prop · H40390 · 2017-03-20 00:00:00 — I anslutning till de nordiska arbetsmarknadsministrarnas möte anordnades en Global Gender Dialogue i samarbete med där nordiska erfarenheter från initiativ som har främjat jämställdhet på arbetsmarknaden stod i centrum. Den nordiska dialogen utgjorde ett bidrag till initiativ Women at Work och resultaten kommer även att användas inom den del av statsministerinitiativet som rör jämställdhet och arbetsmarknad. avslutade den f.d. danska EU-kommissionären och ministern sin genomlysning av arbetslivsområdet genom att överlämna en rapport med 14 konkreta förslag på hur samarbetet kan vidareutvecklas. Förslagen berörde gränshinder, integration, arbetsmiljö, jämställdhet, livslångt lärande, framtidens arbetsmarknad och samarbetet med andra internationella organisationer. Förslagen diskuterades av MR- A och en del av dem kommer följas upp under det norska ordförandeskapet. Många av fokusområdena kommer även att lyftas fram i det kommande samarbetsprogrammet för arbetslivsområdet som ska gälla 2018–2021. genomfördes en utvärdering av Nordiska ministerrådets arbetsutbytesprogram för unga, Nordjobb, vilket resulterade i ett nytt mandat samt en ny strategi. Den nordiska elmarknaden, energieffektivisering, förnybar energi och energiforskning är kärnan i det handlingsprogram som styr det nordiska har en rad resultat uppnåtts. arbetsgrupp för förnybar energi (AGFE) har tagit fram rapporten Gameplan - RES support in the Nordics som kartlägger ramvillkor och stödsystem för förnybar energi. Ett nytt projekt rörande EU- kommissionens förslag om hållbarhetskriterier för fast biomassa har initierats och kommer pågå . elnätsoperatörerna i uppdrag att utveckla en handlingsplan för att hantera eventuella framtida problem med effektbrist vilken ska redovisas Nordiska ministerrådets energiforskning (NEF) Perspectives 2016 i samarbete med internationella energiorganet (IEA) samt genomfört en studie om ökad användning av klimatvänliga biobränslen för luftfart. NEF finansierar även tre pågående projekt som rör förnybar energi, energianvändning i transportsystemet samt möjligheterna att fånga in koldioxid vid förbränning av biomassa. Som tidigare nämnts har en strategisk genomlysning av det nordiska energisamarbetet utförts och slutrapporten kommer Genomlysningen ska resultera i ett antal produktiva samarbetsområden vilka kan fungera såväl på kort sikt som i ett perspektiv på 5–. Områden som undersökts är bland annat det nordiska energisamarbetet i förhållande till EU-samarbetet, i förhållande till ländernas mål att främja hållbar utveckling och samarbetet i ett för jämställdhet (MR-JÄM) har fokuserat på arbetet mot våld, jämställdhet i medierna, jämställdhetsperspektivet inom hälsa och välfärd samt män och jämställdhet. jämställdhet i medierna genomfördes vid kvinnokommissionens möte i mars i en paneldiskussion om hatretorik och sexism på nätet samt ett evenemang om jämställdhet och pressfrihet under World Press Freedom . Könsrelaterat våld har lyfts från olika synvinklar, bl. a med fokus på förövare, könsstympning och människohandel. genom rapporter och konferenser. Vid ministermötet följdes frågan om män och jämställdhet upp och en temadiskussion om jämställdhet i Våldsbejakande islamistisk extremism var ett centralt tema när för lagstiftningsfrågor (MR-Lag) möttes . medverkan av inbjudna forskare diskuterade ländernas justitieministrar sociala mediers roll vid rekrytering och hur samhället kan förebygga Därutöver utbyttes erfarenheter om de gräns- och id- kontroller som flera av länderna numera genomför. Nordiska ministerrådets samarbetsprogram om integration av nyanlända fattade ministrarna även beslut om att avsätta för relevanta projekt med koppling till sektorns ansvarsområde. På tjänstemannanivå fortsatte det av initierade samrådet i straffrättsliga frågor och ett möte hölls i där länderna utbytte erfarenheter kring lagstiftningsarbete i frågan om utländska Även möjliga vägar för att förebygga radikalisering på sociala medier diskuterades som uppföljning av ministrarnas diskussion. Nordiska barn- och ungdomskommittén (Nordbuk) har fördelat i projekt- och organisationsbidrag för att stärka nordisk identitet bland barn och unga. Nordbuk har upphandlat en extern utvärdering av projekten som väntas lanserades en handbok kring barns och ungas inflytande, Do rights! samt publikationen Har du rätt glasögon på dig? syfte att integrera ett barnrätts- och ungdomsperspektiv i Nordiska 2016 genomförde det finska ordförandeskapet konferensen där det tvärsektoriella perspektivet på ungdomspolitik lyftes fram. Konferensen hade runt 300 deltagare, varav Nordbuk har fortsatt samarbetet med Östersjöstaternas råd inom projektet of Trafficking of Children in Migration med utbildningsinsatser för yrkesgrupper och organisationer som möter barn Därtill har Nordbuk stöttat ett projekt för att motverka exploatering av barn med fokus på internetbrottslighet som genomförs av Ecpat, en internationell ideell organisation mot avslutades projektet , som handlar om kreativt skrivande och låter unga med ekonomiskt utsatt bakgrund uttrycka sig och förmedla erfarenheter om sina liv. är aldrig en ny dag. fortsatte även projektet kring friluftsliv i med workshops i och . antogs en ny ministerrådsstrategi för barn och unga jämte en Digitalisering är ett verktyg för att lösa utmaningar inom alla Detta återspeglas i ett antal tvärsektoriella nordiska samarbetsprojekt för att utveckla lösningar för medborgare, företag och offentlig sektor i de nordiska länderna. En aktuell fråga är genomförandet av EU-förordningen om gränsöverskridande e-legitimationer där länderna genomfört en förstudie med förslag om stärkt nordiskt samarbete. Rapporten har överlämnats till Nordiska ministerrådets sekretariat för fortsatt beredning. Det nordiska samarbetet inom digitalisering har inte någon naturlig hemvist i de befintliga strukturerna inom . Frågorna om e-förvaltning hanteras på tjänstemannanivå i en informell Skr. 2016/17:90 grupp som träffas . Fokus för gruppens arbete har framförallt varit genomförande av handlingsplan för e-förvaltning 2016–2020. lanserade ett brett samarbetsprogram för integration och flyktingmottagande baserat på praktiskt erfarenhetsutbyte mellan de nordiska länderna. Det består av fyra komponenter varav en är en informationsbank som byggs upp i regi av välfärdscenter (s.k. ”clearing central”) Programmet ska främja koordination mellan myndigheter, kommuner, civilsamhället och berörda departement i de nordiska länderna. Budgeten för hela programmet uppgår till och beräknas stiga till . Ett informellt möte mellan de nordiska integrationsministrarna hölls i . Under mötet uttalades ett starkt stöd för det nyinrättade samarbetsprogrammet och i en gemensam deklaration från mötet poängterades vikten av ett fortsatt nordiskt erfarenhetsutbyte. kommer fortsatt ha fokus på integration då bl.a. en konferens om integrering av nyanlända på arbetsmarknaden anordnas. för ekonomi- och finanspolitik (MR-Finans) möttes i för att diskutera brexits påverkan på de nordiska länderna, erfarenheter av integrationsarbete samt aktuella ekonomiska och politiska frågor. Arbetet med att introducera miljömärkningen Svanen för aktiefonder har resulterat i ett förslag till kriterier med planerat beslut . Intresset den nordiska miljömärkningen Svanen när det gäller miljömärkning av hus har varit fortsatt stort. Ett omfattande strategiarbete om Svanens framtid initierades . 2.5Nordiskt samarbete kring EU-frågor EU:s omfattande regelverk präglar i allt högre utsträckning arbetet inom samtliga fackministerråd, vilket skapar både möjligheter och utmaningar för det nordiska samarbetet. Den grundläggande inställning är att EU-samarbetet och det nordiska samarbetet är, och fortsatt ska vara, ömsesidigt förstärkande. har under sitt ordförandeskap haft ”mer Nordisk nytta i EU” som ett fokusområde, och kommer att bygga vidare på detta under 2017 med ”i ” som ett av tre huvudteman i sitt ordförandeskapsprogram. för arbetsliv (MR-A) möttes i fattades beslut om att anta en nordisk deklaration om pelaren för sociala rättigheter vilken överlämnades till Europeiska kommissionen. I deklarationen konstaterades att de nordiska erfarenheterna visar att det är möjligt att kombinera sociala framsteg med 2016/17:90 tillväxt och sysselsättning. betonades behovet av att pelaren genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv samt att den roll som arbetsmarknadens parter har på den nordiska arbetsmarknaden respekteras. Den nordisk/baltisk/polska EU-informationsgruppen, vilken är en undergrupp till ämbetsmannakommittén för arbetsliv (ÄK-A), höll ett möte i där den maltesiska delegationen informerade om arbetet inför sitt ordförandeskap . Kommissionen GD Rättsliga frågor och konsumentfrågor informerade även om det kommande initiativet om balans mellan arbets- och familjeliv. Inom för deltar och (), i olika samarbetsprojekt, framför allt genom initiativ som ryms inom det sammanhållande temat ”Hållbar skogsförvaltning i ” inom policyområdet för bioekonomijordbruk, skogsnäring och fiske. för fiskeri, havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS) har tagit över det koordinerande ansvaret för det ovan nämnda policyområdet och medverkade på det Östersjöstrategiforum som hölls i den 8–. På energiområdet har EU-arbetet koordinerats inom den nordiska arbetsgruppen för elmarknadsfrågor och gemensamma skriftliga synpunkter har tagits fram kring lagförslag som rör den europeiska elmarknaden. 3Det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet Under ledning av har det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet fortsatt att fördjupas, såväl kring närområdesfrågorna som för den internationella utvecklingen. Samarbetena inom ramen för det informella nordiska (N5) och nordisk-baltiska utrikespolitiska samarbetet (NB8) är fortsatt prioriterade, inte minst i ljuset av den senaste tidens utveckling i det östra grannskapet och i vårt närområde. har det samordnande ansvaret för N5 och NB8. Den 2–träffades de nordiska utrikesministrarna för att diskutera fördjupat utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete, FN-frågor, säkerhetsläget i , migration och samarbete i . I samband med mötet publicerades en gemensam artikel av de nordiska utrikesministrarna på temat en stabil och säker . ägde toppmötet mellan och de nordiska länderna rum i , på inbjudan av president . På dagordningen stod säkerhetsrelaterade frågor, migration, handel, klimat och energi samt . stod värd för utrikesministermöten i NB8-format i och tillsammans med Visegrad-4-länderna (, , och ) i Jurmala. Vid mötena diskuterades regional säkerhet, Östliga partnerskapet och samarbete inom EU och FN. 2016/17:90 året uppmärksammades av nordiskt-baltiskt samarbete. Den 27–hölls ett informellt nordiskt statsministermöte på . Vid mötet diskuterades läget i EU, säkerhetsläget i , de nordiska relationerna med , i FN och G20, modernisering av det nordiska samarbetet samt telekom- och energifrågor. Under sessionsvecka möttes såväl de nordiska statsministrarna som utrikesministrarna i . Vid statsministermötet diskuterades frågor om biobränslen och hållbara transportlösningar samt digitalisering. Statsministrarna träffades även i nordiskt-baltiskt format. Utrikesministrarna diskuterade uppföljningen av vårens toppmöte mellan och de nordiska länderna, fördjupat nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete, läget i , situationen i samt plats i . Dialogen mellan de nordisk-baltiska länderna och har fortsatt inom ramen för det s.k. e-PINE-formatet. Europeisk säkerhet, det östra grannskapet och närområdet har varit i fokus för samtalen. Det nordiska FN-samarbetet är omfattande och tätt. Ett nordiskt utrikesministermöte hölls i anslutning till generalförsamlingens öppnande. FN-frågor diskuteras också regelbundet i den nordisk-baltiska kretsen och dialogen mellan de nordiska länderna och har fortsatt . Samarbetet kring den svenska kandidaturen till har varit centralt. Arbetet med det nordiska kvinnliga medlingsnätverket, som skapades i , har intensifierats och stod utrikesministern värd för nätverkets högnivåmöte i . Nätverket syftar till att höja nordisk kompetens på medlingsområdet och är en del i det gemensamma arbetet för att stärka kvinnors deltagande i fredsprocesser. 4Nordiskt samarbete inom försvar och krisberedskap Det försämrade säkerhetsläget i vårt närområde visar på behovet av ett allt närmare försvarssamarbete och en stärkt säkerhetspolitisk dialog mellan de nordiska länderna. lämnade över ordförandeskapet i Nordefco till . har regelbundna möten på såväl politisk som militär nivå genomförts. De nordiska försvarsministrarna har enats om att förenkla för de nordiska ländernas försvarsmakter att verka på varandras sjö-, luft och landområden i fredstid. har säkra kommunikationsmedel mellan både försvarsministerier och de militära staberna inrättats. övertar ordförandeskapet i Nordefco . 2016/17:90 De svenska, norska och danska försvarsmakterna undertecknade ett avtal om alternativbaser på flygsidan som gör det möjligt att använda ett annat nordiskt lands närliggande flygbaser. På flygsidan undertecknades även ett samförståndsavtal som möjliggör en mer rationell användning av de samlade nordiska transportresurserna. De nordiska försvarsministrarna har enats om att uppdra till den militära nivån att fortsätta arbetet med att utveckla Exercise till en kvalificerad flygövning, Northern Flag, tillsammans med . Arbetet med att etablera utbyte av luftlägesinformation fördjupades och de nordiska länderna fortsatte att kontinuerligt utbyta information avseende internationella insatser. planerar att bidra till FN:s insats Minusma med taktisk flygtransport inom ramen för en nordisk/portugisisk/belgisk rotation. Under det danska ordförandeskapet i Nordefco undertecknades en deklaration för att understryka vikten av det nordisk-baltiska samarbetet inom kapacitetsbyggnad (NBAP). Kapacitetsstöd har lämnats till och . Ett övergripande avtal mellan , , och om samarbete inom försvarsmaterielområdet undertecknades 2015. Ett underavtal om upphandling undertecknades och förhandlingar om ett underavtal om försörjningstrygghet pågår. Det pågår också förhandlingar om ett underavtal avseende exportkontroll och överföring av försvarsmateriel. Det nordiska krisberedskapssamarbetet fortsatte i enlighet med de så kallade Hagadeklarationerna I och II respektive 2013. Samarbetet syftar till att stärka de nordiska ländernas förmåga att motstå och hantera allvarliga olyckor och kriser som kan drabba ett eller flera länder i . På ministermötet i noterades den förändrade säkerhetssituationen i regionen och utmaningar såsom extrema väderförhållanden till följd av klimatförändringar, cyberhot, terrorism och hälsohot. På mötet betonades att dessa utmaningar bäst kan bemötas genom stark resiliens i syfte att främja bättre krisberedskap vilket i sin tur förutsätter ett effektivt informationsutbyte mellan de nordiska länderna. Dessutom uppmärksammades gemensamma nordiska forsknings-samarbeten inom området. Vidare angavs att nordiska insatsförmågor som ska kunna verka under kalla väderförhållanden fortsatt kommer att utvecklas i samråd mellan de nordiska beredskapsmyndigheterna och i samarbete med Europeiska kommissionen. På grund av nya globala hälsohot undersöks även möjligheter för nordiskt samarbete mellan räddnings-/beredskaps- och hälsovårdsmyndigheter i samband med utvecklingen av EU:s förmåga på området. Samarbetet mellan och är mycket nära och omfattar bl.a. EU- och FN-frågor, nordisk och nordisk-baltisk samverkan, näringslivets integration samt fördjupat samarbete i säkerhets- och försvarspolitiska frågor. Det fördjupade försvarssamarbetet mellan och tog betydande steg framåt och besöksutbytet har varit fortsatt omfattande på alla nivåer . var statsministern inbjuden av president att som första utländska regeringschef tala vid de s.k. Gullrandasamtalen på presidentens sommarresidens. Statsministern höll ett säkerhetspolitiskt linjetal på temat säkerheten i och . Överläggningar hölls såväl med presidenten som med statsminister . Samtalen kretsade kring fördjupat svensk-finskt utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete, säkerhetsläget i vårt närområde, den brittiska folkomröstningen om EU samt migrationskrisen. Regeringen har fortsatt att stödja finsk-svenska projekt, bland annat i samt projektet ”Svenska nu” i , som syftar till att stärka svenskundervisningen i finskspråkiga skolor. Renovering av det svensk-finländska kulturcentret har fortsatt med sikte på att bli klart till 100- årsjubileum . Få länder står varandra så nära som och . är vid sidan av viktigaste handelspartner och den ökande gränshandeln uppgick till ca . Även om är medlem i Nato och har valt en annan väg än i Europapolitiken råder samsyn i flertalet utrikespolitiska frågor. Samarbetet är omfattande och besöksutbytet på regerings-, riksdags- och myndighetsnivå tätt. Utrikesministrarna träffades i och diskuterade migration, och . EU- och handelsminister mötte EU-/EES-minister i och hade vid sitt besök i överläggningar med den norska näringsministern för att tala om handel, brexit och EU-frågor. Flera norska tjänstemannadelegationer besökte för att få bättre kunskap om vilka strategier har för att hjälpa nyanlända in på arbetsmarknaden. Relationerna med är mycket goda och skedde ett tätt besöksutbyte på regerings-, riksdags- och myndighetsnivå. undertecknade försvarsministrarna ett samförståndsavtal om fördjupat bilateralt samarbete för att öka den operativa effekten inom maritima insatser och flyginsatser i fredstid. Svenska och danska myndigheter har haft täta kontakter med anledning av svenska id- och gränskontroller i , som förlängdes . Situationen för pendlarna i regionen har gradvis kunnat förbättras genom åtgärder i tågtrafiken. Efter den danska regeringsombildningen besökte den nytillträdde danske utrikesministern för bilaterala överläggningar med utrikesminister och EU- och handelsminister . Vid besöket diskuterades bilateralt samarbete, säkerhetsläget i , EU:s framtidsfrågor, transatlantiska relationer och . Förbindelserna mellan och är mycket goda. Det politiska livet på har präglats av turbulens. Statsminister tvingades avgå , vilket följdes av nyval . En ny trepartiregering tillträdde under statsminister . Presidentval hölls med Guðni Th. Jóhannesson som segrare. anordnades ett möte i den svensk-isländska bilaterala arbetsgruppen mellan ländernas utrikesdepartement. På dagordningen stod bilateralt samarbete, nordiska frågor och aktuell utrikes- och säkerhetspolitik. Civilminister deltog den 17–på det nordiska kommunministermötet i . Regeringen har med nordiska medel fortsatt att lämna stöd till verksamheten i Hus i . Ett uppmärksammat och välbesökt seminarium om svensk arkitektur och trämodulhus som arrangerade följdes upp med en delegationsresa med besök hos sju byggföretag från Åre till . ansökte om att bli fullvärdig medlem i och . Frågan diskuterades av de nordiska samarbets- och statsministrarna under sessionsveckan i men ansökan beviljades inte med hänvisning bl.a. till att det skulle stå i strid med den danska grundlagen och att frågan i första hand behövde lösas ut mellan och . underströk den danska regeringens stöd för de självstyrande Skr. 2016/17:90 områdenas önskan om en stärkt roll i det nordiska samarbetet så långt det är politiskt och juridiskt möjligt. har inga bilaterala besök eller möten ägt rum utöver ambassadens i löpande arbete. Den språkliga gemenskapen, handeln, den geografiska närheten och de goda transportförbindelserna innebär att kontakterna mellan och är mycket omfattande. Detta återspeglas i ett stort kulturellt utbyte och löpande samarbete på politisk nivå. Den 27–hölls, som tidigare nämnts, ett informellt nordiskt statsministermöte på . uppgick antalet personer som pendlar mellan och till drygt 15 000 personer. En uppdaterad rapport över 2016 väntas komma . Många aktörer arbetar på båda sidor om gränsen för att främja gränspendling och bidra med information. , som omfattar regioner och kommuner på båda sidor av , arbetar aktivt med att kartlägga och lösa gränshinder i regionen. De gränskontroller som infördes förlängdes i enlighet med Europeiska unionens råds rekommendation. förlängde även sina id-kontroller. Antalet pendlare har till följd av detta minskat och resetiderna över förlängts. har situationen för pendlarna i regionen gradvis kunnat förbättras genom åtgärder i tågtrafiken och det är regeringens övertygelse att ytterligare förbättringar kommer att kunna genomföras för det fall att behovet av kontrollerna kvarstår. Nordiska ministerrådets generalsekreterare har gett Øresundsinstituttet i uppdrag att bevaka situationen och samarbetsministrarna hålls löpande uppdaterade om utvecklingen. planerar att ta fram ett nytt förslag till arktiskt samarbetsprogram –2021. Innevarande program har prioriterat befolkning, hållbar utveckling, miljö, natur och klimat samt utbildning och kompetensutveckling. Ett möte på tjänstemannanivå genomförs mellan sekretariaten och ordförandeskapen i de fyra regionala organisationerna , , och Östersjöstaternas råd. Syftet med mötet är att dela med sig av erfarenheter och diskutera olika insatser. Det senaste mötet hölls i 2016/17:90 . Bland annat diskuterades åtgärder för bättre samordning och undvikande av dubbelarbete. innehar ordförandeskapet i för perioden – 2017. bedrevs viss verksamhet inom arbetsgrupperna och ordförandeskapet anordnade ett högnivåmöte om kultursamarbete. innehade ordförandeskap i 2016 och kommer att överlämna ordförandeskapet till 2017–2019. har tagit initiativ till klimatprojekt inom och har tagit fram en politisk plattform för samt fördjupat sitt samarbete med . kommer att gå in i en intensiv period av förberedelse och genomförande av ordförandeskap i Östersjöstaternas råd efter (–), (–) samt för 2018. 6 Förberedelser inför ordförandeskap 2018 tar alltså över ordförandeskapet i . har samordningsansvar för de utrikes- och säkerhetspolitiska formaten N5 och NB8. fick ambassadör i uppdrag att sammanställa ett utkast till svenskt ordförandeskapsprogram. Programmet ska bygga vidare på tidigare ordförandeskap som det bör ha ett framåtblickande perspektiv. Processen med att kartlägga prioriteringar inom hela samt formulera dessa till ett koncist och sammanhängande program pågår i skrivande stund. Den slutgiltiga versionen av programmet ska presenteras av statsministern på sessionsveckan i . Ordförandelandet i disponerar även över en särskild budget på fördelat i syfte att profilera sitt ordförandeskap. För del innebär detta –2020. Ett flertal projektförslag har kommit in från olika departement och pågår en process där de mest relevanta projekten identifieras och konkretiseras. Projekten ska sedan presenteras för övriga medlemsstater . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , Baylan, Bucht, , , Hellmark , Ygeman, A , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Nordiskt samarbete 2016