prop · H50363 · 2017-12-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:63 Några frågor om alkolås Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnas förslag till vissa lagändringar som krävs för att ska uppfylla sina skyldigheter enligt och rådets direktiv /126/EG av om körkort (tredje körkortsdirektivet). Propositionen är framtagen med anledning av att Europeiska kommissionen, i en formell underrättelse och i ett motiverat yttrande till regeringen, identifierat en fråga om medicinska minimikrav beträffande alkohol, där kommissionen anser att inte uppfyllt sina skyldigheter enligt direktivet. För att bringa de svenska reglerna i överensstämmelse med det tredje körkortsdirektivet föreslås vissa ändringar i körkortslagen (1998:488) som gäller regleringen av körkort med villkor om alkolås efter rattfylleri. I propositionen föreslås ändringar i 3 kap. 14 b och 14 c §§ samt 5 kap. 15 b, 19 och 20 §§ körkortslagen. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i körkortslagen (1998:488) .................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Alkolås efter rattfylleri ....................................................... Generella regler om lämplighet för körkortsinnehav.......... Förutsättningar för villkor om alkolås .............................. Körkortshavare och fordon.............................. Personlig och medicinsk lämplighet................ Nya medicinska krav....................................................................... Lämplighet för körkort med villkor om alkolås ............... Bestämmande av villkorstiden ......................................... Nytt körkort efter villkorstidens slut ............... Giltighetstiden för högre behörigheter ............ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Allmänt om användning av alkolås och dess effekter ...... 8.2Konsekvenser för individer med diagnosen alkoholmissbruk eller alkoholberoende............................ Konsekvenser för den offentliga ekonomin...................... Konsekvenser för företag ................................................. Konsekvenser för transportpolitisk måluppfyllelse .......... Kommunikationsutrustning och körning.......................... Insatser mot alkohol vid bilkörning.................................. Kontroller och tillsyn av åkeribranschen.......................... Lastbilars och bussars längd och vikt............................... 2006/126/EG av ........................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i körkortslagen (1998:488). Trots 14 § andra stycket ska ett körkort med behörigheten C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D eller DE som efter återkallelse har utfärdats enligt 5 kap. 14 § andra stycket första meningen förnyas första gången vid utgången av den giltighetstid som angavs på det återkallade körkortet, om utfärdandet gjordes före utgången av denna giltighetstid. Körkortet ska därefter förnyas . Förslag till lag om ändring i körkortslagen (1998:488) Härigenom föreskrivs1 i fråga om körkortslagen (1998:488)2 dels att 3 kap. 14 c § ska upphöra att gälla, dels att 3 kap. 14 b § och 5 kap. 15 b, 19 och 20 §§ ska ha följande lydelse. Trots 14 § andra stycket ska ett körkort med behörigheten C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, eller DE, som efter återkallelse har utfärdats enligt 5 kap. 14 § andra stycket första meningen eller enligt 5 kap. 15 a §, eller som efter villkor om alkolås har utfärdats enligt 5 kap. 15 b §, förnyas första gången vid utgången av den giltighetstid som angavs på det återkallade körkortet eller på det körkort som varit förenat med villkor om alkolås, om utfärdandet gjordes före utgången av denna giltighetstid. Körkortet ska därefter förnyas . Trots 14 § andra stycket ska ett körkort med behörigheten C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D eller DE som har lämnats i utbyte mot eller ersatt ett körkort som har utfärdats i en stat inom EES förnyas första gången vid utgången av den giltighetstid som angavs på ursprungskörkortet, om utbytet eller ersättandet gjordes före utgången av denna giltighetstid. Körkortet ska därefter förnyas . Vid förnyelse enligt denna Vid förnyelse enligt denna paragraf tillämpas 12 § och 14 a § paragraf tillämpas 12 § och 14 a §. När villkorstiden är slut får ett nytt körkort utan villkor om När villkorstiden är slut får ett nytt körkort utan villkor om 1Jfr och rådets direktiv /126/EG av om körkort, ändrat genom direktiven /113/EG, 2011/94/EU, 2012/36/EU, 2013/22/EU, 2013/47/EU, 2014/85/EU, (EU) 2015/653 och (EU) 2016/1106. 2Senaste lydelse av 3 kap. 14 c § 2012:874. 3Senaste lydelse 2012:874. 4Senaste lydelse 2010:1914. alkolås utfärdas efter ansökan, om alkolås utfärdas efter ansökan. sökanden har körkortstillstånd. Om det i beslutet om villkor om alkolås finns krav som ska uppfyllas för utfärdande gäller de kraven i stället för första stycket. gäller ett beslut av Transportstyrelsen som fattats efter beslutet om villkor om alkolås men innan villkorstiden löpt ut. En ansökan om beslut om villkor om alkolås får bifallas endast om sökanden med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden bedöms som lämplig för körkortsinnehav med villkor om alkolås. Sådan lämplighet förutsätter att sökanden 1.kan antas komma att respektera trafikreglerna och visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken, 2.inte brukar narkotika som avses i 8 § narkotikastrafflagen (1968:64), 3. uppfyller de andra medicinska krav än krav på frånvaro av alkoholmissbruk eller alkoholberoende som är nödvändiga med hänsyn till trafiksäkerheten. Som bruk av narkotika enligt första stycket 2 anses inte en behandling där narkotika intas i enlighet med läkares eller någon annan behörig receptutfärdares ordination, under förutsättning att bruket inte innebär någon trafiksäkerhetsrisk. Om ett beslut om villkor om Om ett beslut om villkor om alkolås fattas, ska sökandens rätt alkolås fattas, ska sökandens rätt att framföra körkortspliktiga for- att framföra körkortspliktiga for- gränsad på det sätt som anges i gränsad på det sätt som anges i Villkorstiden ska vara , Villkorstiden ska vara , om inte annat följer av andra eller om inte annat följer av andra Villkorstiden ska vara , om 1. återkallelse skulle ha skett enligt 3 § 1 på grund av brott mot 4 a § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott, eller 2. återkallelse annars 2. återkallelse annars skulle ha skett enligt 3 § 1 och sökanden skett enligt 3 § 1 och sökanden a) under de senaste före det brott som har föranlett brott som har föranlett återkallel- återkallelsen har gjort sig skyldig sen har gjort sig skyldig till annat till annat brott mot 4 eller 4 a § brott mot 4 eller 4 a § lagen om lagen om straff för vissa trafikbrott straff för vissa trafikbrott till följd till följd av alkoholförtäring, eller 5Senaste lydelse 2017:272. 6Senaste lydelse 2010:1914. Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket tas bort. b) har diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk. Om villkorstiden har bestämts till och körkortshavaren visar sig ha diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk, ska villkorstiden förlängas till . Om det finns anledning att anta att körkortshavaren har ett sådant beroende eller missbruk, får denne föreläggas att ge in läkarintyg om dessa förhållanden. Med återkallelse avses i denna paragraf även återkallelse tills vidare enligt 5 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för beslut om villkor om alkolås som fattats före ikraftträdandet. 2017/18:63 3 Ärendet och dess beredning Genom beslut antog regeringens förslag till lagändringar för att genomföra och rådets direktiv /126/EG av om körkort, nedan kallat det tredje körkortsdirektivet, se bilaga 1. I en formell underrättelse till regeringen och därefter i ett motiverat yttrande daterat har kommissionen identifierat ett antal frågor, där den anser att inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt det tredje körkortsdirektivet. Regeringen har funnit att den tolkning av direktivet som kommissionen gjort i de aktuella frågorna är riktig, och på ett antal punkter har de svenska bestämmelserna ändrats. Den punkt där någon ändring ännu inte gjorts gäller direktivets minimikrav i fråga om alkohol för att körkort ska kunna utfärdas. Vid utarbetades promemorian Några frågor om alkolås. Promemorian innehåller förslag till lagändringar som krävs för att ska uppfylla sina skyldigheter enligt det tredje körkortsdirektivet i fråga om dess minimikrav i fråga om alkohol för att körkort ska kunna utfärdas. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (N2017/05531/MRT). tillkännagav för regeringen att den ska återkomma med förslag till lagstiftning med skärpta regler mot viss mobilanvändning vid bilkörning (bet. 2013/14:TU9, punkt 3, rskr. 2013/14:181) och att den med skyndsamhet bör se över frågan om hur ett införande av alkobommar i gränshamnar ska kunna genomföras (bet. 2014/15:TU8, punkt 2, rskr. 2014/15:145). tillkännagav för regeringen dels behovet av att skyndsamt utarbeta erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts att trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, dels behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på (bet. 2014/15:TU12, punkt 7, rskr. 2014/15:206). tillkännagav för regeringen att den skyndsamt bör se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet (bet. 2016/17:TU14, punkt 4, rskr. 2016/17:238). tillkännagav för regeringen att den ska se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från kör- och vilotidsreglerna för yrkesmässig trafik (bet. 2014/15:TU12, punkt 3, rskr. 2014/15:206). tillkännagivanden behandlas i avsnitt 9. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. I förhållande till lagrådsremissen har några redaktionella ändringar gjorts. Alkolås är ett instrument som mäter alkoholkoncentrationen i förarens utandningsluft. Instrumentet omöjliggör start och körning om det finns alkohol i utandningsluften över en viss inställd nivå. Det består vanligtvis av en handenhet och en kontrollenhet integrerad med fordonets elektronik. infördes en försöksverksamhet för den som begått ett rattfylleribrott att i stället för traditionell körkortsåterkallelse få en villkorlig sådan med rätt att fortsatt få framföra ett körkortspliktigt fordon, under förutsättning att detta hade ett godkänt alkolås. På grundval av de erfarenheter som försöksverksamheten gett lämnades förslag till ett permanent system med möjlighet att efter rattfylleribrott få ett körkort med villkor om alkolås. Förslaget lämnades i betänkandet Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi (SOU 2008:84). Betänkandet låg till grund för förslag till nya bestämmelser om alkolås i propositionen Alkolås efter rattfylleri (prop. 2010/11:26). Efter riksdagsbeslut trädde nya bestämmelser i körkortslagen i kraft . Den rättsliga ramen för körkortslagstiftningen inom EES utgörs av EU:s körkortsdirektiv. Det nu gällande direktivet är och rådets direktiv /126/EG av om körkort, ändrat genom direktiven /113/EG, 2011/94/EU, 2012/36/EU, 2013/22/EU, 2013/47/EU, 2014/85/EU, (EU) 2015/653 och (EU) 2016/1106 (det s.k. tredje körkortsdirektivet). Genom beslut antog regeringens förslag till lagändringar för att genomföra det tredje körkortsdirektivet. I det sammanhanget beslutades inte några förändringar av möjligheterna för dem som begått rattfylleribrott att få körkort med villkor om alkolås. 5.1 Generella regler om lämplighet för körkortsinnehav Allmänna regler om bl.a. utfärdande av körkort finns i 3 kap. körkorts- lagen (1998:488). I 3 kap. 2 § första stycket stadgas således att körkorts- tillstånd får meddelas endast för den som med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden kan anses lämplig som förare av ett kör- Lämplighet med hänsyn till de personliga förhål- landena förutsätter enligt andra stycket att sökanden inte är opålitlig i nykterhetshänseende och i övrigt kan antas komma att respektera trafik- reglerna och visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken. Av tredje stycket framgår att lämplighet med hänsyn till de medicinska förhållandena förutsätter att sökanden har tillfredsställande syn för att köra fordon av det slag ansökningen avser och att sökanden i övrigt uppfyller de medicinska krav som är nödvändiga med hänsyn till trafik- Kravet på den personliga lämpligheten uttrycks således i allmänna ter- mer och kan tyckas vara så allmänt formulerade, att de skulle vara svåra att tillämpa i praktiken, inte minst mot bakgrund av att prövningen ska göras för alla nya körkortshavare, således i ett mycket stort antal ärenden. Genom bestämmelser i 3 kap. 7 § körkortsförordningen (1998:980) kon- kretiseras emellertid lagens allmänt hållna krav så att sökanden ska anses uppfylla dessa, om han eller hon i likhet med de flesta körkortssökande inte förekommer i vissa specificerade register som rör belastningar, misstankar eller omhändertagande av berusade personer. den mängd ärenden det handlar om blir därför hanterbar. sökanden faktiskt förekommer i något eller några av de aktuella registren övergår myndigheten till en mera individualiserad handläggning av ärendet och kommunicering med den sökande vidtar. kan vid en sådan handläggning begära in yttranden av olika myndigheter som bedöms kunna lämna upplysningar i ärendet (3 kap. 8 § körkorts- Kraven på medicinsk lämplighet omfattar av naturliga skäl en mängd Att framförandet av motorfordon måste vara förenat med vissa synkrav framstår som naturligt och centralt och det är mot den bakgrunden logiskt att just synkravet särskilt nämns i lagtexten. om de många andra skiftande medicinska bedömningar som kan vara aktuella lämpar sig bättre för en lägre författningsnivå. I 8 kap. 1 § körkortsförordningen stadgas således att ytterligare föreskrifter om medicinska krav för behörighet får meddelas av Transportstyrelsen efter Den praktiska prövningen utgår från ingivna handlingar, nämligen en av sökanden avgiven hälsodeklaration och ett intyg om synprövning, i allmänhet utfärdat av en optiker. någon av de s.k. högre behörigheterna för tung lastbil eller buss ska i stället för en hälsodeklaration ett särskilt läkarintyg lämnas. myndighetens granskning visa på några tveksamheter övergår ärendet till en mera individualiserad handläggning med kommunikation med den Vanligt är då att läkarintyg krävs in och utgången av pröv- ningen blir beroende av vad detta utvisar. Enligt 3 kap. 3 § körkortslagen är den som antingen söker eller redan har körkortstillstånd eller körkort skyldig att genomgå läkarundersök- ning, blodprovstagning eller annan liknande undersökning som behövs för den prövning som avses i 3 kap. 2 § andra och tredje styckena eller annars i körkortslagen. Enligt 10 kap. 6 § körkortslagen får enskilda i ärenden enligt lagen föreläggas att ge in bl.a. läkarintyg. kortshavare inte följer ett föreläggande att ge in bl.a. läkarintyg ska körkortet återkallas enligt 5 kap. 3 § 8 körkortslagen. 5 kap. 2 § körkortsförordningen att Transportstyrelsen ska utreda körkortshavarens lämplighet om det finns anledning att anta att han eller hon inte uppfyller de förutsättningar som gäller för att inneha körkort. Myndigheten får då bl.a. förelägga körkortshavaren att ge in läkarintyg Prop. 2017/18:63 som visar att han eller hon uppfyller de medicinska kraven för körkorts- Transportstyrelsen får även höra socialnämnden, , Kriminalvården eller någon annan myndighet, vars yttrande har betydelse för ärendet. 5.2Förutsättningar för villkor om alkolås Reglerna om möjlighet att i stället för återkallelse få körkort med villkor om alkolås kan tillämpas för förare, vars körkort annars kan återkallas på grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri till följd av alkoholförtäring, dvs. vid brott mot 4 § respektive 4 a § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott (trafikbrottslagen). Vidare gäller att personen i fråga ska vara permanent bosatt i och ha ett körkort utfärdat i en stat inom EES. De aktuella bestämmelserna ska under vissa omständigheter inte tillämpas då prövotid enligt 3 kap. 18 § körkortslagen löper. Den tidigare försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse omfattade behörigheterna personbil, lastbil och buss. I den nu gällande lagstiftningen omfattar möjligheten att uppställa villkor om alkolås alla fordon som kräver körkort. 5.2.2Personlig och medicinsk lämplighet En svaghet med den tidigare försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse var att relativt få av de förare som dömts för rattfylleri valde att delta. I samband med tillkomsten av nu gällande regler förlängdes spärrtiderna för rattfylleribrott, som vissa regeländringar reducerade kostnaderna för den enskilde som valde att behålla rätten att framföra fordon med alkolås. Incitamenten till att välja fortsatt körkortsinnehav med villkor om alkolås stärktes därmed och fler som begått rattfylleribrott har också valt att ansöka om körkort med villkor om alkolås. Den som begått ett rattfylleribrott och önskar ett fortsatt körkortsinnehav med villkor om alkolås måste ansöka om det. För att en sådan ansökan ska beviljas måste vissa kriterier vara uppfyllda. Dessa anges i 5 kap. 19 § körkortslagen. Där stadgas att en ansökan om villkor om alkolås ska bifallas endast om sökanden med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden bedöms som lämplig för körkortsinnehav med villkor om alkolås. Sådan lämplighet förutsätter att sökanden 1.kan antas komma att respektera trafikreglerna och visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken, 2.inte brukar narkotika som avses i 8 § narkotikastrafflagen (1968:64), 3.uppfyller de andra medicinska krav än krav på frånvaro av alkohol- missbruk eller alkoholberoende som är nödvändiga med hänsyn till trafiksäkerheten. 2017/18:63 I andra stycket i nämnda paragraf föreskrivs att det inte anses som bruk av narkotika med en behandling där narkotika intas i enlighet med läkares eller någon annan behörig receptutfärdares ordination, under förutsättning att bruket inte innebär någon trafiksäkerhetsrisk. Av den tidigare nämnda propositionen Alkolås efter rattfylleri framgår (s. 31 f.) om lämplighetsprövningen bl.a. när det gäller lämplighet med hänsyn till personliga förhållanden att det exempelvis kan förhålla sig så, att sökanden på grund av tidigare omfattande trafikbrottslighet inte bedöms kunna anförtros fortsatt körkortsinnehav även om det förenas med villkor om alkolås. Detsamma gäller om sökanden tidigare dömts för grovt rattfylleri vid ett flertal tillfällen eller för grovt rattfylleri av mera allvarlig beskaffenhet . Med lämplighet med hänsyn till de medicinska förhållandena avses att sökanden uppfyller de medicinska krav som är nödvändiga med hänsyn till trafiksäkerheten, med undantag för bruk av alkohol. Eftersom alkolås inte kan avläsa bruk av andra droger än alkohol bör, enligt propositionen, förare som begår trafiknykterhetsbrott på grund av annat drogbruk än alkohol inte medges rätt att köra fordon med alkolås. Detsamma ska gälla om föraren varit påverkad av både alkohol och narkotika. För dessa förare ska återkallelse av körkortet vara obligatoriskt. Detta gäller dock inte om narkotikabruket utgör en behandling där narkotikan intagits i enlighet med läkares eller någon annan behörig receptutfärdares ordination (se prop. 2016/17:83 s. 18). I skälen till EU:s nu gällande körkortsdirektiv sägs bl.a. (skäl 8) att minimikrav av trafiksäkerhetsskäl bör fastställas för utfärdande av körkort och att minimikraven i fråga om fysisk och psykisk lämplighet för att framföra motorfordon bör definieras på nytt. Direktivets bilaga III har rubriken i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra motordrivna fordon. I punkt 14, under rubriken , sägs följande. Alkoholkonsumtion är en stor fara för trafiksäkerheten. Med tanke på problemets omfattning är det mycket viktigt att läkarna visar stor uppmärksamhet. 14.1 Körkort får inte utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som är beroende av alkohol eller inte är i stånd att avstå från att föra fordon i alkoholpåverkat tillstånd. För sökande eller förare som har varit beroende av alkohol får körkort utfärdas eller förnyas efter en intygad avhållsamhetsperiod, om detta stöds av ett läkarutlåtande och på villkor att regelbundna hälsokontroller genomförs. 14.2 Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp. Med grupp 1 avses körkort i kategorierna A, A1, A2, AM, B, B1, och BE, det vill säga bl.a. personbilar och motorcyklar, medan grupp 2 avser behörigheter för tyngre fordon. 6.1Lämplighet för körkort med villkor om alkolås Regeringens förslag: Den som efter ett rattfylleribrott ansöker om körkort med villkor om alkolås i stället för körkortsåterkallelse ska fullt ut uppfylla de medicinska krav som är nödvändiga med hänsyn till trafiksäkerheten. Undantaget beträffande kravet om frånvaro av alkoholmissbruk eller alkoholberoende ska därmed inte längre gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller har inget att invända mot promemorians förslag. () avstyrker förslaget. noterar att det tredje körkortsdirektivet inte uttryckligen anger alkoholmissbruk som ett hinder mot körkort. (), MHF och Transportstyrelsen framför, beträffande konsekvenserna i promemorian, att det är fler personer än vad som anges i promemorian som har en beroende- eller missbruksdiagnos och beviljas körkort med villkor om alkolås. VTI och MHF framför att den möjligheten att ändå få alkolås efter rattfylleri om man först styrker varaktig nykterhet kommer att utnyttjas av ett fåtal personer. En anledning till det är att en avhållsamhetsperiod leder till att det totalt sett blir en ganska innan man har möjlighet att få det villkorade körkortet. En annan anledning är att det handlar om personer med konstaterat alkoholmissbruk eller alkoholberoende som kommer att ha svårt att klara av avhållsamhetsperioden utan att få hjälp för sina problem. Vidare ifrågasätter VTI och MHF den positiva effekt på trafiksäkerheten som bedöms uppstå med föreslagna ändringar. Både VTI och MHF framhåller vikten av en korrekt diagnostisering av missbruk och beroende. Skälen för regeringens förslag: I den gällande lagtexten, som närmare redovisats under 5.2.2, stadgas att en ansökan om körkort med villkor om alkolås i stället för körkortsåterkallelse ska bifallas endast om sökanden bedöms lämplig med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden. Sådan lämplighet förutsätter enligt lagtexten att sökanden uppfyller de andra medicinska krav än frånvaro av alkoholmissbruk eller alkoholberoende, som är nödvändiga med hänsyn till trafiksäkerheten. I ett motiverat yttrande daterat har kommissionen konstaterat att den svenska körkortslagen (1998:488) enligt 5 kap. 19 § tillåter att ett körkort utfärdas till en person även om han eller hon inte uppfyller de medicinska kraven på frånvaro av alkoholmissbruk eller alkoholberoende på villkor att ett alkolås används. Kommissionen noterar i yttrandet att bestämmelserna i det tredje körkortsdirektivets bilaga III punkt 14 tydligt förbjuder personer, som är beroende av alkohol eller inte är i stånd att avstå från att framföra fordon i alkoholpåverkat tillstånd, att framföra fordon, eftersom dessa personer av medicinska skäl anses vara olämpliga som förare.