prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Källa: (statistik i tabeller). Könsfördelningen har varit stabil –2016. /17 var av lärarna i kvinnor. Av statistiken framgår också att kvinnor i högre 10 Vissa skolenheter är undantagna legitimationskravet, t.ex. de som bedriver annan undervisning än språkundervisning på engelska samt . 11 Andelen behöriga och legitimerade lärare i minst ett ämne per län är framtagen genom att ta medelvärdet av andelarna på kommunnivå inom länet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ligger en bra bit över riksgenomsnittet både vad gäller årskurs 7–9 och som helhet. Diagram 2.26 Andel legitimerade och behöriga lärare i minst ett ämne i årskurs 7–9 och i hela per län, 2016/17 län län Hela riket län Anm.: Avser heltidstjänster. Länen är rangordnade efter högst andel legitimerade och behöriga lärare i årskurs 7–9. Källa: (). För finns mer detaljerade uppgifter att tillgå än för förskolan och förskoleklassen, varför det också går att jämföra skillnader mellan olika grundskolor. En skillnad på skolnivå som uppmärksammas av TALIS-studie (Teaching and Le- arning International Survey) är att i är sannolikheten relativt liten att en lä- rare med lång yrkeserfarenhet arbetar på en skola med stor andel elever från socioekonomiskt utsatta hem (2014, 2013 rapport 408). /17 ser man också skillnader i an- del lärare med en pedagogisk högskoleexamen mellan skolor med olika andel elever med ut- ländsk bakgrund. På de skolor med lägst andel elever med utländsk bakgrund var andelen lärare med en pedagogisk högskole- examen eller högre på av skolorna. Detta kan jämföras med motsvarande siffra för de av skolor med högst andel elever med utländsk bakgrund där andelen lärare med en pedagogisk högskoleexamen var eller högre på av skolorna. Detta illustreras i diagram 2.27 nedan.12 Kvartil 1 är de skolor med lägst andel elever med utländsk bakgrund osv. För varje kvartil visas fördelningen av skolor efter andel lärare med en pedagogisk högskoleexamen. Fördelningen av skolorna var mer gynnsam i de grupperna av skolor med en lägre andel elever med utländsk bakgrund. Diagram 2.27 Fördelning av skolor efter andel lärare med en pedagogisk högskoleexamen per kvartil av skolor med olika andel elever med utländsk bakgrund, 2016/17 Anm.: Skolorna är indelade i kvartiler beroende på andel elever med utländsk bak- grund. Skolor med färre än 10 elever kategoriseras som okänd då det inte finns uppgift om andel elever med utländsk bakgrund. Källa: (). Det finns också vissa skillnader i lärarnas be- hörigheter mellan olika ämnen. I tabell 2.9 sam- manfattas andelen legitimerade och behöriga lärare per årskurs och ämne. 12 Skolor med färre än 10 elever kategoriseras som okänd då det inte finns uppgift om andel elever med utländsk bakgrund. Tabell 2.9 Andel legitimerade och behöriga lärare per års- kurs och ämne, 2016/17 Anm.: Avser heltidstjänster. Ämnena är rangordnade efter högst andel legitimerade och behöriga lärare i årskurs 7–9. Källa: (statistik i tabeller). I årskurs 1–3 var andelen ämnesbehöriga /17 störst i svenska och matematik. Minst var den i engelska, slöjd och teknik. I årskurs 4–6 var andelen legitimerade och behöriga lärare störst i svenska, matematik och idrott och hälsa. Minst var den i franska, spanska och svenska som andraspråk. I årskurs 7–9 var andelen legi- timerade och behöriga lärare störst i idrott och hälsa, historia och tyska. Minst var den i teknik, spanska och svenska som andraspråk. Sameskolan är en skolform för i huvudsak sa- miska barn och motsvarar årskurs 1–6. Utbildningen ges i , , , och . Antalet lärare (heltidstjänster) i sameskolan har ökat något /07– 2016/17, från 17 till 26 lärare. mins- kade andelen lärare med pedagogisk högskole- examen. /17 hade av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lärarna en pedagogisk högskoleexamen. Den absoluta majoriteten av lärarna är kvinnor. Andelen lärare med legitimation och behörig- het var högst i där av lärarna (heltidstjänster) var legitime- rade och behöriga för minst ett undervisnings- ämne /17. Andelen lärare med legi- timation och behörighet i minst ett ämne var lägst i på . Det är dock viktigt att påpeka att uppgifterna är base- rade på endast 2,9 respektive 3,5 heltidstjänster. Grundsärskolan riktar sig till elever som inte bedöms kunna nå upp till kun- skapskrav på grund av att de har en utvecklings- störning. Antalet lärare (heltidstjänster) i grundsär- skolan ökade –2004 som en följd av ett ökat elevantal. – 2014 har både antalet elever och lärare minskat för att därefter öka något igen. Under den un- dersökta perioden har antalet elever per lärare (heltidstjänster) minskat något, från 4,7 elever per lärare 2000 till 3,8 elever per lärare 2016. fanns drygt 2 600 lärare (heltids- tjänster) i grundsärskolan. För den senaste tio- årsperioden redovisas könsuppdelad statistik. /07–2016/17 har an- delen kvinnor varit . Andelen lärare (heltidstjänster) i grund- särskolan med pedagogisk högskoleexamen har legat . var andelen något lägre, . Av de lärare som är män har en pedagogisk högskoleexamen , jämfört av kvinnorna. Andelen lärare med en special- pedagogisk utbildning har minskat kontinuerligt och ligger /17 på . Av de lärare i grundsärskolan som /17 omfattades av legitimationskrav13 var andelen legitimerade och behöriga för rätt ämne och nivå förhållandevis låg. Av lärarna (heltids- 13 Vissa skolenheter är undantagna legitimationskravet, t.ex. de som bedriver annan undervisning än språkundervisning på engelska samt . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tjänster) med inriktning mot undervisning i årskurs 1–3 hade legitimation med behörighet för grundsärskolan, nivån och ämnet. Motsvarande andel för årskurs 4–6 var 15 pro- cent och för årskurs 7–9 var andelen . Den tioåriga specialskolan riktar sig till elever med funktionsnedsättningar som gör att de inte kan gå i eller grundsärskolan. Det finns fem regionala och tre nationella special- skolor. Antalet lärare i specialskolan minskade kontinuerligt från /06 till 2013/14 för att därefter öka något. /17 fanns det totalt 190 lärare i specialskolan. Under mot- svarande period har antalet elever varit cirka 500 med en ökning till 640 elever /17. Andelen lärare som är kvinnor har under hela den undersökta perioden varit . Andelen lärare i specialskolan som har en pe- dagogisk högskoleexamen har ökat något /06–2016/17, från till . En något större andel av kvinnorna än männen har pedagogisk högskoleexamen. Andelen lärare med en specialpedagogisk hög- skoleexamen minskade , från till . Av lärarna i specialskolan (heltidstjänster) hade legitimation och behörighet /17. Personalsituationen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Andel lärare med pedagogisk högskoleexamen Antalet elever ökade kraftigt i gymnasieskolan –2009 för att sedan minska fram till /17 då elevantalet ökade något igen. Antalet lärare (heltidstjänster) har följt samma utveckling. /17 fanns knappt 29 000 heltidstjänster i gymnasieskolan. –2016 har antalet elever per lärare (heltidstjänster) minskat något, från 13,8 elever per lärare 1994 till 11,9 elever per lärare 2016 (se diagram 2.28). Diagram 2.28 Antal elever och lärare i gymnasieskolan Antal elever per lärare Antal elever/lärare Anm.: Antalet elever per lärare (heltidstjänster) visas på sekundäraxeln och beräknas som antalet elever dividerat med antalet lärare (heltidstjänster). Källa: (statistik i tabeller). Gymnasieskolan skiljer sig från samtliga tidigare redovisade skolformer avseende könsför- delningen på lärarna. Könsuppdelad statistik redovisas från /07 och har fördelningen varit kvinnor res- pektive män. Trenden är dock att andelen kvin- nor ökar något. När elevantalet i gymnasieskolan började öka hade redan andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen sakta minskat , dvs. oberoende av ett ökat antal elever. Den minsta andelen lärare i gymnasieskolan med pedagogisk högskole- examen nåddes /07, då andelen var . /10 har andelen ökat igen och /17 uppgick andelen med pedagogisk högskoleexamen till . /07–2016/17 har andelen lärare som är kvinnor med pedagogisk högskoleexamen varit högre än andelen män med pedagogisk högskoleexamen(se diagram 2.29). Diagram 2.29 Andel lärare i gymnasieskolan med pedago- gisk högskoleexamen och antal elever Andel (%) Anm.: Avser heltidstjänster. Antal elever i gymnasieskolan anges på sekundäraxeln. Källa: (statistik i tabeller). Andel lärare med lärarlegitimation och behörighet I gymnasieskolan ges undervisning i drygt 270 ämnen, varav 30 s.k. vanliga ämnen eller bilaga 4- ämnen (ämnen som anges i bilaga 4 till högskole- förordningen, t.ex. matematik), 40 s.k. vissa ämnen (t.ex. digitalt skapande) och drygt 200 yrkesämnen (t.ex. bageri- och konditori- kunskap). samlar endast in uppgifter om 21 bilaga 4-ämnen eller s.k. vanliga ämnen. Enligt lärarbehörighetsstatistik undervisade drygt 20 000 lärare /17 i de 21 redovisade ämnena. Av dessa lärare var behöriga att undervisa i något eller några ämnen i gymnasieskolan.14 Skillnaderna i lärarnas behörighetsgrad mellan olika ämnen är betydande. Störst andel behöriga /17 fanns i historia, religionskunskap och kemi och lägst andel behöriga i teknik och svenska som andraspråk (se diagram 2.30). 14 För att undervisa i de s.k. bilaga 4-ämnena och i de s.k. vissa ämnena krävs som huvudregel legitimation och behörighet, men det finns ett generösare undantag från legitimationskravet för lärare i yrkesämnen jäm- fört med andra lärare. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.30 Andel legitimerade och behöriga lärare i vanliga ämnen i gymnasieskolan, 2016/17 Anm.: Avser heltidstjänster. Källa: (statistik i tabeller). Eftersom det finns ett särskilt undantag från kravet på legitimation för yrkeslärare har Skol- verket valt att inte redovisa hur stor andel av dessa som är legitimerade och behöriga. Där- emot redovisas hur stor andel av yrkeslärarna som har en pedagogisk högskoleexamen.15 Läs- /17 var denna andel , vilket är en procentenhet lägre än föregående läsår. I yrkesämneskategorierna barn och fritid, vård och omsorg samt handel/administration, ämnen i vilka en stor andel kvinnliga lärare undervisar, hade eller högre en pedagogisk hög- skoleexamen. Det motsatta förhållandet gäller för lärare inom VVS och fastighet, industriteknik samt fordons- och transporttekniska ämnen, där lärare som är kvinnor är i minoritet, och 50 pro- cent eller färre av samtliga lärare hade en pedago- gisk högskoleexamen. Det finns vissa regionala skillnader i landet när det gäller andelen behöriga lärare i gymnasie- skolan /17. Andelen legitimerade och behöriga lärare i minst ett ämne är över 80 pro- 15 Avser tjänstgörande lärare. Uppgifter avseende heltidstjänster fanns inte tillgängligt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 cent i , och län.16 Andelen legitimerade och behöriga lärare i minst ett ämne är minst i Jämt- lands län, län och där samtliga andelar understiger . Diagram 2.31 Andel legitimerade och behöriga lärare i minst ett ämne i gymnasieskolan per län, 2016/17 Anm.: Avser heltidstjänster. Axeln är bruten. Alla kommuner i alla län erbjuder inte gymnasieutbildning. För /17 fanns det information om lärare i gymna- sieskolan för 247 kommuner. Källa: (). Antalet lärare i gymnasiesärskolan har ökat i jämn takt från /01 till 2012/13 som en följd av ett kraftigt ökat elevantal. Antalet elever i gymnasiesärskolan mer än fördubblades från /98 till 2009/10. Därefter har såväl antalet elever som lärare minskat. /17 fanns det drygt 1 600 lärare i gymnasie- särskolan (heltidstjänster). /01–2016/17 har antalet elever per lärare (heltidstjänster) minskat något, från 4,2 elever per lärare 2000 till 3,6 elever per lärare 2016. 16 Andelen behöriga och legitimerade lärare i minst ett ämne per län är framtagen genom att ta medelvärdet av andelarna på kommunnivå inom länet. Endast kommuner med gymnasieskola ingår i beräkningen av medelvärdet. Könsfördelningen av lärarna i gymnasiesär- skolan har varit stabil . /17 var kvinnor och män (heltidstjänster). Andelen lärare (heltidstjänster) i gymnasie- särskolan med pedagogisk högskoleexamen var /08–2012/13 men har /14 legat stabilt på den något högre nivån . har andelen kvinnor med en pedagogisk högskole- examen varit större än andelen män, jämfört /17. Av lärarna i gymnasiesärskolan /17 var andelen legitimerade och behöriga för rätt ämne och nivå låg. var legitimerade och behöriga (heltidstjänster). Störst andel legitimerade och behöriga fanns i idrott och hälsa respektive religionskunskap. Minst andel fanns i bild och musik. Den vuxenutbildning i som ingår i skol- väsendet består av vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). ingår utbildning i svenska för invandrare (sfi) i komvux, men i det följande redovisas sfi för sig. Andel lärare med pedagogisk högskoleexamen Antalet elever i komvux ökade kraftigt till- sammans med antalet lärare . Detta var en direkt följd av det första s.k. kun- skapslyftet, en femårig statlig satsning 1997– 2002 som framför allt syftade till att höja arbets- lösas kunskaper. Efter att satsningen avslutades minskade åter såväl antal elever som antal lärare (se diagram 2.32). Diagram 2.32 Antal lärare och elever i komvux Anm.: Antal lärare är omräknat till heltidstjänster och redovisas på sekundäraxeln. Statistiken omfattar endast elever och lärare i utbildning som ges av offentliga utbildningsanordnare, inte upphandlad verksamhet. Uppgifter om elever och lärare gäller för samtliga nivåer dock ej sfi och särvux. redovisas upp- gifter om komvux per kalenderår i stället för läsår. Detta kan påverka jämförbarheten i uppgifterna. Källa: (statistik i tabeller). Relationen mellan antalet elever och lärare inom komvux påverkas av att inte alla elever är heltids- studerande och att det sker snabba fluktuationer mellan åren. Antalet heltidsstuderande elever per lärare (heltidstjänster) i komvux har dock legat runt i genomsnitt 31 heltidsstuderande per lärare perioden –2015. Könsfördelningen bland lärarna var stabil , med i genomsnitt kvinnor och män. Därefter har ande- len kvinnor ökat något. var andelen kvinnor och andelen män . I samband med det dåvarande start och den kraftiga ökningen av antalet lärare i komvux minskade andelen lärare som hade en pedagogisk högskoleexamen. När sats- ningen avslutades och antalet lärare mins- kade steg åter andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen. har andelen varit stabil till skillnad från majoriteten av de andra skolformerna där andelen lärare med en pedagogisk högskoleexamen har minskat. var andelen i komvux. Liksom i de tidigare redovisade skolformerna har en större andel av kvinnorna än männen en pedagogisk högskoleexamen (se diagram 2.33). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.33 Andel med pedagogisk högskoleexamen uppdelat efter kön Andel (%) Anm.: Axeln är bruten. redovisas uppgifterna per kalenderår i stället för läsår. Avser lärare hos offentliga anordnare. Källa: (statistik i tabeller). Andel lärare med lärarlegitimation och behörighet Av de lärare i kommunalt anordnad komvux (heltidstjänster) som undervisade i ämnen med behörighetskrav17 /17 hade legitimation och behörighet i minst ett ämne. Skillnaderna mellan lärarna på grund- läggande respektive gymnasial nivå var endast 2 procentenheter.18 Det finns vissa skillnader i lärares behörighet mellan olika ämnen.19 Enligt statistiken /17 avseende komvux på grundläggande nivå hade störst andel lärare legitimation och behörighet i biologi, matematik och samhälls- kunskap. Minst andel legitimerade och behöriga fanns i religionskunskap och svenska som andra- språk. På gymnasial nivå hade störst andel lärare legitimation och behörighet för kemi, historia och biologi. Minst andel legitimerade och be- höriga fanns i svenska som andraspråk, geografi och filosofi. Andel legitimerade och behöriga lärare per ämne och nivå redovisas i diagram 2.34. 17Enligt skollagen finns det möjlighet att göra särskilt undantag från kraven på legitimation och behörighet för att undervisa i vissa ämnen, t.ex. modersmål och yrkesämnen. Lärare som undervisar i dessa ämnen ingår inte i de redovisade uppgifterna. 18Externa anordnares personal ingår inte i uppgifterna från . 19I jämförelsen ingår endast ämnen med fler än 10 tjänstgörande lärare /17. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.34 Andel legitimerade och behöriga lärare i ämnen på grundläggande och gymnasial nivå, 2016/17 Lärare svenska som andraspråk 100 80 60 40 20 0 20 40 60 80 100 Anm.: Avser heltidstjänster. Externa anordnares lärare ingår ej. Endast ämnen med fler än 10 tjänstgörande lärare redovisas i diagrammet. Ämnena är rangordnade efter högst andel legitimerade och behöriga lärare på gymnasial nivå. Källa: (statistik i tabeller). utbildning i svenska för invandrare Antalet lärare i sfi har ökat mycket kraftigt . –ökade antalet lärare (heltidstjänster) , från drygt 1 100 lärare till knappt 3 400. Denna ut- veckling följer i viss mån det kraftigt ökade an- talet elever. –ökade antalet elever som deltog i undervisning . har antalet elever i sfi ökat i genomsnitt med drygt 8 200 elever , med särskilt stora ökningar från och med /15. Detta har medfört att antalet elever per lärare (heltidstjänster) har ökat , från 30,4 elever per lärare 2000 till 46,5 elever per lärare 2015.20 Könsfördelningen bland lärare i sfi har varit stabil . Av alla lärare 2016 var kvinnor och män. Samma tendenser som framkommit i redo- visningen för tidigare skolformer syns också för sfi; när antalet lärare ökar som en följd av fler elever tenderar andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen att minska. När antalet lärare i sfi började öka från /01 minskade andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen från till /09. Därefter inleddes återigen en viss ökning, trots att elevantalet fortsatte att öka. har andelen lärare i sfi med en pedagogisk högskoleexamen minskat något igen för att läs- /17 ligga på . Kvinnorna hade i större utsträckning än männen en pedago- gisk högskoleutbildning . Av de knappt 3 400 lärarna (heltidstjänster) /17 var legitimerade och behöriga för undervisning i skolformen. Särskild utbildning för vuxna Antalet lärare i särvux ökade nästan kontinuer- ligt och . Därefter har antalet minskat något. Föränd- ringarna följer förändringarna i antalet elever. fanns det knappt 260 heltidstjänster i sär- vux. Antalet elever per lärare (heltidstjänster) har minskat , från 20,5 elever per lärare till 15 elever per lärare 2016.21 Könsfördelningen bland lärarna i särvux har varit stabil . /17 minskade dock andelen kvinnor från föregående år till . Endast små förändringar i särvuxlärarnas ge- nomsnittliga utbildningsbakgrund har skett . I genomsnitt för perioden –2016 hade av lärarna en pedagogisk högskole- examen. I jämförelse med flera andra skolformer finns det inom särvux knappt några skillnader mellan könen när det gäller lärarnas utbildnings- bakgrund. Andelen lärare med en pedagogisk högskoleexamen har i genom- snitt varit lika stor för kvinnor och män, även fast andelarna skiljer sig något åt mellan åren. /17 hade av lärarna (heltidstjänster) legitimation med behörighet för 20 Externa anordnares personal ingår inte i uppgifterna. 21 Externa anordnares personal ingår inte i uppgifterna. särskild utbildning för vuxna, en uppgång innan.22 Det kommande avsnittet kommer att strukture- ras på följande sätt. I den första delen redovisas utvecklingen av antalet sökande och antagna till yrkesexamensprogram inom pedagogik och lärarutbildning, dvs. utbildningar som leder till förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämnes- lärarexamen, yrkeslärarexamen, lärarexamen23, folkhögskollärarexamen, specialpedagogexamen eller speciallärarexamen. Alla som antas till ut- bildningarna påbörjar dock inte densamma, var- för utvecklingen av antalet programnybörjare redovisas i den andra delen. I den tredje delen redovisas utvecklingen av antalet utfärdade examina. Sökande och antagna ökar I diagram 2.35 redovisas utvecklingen av antalet behöriga förstahandssökande, antalet antagna och söktrycket till yrkesexamensprogrammen inom pedagogik och lärarutbildning för perioden –2016. 22 För lärare som undervisar i särvux har övergångsperioden när det gäller krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning och besluta om betyg i skolväsendet förlängts till och med . 23 Äldre motsvarande yrkesexamensprogram. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.35 Antal behöriga förstahandssökande, antagna och söktryck till yrkesexamensprogrammen inom pedagogik och lärarutbildning, hösttermin Anm.: Avser totalt antal sökande och antagna till yrkesexamensprogram inom peda- gogik och lärarutbildning (folkhögskollärarexamen, förskollärarexamen, grund- lärarexamen, speciallärarexamen, specialpedagogexamen, yrkeslärarexamen, ämneslärarexamen och lärarexamen). Söktryck definieras som antal behöriga första- handssökande per antagen och visas på sekundäraxeln. Antagen motsvarar inte faktiska nybörjare utan de som erbjudits en utbildningsplats. Källa: (Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå – Tabeller och diagram). Antalet behöriga förstahandssökande till yrkes- examensprogrammen har ökat kraftigt sedan de nya lärar- och förskollärarexamina infördes . Antalet sökande uppgick till drygt 19 800 personer vilket motsvarar en ök- ning om . antogs drygt 12 800 personer vilket mot- svarar en ökning om . Söktrycket till utbildningarna har ökat något . var söktrycket 1,5 behörig förstahandssökande per antagen. Motsvarande siffra var 1,2. Söktrycket definieras som antalet behöriga förstahandssökande per antagen. Stora skillnader mellan yrkesexamensprogram Det finns betydande skillnader mellan olika yr- kesexamensprogram, både avseende antal sö- kande och antagna samt vilka som söker och antas. Nedan redovisas uppgifter för antal antagna och söktryck per yrkesexamensprogram höst- terminen 2016. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.36 Antal antagna och söktryck per yrkesexamensprogram, Anm.: Avser totalt antal antagna till yrkesexamensprogram inom pedagogik och lärarutbildning. Söktryck definieras som antal behöriga förstahandssökande per antagen och visas inom de vita rutorna i botten på varje stapel. Antagen motsvarar inte faktiska nybörjare utan de som erbjudits en utbildningsplats. Yrkesexamens- programmen är rangordnade efter totalt antal antagna. Källa: (Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå – Tabeller och diagram). Det största antalet behöriga förstahandssökande finns till ämneslärarutbildningen följt av för- skollärarutbildningen och sedan grundlärar- utbildningen. När det gäller antalet antagna är antalet störst till ämneslärarutbildningen följt av grundlärarutbildningen och sedan förskollärar- utbildningen. Söktrycket skiljer sig åt mellan de olika pro- grammen. Högst söktryck är det till special- pedagogutbildningen och förskollärar- utbildningen. gick det två behöriga förstahandssökande per antagen till dessa utbildningar. Lägst söktryck är det till speciallärarutbildningen och ämneslärar- utbildningen. Det finns tydliga skillnader avseende vilka ut- bildningsinriktningar som kvinnor respektive män söker och antas till. Av diagram 2.36 fram- går att könsfördelningen är jämnast i ämnes- lärarutbildningen, där cirka hälften är kvinnor, och mest ojämn i specialpedagog-, speciallärar- och förskollärarutbildningarna, där över 90 pro- cent är kvinnor. Antalet antagna i diagram 2.35 ovan motsvarar de personer som blivit erbjudna en utbildnings- plats. Det behöver inte innebära att personen också påbörjat utbildningen. I diagram 2.37 redovisas därför antal programnybörjare totalt sett och för vissa yrkesexamensprogram per hösttermin. Diagram 2.37 Antal programnybörjare per yrkesexamens- program, hösttermin Anm.: På sekundäraxeln visas totalt antal programnybörjare till yrkesexamens- programmen inom pedagogik och lärarutbildning (förskolärarexamen, grundlärar- examen, yrkeslärarexamen, ämneslärarexamen, folkhögskollärarexamen, special- lärarexamen, specialpedagogexamen samt ospecificerad lärarexamen).