prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — avsätts under för att kunna ersätta skogsägare med nyckel- biotopsrika brukningsenheter. En hållbar stadsutveckling är viktig för att lösa många av klimat- och miljöutmaningarna och kan även bidra till att förbättra människors hälsa. Regeringen vill stärka förutsättningarna för att städerna ska utvecklas till hållbara, hälsosamma och trygga platser. Därför inrättas ett speciellt investeringsstöd för gröna städer . Regeringen avser att presentera en sammanhållen politik för hållbar stadsutveckling. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Det finns ett allt större intresse för att hyra, leasa och att köpa begagnat. Det skapas också affärsmodeller för en cirkulär ekonomi som bygger produkter av hög kvalitet med en lång livslängd och som kan repareras eller material- återvinnas. Regeringen avser att verka för cirkulär ekonomi och tillsätter en delegation i detta syfte. verkar för en öppen, fri och rättvis handel. Det gemensamma samhällsbygget ska fortsätta och den generella välfärden utvecklas. Alla ska bidra efter förmåga och alla ska få ta del av det växande välståndet. En väl utformad gemensamt finansierad generell välfärd främjar en god ekonomisk utveckling, som den jämnar ut livsvillkoren och bidrar till en ökad jämställdhet. Den generella välfärden är en helt central del i den svenska modellen. En väl utbyggd barn- och äldreomsorg av god kvalitet är central för kvinnors livsvillkor. Vård, skola och omsorg tillförs Den gemensamt finansierade välfärden bidrar till god ekonomisk utveckling. växer , ekonomiskt och med fler invånare. Att kvinnor och män lever och att fler barn föds är mycket positivt. gör den demografiska utvecklingen med en växande befolkning, särskilt fler barn och äldre, att behoven av välfärdstjänster ökar (se fördjupningsrutan Den demografiska utvecklingen kräver ökade resurser till välfärden). Regeringens satsning på ökad bemanning i äldreomsorgen fortsätter 2018. Den förra regeringen prioriterade sänkta skatter framför att möta dessa utmaningar med tillräckliga investeringar i välfärden. Regeringens ansvarsfulla finanspolitik har skapat överskott i de offentliga finanserna. Det utrymme som en växande ekonomi skapar gör det möjligt att ge kommuner och landsting bättre förutsättningar att möta de större utmaningar de nu ställs inför. Regeringen har redan tidigare presenterat tillskott till välfärden i kommuner och landsting. De samlade välfärds- satsningarna har bidragit till att sysselsättningen inom den kommun- finansierade sektorn har ökat starkt . Satsningarna motsvarar kostnaderna för att anställa nästan 50 000 personer i välfärdssektorn. För att möta det ökande behovet av välfärds- tjänster föreslår regeringen i denna proposition förstärkta resurser till skolan, vården och omsorgen. avsätts till skolan med fokus på att i större utsträckning än tidigare fördela resurser utifrån elevernas socioekonomiska bakgrund. Dessutom föreslås att satsas på att stimulera utvecklingen av tillgänglighet och arbetsmiljö i vården. Förstärkningarna innebär att regeringen avsätter mer till vård, skola och omsorg jämfört med . Utöver detta avsätter regeringen 2019 och ytterligare 2020 för att permanent höja det generella statsbidraget till kommunerna. Tillskotten till välfärden i kommunsektorn minskar behovet av att höja kommunalskatterna och skära ned i verksamheter, som de ger kommuner och landsting förutsättningar att utveckla den generella välfärdens verksamheter. Vinstjakten som incitament hör inte hemma i välfärdssektorn. Resurserna till välfärden ska komma brukarna, eleverna och barnen till del. Inom välfärden bygger systemet på en solidarisk finansiering och tilldelning utifrån behov. Ersättningen till de privata aktörerna bestäms inte av brukarnas betalningsvilja. De privata aktörerna inom välfärden verkar alltså på en kvasimarknad. Vinstjakten måste få ett slut. Regeringen avser att lägga fram en proposition till utifrån betänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78). Propositionen kommer bl.a. innefatta förslag om vinstbegränsning och tillståndsplikt. Den demografiska utvecklingen kräver ökade resurser till välfärden Det är positivt att folk lever och att födelsetalen är höga. skapar en växande andel barn och äldre i befolkningen utmaningar för kommunsektorn det kommande decenniet. Även med ökad effektivitet i de kommunala verksamheterna kommer det att krävas statliga tillskott för att motverka kraftiga kommunalskattehöjningar och nedskärningar inom välfärden. De skattefinansierade tjänsterna inom vården, skolan och omsorgen utnyttjas inte i samma utsträckning i alla åldrar. Diagram 1.11 visar de genomsnittliga utgifterna för olika åldersgrupper olika ändamål. Den genom- snittliga årliga konsumtionsutgiften för barn och ungdomar upp till är ca . Utgifterna sjunker sedan för att åter stiga snabbt för dem som är . Diagram 1.11 Offentlig konsumtion per capita och ålder 2014 Källor: och egna beräkningar. Personer i förvärvsaktiv ålder är de som i minst utsträckning använder välfärdstjänster, som de bidrar mest till finansieringen av välfärden genom skatteinbetalningar. Fler barn och äldre ökar med andra ord behovet av offentlig konsumtion, medan fler personer ökar skatteinkomsterna som ger mer resurser till välfärden. Diagram 1.12 visar att andelen unga och äldre kommer att öka de kommande decennierna, enligt prognos. Denna andel skulle dock öka ännu mer om inte hade haft en nettoinvandring. Eftersom de flesta som kommer till är kommer andelen av befolkningen i förvärvsaktiv ålder att P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 bli större de kommande decennierna än om inte haft en nettoinvandring. ökar antalet unga upp t.o.m. och antalet personer som är tillsammans mer än antalet personer ökar i åldern 20–. Andelen unga och äldre fortsätter öka även efter 2022. Utvecklingen ökar trycket på kommuner och landsting som står för de flesta av välfärdstjänsterna. Det kommunala skatteunderlagets tillväxt förväntas inte öka skatteinkomsterna i samma utsträck- ning som utgifterna växer. För att motverka kommunala skattehöjningar och nedskärningar inom välfärden behövs därför extra statliga tillskott till kommunsektorn . Diagram 1.12 Andel unga och äldre Andel av befolkningen som är 0–eller , procent Källa: , befolkningsframskrivning . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Vården ska vara trygg, behovsanpassad och säker vård för patienten. jämlik i hela landet därför att de befintliga satsningarna på sjuk- Att hälso- och sjukvård av god kvalitet finns Medlen ska användas för att tillgänglig när man behöver den är en viktig faktor för trygga och jämlika livsvillkor. vårdens verksamheter genom förbättrade arbets- Regeringen har aviserat flera villkor, kompetensutveckling, ökad bemanning satsningar för att avhjälpa personalbrister och ge och utvecklade arbetssätt. förutsättningar för en mer jämlik vård i hela personal mer tid för patienterna. föreslår också en utbyggnad av läkarutbild- pågår en utbyggnad av avsattes medel för att bl.a. ytterligare förstärka utbildningarna till barnmorska, regeringens satsning på förlossningsvården, där det finns omfattande utmaningar avseende be- resurserna till sjukvården med närmare 5,5 mil- manning och tillgänglighet. jarder kronor jämfört med tillskotten i budget- nu att förlossningsvården tillförs kronor och att satsningen förlängs till 2022. Satsningen på kvinnors hälsa fortsätter genom att livmoderhalscancerscreening i form av gyn- ekologisk cellprovstagning föreslås vara avgiftsfri Barnhälsovården ges ett resur- Den ekonomiska familjepolitiken är en grund- stillskott för att vaccination mot rotavirus ska bli läggande del av den svenska modellen. avgiftsfri och för en riktad tillgänglighetssatsning bärande principerna för regeringens familje- med bl.a. uppsökande verksamhet. politik är en generell välfärd som omfattar alla, psykiska ohälsan behöver bemötas med ytter- ett jämställt föräldraskap och barnets bästa i Regeringen genomför därför en Till detta kommer familjepolitikens utökad satsning om totalt ca omfördelande effekter för att öka jämlikheten på psykisk hälsa och psykiatri. och jämställdheten och minska klyftorna. att främja en god tandhälsa och stimulera växande välståndet ska komma alla till del. regelbundna tandvårdsbesök i hela befolkningen familjepolitiken har regeringen bl.a. höjt föreslår regeringen att det allmänna tandvårds- underhållsstödet, flerbarnstillägget och föräldra- bidraget dubbleras fr.o.m. . Regeringen satsar 1 miljard Denna proposition innehåller ett flertal 2018–2021 för att rätt vård ska ges i rätt tid. förslag för att förbättra villkoren för familjer Genom patientmiljarden ska köerna i primär- Barnbidragets grundbelopp har varit vården kortas och samordningen mellan olika delar av vården förbättras, som den därför att barnbidraget höjs med i medicinska kvaliteten bibehålls. primärvården ska skärpas så att en medicinsk inom studiehjälpen för bl.a. gymnasieelever höjs bedömning kan ges snabbare än . med samma belopp. utvidgas försöksverksamheten med patient- en höjning av underhållsstödet för äldre barn. kontrakt till hela landet, för att säkerställa att patienter får en samordnad plan med informa- tion om planerade vårdinsatser och att dessa ges Barn och unga får bättre förutsättningar inom rimlig tid. Detta är särskilt viktigt för patienter med komplexa behov och många I denna proposition görs en stor satsning på Genom samverkan mellan vård- skolan (se avsnitt 1.5). givare samt mellan landsting och kommun ska på psykisk hälsa och psykiatri som beskrivs ovan vårdens övergångar samordnas och säkras. innebär bl.a. en satsning på barn- och ungdoms- Svensk hälso- och sjukvård håller en hög Därtill föreslås en satsning på kvalitet, men på vissa håll råder det brist på lovaktiviteter för barn och en satsning för att möjliggöra för kommuner att erbjuda avgiftsfri arbetsmiljö gör det svårt att skapa en trygg och simskola för barn. Avgiftsfri kollektivtrafik införs för skolungdomar . Situationen inom är fortsatt ansträngd. Vidare är psykisk ohälsa bland barn och unga ett samhällsproblem. Regeringen avsätter därför till den sociala barn- och ungdomsvården. Skatteklyftan mellan pensionärer och löntagare ska avskaffas Pensionärer har rätt till ekonomisk trygghet under sin ålderdom. De flesta pensionärer har ett långt yrkesliv bakom sig och har bidragit till att bygga vår välfärd. En konsekvens av de jobbskatteavdrag som infördes av den förra regeringen är att pension i flera fall beskattas hårdare än lön. Det är både principiellt fel och fördelningspolitiskt dåligt. Den orättvisa skill- naden i beskattning ska avskaffas. Regeringen avser att sluta klyftan i beskattning fullt ut till 2020. föreslås att skatten sänks så att klyftan sluts för inkomster upp till ca . Skatten sänks även för äldre med inkomster upp till ca . Bostadstillägget har en stor betydelse för att minska den ekonomiska utsattheten bland såväl pensionärer som personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Regeringen har därför tidigare höjt ersättningsgraden i bostadstillägget. Regeringen föreslår nu ytterligare förstärkningar av bostadstillägget, med dels en höjd ersättnings- grad upp till nuvarande boendekostnadstak, dels en ny ersättningsnivå upp till ett högre tak för boendekostnaden. Sjuk- och aktivitetsersättningen stärks Personer som har sin försörjning från sjuk- ersättning får varken jobbskatteavdrag eller det förhöjda grundavdraget för äldre. De har ofta en långvarig låg ekonomisk standard. Detsamma gäller för dem med aktivitetsersättning. För att förbättra situationen för dessa personer föreslår regeringen att en skattereduktion för sjuk- ersättning och aktivitetsersättning införs . Dessutom föreslås garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen höjas fr.o.m. . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Allmänna socialförsäkringar är en central del i den svenska modellen. De har bidragit till att skapa trygghet och motverka ekonomisk utsatthet. Sjukförsäkringen ska skydda mot inkomstbortfall när arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom. Återgång i arbete ska stödjas. Inkomstbortfallsprincipen i försäkringen har dock försvagats i takt med att de reala inkomsterna har ökat, som taket för vilken ersättning som högst kan utgå varit oförändrat. Regeringen föreslår därför att taket i sjuk- försäkringen höjs från 7,5 till 8 prisbasbelopp fr.o.m. . Det är viktigt att en försäkringsmässig och rättssäker tillämpning av sjukförsäkringen kombineras med ett bra stöd för individen i de olika skedena i sjuk- skrivningsprocessen. Fusk med skatter och bidrag ska motverkas Det ska vara ordning och reda i välfärds- systemen. Att stöd bara går till dem som har rätt till det är en förutsättning för tilliten till våra gemensamma trygghetssystem. Regeringen har därför sett över regelverk, tillsatt utredningar och genom sina myndigheter verkat för att stöd ska användas till det de är avsedda för och inte utbetalas till oseriösa aktörer eller kriminella. Regeringen avser att fortsätta detta arbete. Regeringen avser att återkomma till behovet av skärpningar i bidragsbrottslagen och lagen om underrättelseskyldighet. Det kan t.ex. finnas anledning att utvidga den underrättelseskyldig- het som finns för främst myndigheter när det finns anledning att misstänka felaktiga utbetal- ningar till att även omfatta bl.a. utbetalningar till enskilda som går via företag. I betänkandet Kvalificerad välfärdsbrottslighet (SOU 2017:37) anses att det finns skäl att se över uppdrag i syfte att stärka dess roll i det brottsförebyggande arbetet. Regeringen avser att analysera vidare om utbetalningarna i välfärds- systemet kan samordnas. Att myndigheter har möjlighet att utbyta information mellan sig är en annan åtgärd som kan förbättra kontroll- verksamheten. Utöver att motverka fusk och bedrägerier kan en förbättrad kontroll- verksamhet även bidra till att förhindra t.ex. penningtvätt och terrorfinansiering. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 organisationer och enskilda med koppling till terrorism hittar nya och fler tillvägagångssätt för att finansiera sin verksamhet. Det kräver att myndigheterna kontinuerligt uppmärksammar risker och identifierar motåtgärder. Kvaliteten i olika register och i hanteringen vid utfärdande av identitetshandlingar ska höjas. får ökade resurser bl.a. för att återbetalningen av obetalda studieskulder bland utlandsbosatta ska öka. Regeringen kommer också att skärpa insatserna mot s.k. fordonsmålvakter. Ett välfungerande skattesystem där var och en gör rätt för sig är en förutsättning för den svenska modellen och vår skattefinansierade välfärd. Regeringen fortsätter arbetet mot skattefusk och skatteundandragande och aviserar ett antal åtgärder i denna proposition, bl.a. att utöka kravet på att föra personalliggare till att omfatta fler verksamheter. Regeringen kommer även att se över F-skattesystemet för att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Dessutom kommer regeringen att se över bestämmelsen om att skattetillägg inte får tas ut vid rättelser på eget initiativ. Kulturen ska vara tillgänglig för alla Regeringen anser att människor i alla delar av landet ska ha möjlighet att både utöva och ta del av konst och kultur. I denna proposition lämnar regeringen därför flera betydande förslag i syfte att skapa bättre villkor för kulturskapare och öka tillgängligheten till kultur. En stark och oberoende kultursektor är en viktig del av en välfungerande demokrati. Mot den bakgrunden genomför regeringen en satsning för att förbättra förutsättningarna för den fria konsten i hela landet. Stipendier och ersättningar till konstnärer utökas. Medlen till fria grupper inom scenkonstområdet förstärks och stödet till bild- och formområdet ökas. Även stöden till konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön samt till litteratur- och kulturtidskrifter höjs. För att förbättra förutsättningarna att rekrytera lärare till föreslår regeringen en permanent satsning på ett kulturskolekliv för fler utbildningsplatser, fortbildningsinsatser m.m. Regeringen verkar även för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Det är viktigt att valdelta- gandet ökar i de grupper som i mindre utsträck- ning än andra röstar, såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning. Det är angeläget att valdeltagandet ökar i socioekono- miskt svaga områden där valdeltagandet är särskilt lågt enligt analyser. Vidare anser regeringen att en mångfald av fria medier i hela landet är en förutsättning för en väl fungerande demokrati. I denna proposit- ion finns därför förslag som syftar till att skapa bättre tillgång till kvalitetsjournalistik oavsett var i man bor. Regeringen föreslår även att reklamskatten för dagspressen (annonser i perio- diska publikationer som inte utgör annonsblad, katalog eller program) ska slopas . Regeringen avser 2018 återkomma med förslag om ett moderniserat stöd till medier med ut- gångspunkt i slutbetänkande (SOU 2016:80). Över tid har antalet folkbibliotek och biblioteksfilialer minskat, vilket är en oroväck- ande trend som inte minst drabbar människor som lever på landsbygden. Regeringen gör därför en kraftfull satsning om 2018–2020 för att öka tillgängligheten till biblioteksverksamhet i hela landet. 1.8Sverige ska vara tryggt ska vara ett land där alla kan vara trygga oavsett var de bor. För regeringen är det centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. Det gäller vardagsbrott, grövre brott och brottslighet som utgör ett hot mot det demo- kratiska samhället, som organiserad brottslighet, terrorism och hatbrott. Terrorism hotar männi- skors liv och trygghet, internationell fred och säkerhet, nationell säkerhet och våra grund- läggande fri- och rättigheter. Hela samhället måste arbeta mot terrorismen, dess grundorsaker samt motverka dess driv- och dragningskrafter. Ojämlika livsvillkor mellan människor och segregation mellan bostadsområden riskerar att skada samhörighet och tillit bland medborgarna. Det kan leda till minskad trygghet, ökat utan- förskap och minskat förtroende för samhälleliga institutioner. Stora framtidsinvesteringar och reformer för ekonomisk jämlikhet ökar tilliten och sammanhållningen och kan därmed mot- verka rädsla och rasism. För att skapa ett tryggt samhälle behövs därför såväl en aktiv och inklu- derande välfärdspolitik som ett strategiskt och målmedvetet brottsförebyggande och brotts- bekämpande arbete. Regeringen bekämpar både brott och brottens orsaker. Det säkerhetspolitiska läget i omvärlden har försämrats , inte minst i närområde. Regeringen stärker därför total- försvarets förmåga, samt fördjupar samverkan med andra länder och organisationer för ökad säkerhet. Tryggheten ska öka i hela landet står inför flera krävande utmaningar. Polisen ska finnas närmare med- borgarna i hela landet och stärka sin förmåga att kunna motverka brottslighet. Utredningsverk- samheten behöver fortsatt stärkas och utvecklas, liksom bekämpningen av den organiserade brottsligheten och det dödliga våldet. Den nationella säkerhetsstrategin och strategin mot terrorism ställer också ökade krav på . För att öka tryggheten och bekämpa den alltmer komplexa brottsligheten behövs det fler poliser och civilanställda i . Polisen behöver även stärka arbetet mot miljö- och arbetsmiljöbrott. Regeringen förstärker därför resurserna till myndigheten med –2020. Regeringen föreslår också tillskott till Säkerhetspolisen för att bl.a. förstärka arbetet med kontraterrorism och säkerhetsskydd. Regeringen föreslår vidare att tillförs resurser för att öka tryggheten och säkerheten på järnvägsstationer. Regeringen föreslår också ökade resurser till Kriminalvården, bl.a. för att möjliggöra en långsiktig utveckling av myndighetens återfalls- förebyggande arbete samt isoleringsbrytande åtgärder. Ett nationellt centrum mot våldsbejakande extremism inrättas vid . Centret ska bl.a. bidra till förstärkta nationella insatser och ge stöd till lokala aktörer i arbetet mot våld och terrorism samt vad gäller återvändande terroriststridande. ska vara ett land som är tryggt för såväl kvinnor som män. Den nya jämställdhets- myndigheten som inleder sitt arbete blir central för hela jämställdhetspolitikens genomförande. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 resurser för förstärkta insatser mot heders- relaterat våld och förtryck. Det är av stor betydelse att kunna säkerställa en långsiktigt hållbar och väl fungerande nationell alarmeringstjänst. Regeringen föreslår därför ett tillskott till SOS Alarm –2020. har haft en hög efterfrågan på platser inom framför allt ungdomsvården, men även inom missbruksvården. Regeringen föreslår att medel tillförs för att skapa förutsättningar för myndigheten att utöka antalet vårdplatser. Såväl privatpersoner som företag och myndig- heter är beroende av välfungerande it. Rege- ringen arbetar kontinuerligt med att ge goda förutsättningar för myndigheternas it-utveckling och informationssäkerhetsarbete. Regeringen föreslår därför att Myndigheten för samhälls- kydd och beredskap får ytterligare medel för att stärka myndighetens arbete med informations- säkerhet. Som en del i arbetet har regeringen gett i uppdrag att lämna förslag till en förvaltningsmodell för skyddade it-utrymmen för offentliga aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet. Därutöver har fått i uppdrag att erbjuda samordnad och säker it-drift för vissa myndigheter. Med en hög grad av tillit och samhörighet mellan människor byggs ett starkare . En sådan utveckling hotas dock av ojämlika livsvillkor mellan människor och den segregation som därmed uppstår mellan bostadsområden. Regeringen vill motverka segregationen och öka jämlikheten genom såväl generella som riktade insatser för att bl.a. minska arbetslösheten, bekämpa brott, öka tryggheten och förbättra skolresultaten i socialt utsatta områden. Regeringen satsar därför bl.a. mer på skolor med många elever som har sämre socioekonomiska förutsättningar. Regeringen vill motverka bostadssegregation, trångboddhet och akut hemlöshet. Diskriminering ska aktivt motverkas och demokratisk delaktighet främjas. presenterade regeringen ett långsiktigt reform- program för att minska segregationen. Inrättandet av Delegationen mot segregation är ett led i regeringens arbete för minskad segregation 2017–2025. För att främja en god P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 utveckling i hela genomför regeringen en tioårig satsning i socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden. Regeringen avsätter 2018, 2019 och för utveckling av områden med stora utmaningar i syfte att stärka lokal ekonomisk och social utveckling. Kriterier för att ta del av medlen kan exempelvis vara lågt valdeltagande, hög arbets- löshet, låg utbildningsnivå och sysselsättnings- grad. Gränserna ska vara säkra ska vara ett öppet och välkomnande land. behövs ordning och reda vid gränser för att upprätthålla säkerhet och trygghet. Illegal handel med narkotika och vapen bidrar till förekomsten av grov brottslighet i samhället, inte minst i socialt utsatta områden. Det gör att många människor känner sig otrygga. Rege- ringen anser att insatserna för att stoppa den illegala handeln med narkotika och vapen redan vid gränsen bör stärkas. Fusk vid deklarering av varor innebär vidare orättvis konkurrens för företag. För att bekämpa fusk i varuflödet och för att stoppa smuggling av narkotika och vapen m.m. ska tullkontrollerna vid gränserna öka. För detta tillförs medel. För att bekämpa illegal handel med alkohol som bl.a. förs in till av de s.k. spritbussarna höjs transport- tillägget från . De tillfälliga ID-kontrollerna som regeringen införde har kunnat avskaffas, medan de tillfälliga inre gränskontrollerna kvar- står och har förstärkts. har en reglerad invandring och asylrätten ska värnas. Regeringen anser att de som fått ett lagakraftvunnet av- eller utvisningsbeslut ska återvända . Situationen för ensamkommande avseende långa handläggningstider ska för- bättras. försvars- och säkerhetspolitik syftar ytterst till att garantera landets politiska oberoende och självständighet. Till följd av det försämrade säkerhetspolitiska läget ser regeringen ett fortsatt behov av