prop · H403179 · 2017-04-19 00:00:00 — En bestämmelse om detta bör tas in i lagen. Den ingående reserven av elcertifikat bör fördelas I rapporten för elcertifikatssystem 2015 (ER 2014:4) gjorde bedömningen att den ingående reserven på skulle fördelas på kvoterna för beräkning av kvotplikt . Flera remissinstanser påpekade vid remitteringen av den rapporten att fördelningen av den ingående reserven skulle omhändertas tidigare. Även vid remitteringen av promemorian anser ett par remissinstanser att fördelningen av den ingående reserven bör tidigareläggas. Genom energiöverenskommelsen har elcertifikatssystemet förlängts och ett nytt mål har tillkommit. Därför är det viktigt att utbud och efterfrågan på elcertifikatsmarknaden kommer i balans . Det finns ett överskott på marknaden som till stor del består av den ingående reserven. Enligt Energimyndighetens årsrapport för den svensknorska elcertifikatsmarknaden (ET 2016:08) uppgick den totala reserven av elcertifikat till 18,1 miljoner elcertifikat, vilket motsvarar , vid utgången av 2015. offentliga information, cesar.energimyndigheten.se, visar att det har utfärdats 26 miljoner elcertifikat och att det annullerades cirka 30,8 miljoner elcertifikat avseende kvotplikt . Det innebär att den gemensamma elcertifikatsreserven minskade med 4,8 miljoner till totalt 13,3 miljoner elcertifikat, motsvarande . Om detta överskott tas om hand mer skyndsamt än vad som tidigare bedömdes innebär det att marknaden snabbare kan komma i balans. Därför bör den ingående reserven ingå i de terawattimmar som ska ligga till grund för de årliga kvoterna för beräkning av kvotplikten . Förslag på terawattimmar för åren 2018–2045 Det nya målet på till 2030, som finns i energiöverenskommelsen, påverkar beräkningen av grundtermer efter 2020. Av tabell 7.1 framgår bedömningen av hur många terawattimmar som krävs för att det nya målet ska nås och hur terawattimmarna ska fördelas över åren. Förslaget bygger på en linjär upptrappning av de . Den linjära upptrappningen föreslås börja och blir fram . Den ingående reserven fördelas . Tabell för beräkning av grundterm Terawattimmarna för beräkning av grundtermen består av följande fyra komponenter (15,är 7.2Beräkning av tekniska justeringar Regeringens förslag: Justeringstermen ska bestämmas genom att avvikelser för beräkningsåret divideras med den prognostiserade kvotpliktiga elanvändningen . Avvikelserna ska avse skillnaden mellan å ena sidan faktiska och nya prognostiserade beräkningar och å andra sidan tidigare beräkningar för beräkningsåret i fråga om annullering – med utgångspunkt i dels produktion i anläggningar som godkändes för tilldelning av elcertifikat före , dels kvotpliktig elanvändning i de fall beräkningen avser avvikelser för åren innan det år som justeringstermerna ska gälla från. Avvikelser som avser åren som justeringstermerna ska gälla från ska läggas på de beräkningsår då avvikelserna inträffar. Avvikelser som avser åren innan det år som justeringstermerna ska gälla från ska normalt läggas på endast detta år eller detta år och det närmast efterföljande året. Avvikelserna får dock vid behov fördelas på det år som justeringstermerna ska gälla från och högst tre av de efterföljande åren. Avvikelserna ska fördelas jämnt över åren de läggs ut på. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Förslaget om hur avvikelser ska fördelas har i regeringens förslag ändrats så att fördelningen normalt ska göras över ett eller . Regeringens förslag innebär inget bemyndigande att meddela föreskrifter om fördelningen. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Sveriges Energiföreningars () anser att tekniska justeringar ska spridas , inte . Skogsindustrierna anser att vid justering av kvotkurvan ska mindre volymer vid behov kunna fördelas på en kortare tidsperiod än . Svensk Vindenergi och anser att avvikelserna ska fördelas över max . anser att hela justeringen bör läggas , . Energiföretagen, E.ON och anser att en teknisk justering bör få genomslag i kvotkurvan först . Energiföretagen anser att en sådan lösning skulle göra det möjligt för elhandlarna att fortsätta erbjuda fleråriga fastprisavtal utan faktiska justeringar . E.ON anser vidare att avvikelserna bör läggas på det fjärde året samt att det bör anges i lagtexten hur avvikelserna ska fördelas på. Skälen för regeringens förslag Förutsägbarhet och stabilitet har alltid varit ledord för hanteringen av elcertifikatssystemet. Det är av yttersta vikt att elcertifikatsmarknaden kan fungera med så få störningar som möjligt och att det är tydligt vilka ändringar i kvotkurvan som regeringen får göra på förordningsnivå. sådan styrning kan endast åstadkommas om lagbestämmelserna uttryckligen anvisar hur justeringar ska göras. Den första tekniska justeringen av kvotkurvan inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden genomfördes i både och vid kontrollstationen 2015. I samband med den justeringen utarbetades principer för att avvikelser från kvotkurvan skulle kunna hanteras på ett förutsägbart sätt. Justeringsprinciperna redovisades i 2015 för elcertifikatssystemet. I uppdraget inför kontrollstation 2017 angavs att eventuella justeringar av kvotkurvan skulle göras enligt samma principer som användes 2015. Enligt de principer som utarbetats ska kvotkurvan justeras för avvikelser mellan faktisk annullering (kvotpliktig elanvändning) och den förväntade annulleringen (prognos om kvotpliktig elanvändning) som användes vid beräkning av gällande kvoter. Den ska även justeras för avvikelser mellan faktisk tilldelning (produktion) till anläggningar inom övergångsordningen, dvs. anläggningar som godkändes för tilldelning av elcertifikat före , och den förväntade tilldelningen till sådana anläggningar som användes vid beräkning av gällande kvoter. Beräkningen av de avvikelser som utgör den tekniska justeringen innebär en jämförelse mellan de värden som användes för kvotpliktig elanvändning och tilldelning av elcertifikat till anläggningar inom övergångsordningen när gällande kvoter beräknades och uppgifter om faktisk kvotpliktig elanvändning liksom faktisk tilldelning till anläggningar inom övergångsordningen. värden ska också stämmas av mot nya prognoser. Beräkningen kommer att resultera i ett tal som bör benämnas justeringsterm. I lagen om elcertifikat bör det regleras att justeringstermen ska bestämmas genom att avvikelser för beräkningsåret divideras med den prognostiserade kvotpliktiga elanvändningen . Vidare bör lagen innehålla en bestämmelse om hur avvikelserna ska beräknas. Avvikelserna ska avse skillnaden mellan å ena sidan faktiska och nya prognostiserade beräkningar och å andra sidan tidigare beräkningar för beräkningsåret i fråga om annullering med utgångspunkt i produktion i anläggningar som godkändes för tilldelning av elcertifikat före och kvotpliktig elanvändning om beräkningen avser avvikelser för åren innan det år som justeringstermerna ska gälla från. Som framgår av förra avsnittet är det summan av grundtermen och justeringstermen som, enligt förslaget i denna proposition, ska bli den kvot för beräkning av kvotplikt som kommer att finnas i förordningen om elcertifikat. Kvoterna för beräkning av kvotplikt bör baseras på underlag från Det är som genom uppdrag från regeringen har tagit fram underlag och prognoser för ändringar av kvoterna i lagen om elcertifikat. Myndigheten bör även fortsättningsvis ha denna uppgift. Inriktningen är att det ska regleras i förordningen om elcertifikat att till- synsmyndigheten ska ta fram förslag på grundtermer och justeringster- Prop. 2016/17:179 mer och redovisa underlag för beräkning av avvikelser till regeringen när nya kvoter för beräkning av kvotplikten ska fastställas. För att mål och finansieringsåtaganden ska nås måste avvikelser som beräknas fördelas ut framåt i tiden. Avvikelser som beräknas för åren som justeringstermerna ska gälla från och som beror på ändrade prognoser för produktion i anläggningar som togs i drift före , bör läggas ut på de beräkningsår då avvikelserna inträffar. Den nya prognosen för kvotpliktig elanvändning finns med vid bestämmandet av grundtermen och justeringstermen . Avvikelser för åren innan det år som justeringstermerna ska gälla från kan inte allokeras på det år då avvikelsen inträffar eftersom kvoterna inte kan ändras retroaktivt. Sådana avvikelser måste därför fördelas över åren från och med det år då nya kvoter ska träda i kraft. Bedömningen är dock att dessa avvikelser inte bör kunna läggas ut som helst utan det bör finnas en begränsning . Avvikelserna, som i huvudsak beror på ändrade faktiska förhållanden men till viss del även på nya prognoser för det eller de år statistik saknas, riskerar annars att påverka marknaden på ett negativt sätt. Vid Kontrollstation 2015 blev sådana avvikelser jämnt fördelade . har föreslagit i sin rapport 2017 för elcertifikatssystemet (ER 2016:09) att dessa avvikelser även fortsättningsvis ska fördelas jämnt . En fördelning över än förordas dock av de flesta remissinstanser. Regeringen delar dessa remissinstansers uppfattning. De avvikelser som räknas fram bör fördelas ut på kvoterna i närtid för att inte orsaka att tidigare obalanser finns med i systemet . Det som Energiföretagen, och E.ON framför om att en teknisk justering bör få genomslag i kvotkurvan först är mot denna bakgrund därför inte ett alternativ även om en sådan lösning, enligt Energiföretagen och E.ON, skulle göra det möjligt för elhandlarna att fortsätta erbjuda fleråriga fastprisavtal utan faktiska justeringar . Detta med anledning av att förslaget inte bedöms påverka möjligheten att erbjuda fastprisavtal i någon större utsträckning. Det kan dock finnas skäl att lägga ut avvikelserna än ett eller . En viss flexibilitet bör därför byggas in i systemet som det är viktigt att aktörerna får stabila och förutsägbara spelregler. Den bestämmelse som föreslås bör utformas så att avvikelser för åren innan det år som justeringstermerna ska gälla från normalt ska läggas ut på detta år eller på detta år och det närmast efterföljande året, men avvikelserna ska vid behov kunna läggas ut på fler år, dock högst på sammanlagt . Avvikelserna bör fördelas jämnt över de år som de läggs ut på. 7.3Tidpunkter för tekniska justeringar av kvotkurvan Regeringens förslag: Kvoter för beräkning av kvotplikten ska bestämmas minst till och med . Kvoterna ska beslutas innan det år de ska träda i kraft. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. , , , Oberoende elhandlare, Sveriges Energiföreningars () och Svensk solenergi anser att tekniska justeringar i kvotkurvan bör göras . E.ON anser att tekniska justeringar av kvotkurvan bör göras eller minst . Svensk Vindenergi och anser att justeringen ska ske så ofta som möjligt för att undvika obalanser i systemet. Skogsindustrierna anser att gällande kvoter för beräkning av kvotplikt ska ses över vart annat år. Skogsindustrierna anser också att kvoter ska fastställas på förhand. anser att tidsintervallet mellan justeringarna av kvotkurvan bör vara kort och att justeringarna bör kommuniceras senast och börja gälla kommande år. Skälen för regeringens förslag Tekniska justeringar bör göras minst föreslår i sin rapport 2017 för elcertifikatssystemet (ER 2016:09) att tekniska justeringar av kvotkurvan ska göras . Myndigheten bedömer att detta kommer att öka förutsägbarheten beträffande framtida kvotjusteringar för alla aktörer på elcertifikatsmarknaden och att sannolikheten för underskott och överskott reduceras. Genom att förslaget innebär att tekniska justeringar av kvotkurvan sker mer frekvent ser dock myndigheten en risk att elhandlarna kan behöva ändra sina elavtal oftare eftersom en kostnad för elcertifikaten tas ut av konsumenten. Myndigheten bedömer ändå att fördelarna med förslaget överväger nackdelarna. Många remissinstanser tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget om att kvotkurvan ska justeras minst vart annat år. Några remissinstanser förordar dock årliga justeringar. Skogsindustrierna anser att justeringarna ska göras . Regeringens uppfattning är att kvotkurvan ska justeras med täta intervall. Inriktningen bör därför vara att justeringar ska göras , i vart fall fram , för att obalanser i systemet ska kunna rättas till snabbare. Det kan dock finnas tillfällen när det kan vara mer lämpligt att göra justeringarna med glesare intervaller. Därför bör bestämmelsen utformas så att den anger att kvoter för beräkning av kvotplikten ska fastställas minst . Det bör också vara tydligt till vilket år regeringen får meddela kvoter för beräkning av kvotplikt. Ett slutår bör därför anges i bestämmelsen. Detta bör anges till 2045 på grund av att det nya målåret sätts till 2030 och aktörerna är Prop. 2016/17:179 berättigade till tilldelning av elcertifikat. Det är viktigt för förutsägbarheten att de nya kvoterna beslutas innan det år de ska träda i kraft. I propositionen finns ett sådant lagförslag. anser att justeringar som ska börja gälla kommande år bör kommuniceras senast i juni året innan. En tidig kommunikation om ändringar i kvotkurvan är mycket viktig. Det är dock svårt att ange en exakt tidpunkt när kommunikation om nya regler ska ske. Kvotjusteringarna kommer att innebära arbete på och i . Ett exakt datum skulle göra arbetsprocesserna alltför sårbara, men det bör eftersträvas att ge besked om vilka kvotjusteringar som ska gälla . Kvoten för beräkning av kvotplikt bör fortsätta att fastställas på förhand redovisar i sin rapport 2017 för elcertifikatssystemet (ER 2016:09) att kvoter kan fastställas såväl på förhand som i efterhand. Nackdelar och fördelar med respektive metod redovisas. Att fastställa kvoter på förhand innebär att de fastställs före kalenderårets start. Metoden innebär, enligt rapporten, större förutsägbarhet och jämnare handel över året och den är enklare att hantera för kvotpliktiga aktörer. Det anges att tekniska justeringar bara krävs om kvoterna fastställs på förhand. Om kvoterna fastställs i efterhand, efter ett kalenderårs slut, sker beräkningen med utgångspunkt i faktiska värden. Metoden beskrivs som mer krävande för aktörerna med risk för minskad kostnadseffektivitet och den skulle innebära ökad marknadsaktivitet innan elcertifikaten ska annulleras . har kvoterna i elcertifikatssystemet fastställts på förhand. förordar att detta system ska bestå. Vid remitteringen av 2017 för elcertifikatssystemet (ER 2016:09) fick förslaget stöd av flera remissinstanser. Skogsindustrierna anser dock att det bästa alternativet vore att ha en kvot baserad på faktisk elanvändning som appliceras retroaktivt. Bedömningen i denna proposition är densamma som i promemorian. Det nuvarande systemet fungerar väl och det bör inte förändras. Kvoterna bör därför även framöver fastställas på förhand. 8Riksdagens mål för elcertifikatssystemet bör framgå av lagen Regeringens förslag: Lagen syftar till att främja produktion av för- nybar el för att inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden med nå målet om att finansiera ny för- nybar elproduktion, nå målet om att utöka elcertifikatssyste- met med nya elcertifikat, för perioden uppfylla volymrelaterade förpliktelser och 2020 nå det natio- nella målet om att finansiera ny förnybar elproduk- tion jämfört med . 2016/17:179 Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Det nya målet till 2030 som följer av energiöverenskommelsen behandlades dock inte i promemorian utan i rapporten delredovisning 2, jfr avsnitt 5. Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag Lagen om elcertifikat syftar till att främja produktion av förnybar el. I vilken omfattning detta ska ske finns dock inte angivet. När elcertifikatssystemet infördes fanns endast ett mål för systemet. Efterhand som ambitionsnivån har höjts och samarbetet med inletts har mål och avtalsförpliktelser tillkommit. Det kan vara svårt att få en överblick över vad systemet syftar till. De konkreta mål och åtaganden som har beslutats för elcertifikatssystemet bör därför tas in i lagtexten. Lagrådet anser att det inte fyller någon lagteknisk funktion att målen anges i lagen. Lagrådet motiverar sin synpunkt med att de bestämmelser om kvotplikt m.m. som föreslås inte är utformade med koppling till de angivna målen, att ingen annan bestämmelse i lagen knyter an till målen samt att det inte anges hur målen ska uppnås eller vem som ansvarar för att så sker. Lagrådet pekar också på att det inte föreskrivs vad som blir följden av att målen inte uppnås. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som har tagits fram i syfte att främja produktionen av förnybar el. Att systemet syftar till detta anges i en inledande bestämmelse. Det som konkretiseras i denna proposition är i vilken omfattning lagen syftar till att förnybar el ska produceras. Lagens övriga bestämmelser är inte utformade med synbar koppling till målen i den inledande syftesbestämmelsen, men beräkningen av den efterfrågan på elcertifikat som skapas genom kvoterna i systemet är gjord med utgångspunkt i målen. Kvoterna är bindande för aktörerna vid tillämpningen av regelverket men det är och regeringen som ansvarar för beräkning av kvoterna och därigenom att målen nås. Kvoterna baseras på antaganden framåt i tiden, bland annat avseende elanvändningen, och för att målen ska nås justeras kvoterna regelbundet när nya prognoser tas fram, jfr avsnitt 7. Det stödsystem, elcertifikatssystemet, som regleras i lagen är till för att nå målen och det är staten, genom att införa systemet och bestämma kvoterna, som ansvarar för måluppfyllelsen. Målen bör framgå av lagtexten. Nuvarande mål inom elcertifikatssystemet Målet inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden med bör anges i lagen. Det är ett finansieringsmål om ny förnybar elproduktion till 2020. Målet gäller för perioden . Av avtalet med framgår även att ska sträva efter att annullera elcertifikat motsvarande för perioden och för perioden från de anläggningar som blivit godkända för tilldelning av elcertifikat. Lagen syftar till att även dessa volymrelaterade förpliktelser ska nås och detta bör anges i bestämmelsen. Det nationella finansieringsmålet om ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med bör också tas in i lagen. nella finansieringsmålet gäller för perioden till och Prop. 2016/17:179 med 2035. I energiöverenskommelsen anges att den förnybara energin ska fortsätta att byggas ut. Vidare anges att elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Ingen ytterligare ambitionshöjning ska dock göras . Däremot framgår det av överenskommelsen att tekniska justeringar för att förbättra marknadens funktion, utan att öka ambitionsnivån, ska kunna göras för att öka tilltron till systemet. Energiöverenskommelsen innebär ett nytt mål efter 2020 för elcertifikatssystemet. Det nya målet bör införas i lagen. De volymrelaterade förpliktelser som följer av det nya målet innebär att det för perioden till och med ska annulleras elcertifikat motsvarande . Enligt avtalet mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat krävs det samråd om någon av parterna önskar införa ett nytt mål för en ökning av den förnybara elproduktionen efter 2020 inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden. Ett nytt mål kan endast beslutas om ändringen inte ger orimliga konsekvenser för den andra parten. Det är nödvändigt att en överenskommelse träffas mellan och för att det nya målet till 2030 ska kunna genomföras. Regeringen avser att återkomma till med en sådan överenskommelse . 9Stoppmekanism kopplad till det nya målet 2030 Regeringens bedömning: En stoppmekanism för det nya målet 2030 bör beslutas senast vid utgången av . bör få i uppdrag att analysera och ge förslag på utformningen av en sådan mekanism. Analysen bör omfatta olika alternativ, däribland en volymrelaterad stoppmekanism, och dess för- och nackdelar jämfört med att införa en tidsgräns. Rapportens förslag (delredovisning 2) överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: E.ON, , Energiföretagen , Energi , , Skogsindustrierna, Oberoende elhandlare, Svenskt näringsliv, , och renewable tillstyrker helt eller till största delen förslaget om att det innan de nya kvoterna börjar gälla ska finnas en stoppmekanism på plats och att utformningen av denna bör utredas . Energiföretagen välkomnar förslaget och betonar att det är viktigt att en stoppmekanism är på plats . 2016/17:179 Svensk vindenergi och anser att det är viktigt att en stoppmekanism för det nya målet utreds och beslutas . Svensk solenergi anser att ska utreda och lämna förslag till en stoppmekanism 2017. Svensk vindenergi, Oberoende elhandlare, Svensk solenergi, renewable och Statkraft anser att olika stoppmekanismer bör vara med i kommande utredning, exempelvis en volymbaserad stoppregel. Skogsindustrierna anser att om frågan ska utredas bör det arbetet göras förutsättningslöst med ett brett utredningsuppdrag men att det är olyckligt om det införs en tillfällig tids-stoppmekanism. framför att frågor om mekanismer för nedtrappning eller stopp i elcertifikatssystemet är avhängiga frågor om hur kärnkraftens och fossila anläggningars externa kostnader hanteras. Skälen för regeringens bedömning Efterhand som närmar sig har frågan om att införa en stoppmekanism i elcertifikatssystemet aktualiserats alltmer. har en stoppregel i sin nationella lagstiftning som innebär att inga nya anläggningar som tas i drift efter kan godkännas för tilldelning av elcertifikat. Avsaknaden av stoppregel i kan leda till ett överutbud av elcertifikat och därmed en priskollaps. Risken för en sådan priskollaps kan påverka nya investeringar och även måluppfyllelsen. bör därför införa en stoppregel som ska bidra till balans mellan utbud och efterfrågan på elcertifikatsmarknaden. fick ett uppdrag att utreda behovet av en stoppregel. Myndigheten rapporterade uppdraget i delredovisning 1 med utgångspunkt både i scenariot att det beslutas om ett nytt mål efter 2020 och i scenariot att ett sådant mål inte beslutas. Efter att de fem riksdagspartierna kommit överens om ett nytt mål för elcertifikatssystemet på till 2030 genom energiöverenskommelsen konstaterar i delredovisning 2 att en stoppmekanism med koppling till det nya målåret bör beslutas för att undvika såväl osäkerhet för investerare som över- eller underutbyggnad av produktionen av förnybar el. anser vidare att det är viktigt att en stoppmekanism införs för att skapa ett bra investeringsklimat . Myndigheten föreslår även att det bör övervägas att redan nu införa en regel där anläggningar som tas i drift efter ett visst datum inte kan godkännas för tilldelning av elcertifikat men som senare eventuellt kan ersättas med en annan stoppmekanism. Införandet av en stoppmekanism har ett brett stöd bland remissinstanserna. Det behövs dock ytterligare utredning av hur stoppmekanismen ska utformas. Ett par remissinstanser anser att en stoppregel bör utredas och beslutas . Att hinna utreda och införa en stoppmekanism är dock inte genomförbart. Det är heller inte lämpligt att, som myndigheten föreslagit, redan nu införa en regel för begränsning av möjligheten till tilldelning av elcertifikat som kan komma att justeras inom en relativ efter att frågan har utretts närmare. Ett beslut om stoppmekanismen senast vid utgång av bör ge aktörerna den förutsägbarhet som behövs för att kunna fatta beslut om de investeringar som behövs för att nå det nya målet till 2030. Detta bör Prop. 2016/17:179 vara utgångspunkten för det fortsatta arbetet. Det är som bör utreda frågan om utformningen av en stoppmekanism. Analysen bör göras utifrån olika alternativ vilket också föreslagits av några remissinstanser. För- och nackdelar med två möjliga utformningar bör dock särskilt analyseras, nämligen införandet av en volymrelaterad stoppmekanism jämfört med införandet av en tidsgräns. 10Effektgräns för godkännande av anläggningar inom elcertifikatssystemet