prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — Migration och integration, Ersättningar och bostadskostnader, Ersättningar för ensamkommande barn, Summa migration och integration vid Bidrag till läkemedelsförmånerna m.m., Resursförstärkning till landsting, Summa Hälso- och sjukvårdspolitik till varav: Lönebidrag och m.m. (Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning): Utveckling av skolväsendet och annan Fler anställda i lågstadiet Statligt stöd till vuxenutbildning och Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Lågstadielyftet, del till kommuner Summa (Barn-, ungdoms- och Integration, del av Utveckling av Ersättning vid sjukdom och Stöd till kommuner för ökat Stimulansbidrag och åtgärder inom Bidrag till kultur, Övriga transfereringar till kommuner Summa transfereringar till kommuner BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Avgiften till Europeiska unionen Bistånd och andra internationella bidrag, Dagersättning till asylsökande m.m., Övriga transfereringar till utlandet Summa transfereringar till utlandet Transfereringar är medel som staten förmedlar till olika mottagare via myndigheterna. I huvud- sak betalas transfereringar från anslag på statens budget. Transfereringar kännetecknas av att staten inte får någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndig- het. Mottagarkategorierna visar de sektorer som fått transfereringen och är hushåll, företag, kommuner och utlandet. Hushåll innefattar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet. Till området socialförsäkring räknas transfere- ringar till hushåll som och hanterar. Här ingår ålders- pensioner, ekonomisk trygghet för familjer och barn, ersättning vid sjukdom och funktions- nedsättning som sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning, arbetsskadeersättning samt assistansersättning m.fl. stöd till personer med funktionsnedsättning. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . Transfereringar till hushåll ökade med . De transfere- ringar som redovisas är utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Statlig ålders- pensionsavgift ingår i budgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensions- rätterna för bl.a. de personer som får sjuk- penning och andra sociala förmåner. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet (13,2016) finns med bland transfereringar till hushålls- sektorn men redovisas separat. Nettoöver- föringen till premiepensionssystemet var 2016, vilket var mer än 2015. Överföringarna till och från AP-fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll, utan nettoöverföringen som är negativ redovisas som bidrag från AP-fonden (socialför- säkringssektorn), se not 3. Fler ålderspensionärer och högre pensioner Transfereringar till hushåll inom socialför- säkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 statens budget ökade med . Ökningen beror delvis på att antal pensionärer med rätt till inkomstgrundad pension har ökat. Indexeringsreglerna innebar att inkomst- pensionerna och tilläggspensionerna till personer räknades upp . fick 2 100 553 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, 42 986 personer fler än . Premiepensionerna ökade med eller . Ett skäl till utbetal- ningsökningen är den s.k. tjugondelsinfasningen som gör att varje ny årskull som går i pension har en större andel i det nya pensionssystemet. Dessutom ökar antalet årskullar med rätt till premiepension eftersom bara pensionärer födda eller senare kan ha rätt till premiepension. Ytterligare skäl till ut- betalningsökningen är att börskurserna steg något , att många fonder gjorde valutakursvinster och att räntorna sjönk vilket medförde kursvinster. Allt detta påverkade uppräkningen av många premiepensioner /2016. Ersättning vid ålderdom, som är anslags- finansierade pensioner och stöd, minskade totalt minskade med 1,6 miljarder ningen beror huvudsakligen på att inkomst- pensionen höjdes medan prisbasbeloppet sänktes något. Garantipensionen avräknas mot en höjd inkomstpension. Nya ålderspensionärer har inkomstgrundad pension i betydligt större utsträckning än äldre ålderspensionärer. Därför är det en lägre andel av de nya pensionärerna som får garantipension. Detta gör också att utgiften minskar något . Efter- levandepensioner till vuxna minskade med eftersom änkepensionen är under avveckling. Bostadstillägget minskade med . Minskningen beror huvudsakligen på att inkomstpensionen höjdes relativt kraftigt och bostadstillägget är inkomstprövat. Kostnaden för sjukpenning ökade med (). har ökningen av sjukpenningtalet avtagit dels på grund av att sjukfall kortare än avslutas tidigare, dels på grund av att inflödet av nya sjukfall inte ökade jämfört med . Sjukpenningtalet anger hur många dagar med S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 sjukpenning och rehabiliteringspenning som betalas ut per försäkrad i . Ökningstakten har därefter minskat och låg sjukpenning- 10,8, vilket är penningtalet ökar inte längre utan har legat på samma nivå . Kvinnor har i likhet med tidigare nästan ett dubbelt så högt sjukpenningtal som män, 14,3 jämfört med 7,5. Antalet personer som fick någon form av sjukpenning har ökat från 220 000 till 225 000 , vilket motsvarar en ökning på . () än för form av rehabiliteringspenning har minskat . avskaffades den bortre tidsgränsen i sjukför- säkringen, vilket ger längre sjukperioder. Andelen psykiatriska diagnoser är fortsatt hög. Andelen växer på grund av det historiskt höga inflödet av sjukfall med psykiatriska diagnoser och den långa varaktighet som dessa sjukfall har. Färre får aktivitets- och sjukersättning Aktivitets- och sjukersättningen minskade med (3,). Sjukersätt- ning kan beviljas till personer i åldrarna om arbetsförmågan bedöms vara stadig- varande nedsatt på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Sjukersättning betalades ut till 292 500 personer . Det är en minskning jämfört med . Minskningen fortsätter eftersom antalet nytillkomna är lågt som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är en följd av att regelverket ställer höga krav på stadigvarande nedsättning av arbets- förmågan. förekommer endast beslut om sjukersättning som gäller tills vidare eftersom ersättningsformen tidsbegränsad sjukersättning har fasats ut. Aktivitetsersättning kan beviljas till personer i åldrarna om de har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Aktivitets- ersättning betalades ut till 38 700 personer . Det är en ökning med 2,9 pro- cent jämfört med . Statlig assistansersättning betalas nu i efterskott Kostnader för assistansersättning inkluderar även kommunernas andel av kostnaden för Kostnaden minskade med (11,). Minsk- ningen beror främst på att assistansersättningen betalas i efterskott fr.o.m. . Genom att betala ut ersättning efter utfört och redovisat arbete kan i högre grad betala ut rätt ersättning från början. Minskningen beror också på att färre personer beviljas ersättning. hade 15 691 personer assistansersättning vilket är en minskning jämfört med . Antalet timmar per assistansberättigad har dock fortsatt att öka men i mindre omfattning . Schablonbeloppet har också ökat. Ökade kostnader för föräldraförsäkringen Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldra- penning och barnbidrag beror på att både antalet barn och medelersättningen från föräldraför- säkringen stiger. Immigrationen bidrar också till ökningen. Män tar successivt ut en större andel av dagarna med föräldrapenning, men ökningen går långsamt. Andelen har ökat från . Andelen män som tar ut tillfällig föräldrapenning har ökat från . Bland de övriga transfereringarna till hushåll minskade kostnaderna för arbetsmarknads- området med . Arbetslös- hetsersättningen minskade med och aktivitetsstödet med . Arbetslösheten minskade från i genom- snitt 2016 enligt sökning (). Antalet inskrivna som arbetslösa hos Bland utrikes födda har arbetslösheten dock ökat. Antalet inskrivna öppet arbetslösa som är utrikesfödda ökade jämfört med . För inrikes födda var arbetslösheten och för utrikes födda Fler nyanlända deltar nu i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. ökade antalet deltagare i etablerings- uppdraget med i genomsnitt 12 000 personer. Antalet inskrivna arbetslösa ungdomar, 18–, minskade jämfört med föregående år. Av det totala antalet inskrivna var 197 000 personer öppet arbetslösa, en minskning jämfört med föregående år. Andelen av de arbetslösa som har rätt till arbetslöshetsersättning har fallit från 2006 till 2016. Antalet personer som fick arbetslöshets- ersättning har minskat . Andelen sjunker då många nyanlända förstärker de senaste årens trend att fler människor står långt ifrån arbetsmarknaden och därmed inte uppfyller villkoren för att kunna få a-kassa. Kostnaden för Lönegarantiersättning ökade med . Det är ersättningar till följd av Stampenkoncernens rekonstruktion som förklarar ökningen. Minskad kostnad för studiemedel Kostnaden för studiemedel minskade med vilket beror på att antalet studerande med studiemedel på gymnasial nivå minskade 2016. Återföring av reservationer för förluster i utlåningsverksamheten reducerade kostnaderna med jämfört med . Mer etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare ökade med . bidrag till hushåll har ökat med eftersom kostnaderna för offentligt biträde i utlänningsärenden ökat. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). Beloppet består av de socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensions- avgifter som överförts till premiepensions- S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 systemet, med avdrag för utbetalda premie- pensioner (3,), som ingår i utbetalda ålderspensioner. Transfereringar till företag ökade Transfereringar till företag ökade med . Transfereringar finansi- erade med EU-medel för gårdsstöd, lands- bygdsåtgärder m.m. ökade med . Arbetsförmedlingens köp av arbets- marknadsutbildning minskade med . Antalet deltagare i arbetsmarknads- utbildning har sjunkit något efter- som den i större utsträckning riktas till specifika målgrupper. Överprövningar av ett antal avtal om bl.a. allmänförberedande utbildningar har också medfört förseningar. Nystartstöd m.m. till företag ökade med . stöd till företag för klimat- investeringar ökade med . Transfereringar till kommuner ökade De senaste årens ökning av bidragen till kommuner har fortsatt. Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner minskade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjäm- ningen som nettoredovisas på statens budget där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämningsavgift och kostnads- utjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp i statens budget. I de allmänna bidragen till kommuner ingår också mervärdesskatt för kommuner och landsting som nettoredovisas på statens budgets inkomstsida. justeras statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbidragen och skatteintäkterna på statens budget med . I resultaträkningen har den kommunalekono- miska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i utfallet på statens budget. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Ökad kommunmoms och kommunalekonomisk utjämning Kommunernas ersättning för ingående mer- värdesskatt ökade med till följd av ökad konsumtion. Den kommunal- ekonomiska utjämningen till kommuner och landsting ökade med respektive . Ökningen beror bl.a. på att kommunerna kompenseras för ökade kostnader för anställda i åldern 18–. Nedsättning för socialavgifter för unga slopades . Tillfälligt stöd till kommuner med anledning av flyktingsituationen 2015 Kommuner och landsting fick i tillfälligt stöd med anledning av flyktingsituationen 2015. Stödet betalades ut men avsåg även täcka kostnader som förväntades uppstå 2016. I statens resultat- räkning redovisas stödet kassamässigt och därmed i sin helhet på 2015. Det tillfälliga stödet förklarar en minskning mellan åren. Kommunersättning för asylmottagande ökade bidrag till kommuner för integration och migration ökade med 24 milj- arder kronor. Totalt ansökte 28 939 om asyl 2016. Antalet asylsökande var 162 877 och 81 301 . Flest sökande kommer från och därefter och . Anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader under utgiftsområde 8 Migration ökade med jämfört med föregående år. mottagande uppgick till 157 376 personer (varav 29 322 ensamkommande barn och unga). har 111 979 asylärenden avgjorts att jämföra med 58 802 . Kommunerna får också kommunersättning när de tar emot nyanlända med uppehållstillstånd. Anslaget 13:2 Kommun- ersättningar vid flyktingmottagande under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända flyktingars etablering ökade med . Ersättningarna för asylsökande ensam- kommande barn och unga på UO 8 Migration ökade med . Ersättning på UO 13 för ensamkommande barn och unga som beviljats uppehållstillstånd ökade med . ensamkommande barn om asyl. Det var betydligt färre än 2015 då 35 369 ensam- kommande barn kom. Av de asylsökande ensamkommande barnen kom från , från och från . Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Staten och Kommuner och Landsting (SKL) ingick 2016 en överenskommelse om statens bidrag till landstingen. Professionsmiljard och resursförstärkning till landstingen Från anslaget Bidrag till folkhälsa och sjukvård har landstingen fått i resursförstärkning och ytterligare , den s.k. professionsmiljarden. Syftet är att höja kvaliteten och effektiviteten inom hälso- och sjukvården. Kommunerna fick i bidrag till lärarlöner vilket var en ny satsning 2016. Kommunerna fick ytterligare för fler anställda i lågstadiet. Statligt stöd för vuxenutbildning och yrkeshögskole- utbildning ökade med . Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet ökade med och satsningen på mindre barngrupper i förskolan förklarar ökningen. Mer bidrag till regional kollektivtrafik och ökat bostadsbyggande bidrag till primärkommuner och landsting till regional kollektivtrafik ökade med . Kommunerna fick som var ett nytt stöd 2016 för ökat bostadsbyggande. Ökad bemanning inom äldreomsorgen Ökad bemanning inom äldreomsorgen under anslaget Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken ökade med . Satsningen på ökad bemanning inom äldre- omsorgen syftar till ökad trygghet och kvalitet. Avgiften till EU minskade Bland transfereringar till utlandet minskade avgiften till EU med . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 kan jämföras med att marknadsvärdet då bl.a. rabatt för 2014–2016 fastställdes och redovisades 2016. från reaktorinnehavarna betalas i förhållande till Den mervärdesskattebaserade avgiften minskade levererad energi och bestäms av Den lägre avgiften beror på EU:s lägre Det finansiella nettot exklusive budget som i sin tur är ett resultat av rådets och parlamentets uppgörelse om Kostnaderna för ersättningar till reaktorinne- budgetramen –2020. då medlemsländerna nu får Avgiften redovisas här periodiserad till kronor från anslag på skillnad mot redovisningen på statens budget. har den tillförts stabili- Kostnaden för bistånd och andra inter- tetsavgifter och avkastning. överfördes medel till den nya Resolutions- Sidas bidrag till humanitära reserven som därefter tillförs resolutionsavgifter insatser ökade mest. biståndet räknas av för kostnader för asyl- (se not 42). beror på det ekonomiska resultatet i garanti- ersättning till asylsökande redovisas i enlighet Avsättningarna till fonden ökade med nationalräkenskaperna som bidrag till Dagersättning betalas från anslaget Ersättningar och bostadskostnader, anslags- posten Ersättningar till asylsökande. kronor, vilket är en ökning med 56 miljoner ersättningar från anslaget Utresor för avvisade och utvisade redovisas som bidrag till övriga Övriga fonder i staten är för- Dessa ersättningar ökade med 0,7 milj- hållandevis små och därmed även avsättningar till och upplösning av dessa fonder. ion om vilka fonder som redovisas av statliga myndigheter finns i not 42. Avsättning till/upplösning av fonder Avsättning till fonder i staten avser främst Stabilitetsfonden, Resolutionsreserven och Insättningsgarantifonden som förvaltas av samt Kärnavfallsfonden. Avsättningen till Kärnavfallsfonden steg kraftigt jämfört med , då marknads- värderingen av tillgångar påverkade fonden negativt. Avsättningen inkluderar en värdeökning med , som S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Summa lönekostnader efter eliminering av Eliminering av premieintäkt för statliga Total summa kostnader för personal Statens kostnader för personal ökade med ca eller . Löner, inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med medan pensionskostnaderna minskade och övriga personal- kostnader ökade . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbets- givaravgifter ökade med , vilket motsvarar . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick av lönesumman, vilket är samma procentsats som . Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och därmed inga kostnader för staten och har därför eliminerats. lönekostnader ökade vilket beror på det stora antalet asylsökande. Detta har medfört ett accelererat behov av ökade personalresurser, särskilt inom den operativa verksamheten. Antalet anställda ökade med 1 934 personer från föregående år. universitets lönekostnader ökade vilket främst beror på ett ökat antal anställda samt den årliga lönerevisionen. De ökade lönekostnaderna på Arbetsför- medlingen, , beror på ökade anslag för etableringsuppdraget. Antalet anställda har ökat med 824 personer. Transportstyrelsens ökade lönekostnader, , beror främst på att myndigheten fått utökade uppdrag samt att man arbetat med att byta ut konsulter mot egna anställda. Antalet anställda har ökat med 101 personer. SPV redovisar statens tjänstepensionsåtagande. Det har påverkats av att räntan i beräknings- grunderna enligt den särskilda trögrörlighets- metoden som används i årsredovisningen för staten sänktes till från 2015. Sänkningen av ränteantagandet ökade tjänstepensionsskulden med . Förändringen av pensionsavsättningen påverkar resultatet med mindre jämfört med . Detta är den största förklaringen till att statens pensions- kostnader 2016 minskar jämfört med föregående S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 En mer detaljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen av statens pensions- avsättning finns i not 43. De tre affärsverken och är de myndigheter som vid sidan av SPV redovisar väsentliga pensions- åtaganden. För dessa myndigheter tillämpar SPV andra försäkringstekniska grunder än de som används vid beräkningen av statens tjänste- pensionsåtagande. har därför Luft- fartsverkets, , Svenska Kraftnäts och pensionsskulder räknats om enligt samma princip som tillämpas för statens tjänstepensionsskuld i årsredo- visningen för staten. En närmare beskrivning av detta finns i avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Myndigheternas pensionskostnader består främst av för statliga tjänstepensioner och andra avtalsförsäkringar. finns ett nytt tjänstepensionsavtal i staten, PA 16, som innebär att ålderspensionerna för anställda födda är helt premie- bestämda. För anställda födda betalar myndigheterna fortsatt för dels förmånsbestämda tjänstepensioner m.m., dels den individuella ålderspensionen (Iåp) och den kompletterande ålderspensionen (Kåpan) som är premiebestämda. För de förmånsbestämda tjänstepensionerna beror pensionspremiernas storlek på åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndighet. De premierna betalas till och hanteras till största delen av SPV, och den delen har därför eliminerats i resultaträkningen. De premiebe- stämda tjänstepensionerna är externt fonderade, och därför elimineras inte de som myndigheternas betalar för dessa pensions- förmåner. Motsvarande gäller för några myndig- heter som gör egna pensionsavsättningar, dvs. kostnaderna för dessa ingår i statens pensions- kostnader och elimineras inte. På myndighetsnivån ökade pensionskostnader vilket beror på att myndigheten kraftigt ökat antalet anställda på grund av det stora antalet asylsökande. Pensionskostnaderna för Arbetsförmedlingen, Kriminalvården, Försvarsmakten och pensionskostnader har ökat med mellan beroende på ökat antal anställda. För Försvarsmakten beror ökningen också på det nya pensionsavtalet PA 16. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Övriga personalkostnader består av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. De ökade sammantaget jämfört med föregående år. Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas arbetsvolym under ett räkenskapsår räknat i antalet heltidstjänster. Som anställd räknas inte den som är uppdragstagare (konsult) även om denna arbetar med samma uppgifter som anställda. Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska ingå när antalet årsarbetskrafter räknas fram. Den arbetstid som räknas in ska vara den tid som myndigheten utbetalt lön eller annan ersättning för i utbyte mot arbete. Omräkning till heltidstjänster inne- bär att deltidsanställd personal ingår i summa antal årsarbetskrafter med den procentandel av en heltidstjänst som deras tjänstgöring utgör. Uppgifterna i tabellen bygger på myndigheternas rapportering i statens informationssystem . ökade antalet årsarbets- krafter totalt med 4 408 stycken eller . Hos ökade antal års- arbetskrafter med vilket beror på nyanställningar till följd av den kraftiga inströmningen av asylsökande och . Myndigheten för samhällsskydd och Som kostnader för lokaler redovisas myndig- heters kostnader för hyrda lokaler. Redo- visningen per myndighet är brutto och inkluderar även hyra till andra statliga myndig- heter. Elimineringar av inomstatliga lokal- kostnader avser lokalkostnader för de myndig- S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 heter som hyr sina lokaler av Fortifikations- verket och . hyreskostnader ökade med eller . Till största delen är ökningen hänförlig till lokalhyra för asylsökandes boenden. I slutet och upphandlades fler tillfälliga anläggningsboenden för att klara av det stora antalet asylsökande. Dessa boenden planerar att avveckla successivt i takt med att behovet minskar. Vissa garanti- och kreditkostnader Förändring av reservering för skador Förändring av förväntad förlust för Förändring av regressfordringar och andra tillgångar i garanti- och Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Kostnaderna skiljs från övriga driftkostnader eftersom de kan variera kraftigt mellan åren och därför stör jämförelsen. De har också en annan karaktär än de flesta myndigheters driftkostnader i övrigt. Vissa garanti- och kreditkostnader ökade med jämfört med föregående år. (EKN:s) kostnader för skadeersättningar och förändring av reservering för skador ökade med . kostnader minskade däremot med . Inställda betalningar i tre större och några mindre affärer har lett till ökade skade- ersättningar och reserveringar för skador för EKN. Av de tre större affärerna rör en kraft- S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1