prop · H403173 · 2017-04-26 00:00:00 — Till skillnad från de verksamhetsutövare som omfattas av anmälningsplikt i enlighet med penningtvättslagen har således den som avser att ägna sig åt pantbanksverksamhet att genomgå en tillståndsprövning reglerad i en särskild rörelselag innan verksamhet får bedrivas. Trots att tillsyns- myndigheterna enligt penningtvättsregelverket är desamma för verksam- hetsutövare som träffas av anmälningsplikt och verksamhetsutövare som bedriver tillståndspliktig pantbanksverksamhet skiljer sig regelverket och förutsättningarna för att få bedriva verksamhet väsentligen åt. Som nämnts ovan anser regeringen att penningtvättsaspekterna är av avgörande betydelse vid tillståndsgivningen och att en lämplighets- prövning med avseende på penningtvättsregelverket därför inte bör prövas efter det att tillstånd meddelats. 2016/17:173 prövningen är tätt knuten till verksamhetsutövarens tillstånd och det bör därför enligt regeringens bedömning vara den tillståndsgivande myndigheten som även ansvarar för denna prövning. Regeringen konstaterar i likhet med i att det inte finns någon möjlighet att göra löpande lämplighetsprövningar. Regeringen anser därför att pantbankslagen behöver kompletteras med en bestämmelse som möjliggör för tillståndsmyndigheten att löpande lämplighetspröva ägare och ledningspersoner och som även ger möjlighet att ingripa mot verksamhetsutövaren och kvalificerade ägare vid brister avseende lämplighet. Kravet på tillstånd att förvärva aktier i viss omfattning innebär också ett krav på att underrätta om väsentliga förändringar i ägarkretsen. Regeringen anser dock att denna skyldighet behöver framgå av lagen i förhållande till verksamhetsutövarna. För att underlätta tillsynen bör också ett krav på verksamhetsutövare att anmäla förändringar i den krets som har ett kvalificerat innehav eller ingår i dess ledning införas. Länsstyrelserna i och önskar få tydliggjort om den länsstyrelse som ger tillstånd enligt pantbankslagen, vid en ägarprövning enligt den lagen, ska göra en prövning av personen också i enlighet med penningtvättsreglerna på samma sätt som föreslås vid tillståndsgivningstillfället. Av 23 § pantbankslagen följer att ett direkt eller indirekt förvärv av aktier i en pantbank som innebär att förvärvaren innehar av kapitalet eller rösterna eller som annars möjliggör ett väsentligt inflytande över ledningen av företaget, bara får ske efter tillstånd av tillståndsmyndigheten. Tillstånd ska lämnas, om det inte kan antas att förvärvet kommer att motverka en sund utveckling av företagets verksamhet. Denna prövning inbegriper en prövning av ägarens lämplighet som motsvarar den vid tillståndsgivningen enligt 4 §. Gränsen för tillståndspliktiga förvärv i 23 § anknyter till begreppet ”kvalificerat innehav” i 1 kap. 5 § 15 lagen (2004:297) om bank- och finansierings- rörelse. Enligt regeringens bedömning bör det dock uttryckligen framgå av lagen att ett tillståndspliktigt förvärv avser ett kvalificerat innehav enligt definitionen i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Regeringen anser att de gällande bestämmelserna i pantbankslagen i övrigt motsvarar direktivets krav på prövning av lämplighet av ledningspersoner och verkliga huvudmän. I likhet med vad i län anför, anser regeringen att det är angeläget att informationsutbyte sker mellan myndigheterna. När tillsyn utövas av fler än en länsstyrelse måste det kunna förutsättas att information utbyts mellan tillsynsmyndigheterna, bl.a. med avseende på information om ägares och ledningens lämplighet. För att den länsstyrelse som utövar tillsyn över efterlevnaden av penningtvättslagen ska kunna fullgöra sina uppgifter föreslås därför bestämmelser som innebär att den tillståndsgivande myndigheten ska underrätta den förstnämnda om alla beslut som rör frågan om tillstånd. På motsvarande sätt ska den länsstyrelse som utövar tillsyn avseende penningtvättslagen underrätta den tillståndsgivande om alla beslut som rör tillsynen och som innebär att någon slutlig åtgärd vidtagits. I övrigt bör den länsstyrelse som utövar tillsyn med avseende på Prop. 2016/17:173 penningtvättslagen kunna inhämta information såväl med stöd av pantbankslagen som penningtvättslagen. Regeringens förslag: Fastighetsmäklarinspektionen ska ha rätt att genomföra undersökningar på plats hos en mäklare för tillsyn enligt penningtvättsregleringen. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningens förslag avviker från regeringens förslag genom att det innehåller bestämmelser som rör tillsyn över hyresförmedlare till lokaler. Som framgår i avsnitt 6.2.3 bedömer regeringen att sådana hyresförmedlare inte ska registreras hos Fastighetsmäklarinspektionen. Detta innebär att regeringens inte lämnar några förslag avseende tillsynen av sådana hyresförmedlare. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Fastighetsmäklarinspektionen noterar att förslaget om platsbesök är formulerat som en rätt för inspektionen att genomföra en undersökning på plats hos en registrerad mäklare när detta anses nödvändigt. Med hänsyn till att fastighetsmäklare utför en stor del av sin verksamhet utanför affärslokalen kan man ifrågasätta om detta är tillräckligt. Enligt utredningen kommer bestämmelsen om platsbesök dessutom begränsas till att endast avse tillsyn enligt penningtvättslagen. För att tillsyn genom platsbesök ska kunna bedrivas effektivt bör Fastighetsmäklarinspektionen ha tillträde till mäklarnas lokaler och andra utrymmen för verksamheten även inom ramen för den tillsyn som bedrivs enligt fastighetsmäklarlagen. Inspektionens tillträde till lokaler och andra utrymmen som mäklare använder i sin verksamhet bör utredas ytterligare. ställer sig tveksam till det faktiska behovet att ge Fastighetsmäklarinspektionen en lagreglerad rätt att göra platsbesök hos fastighetsmäklare inom ramen för sin tillsyn avseende penningtvätts- lagen. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om tillsyn finns i artiklarna 47 och 48 i fjärde penningtvättsdirektivet. Medlemsstaterna ska bl.a. föreskriva att tjänsteleverantörer till truster eller bolag ska ha tillstånd eller vara registrerade och att tillhandahållare av speltjänster ska regleras. Tillsynsmyndigheterna ska se till att de personer som har en ledande befattning i sådana verksamheter, eller som är deras verkliga huvudmän, är lämpliga. Vidare anges vad gäller bl.a. fysiska eller juridiska personer som driver verksamhet som extern revisor, skatteråd- givare, viss verksamhet som notarie eller annan oberoende jurist och fastighetsmäklare att medlemsstaterna ska se till att tillsynsmyndig- heterna vidtar nödvändiga åtgärder för att hindra att brottslingar som dömts inom relevanta områden eller deras medhjälpare har en ledande befattning inom eller är verkliga huvudmän bakom dessa verksamheter (artikel 47). 2016/17:173 I artikel 48 anges närmare bestämmelser om myndigheternas tillsynsverksamhet. I artikeln stadgas bl.a. att tillsynsmyndigheterna då de tillämpar en riskbaserad tillsynsmetod ska ha en klar uppfattning om riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism i sitt land, ha intern och extern tillgång till all relevant information om de specifika nationella och internationella risker som är kopplade till verksamhets- utövarnas kunder, produkter och tjänster, samt basera den interna och externa tillsynens frekvens och intensitet på verksamhetsutövarnas riskprofil och på risker för penningtvätt och finansiering av terrorism i det egna landet. Enligt gällande rätt omfattas fastighetsmäklare med fullständig registrering av penningtvättsregelverket (1 kap. 2 § penningtvättslagen). Fastighetsmäklarinspektionen utövar tillsyn över fastighetsmäklarna. Inspektionen ska se till att fastighetsmäklarna i sin verksamhet uppfyller sina skyldigheter enligt fastighetsmäklarlagen och ska även inom sitt verksamhetsområde utöva tillsyn enligt penningtvättslagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen (28 § fastighetsmäklarlagen). Fastighetsmäklarna kan vara anställda i en juridisk person. Tillsynen omfattar dock inte mäklarföretagen utan enbart de enskilda fastighetsmäklarna. Utformningen av nuvarande 5 kap. 1 § tredje stycket penningtvätts- lagen, vars innehåll föreslås föras in i den nya lagen oförändrad, innebär att skyldigheterna att göra riskbedömningar och ha riskbaserade rutiner åligger såväl den enskilda fastighetsmäklaren som, i förekommande fall, dennes arbetsgivare. Någon tillsyn kan dock inte utövas mot den juridiska personen och sanktioner eller andra åtgärder kan inte heller riktas mot företaget. Regeringen föreslår därför enbart ändringar och tillägg till fastighetsmäklarlagen med avseende på den enskilda fastighetsmäklaren. En fastighetsmäklare måste vara registrerad hos Fastighetsmäklar- inspektionen. Inspektionen prövar frågan om registrering ska ske eller inte utifrån vissa i 6 § fastighetsmäklarlagen angivna förhållanden, bl.a. om personen är ”redbar och i övrigt lämplig som fastighetsmäklare”. Enligt regeringens bedömning, omfattar denna prövning de krav avseende lämplighet som följer av direktivet. Regeringen anser därför att bestämmelsen i fastighetsmäklarlagen inte behöver förtydligas i detta hänseende. Mäklaren är skyldig att låta Fastighetsmäklarinspektionen granska akter, bokföring och övriga handlingar som hör till verksamheten samt att lämna de uppgifter som begärs för tillsynen (28 § andra stycket fastighetsmäklarlagen). Det innebär att inspektionen har rätt att begära att mäklaren tillhandahåller bl.a. handlingar. Skulle mäklaren vägra att ge Fastighetsmäklarinspektionen tillgång till information kan det utgöra grund för att återkalla registreringen enligt 29 § första stycket 3 fastighetsmäklarlagen. Ordalydelsen i 28 § fastighetsmäklarlagen ger dock inte tillräckligt stöd för att Fastighetsmäklarinspektionen ska kunna genomföra en undersökning (platsbesök). Enligt regeringens mening bör även Fastighetsmäklarinspektionen få befogenhet att göra platsbesök när myndigheten finner det nödvändigt för tillsynen av att penningtvätts- En bestämmelse om platsbesök för sådant ändamål bör Prop. 2016/17:173 därför införas i fastighetsmäklarlagen. Regeringens förslag: ska ha rätt att, om det finns skäl för det i en utredning om en överträdelse av den nya penningtvättslagen, göra en platsundersökning hos en revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att det kan ifrågasättas om artikel 48 i direktivet medför ett ovillkorligt krav på att platsbesök ska kunna göras. ny 29 a § revisorslagen (2001:883). uppfattning uppfylls direktivets syfte att den behöriga myndigheten ska ha tillgång till all relevant information som behövs för den riskbaserade tillsynen i gällande rätt. För det fall det ändå bedöms att platsbesök ska kunna göras, om penningtvättsfrågor aktualiseras vid tillsyn av revisioner även i andra företag än av allmänt intresse bör den av regeringen i revisorspropositionen föreslagna 28 c § revisorslagen kompletteras med en bestämmelse om detta. Även FAR anser att det kan ifrågasättas om artikel 48 i direktivet medför ett krav på att platsbesök ska kunna göras. Enligt FAR:s tolkning ställer direktivet mer allmänna villkor om att medlemsstaterna ska se till att myndigheterna har tillräckliga befogenheter för att utföra sin tillsyn. En särskild reglering i penningtvättsrelaterade ärenden framstår som överflödig. Skälen för regeringens förslag: Av fjärde penningtvättsdirektivet följer att medlemsstaterna ska se till att behöriga myndigheter, beträffande fysiska eller juridiska personer som utövar yrkesmässig verksamhet som t.ex. revisor, vidtar nödvändiga åtgärder för att hindra att brottslingar som dömts inom relevanta områden eller deras medhjälpare har en ledande befattning inom eller är verkliga huvudmän bakom dessa ansvariga enheter (artikel 47.3). att de behöriga myndigheterna effektivt övervakar och vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att direktivet efterlevs. Medlemsstaterna ska vidare se till att de behöriga myndigheterna har tillräckliga befogenheter, exempelvis ska de kunna kräva att det lämnas uppgifter som är relevanta för övervakning av efterlevnaden och för utförande av kontroller. De ska ha tillräckliga ekonomiska, personella och tekniska resurser för att fullgöra sina uppdrag (artikel 48). Det noteras att fr.o.m. har bytt namn till (SFS 2016:1339). på myndigheten används därför i den fortsatta texten, förutom när myndighetens remissynpunkter redovisas. Verksamhet som auktoriserad eller godkänd revisor omfattas av den Även verksamhet som bedrivs av registrerade revisionsbolag omfattas av penningtvättslagen. 2016/17:173 av avsnitt 13 innebär detta att krav även kan riktas mot personer som ingår i bolagets ledning även om dessa inte är revisorer. Enligt 3 § revisorslagen (2001:883) ska pröva frågor om auktorisation, godkännande och registrering enligt revisors- lagen och utöva tillsyn över revisorer och registrerade revisionsbolag. I den rollen ska nämnden också pröva frågor om disciplinära åtgärder. Revisorer och registrerade revisionsbolag omfattas av penningtvättslagen och tillsyn omfattar även tillsynen över att dessa aktörer följer penningtvättslagens bestämmelser. Auktorisation, godkännande och registrering kan upphävas med stöd av 32–34 §§ revisorslagen. Det kan ske om en revisor inte längre uppfyller kraven på bl.a. redbarhet och övrig lämplighet. Åtgärden kan också vidtas om revisorn uppsåtligen gör orätt i sin revisionsverksamhet eller på annat sätt handlar oredligt. I 32 § andra stycket sägs att ”om en revisor på annat sätt åsidosätter sina skyldigheter som revisor” kan varning eller erinran meddelas. Detsamma gäller om revisorn handlar i egenskap av ställföreträdare för revisionsföretaget. Är omständigheterna synnerligen försvårande får auktorisationen eller godkännandet upphävas. Regeringen anser mot denna bakgrund att det inte krävs några särskilda genomförandeåtgärder för att uppfylla kravet på ledningspersoner och ägares lämplighet i artikel 47.3 i direktivet. När det gäller tillgång till information och möjlighet att göra platsbesök kan följande konstateras. 28 § revisorslagen innebär att revisorer och registrerade revisionsbolag är skyldiga att låta granska akter, bokföring och övriga handlingar som hör till verksamheten och att lämna nämnden de uppgifter som behövs för tillsynen. kan också ta del av handlingar vid besök hos revisorn eller bolaget. Detta förutsätter dock samtycke från revisorn eller revisionsföretaget (se prop. 2000/01:146 s. 48 f.). och ifrågasätter förslaget till reglering rörande platsbesök. Enligt 28 c § revisorslagen får i sin tillsyn över revision av företag av allmänt intresse, om det finns skäl för det, göra en platsundersökning hos en revisor eller ett registrerat revisionsbolag. I övrigt saknar myndigheten befogenhet att genomföra platsundersökning utan revisorns eller det registrerade revisionsbolagets samtycke. Regeringen anser att en viktig komponent för effektiv tillsyn av penningtvättsregelverket är möjligheten för tillsynsmyndigheten att utföra platsundersökning. Den nuvarande penningtvättslagen (6 kap. 7 §) fastställer en befogenhet för tillsynsmyndigheten, när den anser att det är nödvändigt, att genomföra platsundersökning. Regeringen anser att även bör få befogenhet att genomföra platsundersökning när myndigheten finner det nödvändigt för tillsynen av att penningtvättsregelverket följs. Den befogenhet som följer av 28 c § revisorslagen är enligt regeringens mening för snävt utformad för att möjliggöra detta. Revisorslagen bör därför kompletteras med en bestämmelse som gör det möjligt för att genomföra en undersökning på plats hos en revisor eller ett registrerat revisionsbolag om det finns skäl för det i en utredning om en överträdelse av penningtvättslagen. Regeringens förslag: Den som i väsentlig utsträckning har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller som har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet, ska inte få ingå i ledningen för en tillståndshavare till kasinospel. Tillståndshavare ska anmäla förändringar som sker i den krets som ingår i dess ledning till Lotteriinspektionen. En tillståndshavare som väsentligen åsidosätter skyldigheter i näringsverksamhet eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet ska också kunna bli föremål för ingripanden. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Lotteriinspektionen anser att det behövs ett förtydligande av vem som ska utföra den föreslagna lämplighetspröv- ningen av personer i ett kasinos ledning. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om tillsyn finns i artiklarna 47 och 48 i fjärde penningtvättsdirektivet. ska bl.a. ha regler för tillhandahållare av speltjänster. heterna ska se till att de personer som har en ledande befattning i sådana verksamheter, eller som är deras verkliga huvudmän, är lämpliga (artikel 47). I artikeln stadgas bl.a. att tillsynsmyndigheterna då de tillämpar en riskbaserad tillsynsmetod ska ha en klar uppfattning om riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism i sitt land, ha intern och extern tillgång till all relevant information om de specifika nationella och internationella risker som är kopplade till verksamhets- utövarnas kunder, produkter och tjänster, samt basera den interna och externa tillsynens frekvens och intensitet på verksamhetsutövarnas riskprofil och på risker för penningtvätt och finansiering av terrorism i det egna landet. Av artikeln framgår vidare att de behöriga tillsyns- myndigheterna för tillhandahållare av speltjänster ska ha förstärkta Som nämns ovan uppställer direktivet krav på att de personer som har en ledande befattning i verksamheter som består i tillhandahållande av spel, eller som är deras verkliga huvudmän, är lämpliga. Regeringen prövar enligt 13 § kasinolagen (1999:355) frågor om tillstånd att anordna kasinospel. Tillstånd får endast lämnas till företag som i sin helhet, direkt eller indirekt, ägs av staten och några särskilda regler som tar sikte på ägande och ägarens lämplighet vid tillståndsgivningen behöver därför inte införas. För att uppfylla direktivets lämplighetskrav krav avseende lednings- personer anser regeringen dock att kasinolagen behöver förtydligas och Kasinolagen har inte någon bestämmelse som uppställer ett förbud för personer som i väsentlig utsträckning har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller som har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet att ingå i tillståndshavarens ledning. bestämmelse av denna innebörd bör därför införas i kasinolagen. en bestämmelse som uppställer ett krav på tillstånds- 2016/17:173 havaren att anmäla förändringar i den krets som ingår i ledningen till Lotteriinspektionen i syfte att möjliggöra löpande lämplighetskontroller. Lotteriinspektionen anser att det behövs ett förtydligande av vem som ska utföra den föreslagna lämplighetsprövningen av personer i ett kasinos ledning. Enligt regeringens mening bör, efter den lämplighetsprövning som regeringen gör vid tillståndsgivningen, Lotteriinspektionen ansvara för den löpande lämplighetsprövningen. Lotteriinspektionen bör, för att tillsynen ska vara effektiv, kunna förelägga tillståndshavaren att göra rättelse om en person, som ingår i ledningen, gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet eller i väsentlig utsträckning åsidosatt sina skyldigheter i näringsverksamhet. Om rättelse inte görs bör regeringen kunna pröva om tillståndet ska återkallas. Lotteriinspektionen ska utöva tillsyn över att kasinolagen och de villkor och bestämmelser som har meddelats med stöd av lagen följs. Denna tillsyn omfattar efterlevnaden av penningtvättslagen. Lotteriinspektionen har rätt att på begäran få de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen och får när den anser det nödvändigt, genomföra en undersökning hos ett kasino. Regeringen bedömer att direktivets krav på tillsyn i övrigt är uppfyllda avseende kasinospel. Tillsyn över anordnare av speltjänster Regeringens förslag: Lotteriinspektionen ska utöva tillsyn enligt penningtvättslagen över anordnare av speltjänster. Den som väsentligen åsidosatt sina skyldigheter i närings- verksamhet eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet ska inte ges tillstånd att anordna lotterier enligt lotterilagen eller registreras för att anordna lotterier enligt samma lag. Om anordnaren är en juridisk person, ska detta förbud gälla den som har ett kvalificerat innehav av andelar i den juridiska personen eller ingår i dess ledning. En anordnare av speltjänster ska anmäla förändringar som har skett i den krets som har ett kvalificerat innehav i anordnaren eller ingår i dess ledning till tillstånds- eller registreringsmyndigheten. En anordnare av speltjänster som har tillstånd eller är registrerad enligt lotterilagen, och som väsentligen åsidosätter skyldigheter i näringsverksamhet eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet, ska också kunna bli föremål för ingripanden. Bestämmelserna om vandelsprövning och ingripande mot olämpliga personer ska endast gälla tillhandahållare av speltjänster som omfattas Lotteriinspektionen ges möjlighet att – om det anses nödvändigt – genomföra undersökningar på plats hos en anordnare av speltjänster. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Lotteriinspektionen anser att det är oklart om kraven på lämplighetsprövning enligt 10 a § lotterilagen även ska För att undanröja denna oklarhet behövs närmare vägledning kring vilken krets som ska anses ingå i ledningen hos anordnaren och som ska vara föremål för lämplighetsprövning, särskilt som anordnarna bedriver sina verksamheter i olika associationsformer som är organiserade på olika sätt. anser vidare att det krävs ett tydliggörande av om det räcker att utföra lämplighetsprövning i samband med tillståndsprövningen och vid ändringar eller om ytterligare prövning krävs med lämpligt intervall. Lotteriinspektionen påpekar vidare att motsvarande regler om lämplighetsprövning som föreslås i kasinolagen inte föreslås i lotterilagen när regeringen meddelar tillstånd enligt 45 §. lämplighetsprövning i stället ske inom ramen för regeringens Lotteriinspektionen ser inte att det i direktivet görs någon skillnad avseende kraven på lämplighet mellan anordnare av kasinospel och övriga tillhandahållare av speltjänster. Skälen för regeringens förslag: I fjärde penningtvättsdirektivet utökas tillämpningsområdet till att, utöver kasinon, gälla alla tillhandahållare av speltjänster. Tillhandahållare av speltjänster ska regleras och medlemsstaterna ska kräva att de behöriga myndigheterna ser till att personer som har en ledande befattning inom de ansvariga enheterna eller är deras verkliga huvudmän är lämpade (artikel 47). I artikel 48 anges närmare bestämmelser om myndigheternas I artikeln stadgas bl.a. att tillsynsmyndigheterna då de tillämpar en riskbaserad tillsynsmetod ska ha en klar uppfattning om riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism i sitt land, ha intern och extern tillgång till all relevant information om de specifika nationella och internationella risker som är kopplade till verksamhets- utövarnas kunder, produkter och tjänster, samt basera den interna och externa tillsynens frekvens och intensitet på verksamhetsutövarnas riskprofil och på risker för penningtvätt och finansiering av terrorism i det egna landet. I artikeln stadgas vidare att de behöriga tillsynsmyndigheterna för tillhandahållare av speltjänster ska ha Ett uppfyllande av direktivets krav på tillsyn innebär att tillhandahållare av speltjänster ska vara reglerade.