forte, som en del i detta arbete, utformat en programsatsning på strategiskt vik- tiga forskningsområden inom: –Åldrande, befolkning och hälsa –Arbetslivets och arbetsmarknadens om- daning och utmaningar –Alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel (ANDTS) –Migration och integration har Forte påbörjat arbetet med att utveckla en process som sammanfattar myndighetens finansieringsverksamhet, ett ”forskningsbokslut”. Forskningsbokslut som metod används för att identifiera vilken forsk- ning som pågår och var behov av ytterligare finansiering uppstår. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Stärkt samverkan ger ökad samhällsrelevans Främja nyttiggörande av forskning och Forskningen som Forte finansierar ska vara samhällsrelevant och bidra till ökad kunskap om Forte har infört ett krav om en tvär- Ett sätt att uppnå vetenskaplig ansats i flera utlysningar. detta har varit samverkan med relevanta sam- gäller nyttiggörande är implementeringsforsk- hällsaktörer, både nationella och internationella, Ett tydligt exempel på implemen- som myndigheten satsar allt mer på. teringsforskning är det så kallade Vinnvård-pro- sker med olika intressenter och målgrupper, bl.a. grammet, som är en samverkan mellan i syfte att öka deras delaktighet i flera delar av Kommuner och Landsting (SKL), och Forte, och där Forte är värdorganisation. myndigheten arbetat för att utveckla formerna för hur ökad delaktighet kan uppnås. detta arbete är att ett samarbete inleddes med aktörer som finansierar forskning utifrån ett Forte har ett ansvar för kommunikation om En annan viktig samverkansgrupp inom hälso- forskning och forskningsresultat. och sjukvård och socialtjänst, där patient- och aktiviteter har genomförts . brukarmedverkan är en central fråga, är Rådet pel är ”Forte Talks” som arrangerades under för styrning med kunskap avseende hälso- och Forte Talks är en mötesplats för kun- sjukvård och socialtjänst. Där är Fortes roll att forskare, beslutsfattare, vara en brygga mellan övriga åtta medverkande brukare och övriga aktörer som på olika sätt myndigheter och forskarsamhället. arbetar med eller är intresserade av människors har Fortes medverkan bl.a. handlat om att iden- hälsa, arbetsliv och välfärd. tifiera kunskapsluckor och nya forskningsbehov när det gäller psykisk ohälsa hos äldre.5 Nya former för kommunikation Som ett led i att utveckla nya former för kom- munikation och samverkan inom området Barn Utvecklad samordning – Fortes nationella ansvar och ungas psykiska hälsa var Forte partner till gymnasieturnén We change – Forte har ett nationellt samordningsansvar för största gymnasiesatsning för hållbar socialvetenskaplig alkohol- och narkotikaforsk- Forte genomförde workshops och ning, äldre, barn och ungdomar, internationell tog fram en broschyr i samverkan med forskare migration och etniska relationer () samt påbörjat arbetet med att utveckla samordnings- Samordningen ska fokusera på aktivi- teter så som kartläggning av forskningsområden, samråd rörande behov/forskningsfrågor med Forskningsfrågor och samhällsutmaningar som finansiärer och andra myndigheter samt kom- ryms inom Fortes uppdrag är inte unika för munikation och spridning av forskningsresultat. utan delas med många andra länder och Samordningsområdena Barn och ungdomar och är i många fall globala. Genom att initiera och Äldre har –2016 haft flest ansökningar om bidrag. 5 Statlig styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Redogörelse för arbetet inom Rådet för styrning med kunskap och Huvudmannagruppen . mellan forskargrupper, institutioner och organi- sationer i olika länder främjar Forte både kun- skaps- och erfarenhetsutbyte, liksom kapacitets- uppbyggnad i och utanför . Det bidrar i sin tur till att höja kvaliteten på forskningen och ökar möjligheterna för att svenska forsknings- resultat och innovationer ska efterfrågas och komma till nytta utanför . engagerade sig Forte i ett antal aktiviteter och satsningar både för att främja forskningssamarbeten och för att få ökad utväx- ling av det egna arbetet. Forte samverkar med andra svenska forskningsfinansiärer kring de internationella insatserna för att genom gemen- samma prioriteringar öka genomslag och sprid- ning av svenska satsningar. Det internationella arbetet sker framför allt på nordisk och europeisk nivå, men även utom-europeisk. Särskilda regeringsuppdrag har pekat ut angelägna områden Forte har haft ett stort antal särskilda regeringsuppdrag, t.ex. att fördela medel till och nyttiggöra forskning om arbetsmiljön i kvinno- dominerade sektorer (se vidare under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv) respektive ta fram kunskapsöversikter avseende behandling av sexuella övergrepp mot barn. Forte har också haft regeringsuppdrag som handlar om forskning inom äldreområdet och inom life science. Därutöver kan nämnas Fortes uppdrag att förbereda och genom- föra en forskningssatsning för ökad kunskap om vilka insatser inom hälso- och sjukvård i sam- arbete/kontakt med arbetsgivare eller som bidrar till att sjukskrivna kvinnor och män återgår i arbete (tidigare Rehsam), liksom uppdraget att och P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 2017 genomföra en kartläggning av den ung- domsforskning som bedrivits . Forte ska främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom sitt verksamhetsområde och verka för att ett genusperspektiv får genomslag i forskningen. Fördelningen är relativt jämn Könsfördelningen för inkomna och beviljade ansökningar inom alla stödformer uppvisar inga större skillnader jämfört . Det är flest kvinnor som ansöker om forskningsstöd. Beviljandegraden för projektansökningar för män respektive kvinnor är ganska jämn . –2016 låg beviljandegraden i genomsnitt för män på och för kvinnor på . var be- viljandegraden för män och för kvinnor . I diagram 8.3 visas beviljandegraden per kön fördelat på områdena Hälsa, Arbetsliv och Väl- färd. Beviljandegraden varierar mellan åren. har kvinnor högre beviljandegrad än män för ett eller flera av områdena och för ett annat år kan det vara tvärtom. Forte bevakar kontinu- erligt utvecklingen av beviljandegraden för män och kvinnor för att säkerställa att det finns saklig grund för de skillnader som finns för de enskilda åren. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Diagram 8.3 Beviljandegrad per huvudområde, 2012-2016 Källa: Forte. Flera faktorer påverkar könsfördelningen Att könsfördelningen i beviljat forskningsstöd är ojämn ett visst år kan bero på många olika fak- torer, bl.a. utlysningarnas inriktning och om- råden, om kvinnor och män söker forsknings- stöd i samma utsträckning, den relativa kon- kurrensen om medel, i vilken utsträckning unga eller mer etablerade forskare söker bidrag, samt hur nytänkande, erfarenhet och meritering be- döms för kvinnor och män. Inverkan av dessa faktorer varierar över åren. Beredningsgruppernas sammansättning, könsfördelning och kompetens kan också ha betydelse för hur forskningsmedel beviljas. Sammantaget var av bedömarna kvinnor och män i Fortes tio bered- ningsgrupper 2016. Hälften av ordföranden var män och hälften kvinnor. En beredningsgrupp består oftast av ett tiotal personer. Ett jämställdhetsperspektiv i forskningen Utöver att arbeta för en jämställd fördelning av forskningsmedel har Forte genomfört en rad åtgärder för att ett jämställdhetsperspektiv även ska finnas med i den forskning som myndig- heten finansierar. Exempel på detta är att ord- förande för respektive beredningsgrupp har utbildats i vikten av ett jämställdhetsperspektiv i forskningen och att ett krav har införts på mångfalds- och genusperspektiv i flera av ut- lysningarna. Ett sådant krav kan stimulera att forskningen som Forte finansierar tar hänsyn till olika grupper i samhället på ett jämlikt och jäm- ställt sätt. Fortes arbete med jämställdhet har även gett en mer jämställd kommunikation i såväl tal, skrift som bild. Det handlar t.ex. om att områdes- beskrivningar och utlysningstexter delvis har uppdaterats i syfte att få dem könsneutrala. Ett annat exempel är att Fortes bildbank kontinuer- ligt gås igenom för att säkerställa ett inkluderan- de bildspråk och en bred representation av sam- hället. Målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskaps- nation, där högkvalitativ forskning, högre ut- bildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets kon- kurrenskraft och svarar mot de samhällsut- maningar vi står inför, både i och globalt.