prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — De enskilda kulturskaparna tillhör kulturlivets absoluta fundament och att kulturskapare kan arbeta under rimliga villkor är därför en förutsättning för ett vitalt kulturliv. En av regeringens kulturpolitiska prioriteringar är därför att skapa bättre villkor för konstnärer att kunna leva på och utveckla sitt konstnärskap i hela landet. I tider där makthavare i flera länder begränsar kulturaktörers oberoende och yttrandefrihet finns det också särskilda skäl att värna och lyfta den fria konsten. Det öppna samhället och det fria ordet värnas genom att en mångfald av synsätt, åsikter och perspektiv kommer till uttryck genom bl.a. ett levande och mång- facetterat kulturliv. De nationella kulturpolitiska målen säger att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrande- friheten som grund. Regeringen vill med denna satsning verka för detta. Regeringen har även tillsatt en utredning (dir. 2016:93) om konstnärernas villkor. Utred- aren ska bedöma hur de statliga insatserna bidrar till att nå de kulturpolitiska målen och föreslå eventuella förändringar av insatserna för att anpassa dem till nuvarande förutsättningar och behov. Regeringen har godkänt en överens- kommelse mellan och upphovsmännens organisationer som innebär att biblioteksersättningens grundbelopp höjs med 2018 och ytterligare 2019 beräknas den totala biblioteksersättningen uppgå till , vilket är en höjning med nästan jämfört med . beräknas biblioteksersättning höjas med ytterligare . Tillsammans med de höjningar som gjordes innebär detta historiskt stora höjningar av ersättningarna. Höjningen av biblioteksersätt- ningensgrundbelopp innebär en satsning på förbättrade villkor för författare, översättare, tecknare och fotografer. Regeringen vill med höjningen även visa på bibliotekens betydelse för det demokratiska samtalet och vikten av det fria ordet. För att främja samtidskonstens utveckling och spridning i landet kommer det samtidskonst- uppdrag som tidigare legat på Riksutställningar att föras över till . För genom- förande av uppdraget beräknar regeringen att tillföra . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 regionala biblioteksverksamheterna i deras arbete med att öka användningen av digitali- seringens möjligheter och öppet tillgänglig kunskap. Syftet är att förbättra förutsättningarna för ökad digital kompetens. Regeringen ser att det finns ett behov av att öka kompetensen hos allmänheten med avseende på källkritisk gransk- ning av medier. Genom att höja kunskapen och förtrogenheten med digital teknik vill regeringen också skapa samhällelig och individuell tillit till myndigheter m.fl. i en snabb teknisk utveckling. Biblioteken är särskilt lämpade att genomföra ett digitalt kompetenslyft. Biblioteken ska, enligt bibliotekslagen, verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Vidare ska folkbiblioteken verka för att öka kunskapen om hur informationsteknik kan användas för kunskapsinhämtning, lärande och delaktighet i kulturlivet. Regeringen beräknar att tillföra National- museum och , till följd av renoveringen och ombyggnationen av National- museums huvudbyggnad. Den engångsvisa ökningen av anslaget med hänger samman med de ökade kostnaderna i samband med flytten in i lokalerna. har en fullt modern museibyggnad utvecklats med hjälp av avancerad teknik och innovationer, som de kulturhistoriska värdena har bevarats. När det nya invigs , kommer publiken att få en helt ny möjlighet att uppleva detta gemensamma kulturarv på större publika ytor, tillgängliga och öppna för alla. Digitalt kompetenslyft via biblioteken Regeringen beräknar att avsätta för en satsning på digitalt kompetenslyft. Regeringen beräknar inom ramen för detta att Kungl. tillförs 2018–2020 för att finansiera en satsning på de regionala biblioteks- verksamheterna som kompetens- och ut- vecklingsnoder. Satsningen innebär att Kungl. Stärkt biblioteksverksamhet för hela landet Regeringen beräknar att avsätta 2018–2020 i syfte att öka utbudet och tillgängligheten till biblioteksverksamhet i hela landet. Av denna satsning avsätts till kultursamverkans- modellen där bl.a. medel till bibliotek, läs- och litteraturfrämjande fördelas. Regeringens ambition är att öka tillgången till biblioteksverksamhet i hela landet. Biblioteks- verksamhet ska finnas tillgänglig för alla och varje kommun ska, enligt bibliotekslagen, ha folkbibliotek. Det fysiska är en viktig mötesplats där människor med olika bakgrund och förutsättningar kan mötas och ta del av kunskap, litteratur och kultur. har antalet folkbibliotek och biblioteksfilialer minskat, vilket är en oroväckande trend som framför allt slår mot människor som lever på landsbygden. Vad som är rimliga avstånd skiljer sig av naturliga skäl mellan stad och landsbygd. Antalet biblioteksenheter har också ett samband med utlåningen. Fler bibliotek ger möjlighet till utlåning av böcker och tillgång till biblioteksverksamhet i form av bl.a. läsfrämjande insatser och språkcaféer. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Förstärkning av stöd till det samiska folkets och de nationella minoriteternas kultur Regeringen beräknar att öka stödet till det samiska folkets och de nationella minoriteternas kulturverksamhet med . Att stärka, utveckla, synliggöra eller på annat sätt främja det samiska folkets och de nationella minoriteternas kultur möjliggör för dessa att själva kunna förmedla sin historia, sitt språk och sin identitet. Regeringen vill därför stärka Statens kulturråds och bidrags- givning, men även Svenska Filminstitutets främjande av tillgången till film för barn och unga på de nationella minoritetsspråken samt Finlandsinstitutets kulturförmedlingsstöd. Vidare beräknar regeringen att det tillförs till Ájtte, Svenskt fjäll- och samemuseum samt 2018–2020 för att tillfälligt förstärka Stiftelsen i . i och Ájtte är viktiga för den judiska minoriteten och det samiska folket, men är också en del av det gemensamma kulturarvet, där alla får chansen att möta judisk och samisk kultur. Stiftelsen i har påbörjat etableringen av ett nytt svensk-judiskt museum och för att kunna realisera dessa planer och de därigenom höjda ambitionerna har behov av ett tillfälligt medels- tillskott. Barns och ungas kultur Statliga insatser för att stödja den kommunala betänkande En inkluderande kulturskola på egen grund (SOU 2016:69) har lämnats till regeringen och remitterats. Utredningen innehåller en rad förslag om hur regeringens insatser kan stödja den kommunala och göra den mer tillgänglig i hela landet och öka likvärdigheten. Regeringen beräknar att tillföra för inrättandet av ett nationellt kulturskolecentrum i med uppdrag att ansvara för kunskapsutveckling, samverkan och uppföljning på området. Ett kulturskolecentrum ska vidare ha i uppdrag att fördela bidrag samt initiera och sprida forskning på området. För att förbättra förutsättningarna att rekrytera lärare till föreslår regeringen även en permanent satsning på ett kulturskolekliv. För satsningen beräknar regeringen att tillföra och . Satsningen innebär bl.a. bättre information om befintliga utbildningsvägar, fler utbildnings- platser, fortbildningsinsatser, och utvecklings- medel till vissa lärosäten för att ta fram utbildningar med relevans för (se vidare utg. omr. 16 anslag 2:64). Beloppen inkluderar finansiering av studiemedel. Regeringen avser att återkomma i frågan om den kommunala . Nationell scen för barn och unga Regeringen beräknar att tillföra Teaterverk- samheten Unga ett statligt stöd på totalt 2018 och . Unga kommer få i uppdrag att verka som en nationell teaterinstitution. Unga är en teater för barn och unga. När teatern får i uppdrag att vara en nationell institution innebär det att verksamheten ska nå barn och unga i hela landet och samverkan ska ske med berörda aktörer på ett sätt som bidrar till detta. Unga på många sätt unika och banbrytande arbete med teater för barn och unga gör teatern till en institution av nationellt intresse med möjlighet att i likhet med övriga nationalscener vara den ledande institutionen i landet på sitt område. är en av de internationellt mest kända och betydelsefulla konstnärer haft genom tiderna. skulle ha fyllt . För att uppmärksamma jubileumsåret beräknar regeringen att tillföra som en engångssatsning . Av dessa medel fördelas till Stiftelsen för samordning och spridning av information under jubileums- året, till för evenemang med utgångspunkt i uppdraget som nationalscen och genomförande av och till Stiftelsen på för att uppmärksamma koppling till och samt möta det internationella intresse som finns för verksam- heten. Regeringen beräknar vidare att ett årligt stöd fördelas till Stiftelsen center på för fortsatt arbete med att förvalta konstnärskap. Regeringen föreslår även en långsiktig insats i namn för bevarande av filmarvet (se vidare under . Kultursamverkan för ett som håller ihop Det är mycket angeläget att den nationella kulturpolitiken bidrar till att öka tillgängligheten till kultur i hela landet. Kultursamverkans- modellen är en viktig del i detta arbete. Modellen samlar aktörer på nationell, regional och lokal nivå för fördjupad samverkan om nya idéer, förnyelsearbete och kontinuitet inom stora delar av kulturområdet. kommer bild- och formområdet att läggas till som ett område som kan få stöd inom ramen för modellen. Konst- och kulturfrämjande verksam- het kommer fortsättningsvis att inkluderas i de övriga verksamheterna och kan därmed fortsatt stödjas inom modellen. Regeringen förtydligar även att de regionala museernas kulturmiljö- arbete kan få stöd inom modellen. Vidare förstärks modellen med inom ramen för satsningen på stärkt biblioteksverksamhet i hela landet. Regeringen avser att vidareutveckla förutsättningarna för en fortsatt väl fungerande kultursamverkan, se vidare avsnitt 4.5.6. Med anledning av tillkännagivanden om kultur och hälsa (bet. 2015/16: KrU10, punkt 5, rskr. 2015/16:198) och (bet. 2016/17: KrU5, punkt 8, rskr. 2016/17:157) bereddes samtliga län och Kommuner och Landsting möjlighet att vid dialog om kultursamverkan informera om de arbeten som pågår runt om i landet när det gäller kultur och hälsa. I tillkännagivandena betonas bl.a. vikten av att ta tillvara forskning och beprövad erfarenhet kring ämnet kultur och hälsa i utformningen av den framtida kulturpolitiken samt vikten av att bygga vidare på erfarenheter från tidigare P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 satsningar på kultur och hälsa (inklusive kultur på recept) för att utveckla pågående arbete och stärka samarbetet mellan kulturen och välfärdens kärnområden. Av den information som de regionalt kulturansvariga politikerna lyfte fram vid dialogen framgår att många projekt om kultur och hälsa pågått och pågår runt om i . Många kulturaktörer i länen har pågående projekt men efterlyser bl.a. strukturer och öppenhet om kulturens betydelse och potential inom sjuk- och hälsovården, fortsatt forskning och en nationell överblick. Ett för kultur och hälsa har startat inom i län för att hälso- och sjukvården ska kunna ta del av kulturens potential så att konst och kultur med tiden integreras i länets vård- och omsorgs- verksamheter. och hälsa vid arbetar brett inom området kultur och hälsa och främjar forskning, utbildning och utvärdering inom området. Regeringen bedömer att kultur och hälsa är ett område som fortsatt är angeläget att vidareutveckla. Inom kulturområdet finns många aktörer som arbetar med kultur och hälsa. Det är viktigt att aktörerna inom sjuk- och hälsovården runt om i öppnar upp sina strukturer och arbetar strategiskt med frågorna, bl.a. utifrån forskning och evidensbaserade kunskaper. Kommuner och landsting har en avgörande roll för att detta utvecklingsarbete ska komma till stånd och få ett gott genomslag. regionala kulturplaner lyfts kultur och hälsa som ett viktigt område. Den statliga kulturpolitiken möjliggör att kulturaktörer stärks och kan medverka inom olika samverkansområden, även då det handlar om kultur och hälsa. Det är även avgörande sjuk- och hälsovården och dess huvudmän främjar samarbete med kultur- sektorn. informerar löpande på sin webbsida om kultur och hälsa, om aktualiteter och forskning. avslutades inom det nordiska samarbetet ett nordiskt-ryskt sam- arbete om kulturens roll för hälsan där bl.a. behovet av tvärdisciplinära samarbeten belystes. En internationell konferens om kultur och hälsa och forskningsläget kommer att arrangeras i där såväl kultur- aktörer som sjuk- och hälsovården är mål- grupper för konferensen. Vidare har regeringen mottagit slutbetänkandet Nästa steg P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 mot en mer jämlik hälsa (SOU 2017:47) som är ute på remiss t.o.m. . För att stärka en nationell överblick över området kultur och hälsa, avser regeringen att ge i uppdrag att genomföra en översikt om hur det strategiska arbetet, utifrån forskning och beprövad erfarenhet, bedrivs i samtliga län och hur kunskapsutbyte och samverkan kan vidareutvecklas. Digitala utsändningar inom scenkonsten Som nationalscener för talteater respektive opera och balett ska Kungliga Dramatiska teatern AB och ligga på högsta nivå när det gäller utveckling, förnyelse och konst- närlig kvalitet. Båda teatrarna har ett mycket omfattande uppdrag när det gäller att nå publik i hela landet med sina föreställningar och de har också som uppdrag att nå en så stor publik som möjligt, både vuxna och barn. En mycket viktig del av uppdraget till nationalscenerna handlar om att nå nya publikgrupper och på olika sätt öka tillgängligheten. ska vara ett expertstöd för hela scenkonstområdet, och främja kunskap, kompetensutveckling och sam- verkan mellan lokala, regionala och nationella sceninstitutioner, den fria scenkonsten samt andra aktörer för att kulturen ska komma fler till del i hela landet. Den tekniska utvecklingen erbjuder stora möjligheter att tillgängliggöra ett kulturutbud av hög kvalitet till en större publik i hela landet. Regeringen beräknar att tillföra Kungliga Dramatiska teatern AB, och sammanlagt 2018–2020 för satsningar på digitala utsändningar av föreställningar. Målet är att fler människor i olika delar av landet och som av olika skäl inte har möjlighet att besöka teatrarna ska kunna ta del av ett kulturutbud av hög kvalitet. Regeringen har i propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116) presenterat en samlad politik för området. Kulturarvspolitiken ska bidra till att det gemensamma kulturarvet blir en angelägenhet för alla, att det offentliga samtalet vidgas och fördjupas samt att medskapande och Förslagen i det följande utgör fortsatta steg i utvecklingen av kultur- arvspolitiken. Fri tillgång till arkiven Regeringen beräknar att tillföra för att kunna möjliggöra fri tillgång till arkiven genom att ta bort abonnemangsavgiften till Digitala forskarsal. Regeringen bedömde i propositionen Kultur- arvspolitik (prop. 2016/17:116) att det är motsägelsefullt att tar betalt för tillgång till arkivinformation som myndigheten har uppdrag att främja öppna data inom statsförvaltningen. Att data frigörs för vidareutnyttjande har en samhällsekonomisk potential och innebär även minskade kostnader för enskilda som bedriver släkt- eller bygde- forskning. Regeringen beräknar att tillföra bidraget till kulturmiljövård för en ambitionshöjning i kulturmiljöarbetet. Kulturmiljöarbetet har under en följd av år kommit att utvidgas och angelägna ändamål har tillkommit, såsom kulturreservat, det moderna samhällets kulturarv samt ett breddat perspektiv på tillgängliggörande av kulturmiljöer. Det finns ett ökat behov av kommunala kunskapsunderlag som möjliggör hänsyn och tillvaratagande av kulturmiljöer vid bl.a. bostadsplanering. De medel som har avsatts har inte alltid motsvarat de behov som funnits. Det har inneburit att oskyddade objekt och miljöer nedprioriterats, vilket försvårat uppfyllandet av beslutade kulturmiljömål avseende en mångfald av kulturmiljöer. Regeringen bedömer att arbetet med att bevara, använda och utveckla kultur- miljöer som en del i samhällsbygget är av stor betydelse, men detta kräver också starkare ekonomiska förutsättningar. Regeringen beräknar att tillföra anslaget bidrag till vissa museer för att möjliggöra en fördjupad förstudie och försöksverksamhet avseende ett demokrati- och migrationsmuseum i . kommun har med stöd av bl.a. genomfört en förstudie om förutsättningarna för ett demokrati- och migrationsmuseum i . Regeringen beräknar att tillföra Stiftelsen för ett permanent driftsbidrag till Kun- skapscentrum för arbetslivsmuseer. Genom ett permanent för arbets- livsmuseer bedömer regeringen att frivillig- krafterna inom arbetslivsmuseirörelsen kan stärkas. Organisatoriska förändringar på museiområdet samlas och Livrustkammaren och med Stiftelsen i en myndighet – . Myndigheten får goda förutsättningar att arbeta för att främja kunskapen om och intresset för historia. Utifrån nya ansvar för museiområdet bedömer regeringen att myndig- heten även bör överta uppgiften att fördela bidrag till de centrala museernas forsknings- och utvecklingsverksamhet. Uppgiften innehas av . Genom att bidragsgivningen överförs till Riksantikvarie- ämbetet skapas ytterligare förutsättningar för myndigheten att ta ett samlat ansvar för frågor inom museiområdet. De transporthistoriska samlingar och museer som ansvarar för införlivas i Statens maritima museer och regeringen beräknar därför att myndigheten tillförs . Regeringen bedömer att Statens maritima museer har förut- sättningar att bedriva verksamheten effektivt och med goda möjligheter att utveckla samlingarnas särart och att tillgängliggöra dessa för fler i hela landet. har tillkännagett för regeringen att den bör utreda förutsättningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor även utanför det allmänna museiväsendet (bet. 2016/17:KrU9, punkt 3, rskr. 2016/17:281). Regeringen har beslutat om förordningen (2017:564) om statliga museers förfoganden över museiföremål. Där framgår att de statliga museerna genom gåva får överlåta museiföremål som har ett begränsat kulturhistoriskt och vetenskapligt värde till annan offentlig verksam- het, till museer utanför det allmänna musei- väsendet och till ideell kulturarvsverksamhet. Förordningen trädde i kraft . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Härigenom bedömer regeringen att tillkänna- givandet är slutbehandlat. Regeringen avser att bjuda in till en ny internationell konferens om Förintelsen för att hedra dess offer, efter . Regeringen har låtit utreda politiken för arkitek- tur, form och design (SOU 2015:88) och avser att under innevarande lägga fram en proposition till med en ny arkitektur-, form- och designpolitik för hållbara gestaltade livsmiljöer. Propositionen kommer bl.a. att innefatta förslag på nya nationella mål för politikområdet, men också en stärkt ansvars- struktur där särskilt får ett stärkt ansvar kring arkitektur och gestaltad livsmiljö. Tillsammans med regeringens insatser för att möta landets bostadsbrist och det nya målet för hållbara städer skapas en sammanhållen politik för hållbara livsmiljöer för alla. Arkitektur, form och design påverkar alla människor . Det är därför av stor vikt att verka för högre kvalitet och hållbara och tillgängliga livsmiljöer för människor i hela landet samt att det offentliga i alla dess roller agerar förebildligt inom området. Regeringens målsättning är ett samhällsbygge med människan i centrum, där fler ska få leva och bo i inkluderande, attraktiva och långsiktigt hållbara miljöer. Arkitektur-, form- och designpolitiken, sammanflätad med offentlig konst, kulturarv och samhällsplanering, ska kunna bidra till lösningar på aktuella samhällsutmaningar. Följande förslag är delar av den nya politiken inom området. Ytterligare förslag inom ramen för politiken som formas finns inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt konsument- politik. Utveckling inom arkitektur och gestaltade livsmiljöer Regeringen beräknar att tillföra 2018–2020 och i syfte att dels inrätta en ny forskningsfunktion för gestaltad livsmiljö vid Statens centrum för arkitektur och design (ArkDes), dels skapa förutsättningar för en P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 mötesplats i för arbetet med arkitektur, form och design för hållbara gestaltade livsmiljöer. Det finns ett stort behov av ökad kunskap kring hur det byggda och gestaltade påverkar oss som individer och som samhälle, liksom ett behov av samlad kunskap och forskning om hur bättre miljöer för fler skapas. Den forsknings- funktion som regeringen bedömer bör inrättas ska studera det byggda och gestaltade ur samhällets och den enskildes perspektiv. Funktionen inom ArkDes ska bidra till att stärka kunskapsunderlaget inom området. För att få ökad spridning, regional förankring och brett genomslag för den nya politiken för arkitektur, form och design för hållbara gestaltade livsmiljöer bedömer regeringen att ArkDes bör samarbeta med befintliga institutio- ner och stödja utvecklingen av lokala mötes- platser runt om i landet. Regeringen bedömer att Form/Design Center i har förutsättningar att utgöra en viktig mötesplats i och att verksamheten därför bör ges ett bidrag för detta ändamål –2020. kan formområdet även få stöd inom ramen för kultursamverkansmodellen. Kunskapsutveckling för offentlig konst i gestaltning av gemensamma miljöer Regeringen beräknar att tillföra 2018–2020 för att verka för stärkt kunskapsutveckling för offentlig konst i gestaltning av gemensamma miljöer, så att konst, arkitektur, form och design kan samspela i olika ny- och ombyggnadsprocesser. Inom ramen för detta arbete ska även stödja lokala fria konstaktörer som arbetar med delaktighetsprocesser i ut- formandet av gemensamma miljöer. Uppdraget ska utföras i samarbete med andra berörda myndigheter och i enlighet med den nya arkitek- tur-, form- och designpolitiken för hållbara gestaltade livsmiljöer, så som den presenteras i kommande proposition enligt ovan. kan bildområdet även stödjas inom ramen för kultursamverkansmodellen. Syftet med satsningen är att möta det stora och uttalade behovet hos kommuner och andra aktörer av både kompetensutveckling och konkret rådgivning, liksom stöd i att arbeta med offentlig konst som del av samhällsplanering och byggande. Satsningen syftar även till att öka möjligheten för fler konstnärer att få offentliga gestaltnings- uppdrag och uppdrag att tillsammans med arkitekter, formgivare och andra medverka i plan- och stadsutvecklingsprocesser. Medverkan i plan- och utvecklingsprocesser är ett arbets- område där konstnärer får betalt för sin kompetens på samma villkor som andra konsulter inom plan- och bygg. Offentlig konst som flätas samman med arkitektur, form och platsspecifik kulturhistoria har kapacitet att ge rikare livsmiljöer och hållbara, attraktiva offentliga rum till många människor i hela landet. Genom konstnärliga processer, offentlig konst och gestaltning ökar dessutom möjligheterna att människor i hela , inklusive de som inte besöker konst- institutioner, får möta kvalitativ konst i det offentliga som skapar meningsfulla kulturupp- levelser i människors vardagsmiljöer. Inom ramen för arbetet ska även stötta lokala konstaktörer och andra civilsamhällesaktörer i hela landet, som utifrån konstnärliga processer arbetar med det om- givande lokalsamhället för att skapa delaktighet i utformandet av gemensamma livsmiljöer. har i ett tillkännagivande 2009 bett regeringen att återkomma om vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, punkt 2, rskr. 2009/10:144). Regeringen har tidigare svarat på delar av tillkännagivandet och den del som kvarstår är frågan om att regeringen bör överväga de särskilda problem som systemet med ändamålsfastigheter och kostnadshyra har lett till inom kulturområdet. Kostnadshyresmodellen infördes och gäller för Kungl. Operan, , National- museum, och .