prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — För myndigheten präglades 2016 av att det nya statliga tjänstepensionsavtalet PA 16 trädde i kraft. Generellt kan sägas att SPV hanterat de utmaningar som detta inneburit väl. Regeringen bedömer att SPV tar sitt arbets givarpolitiska ansvar. Myndigheten arbetar aktivt och strategiskt med att säkerställa kompetens försörjningen. SPV arbetar även systematiskt med sin verksamhetsutveckling på flera olika sätt, vilket leder till effektiviseringar och ökad nytta för den statliga förvaltningen. Nämndmyndigheterna inom området fyller viktiga funktioner för att upprätthålla allmän hetens förtroende för den statliga förvaltningen och säkerställa en korrekt handläggning av de enskilda ärendena. Regeringen bedömer att myndigheterna fungerar väl och bedriver en effektiv verksamhet. Regeringens uppdrag till myndigheterna att tillhandahålla praktikplatser för nyanlända och för personer med funktionsnedsättning går in på sitt sista år. Utfallet har varit positivt så här långt och regeringen överväger att förlänga uppdragen. var för regeringens satsning på moderna beredskapsjobb i staten. Målsättningen att minst 500 personer ska syssel sättas 2017 har uppnåtts då ca 580 personer hade ett pågående beslut om modernt beredskapsjobb . Det är angeläget med ytterligare fokus på denna satsning, där bl.a. erfarenhetsutbyte med goda exempel lyfts fram för att inspirera myndigheterna i det fortsatta arbetet för att uppnå målsättningen om att minst 5 000 personer ska sysselsättas 2020 (se vidare utg.omr. 14 avsnitt 3.5). Regeringen noterar att hot och våld mot statsanställda förekommer i många delar av staten. Hot mot statsanställda är ett hot mot och ett angrepp på demokratin. Förekomsten av hot och våld påverkar arbetsmiljön vid myndig heterna och kan även försämra myndigheternas kompetensförsörjning och statens attraktivitet som arbetsgivare. Regeringen ser allvarligt på förekomsten av hot och våld och överväger att ge Statskontoret i uppdrag att följa upp myndig heternas arbete med att förebygga och hantera hot, våld och andra riskfaktorer. Sjukfrånvaron i staten följer utvecklingen på arbetsmarknaden i stort och ökar nu . Regeringen följer arbetet med den avsiktsförklaring som parterna på det statliga avtalsområdet ingick i syfte att sänka sjukfrånvaron. Regeringens utgångspunkt är att sjukfrånvaron för respektive sektor 2020 ska sjunka till den nivå som gällde 2013, vilket motsvarar det tidigare fattade beslutet att sjuk 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 penningtalet inte ska överstiga 9,0 vid utgången av 2020 (se även utg.omr. 10 avsnitt 3.6.1). För staten innebär det att sjukfrånvaron, som uppgick till av den tillgängliga arbetstiden, ska minska till 2020. Tabell 7.12 Anslagsutveckling 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statliga arbetsgivarfrågor som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation samt för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området. Anslaget får även användas för förvaltnings utgifter avseende vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. De aktuella nämnderna på det arbetsgivar politiska området är Offentliga sektorns särskilda nämnd, och Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd inklusive . Enligt avtalet om statens tjänstegruppliv försäkring (TGL-S) ska tvister rörande frågor i avtalet avgöras genom skiljedom av en skilje nämnd. bildas enligt avtalet av ledamöterna i tjänste pensions- och grupplivnämnd. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.13 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor . beräknas anslaget till respektive . 7.5.21:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 7.14 Anslagsutveckling 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statliga tjänstepensionsförmåner, avgångsförmåner, grupplivförmåner och personskadeersättningar samt liknande förmåner som följer av anställ ningar med statliga villkor. Därtill får anslaget användas för utgifter för räntor avseende sådana förmåner. Vidare får anslaget användas för utgifter för löneskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster respektive enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader samt för premieskatt enligt lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring m.m. Anslaget får även användas för löneavgifter enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och arbets givaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980). Anslaget får dessutom användas för förvaltningsutgifter vid Statens tjänstepensions verk för biträde vid handläggningen av pensions ärenden avseende lärare m.fl. som överförts från statligt reglerade anställningar genom beslut om kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. Följande förordningar reglerar utbetalningar från anslaget: –förordningen (1991:704) om fastställande av särskild löneskatt på statens pensions kostnader, –förordningen (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och gruppliv- förmåner, och –förordningen (SAVFS 1990:3 A 1) om utbetalning av personskadeersättning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) SPV disponerar för administrationskostnader det belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i myndighetens regleringsbrev. uppgår detta belopp till . Därutöver fastställer regeringen de administrationsavgifter som de s.k. självförsäkrarna, dvs. de myndigheter m.fl. som skuldför sina pensionsåtaganden i respektive balansräkning, ska betala till SPV. uppgick dessa till sammanlagt ca . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.16 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget används för utbetalningar av statliga tjänstepensionsförmåner, premiebefrielseförmå ner, grupplivförmåner, personskadeersättningar samt räntor och skatter på dessa förmåner. En stor del av de utbetalningar som belastar anslaget är hänförliga till redan beviljade förmåner. I posten Övriga makroekonomiska förut sättningar ingår bl.a. effekten av att vissa förmåner som belastar anslaget indexeras med prisbasbeloppets förändring. I posten Volymer avspeglas antalet förmåner som nybeviljas och storle ken på dessa förmåner. Regeringen föreslår att 13 anvisas under anslaget 1:5 Statliga tjänste pensioner m.m. . beräknas anslaget till 13 respektive 14 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i Riksgälds kontoret som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Skälen för regeringens förslag: SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen, där väsentliga penning flöden hanteras. SPV hanterar även flödet för premiebestämda pensioner enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. Enbart det senare flödet omsätter nästan och faktureras med väldigt för betalning. Skulle t.ex. betalningen för de två största fakturorna utebli en månad motsvarar det ett belopp och en räntekontobelastning på nästan . Regeringen bedömer därför att SPV även fortsättningsvis har ett behov av ett rörelsekapital i form av en kredit i . För att minimera risken för övertrassering av likvida medel föreslås att krediten avseende förmedling av premiebestämda pensioner även 2018 uppgår till , dvs. samma nivå som . Krediten för att tillgodose likviditetsbehov i samband med pensionsutbetal ningar för uppdragsgivares räkning föreslås fortsatt uppgå till , vilket motsvarar nivå. utnyttjades av krediten som var avsedd för premiebestämda pensioner. Krediten som var avsedd för pen sionsutbetalningar utnyttjades inte alls (se tabell 7.17). Tabell 7.17 Beviljad respektive utnyttjad övrig kredit av SPV - varav premiebestämda pensioner - varav premiebestämda pensioner Regeringen bör bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i samband med pensions hanteringen, dvs. avseende premiebestämda pensioner och pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området offentlig upphandling omfattar främst följande lagar: –lagen (2016:1145) om offentlig upp handling (), –lagen (2016:1146) om upphandling inom försörjningssektorerna (LUF), –lagen (2016:1147) om upphandling av koncessioner (), –lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (LUFS), –lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV), –lagen (2010:536) om valfrihet hos , och –lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Ett antal myndigheter har uppdrag inom området. () ansvarar för det statliga upphandlingsstödet och ger stöd, information och vägledning om offentlig upphandling, inklusive bl.a. inno vationsupphandling, miljökrav och sociala krav. UHM ansvarar även för en nationell databas för annonsering () inom områden där LOV och lagen om valfrihetsystem hos Arbetsförmedlingen är tillämpliga. Tillsynen på området utförs av (). administrerar en nationell webbplats för annonsering av val frihetssystem. Regeringens mål är att den offentliga upp handlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta tillvara konkurrensen på marknaden, som innovativa lösningar främjas samt miljö hänsyn och sociala hänsyn beaktas. På så sätt bidrar den offentliga upphandlingen till en väl fungerande samhällsservice till nytta för med borgarna och näringslivets utveckling som skattemedlen används på bästa sätt. Utifrån det övergripande målet har regeringen i Nationella upphandlingsstrategin (Fi 2016:8), beslutat om sju inriktningsmål: –offentlig upphandling som strategiskt verktyg för en god affär, –effektiva offentliga inköp, –en mångfald av leverantörer och en väl fungerande konkurrens, –en rättssäker offentlig upphandling, –en offentlig upphandling som främjar innovationer och alternativa lösningar, –en miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling, och –offentlig upphandling som bidrar till ett socialt hållbart samhälle. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 8.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder används vid resultat bedömningen: –tillgång till UHM:s stöd, –leverantörers benägenhet att delta i offentliga upphandlingar (genomsnittligt antal anbudsgivare per upphandling), och –andel ställda miljökrav i samband med upphandlingar hos myndigheterna. En mängd olika faktorer påverkar utvecklingen inom den offentliga upphandlingen och det pågår ett arbete med att utveckla indikatorer för upphandlingen, däribland förbättrad statistik insamling. Regeringens indikatorer och bedömnings grunder för resultatredovisningen utgår från Nationella upphandlingsstrategins inriktnings mål. Det första inriktningsmålet, offentlig upphandling som strategiskt verktyg för en god affär, är det övergripande målet. Övriga sex inriktningsmål används för att nå detta. Det övergripande målet tar sikte på upphandlingens strategiska betydelse, dvs. dess betydelse för att utveckla verksamheter, som en fungerande samhällsservice tillhandahålls. Den reformering av upphandlingsområdet som inletts består av tre delar, upphandlings lagstiftningen, inrättandet av UHM och Nationella upphandlingsstrategin. Offentlig upphandling som strategiskt verktyg för en god affär Regeringens samlade bedömning är att de insatser som regeringen och ansvariga myndig heter har genomfört på området har stärkt den offentliga upphandlingens strategiska betydelse. beslutades tre nya lagar på upp handlingsområdet. Vidare antogs Nationella upphandlingsstrategin, som UHM gavs i uppdrag att verka för att strategin genomförs. Ett antal statliga myndigheter fick ett återrapporteringskrav reglerings brev om att redovisa hur myndigheten verkat för ett strategiskt inköpsarbete. Därutöver fick Kammarkollegiet regleringsbrev ett särskilt uppdrag att redovisa arbetet med Nationella upphandlingsstrategin, både avseende ramavtalen och den egna verksamheten. lämnade Kammarkollegiet in en redovisning av detta uppdrag. För att myndigheterna ska kunna göra effektiva inköp behövs kompetens och kunskap. Genom UHM:s stöd och vägledning har de upp handlande myndigheterna fått förutsättningar för ett effektivare och mer strategiskt inköps förfarande. De vägledningar och rapporter som finns tillgängliga på UHM:s webbplats har samman lagt laddats ned drygt 6 100 gånger . har myndighetens helpdeskfunktion besvarat ca 3 600 frågor och dess utbildningar, seminarier och konferenser är fortsatt väl besökta. Övergång till elektronisk inköpsprocess En övergång till en helt elektronisk inköps process är ett viktigt verktyg för att effektivisera offentliga inköp. UHM verkar för detta, bl.a. genom det gemensamma arbetet med Ekonomi styrningsverket och Kommuner och Landsting i SFTI-samarbetet (), vars syfte är att skapa förut sättningarna för elektronisk handel inom samt till och från den offentliga sektorn. En mångfald av leverantörer och en väl fungerande konkurrens En väl fungerande konkurrens, med en mångfald av aktörer, varor och tjänster, är avgörande för att samhällets behov ska kunna tillgodoses genom den offentliga upphandlingen. Genom UHM:s stöd till leverantörer kan fler företag och andra aktörer såsom idéburna aktörer vara med och delta i upphandlingar, som KKV:s tillsyn på upphandlings området ökar förtroendet för marknadens funktion, vilket i sin tur leder till att fler leverantörer vill vara med och lämna anbud. Ett av syftena med de EU-direktiv som upphandlingslagar bygger på har varit att förenkla för leverantörer och främja små- och medelstora företags deltagande i upphandlingar. Exempel på detta är bl.a. regler om skyldighet att överväga att dela upp kontrakt i mindre delar och om att högre krav inte får ställas på en leverantörs omsättning än vad som motsvarar det dubbla kontraktsvärdet, liksom ökade möjligheter att förhandla om anbuden. Obligatorisk e-upphandling kan också underlätta för leverantörer, inte minst i gränsöverskridande situationer. Ett sätt att mäta konkurrensen på marknader för offentlig upphandling är att följa det genom snittliga antalet anbudsgivare per upphandling. Detta visar på aktörernas intresse att delta i offentliga upphandlingar (se tabell 8.1). Tabell 8.1 Genomsnittligt antal anbudsgivare per upphandling Källor: och . En rättssäker offentlig upphandling En väl fungerande offentlig upphandling bygger på att såväl leverantörer som medborgare har tilltro till att den är rättssäker. En förutsättning för detta är en fungerande och användarvänlig lagstiftning, tillgång till rättsmedel samt transparenta processer där kommunikation står i centrum. Tilltron till upphandlingsmarknaden är avgörande för viljan att delta i upphandlingar. I Nationella upphandlingsstrategin har regeringen betonat vikten av öppenhet och god kommunikation för att förebygga onödiga rätts processer och främja en rättssäker upphandling. Ett sätt att mäta huruvida tilltron till en fungerande och rättssäker upphandlingsmarknad är låg eller inte kan vara att utgå från antalet överprövade upphandlingar, även om detta inte ger en fullständig bild (se tabell 8.2). Antalet överprövade upphandlingar i är avsevärt högre än i de flesta andra EU-länder 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.2 Inkomna antal ansökningar om överprövning vid upphandling till förvaltningsrätt Källor: och . Tabellen avser antalet ansökningar om överprövning i förvaltningsrätt, inte antalet överprövade upphandlingar. trädde tre nya lagar på upphandlingsområdet i kraft, , och . Genom lagändringar, som trädde i kraft , kompletterades lagarna med bestämmelser om arbetsrättsliga villkor vid upp handling. De EU-direktiv som 2014 beslutades på upphandlingsområdet har därmed genomförts i svensk rätt. I samband med genomförandet av EU- direktiv aviserade regeringen att den avsåg att tillsätta en utredning för att se över regelverket 2015/16:195 s. 882). slutade om att ge en särskild utredare i uppdrag att se över bl.a. hur regelverket i och om upphandling under EU-direktivens tröskelvärden kan göras enklare och mer flexibelt (dir. 2017:69). Utredaren ska även över väga om motsvarande regelverk bör införas i LUFS och . Uppdraget ska redovisas . En offentlig upphandling som främjar innovationer och alternativa lösningar För att utveckla den offentliga sektorn, samt för att möta de samhällsutmaningar och möjligheter som bl.a. den globala ekonomin och de globala utmaningarna innebär, behöver innovations upphandling bli en del av de upphandlande myndigheternas verksamhetsutveckling. UHM:s insatser för att utveckla stöd för innovationsupphandling möjliggör för upp handlande myndigheter att bli bättre på att ställa krav på funktion och på så sätt utveckla sin verksamhet. UHM fortsätter sitt arbete utifrån myndighetens särskilda regeringsuppdrag om att främja innovation i upphandlingar (Fi 2015/04519/UR). En god dialog med 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 marknadens aktörer gör det möjligt för upp handlande myndigheter och enheter att få en bättre förståelse och kunskap om vilka lösningar som marknaden kan erbjuda eller utveckla. Upp draget ska stimulera till nya lösningar och bidra till utveckling av offentlig upphandling, samt utveckla samspelet mellan upphandlande myndigheter eller enheter och leverantörer. medför ökade möjligheter att förhandla med leverantörerna, vilket skapar större förut sättningar för att upphandla innovativa lösningar. Även införandet av ett nytt upphandlingsförfarande, förfarandet för inrättande av innovationspartnerskap, i och kan ge större möjligheter för sam verkan mellan det offentliga och näringslivet och upphandling av innovativa lösningar. UHM har enligt ett särskilt regeringsuppdrag om upphandlings- och innovationskompetens (N2016/07793/FÖF) arbetat för att etablera beställargrupper, där upphandlande aktörer kan utbyta och utveckla kunskap som är relevant för genomförande av innovationsupphandlingar. Uppdraget, som utgör del av regeringens strategi Smart industri, löper fr.o.m. t.o.m. och ska främja en samlad efterfrågan av utvecklingsbehov och därigenom öka användningen av innovationsupphandling. UHM har redan initierat flertalet insatser utifrån regeringsuppdraget, bl.a. i form av kunskaps spridning genom följdforskning, erfarenhets utbyte via erfarenhetsdagar, möten etc. samt samverkan i beställargrupper. En miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling ska ligga i framkant och fortsatt vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling. Ett sätt att nå de av beslutade nationella miljömålen och djurskydds kraven vid upphandling är strategiska inköp. UHM:s stöd är inriktat på att bl.a. verka för ökad miljöhänsyn. har i sin sammanställning av myndigheternas arbete enligt förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter konstaterat att myndig heternas sammanlagda redovisade värde för upp handlingar med miljökrav uppgick till ca . Myndigheternas totala upp handling uppgick till . Det innebär att av myndig heternas totala upphandlingsvärde ut gjordes av upphandlingar med miljökrav. Denna andel uppgick till 2014 och Myndigheterna har i allmänhet en upphandlingspolicy som anger att miljökrav ska ställas när det är möjligt. UHM:s verksamhet med att förvalta och utveckla upphandlingskriterier är central för att utveckla en miljömässigt hållbar offentlig upp handling. Vid slutet av fanns 619 hållbarhetskrav i myndighetens kriterie databas. Det stora antalet nedladdningar av UHM:s kriterier (totalt 8 626 ) visar på en hög efterfrågan. Offentlig upphandling som bidrar till ett socialt hållbart samhälle Genom bestämmelser om att upphandlande myndigheter och enheter ska ställa villkor avseende lön, semester och arbetstid, om det är behövligt och de går att fastställa, bidrar den offentliga upphandlingen till ett socialt hållbart samhälle med skäliga anställningsvillkor där social dumpning motverkas. Regeringen föreslog som tidigare anförts i propositionen Arbets rättsliga villkor vid upphandling regler om skyldighet att ställa krav på villkor enligt kollektivavtal i samband med upphandlingar (prop. 2016/17:163). Förslagen antogs av och lagändringarna trädde i kraft . De nya reglerna i och innebär att större hänsyn ska tas till samtliga användares behov, särskilt när det gäller tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Detta bidrar, tillsammans med samhet, till att delaktigheten för alla i samhället, bl.a. personer med funktionsnedsättning, kan öka. Upphandlande myndigheter eller enheter som vidtar olika sysselsättningsfrämjande åtgärder i samband med upphandling kan bidra till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Det är dock relativt få upphandlande myndigheter och enheter som ställer sysselsättningsfrämjande krav i sina upphandlingar (se Trendens – utvecklingen på upphandlingsområdet , nr.1).10 10 I enkätundersökningen har de upphandlande myndigheterna och enheterna fått frågan om de ställer sysselsättningsfrämjande krav i upphandlingar. På en skala 1–5, har de upphandlande myndigheterna och enheterna svarat med ett medelvärde på 2. Resultatet av tillsynen över den offentliga upphandlingen KKV ansvarar för tillsynen över den offentliga upphandlingen i . Myndigheten har i likhet fokuserat på otillåtna direktupphandlingar och lagt särskild vikt vid att föra talan om upphandlingsskadeavgift. KKV har även utövat en bredare tillsyn genom särskilda tillsynsbeslut. Dessa beslut upp märksammar upphandlande myndigheter och enheter som brustit i sin skyldighet att tillämpa eller annan lagstiftning på upphandlings området. Besluten ger även konkret vägledning för andra upphandlande myndigheter och enheter. KKV kan på eget initiativ ansöka om att en upphandlande myndighet eller enhet ska åläggas att betala en upphandlingsskadeavgift, men är också i vissa fall, vid brott mot avtalsspärrar och förlängda avtalsspärrar, skyldig att ansöka om detta. presenterade KKV resultatet av den uppföljning som myndigheten låtit göra av vad som skett hos ett antal upphandlande myndig heter som ålagts att betala en upphandlings skadeavgift (KKV 2016:1). KKV:s uppföljning visar att flertalet av de upphandlande myndig heter som har varit föremål för tillsynsbeslut ändrar sina rutiner. Rätt använd kan upphandling utgöra ett effektivt instrument för att åstadkomma flera positiva effekter i samhället, såsom ökad tillväxt, syssel sättning och jämställdhet, främja tekniska framsteg och ökad innovationskraft, samt bidra till att bl.a. nå de nationella miljömålen men även genomförandet av Agenda 2030. Ändamålsenliga insatser har genomförts för att uppnå det upphandlingspolitiska målet. Den nya lagstiftningen, UHM och arbetet med Nationella upphandlingsstrategin har till sammans bidragit till att skapa bättre förut sättningar för myndigheter och upphandlande enheter att upphandla strategiskt. Införandet av de nya upphandlingslagarna är det största lagstiftningsarbetet . Tre direktiv har blivit nya upphandlingslagar, som 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 syftar till att förenkla och effektivisera upp handlingsförfarandet eller att göra det mer flexibelt. Genom bestämmelserna om krav på skäliga villkor om lön, semester och arbetstid bidrar den offentliga upphandlingen till ett socialt hållbart samhälle.