prop · H403111 · 2017-02-14 00:00:00 — — Evaluation of the Swedish government's grant to remediation of contaminated sites, , 92(4). Se även , J., Samakovlis, E., Vredin , M. och Barregård, L., 2009, Does Remediation Save Lives? On the Cost of Cleaning Up Arsenic-Contaminated Sites in , , Working Paper No 108. () identifierar kunskapsbehov och effektivitetshinder för arbetet med förorenade områden bl.a. med hjälp av enkäter inom branschen. Den senaste rapporten publicerades och avsåg förorenade områden i den fysiska planeringen, se SGI:s webbplats , ing/kunskapsbehov-och-effektivitetshinder/?id=3734&epslanguage=sv. har i olika återrapporteringar av regeringsuppdrag redovisat frågor om hantering av förorenade områden. Det gäller t.ex. återrapportering av regeringsuppdrag om att ge förslag på nya finansieringsformer för efterbehandling, i syfte att öka takten i efterbehandlingsarbetet, se , skrivelse , Nya finansieringsformer för efterbehandling av förorenad mark, dnr NV-0035-15. Myndigheten har också i olika rapporter presenterat utredningar av olika forskare inom området, exempelvis en rapport om kostnads-nyttoanalys som verktyg för prioritering av efterbehandlingsinsatser. 2008, författad av , L., , P-F, Soutokorva, Å., Sö- derqvist, T., , P., , L., Kostnads-nyttoanalys som verktyg för prioritering av efterbehandlingsinsatser Metodutveckling och exempel på tillämpning, Rapport 5836. 5Naturvårdsverket (2013), Förslag till etappmål för efterbehandling av förorenade områden, dnr NV- 00336-13. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N områden och om redovisningen och rapporteringen avseende riskerna är transparent. Följande sju delfrågor undersöks i granskningen: •Vilken kunskap och överblick över statens förorenade och riskfyllda områden och behovet av sanering har myndigheterna respektive regeringen? •Är ansvaret för sanering tydligt och i vilken utsträckning tas ansvar för sanering? •Vilka skattningar av kostnader för sanering av förorenade och riskfyllda områden finns? •Redovisas och rapporteras kostnaderna för sanering på ett transparent sätt? •Är beslutsunderlaget för vilka områden som ska saneras välgrundat så att prioriteringar kan göras utifrån vad som är samhällsekonomiskt effektivt? •Vilka prioriteringar ligger till grund för myndigheters och statligt ägda bolags saneringsinsatser? •Påverkas prioriteringarna av ansvarsfördelningen mellan statliga myndigheter? Granskningen avser dels förorenade områden som kan hänföras till befintliga respektive avvecklade statliga myndigheter eller organisationer, dels förorenade områden som överlåtits till statliga eller privata företag i samband med bolagisering av vissa statliga verksamheter. Primärt berörs , , , geologiska undersökning (SGU) och . Uppgifter har inhämtats på aggregerad nivå om förorenade eller riskfyllda områden som innehas eller disponeras av myndigheter eller bolag vilka ingår i granskningen. Röjning av ammunition som dumpats i vattendrag samt sanering av sjunkna vrak ingår inte i granskningen. I rapporten används begreppen sanering, avhjälpande och efterbehandling synonymt. Kartläggning av andra förorenade områden än sådana som innehas eller disponeras av staten (genom myndigheter eller statligt ägda bolag) berörs översiktligt. I detta avsnitt sammanfattas den lagstiftning, de uttalanden och de kriterier som utgör utgångspunkter i granskningen. I bilaga 2 finns en utförligare beskrivning. Det av beslutade nationella miljökvalitetsmålet Giftfri miljö anger: Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N Regeringens precisering av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö anger att förorenade områden är åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön. tillkännagav 2015 för regeringen att arbetet med sanering och återställande av förorenad mark är angeläget. Miljö- och jordbruksutskottet framhöll bl.a. att bostadsbyggande vid sidan av miljönytta bör vara en styrande faktor vid prioritering av områden för sanering av mark.6 Principen om att förorenaren ska betala, Polluter Pays Principle (PPP), är etablerad i EU-lagstiftningen, internationella miljökonventioner och (1998:808) allmänna hänsynsregler.7 Nedan beskrivs (MB) centrala regler om kunskapskrav och ansvar för avhjälpande av föroreningar. Beskrivning av regler och rättspraxis om kunskapskrav och avhjälpande av föroreningar Enligt 2 kap. 2 § MB ska alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skaffa sig den kunskap som behövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning för att skydda människors hälsa och miljön mot skada eller olägenhet. Enligt 2 kap. 8 § MB ansvarar alla som bedriver eller har bedrivit en verksamhet eller vidtagit en åtgärd som medfört skada eller olägenhet för miljön till dess skadan eller olägenheten har upphört för att denna avhjälps i den omfattning det kan anses skäligt enligt 10 kap. I den mån det föreskrivs i denna balk kan i stället skyldighet att ersätta skadan eller olägenheten uppkomma. Enligt 10 kap 2 § MB är det i första hand verksamhetsutövaren som är ansvarig för avhjälpande av föroreningsskador och allvarliga miljöskador, även om det finns tidsmässiga begränsningar i det ansvaret. Bestämmelserna om verksamhetsutövarens ansvar för föroreningar tillämpas för miljöfarlig verksamhet vars faktiska drift har pågått efter och där verkningarna av verksamheten fortfarande har pågått den 1 januari 1999.8 Avhjälpandeansvaret preciseras i 10 kap. 4 § (föroreningsskador) och 5 § MB (allvarliga miljöskador). I fråga om avhjälpande av föroreningsskador ska den som är ansvarig för att avhjälpa skadan i skälig omfattning utföra eller bekosta det avhjälpande som behövs. I två domar från jämkades verksamhetsutövarens ansvar för föroreningar före och till noll.9 Ansvaret för föroreningar som uppkommit begränsades. För föroreningar som uppkommit efter 1969 ansågs det inte finnas skäl att jämka ansvaret med hänsyn till tidsaspekten. Om det inte finns någon verksamhetsutövare som kan utföra eller bekosta avhjälpande av en föroreningsskada, kan fastighetsägaren enligt 10 kap. 3 § MB bli ansvarig för detta om denne förvärvat fastigheten efter och vid förvärvet kände till föroreningen 2014/15:MJU8, rskr. 2014/15:131. 72 kap. 2 och 3 §§ MB. 88 § lagen (1998:811) om införande av . 9MÖD 2010:24 och 2010:18. Enligt MÖD 2010:24 kan det finnas skäl till annan bedömning om exempelvis verksamheten bedrivits i strid med gällande regler. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N eller då borde ha upptäckt den. Fastighetsägaransvaret är alltid subsidiärt till verksamhetsutövarens ansvar och en fastighetsägare kan således inte åläggas ett ansvar för avhjälpande av en föroreningsskada i de fall verksamhetsutövaren inte kunnat åläggas ett sådant ansvar.10 Enligt behöver staten som fastighetsägare känna till föroreningar på fastigheter och i vilken mån verksamhetsutövare har orsakat dessa. Enligt 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. Utifrån budgetlagens krav behövs, enligt , kunskapsunderlag om förekomst och utbredning av föroreningar och OXA samt uppföljning av kostnader och effekter av genomförda saneringar. Detta för att löpande kunna prioritera i vilken ordning och takt förorenade eller riskfyllda områden bör saneras utifrån målen på området och med utgångspunkt i vad som är god hushållning. Det är också viktigt för en god framförhållning om framtida saneringsutgifter. 1.4.1 Intervjuer och dokumentstudier samt data I granskningen har intervjuer genomförts med, eller skriftliga svar inhämtats från, företrädare för , Försvarsdepartementet, Miljö- och samt . Intervjuer har också genomförts med företrädare för , Försvarsmakten, Generalläkaren11, , geologiska undersökning, och . Vi har även studerat relevant lagstiftning, rapporter och andra dokument och ställt kompletterande frågor. har också hämtat in befintliga data om bl.a. myndigheternas kostnader för sanering av förorenade områden. Syftet med datainsamlingen har dels varit att få en överblick över vilka uppgifter som finns, dels där så är möjligt använda uppgifterna för att komplettera beskrivningar om hanteringen av förorenade områden som ägs av staten eller har förorenats av statlig verksamhet. 11Generalläkaren ingår i Försvarsmakten och bedriver bl.a. tillsyn enligt MB över Försvarsmakten, , och . När generalläkaren utövar sin tillsyns- och kontrollfunktion är generalläkaren inte underställd överbefälhavaren. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N 1.4.2 Kompletterande frågor till ett antal myndigheter och bolag För att komplettera iakttagelser om kartläggning och kostnadsskattningar för sanering av områden som ägs av staten eller har förorenats av statlig verksamhet, har frågor ställts till ett antal andra myndigheter och statligt ägda bolag.12 Urvalet av myndigheter avser dels statliga fastighetsförvaltande13 myndigheter med innehav av byggnader och mark, dels myndigheter om vilka projektet fått information att de eventuellt innehar eller disponerar förorenade områden. Urvalet fokuserar på myndigheter som i årsredovisningen redovisat innehav av byggnader och mark till ett bokfört värde av minst . Urvalet av statligt ägda bolag avser först och främst sådana som bildats genom bolagisering av , , och och där staten ansvarar för den historiska miljöskulden. En avgränsning har gjorts till de bolag över vilka staten har ett bestämmande inflytande. Urvalet av övriga statligt ägda bolag grundas dels på inhämtad information om att dessa kan tänkas inneha eller disponera förorenade områden, dels på en genomgång av bokfört värde på byggnader och mark i statligt ägda bolags (inklusive fastighetsförvaltande bolags) årsredovisningar. Urvalet fokuserar på bolag med ett bokfört värde på byggnader och mark överstigande . bedömer att kombinationen av urvalskriterierna ger en god bild av statliga myndigheters och statligt ägda bolags innehav av förorenade områden.14 I kapitel 2 ges en bakgrund och generella iakttagelser om måluppfyllelse och hantering av förorenade områden. Kapitel 3 avser hanteringen av förorenade områden där ansvarig aktör som kan bekosta sanering saknas. I kapitel 4 beskrivs och analyseras hanteringen av förorenade områden som innehas av och av en del bolag, vilka omfattas av ett statligt åtagande att bekosta sanering av föroreningar. Kapitel 5 omfattar Försvarsmaktens och hantering av förorenade och riskfyllda områden. Kapitel 6 ger en kompletterande bild av kunskapsläge och kostnader i fråga om förorenade områden vid andra statliga myndigheter och statligt ägda bolag. 12Frågeformuläret redovisas i bilaga 3. 13Myndigheter vilka omfattas av förordningen (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter m.m. 14Det finns dock svagheter i metoden, bl.a. eftersom det kan finnas överlappningar mellan aktörers uppgifter och att urvalet fokuserar på aktörer med ett relativt högt värde på byggnader och mark. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Bakgrund och generella iakttagelser 2.1 Vad är förorenade eller riskfyllda områden? definierar förorenade områden som större eller mindre mark- eller vattenområden vilka innehåller hälso- och miljöfarliga ämnen från t.ex. industrier, soptippar, gruvor eller oljedepåer.15 På nedlagda övnings- och skjutfält som disponerats av Försvarsmakten förekommer det OXA, som kan medföra en direkt fara för människors liv och hälsa. I denna rapport benämner vi sådana områden som riskfyllda områden. 2.2 Antalet förorenade områden i Länsstyrelserna redovisar 2016 i en slutrapport över inventering av förorenade områden –2015 att det totalt finns ca 81 500 sådana områden i . Av dessa anges lite mer än 24 000 vara riskklassificerade. Ungefär 1 000 av dessa har hänförts till riskklass 1, dvs. områden med mycket stor risk för hälsa och miljö. Omkring 7 000 har hänförts till riskklass 2, dvs. områden med stor risk för hälsa och miljö.16 Länsstyrelserna beskriver i slutrapporten att metodik för inventering av förorenade områden (MIFO), som använts för klassificeringen, är för generell för att kunna tillämpas på alla branscher och ger för stort tolkningsutrymme. Det kan enligt länsstyrelserna ha medfört att objekt placerats i fel riskklass, ofta för hög och ibland för låg.17 Många förorenade områden som ägs av staten eller har förorenats av statlig verksamhet ingår inte i länsstyrelsernas kartläggning. Detta har flera förklaringar. Om- råden som disponeras av Försvarsmakten kan omfattas av sekretess. Myndigheten har därför ett eget register. Enligt finns endast en mindre del av dess förorenade områden med i länsstyrelsernas kartläggning. Dessutom har många av förorenade områden ännu inte kartlagts.18 15Naturvårdsverket, webbplatsen , : . De allvarligaste föroreningarna utgörs enligt myndigheten av bl.a. kvicksilver, kadmium, arsenik, bly, krom, koppar, dioxiner, klorerade lösningsmedel, svårnedbrytbara bekämpningsmedel, kreosot, bensen, toluen, etylbensen och xylen. 16Länsstyrelserna (2016), Slutrapport över länsstyrelsernas inventeringsprojekt – Länsstyrelsernas inventering av förorenade områden , s. 7. 18Skriftligt underlag från inför intervju . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N 2.2.1 Antal exponerade individer påverkar inte generell riskklassning Riskklassningen enligt MIFO beror inte på hur många människor som exponeras för en förorening. Generellt sett definierar länsstyrelserna begreppet riskklassning som en samlad bedömning av de risker för människors hälsa och miljön som ett förorenat område medför och . I bedömningen görs en sammanvägning av föroreningarnas farlighet, föroreningsnivå, spridningsförutsättningar samt känslighet och skyddsvärde.19 Vid bedömningen används generellt MIFO-metodiken. Utifrån MIFO hänförs ett förorenat område till en av fyra riskklasser, där riskklass 1 innebär mycket stor risk för människa och miljön. Riskklass 2 innebär stor risk, riskklass 3 måttlig risk och riskklass 4 liten risk för människa och miljön. Risken för påverkan på människa bedöms oberoende av hur många individer som exponeras.20 har en klassificering som avviker från MIFO.21 2.2.2 Ytterligare luckor i kartläggningen Sedan länsstyrelsernas inventering av förorenade områden inleddes har det tillkommit ny kunskap om föroreningars farlighet, förekomst och spridningsförutsättningar. Det kan ha inneburit att objekt som inventerades tidigt hänförts till fel riskklass.22 Det finns också ett stort antal områden som förorenats av uppmärksammade ämnen som PFAS. Enligt har endast en mindre andel av brandövningsplatserna i landet undersökts med avseende på PFAS-föroreningar i omgivande miljö. PFAS-halter är också dåligt undersökta i anslutning till andra möjliga källor som större bränder, avloppsreningsverk, avfallshanteringsanläggningar och industrier.23 2.3 Mål och måluppfyllelse 2.3.1 Långt tidsperspektiv för sanering Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bygger på det så kallade generationsmålet för miljöpolitiken: Att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. upphävde 2010 de kvantifierade delmålen till miljökva- 19Länsstyrelserna (2016), Slutrapport över länsstyrelsernas inventeringsprojekt – Länsstyrelsernas inventering av förorenade områden , s. 15. 20Naturvårdsverket (1999), Metodik för inventering av förorenade områden, 4918, s. 16 och 46. 22Länsstyrelserna (2016), Slutrapport över länsstyrelsernas inventeringsprojekt – Länsstyrelsernas inventering av förorenade områden , s. 6. 23Naturvårdsverket (2015), Högfluorerade ämnen (PFAS) och bekämpningsmedel En sammantagen bild av förekomsten i miljön Redovisning av ett regeringsuppdrag, Rapport 6709, s. 8 f. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N litetsmålet Giftfri miljö, i fråga om sanering av förorenade områden. saknas en specificerad bortre tidsgräns för när de mest förorenade områdena ska vara sanerade. Regeringen anger som en icke tidsbestämd precisering till miljökvalitetsmålet att förorenade områden ska vara åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön. Såväl regeringen som har i olika sammanhang betonat att saneringstakten behöver öka. tillkännagav 2015 för regeringen att arbetet med sanering och återställande av förorenad mark är angeläget.24 Tidsperspektivet för sanering av de mest förorenade områdena i är mycket långt. återrapporterade ett regeringsuppdrag om förslag på etappmål för efterbehandling i syfte att öka saneringstakten. Myndigheten lyfte fram flera faktorer för att öka saneringstakten. De var främst att öka andelen privatfinansierade åtgärder och att se till att förutsättningar för en effektiv tillsyn finns på plats, ett långsiktigt och stabilt anslag för efterbehandling, fortsatt teknikutveckling och allmänt tillgänglig information om förorenade områden.25 Enligt Miljö- och bereds förslag i med inriktningen att komma fram till beslut om etappmål.26 Länsstyrelserna, kommunerna och Generalläkaren har ansvar för tillsynen av förorenade områden och har det övergripande ansvaret för tillsynsvägledning. anger att tillsynen är en viktig förutsättning för att sanering ska komma till stånd.27 Regeringen utsåg en särskild utredare att se över organisationen och ansvarsfördelningen enligt och sanktionssystemet. Regeringen anger bl.a. att förorenade områden är ett tillsynsområde med oklar ansvarsfördelning. Det försvårar och fördröjer tillsynsarbetet och kan leda till att tillsynsmyndigheterna inte bedriver tillsyn.28 2008/09:217 s. 19 samt bet. 2014/15:MJU8, rskr. 2014/15:131. 25Naturvårdsverket (2013), Förslag till etappmål för efterbehandling av förorenade områden, dnr NV- 00336-13, s. 20. 26Intervju med Miljö- och . 27Naturvårdsverket (2016), Lägesbeskrivning av arbetet med efterbehandling av förorenade områden , skrivelse , s. 5. 28Regeringen (2016), kommittédirektiv 2016:32, Enhetliga och effektiva system för miljötillsyn och sanktioner, s. 5. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N 2.3.2Ekonomiadministrativa regelverket medför incitament att inte kartlägga och kostnadsberäkna sanering Ju mer kunskap en myndighet har om dess förorenade områden och kostnader för sanering, desto tidigare behöver myndigheten redovisa avsättning i årsredovisningen och anslagsavräkna saneringskostnader. Konsekvensen kan därför bli att myndigheten avvaktar med inhämtande av underlag om förorenade områden. Riksrevisorerna framhöll i sin årliga rapport att i takt med att det på ett tillförlitligt sätt går att beräkna kostnader för att sanera mark behöver myndigheterna redovisa avsättning för sådana kostnader i sina årsredovisningar. Riksrevisorerna bedömde att avsättningar för sanering av förorenade områden är ett växande problem inom staten och att det inte finns så mycket vägledning i lag eller förordning om när avsättningar ska redovisas eller hur de ska finansieras.29 Regelverket om när myndigheterna ska göra avsättningar i årsredovisningen innebär i praktiken ett incitament att inte kartlägga förorenade områden och beräkna framtida kostnader för sanering. Detta eftersom en myndighet enligt regelverket30 behöver redovisa avsättning och göra anslagsavräkning när myndigheten har ett åtagande, när det är troligt att det krävs ett utflöde av resurser för att reglera åtagandet samt när en tillförlitlig uppskattning av beloppet kan göras. Regeringen uppdrog 2015 åt () att förtydliga regelverket om redovisning mot anslag av avsättningar för sanering och återställningskostnader avseende förorenade områden. ESV ska lämna eventuella förslag till ändringar till senast den 15 december 2016.31 2.4 Myndighetssamverkan på området Det sker en del samverkan mellan olika myndigheter på området. har geologiska undersökning, och Försvarsmakten bildat en samverkansgrupp om hantering av förorenade områden. Syftet är att arbeta för likartade arbetssätt och få ökad samsyn och likartade utgångspunkter för arbetet med sanering. Tanken är att en gemensam mall för riskvärdering ska tas fram, vilken ska kunna anpassas till enskilda projekt. Arbetet har inte tidsbestämts.32 Enligt borde staten kunna agera mer enhetligt i arbetet med sanering. Det finns behov av att såväl statliga myndigheter som andra statliga 29Riksrevisionen, Riksrevisorernas årliga rapport , s. 19 f. 30Här avses () föreskrifter till 4 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 31Regleringsbrev för avseende . 32Intervju med SGU . 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N förorenare har en gemensam värdegrund och syn på hur sanering ska genomföras, t.ex. i fråga om acceptabla åtgärder och långsiktighet i åtgärderna.33 2.5 Generella skattningar och redovisningar av kostnader har, som nämnts i kapitel 1, det inte gjorts någon ny skattning av den samlade kostnaden för sanering av förorenade områden. skattade då att kostnaderna för sanering av samtliga klassificerade områden enligt riskklass 1 och så många som möjligt i riskklass 2 skulle uppgå till ca 45 mdkr . Staten bedömdes behöva stå för drygt halva beloppet. Beräkningarna byggde på antagandet att kostnaden för sanering av ett område i riskklass 1 i medeltal uppgick till ca 30 mnkr.34 Många nya förorenade eller potentiellt förorenade områden har dock identifierats . anger att kostnaderna för röjning av OXA är oklara, men har tidigare bedömt att de uppgår till miljardbelopp.35 Myndigheten har initierat en fördjupad studie av tre skjutfält med olika förutsättningar för att kunna skatta de samlade kostnaderna för röjning.36 Regeringen redovisar i Årsredovisning för staten 2015, under noten Övriga ansvarsförbindelser, kortfattat att geologiska undersökning har ansvarsförbindelser som rör sanering av förorenade områden. Vidare redovisar regeringen att har flera åtaganden för avhjälpande enligt 10 kap. MB och för den statliga miljögarantin som inte beräknats med belopp.37 Regeringen anger också att Försvarsmakten har tagit upp avsättningar för bl.a. sanering av förorenade områden med ca en tredjedel av och att myndigheten kommer att ha ytterligare utgifter för sådan sanering. De senare utgifterna anges inte med belopp.38 Regeringen lämnar inte någon ytterligare redovisning av statens åtaganden för sanering av föroreningar eller röjning av OXA. 2.6 Generella frågor om prioritering och kostnader Bedömningar av i vilken ordning och takt sanering bör ske för att vara effektiv kan utgå från olika principer, t.ex. att områden med stor risk för människors liv och hälsa och för miljön ska prioriteras. De kan även utgå från att områden med stor 33Intervju med SGI . 34Naturvårdsverket (2007), Konsekvensanalys Giftfri miljö delmål 6 och 7. Analys av nytt delmål samt föreslagna styrmedel för efterbehandling av förorenade områden. 35Fortifikationsverket 2013, Miljöutredning , . 37Trafikverkets åtaganden enligt miljögarantin beskrivs i avsnitt 4.2. 38Regeringen, Årsredovisning för staten 2015, skr. 2015/16:101 s. 234 och 242. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N potential för bostadsbyggande eller annan viktig infrastruktur ska ges företräde. Vi- dare kan de utgå från behov av samordning av sanering inom t.ex. geografiska områden eller riskklasser.