prop · H403184 · 2017-05-11 00:00:00 — Bakgrunden var en mer restriktiv syn på statens roll som företagsägare. Försäljningen, som planerades omfatta 35 bolag, avsåg i första hand bolag som verkade under kommersiella villkor och på konkurrensutsatta marknader. Försäljningen skulle även omfatta sådan verksamhet i myndigheter eller affärsverk som var konkurrensutsatt. Som en förberedelse bolagiserades dessa verksamheter för att senare kunna bli föremål för en försäljning. Försäljningen av statliga bolag avbröts emellertid i samband med den ekonomiska och statsfinansiella krisen /93. De yttre förutsättningarna för statligt ägande förändrades . Ny teknik, ökad globalisering samt det svenska inträdet i EU fick återverkningar på synen på det statliga ägandet. Exempel på affärsverk som bolagiserades då var , , och Posten. Vissa av de verksamheter som ombildades till bolag har kvarstått som statligt ägda bolag medan andra har avyttrats. Några av bolagen har också börsnoterats varigenom statens ägarandel har minskat. har staten genomfört flera försäljningar av bolagsbeståndet, exempelvis , , innehaven i Stockholmsbörsen och Nordea samt delar av innehavet i TeliaSonera. Det bildades även nya statliga bolag bl.a. genom avknoppningar från affärsverk och myndigheter. Genomgången visar att det statliga bolagsägandet tillkommit och ändrats av följande skäl: •utbyggnad och drift av samhällsviktig infrastruktur, •säkrad tillgång till viktiga råvaror och produktion och distribution av viktiga eller utmanande varor och tjänster, •hantering av strukturomvandling och marknadsmisslyckanden •främjandet av FoU och ny teknologi, •främjandet av statsfinanserna, •hantering av miljömässiga, sociala eller andra externa krav och regional sysselsättningspolitik, •konkurrensutsättning av statlig produktion. Som framgick ovan har det funnits många olika skäl till att staten valt att driva företagsverksamhet. I tabellen nedan har vi sammanställt de olika skälen över en 86 Ds 1989:23, s. 27. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T tidsaxel för att se hur de varierat över tiden. Det första skälet till statligt bolagsengagemang var utbyggnad av infrastruktur (detta kan definieras som en form av marknadsmisslyckande men utgör en särskild kategori inom marknadsmisslyckande). Ett senkommet tillskott i den kategorin är utbyggnaden av som lades i ett eget bolag. Att säkra tillgång till råvaror är ett argument som förekom under de båda världskrigen, men dessa bolag avvecklades ofta efter krigen. Det kvarvarande statliga bolaget som delvis motiverades av detta villkor är . Tabell B1:1 Statliga motiv till att driva företag Säkra tillgång på råvaror av viktiga varor/tjänst. Främja FOU och nyteknik Utsätta statlig prod. Miljö, sociala och kulturella skäl Motivet produktion och distribution av viktiga varor och tjänster är delvis kopplat till världskrigen, och bolagen har med undantag av alkoholförsäljning avvecklats. Att understödja den regionala sysselsättningen i var ett motiv till statens engagemang i och första del. Det var även ett skäl, genom ökat företagande, bakom bildandet av Inlandsinnovation 2011. En mängd bolag bildades/övertogs av staten i samband med de ekonomiska kriserna och . I samband med finanskrisen bildades Fouriertransform i syfte att stödja bilindustrin. Innehavet i är också en följdeffekt av den ekonomiska krisen första årtionde. bildades/avknoppades flera olika fastighetsbolag och 2001 tillkom Jernhusen. Bolagen tilldelades speciella uppgifter och verkar endast i mindre utsträckning på konkurrensutsatta marknader. utgjorde ett undantag i detta avseende och såldes av staten 2008. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Under har nya skäl till att bilda statliga bolag tillkommit. Vanligt förekommande orsaker har varit en vilja att konkurrensutsätta statlig produktion i spåren av teknikutveckling och avregleringar samt en strävan att skilja på statens olika roller. För att konkurrensen ska ske på liknande villkor har delar av statlig verksamhet brutits ut ur myndigheter och affärsverk och bolagiserats. har forskning och utbildning dykt upp som ett skäl för staten att bilda bolag. Det främsta och återkommande skälet till att starta statliga bolag har varit att staten har bedömt att det existerar marknadsmisslyckande. Detta gäller inte minst bank- och kreditmarknaden. Staten har över årtiondena startat en mängd bolag eller engagerat sig i bolag för att förbättra konkurrensen på bank- och kreditmarknaden och för att tillföra riskkapital som de privata aktörerna inte bedömts göra i önskvärd utsträckning. De flesta av dessa engagemang har avvecklats eller privatiserats som exempelvis statens ägande i Nordea, men , och , samt senare tillskott som Inlandsinnovation och Fouriertransform kvarstår. De två senare bolagen ska uppgå i Saminvest som bildades . Nya bolag har således startats även med ambitionen att säkra en god tillgång på riskkapital till framför allt företag i tidiga utvecklingsskeden.87 Som framgår av tabellen ovan har skälen till bildandet av statliga bolag påverkats av yttre omständigheter som t.ex. teknikutveckling. Det finns även en förskjutning i synen på de statliga bolagen som medfört att lönsamhet blivit viktigare under . 87Riksrevisionen konstaterade i en granskning att de statliga riskkapitalbolagen inte uppnådde syftet att tillföra riskkapital till företag i deras tidiga utvecklingsfaser, se Statliga insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget, RiR 2014:1. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T Tabell B1:2 Statliga bolags ursprung A/O Dom Bildat 1994, länsvisa utvecklingsfonder Statligt bolag 2010, dotterbolag till Bildat 1970, förstatligande av apoteksmark- Bildat 1963, rest från monopol Bildat 2001, del av SJ Bildat 1810, statligt 1978 Bildat 2010, del av Bildat 2001, del av SJ Bildat 1993 från AMU-gruppen Staten delägare 1957, helägt 1976 Bildat 2011, del av Lantmäteriet R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Statligt ägt , arv från Auto- bildades , statligt bolag Bildat 1997 (Ireco), helt statligt 2007 Stiftelse ombildad till AB 1982 Bildat 1946, sammanslagning av nationella Bildat 1985, tog över lån från Bildat 2001, del av affärsverket Statens Bildat 1974, del av Bildat 1999, ursprung från Sammanslagning av Tipstjänst och Bildat 2009, del av Bildat 1993, del av Lantmäteriet och CFD Bildat 1995 genom sammanslagning av lo- R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T Bildat 1997, del av försvaret Bildat 1995, namnbyte 2006 från , bolagiserades 1977 Källa: Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande, respektive bolags hemsida. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Nedanstående uppgifter bygger på upplysningar som ansvarig revisor för på lämnat samt uppgifter från bolagets årsredovisning. har staten via (tidigare och ) lämnat betalningsutfästelser till . Formuleringen i regleringsbrevet 2015 är: har för statens räkning oåterkalleligen förbundit sig att när så erfordras lämna villkorat aktieägartillskott till för att bolagets eget kapital ska uppgå till det registrerade aktiekapitalet. ska uppfylla denna förpliktelse genom att när så erfordras utställa en betalningsutfästelse till motsvarande erforderligt aktieägartillskott. Vidare ska ställa ut en betalningsutfästelse till motsvarande upplupen ränta på utställda betalningsutfästelser. Orsaken till betalningsutfästelserna är att () går med ekonomiskt underskott och för att säkerställa att aktiekapitalet ska uppgå till minst bolagets registrerade aktiekapital behöver bolaget betalningsutfästelserna.88 bokar upp utställda betalningsutfästelser som en skuld (andra långfristiga skulder) och tar upp motsvarande belopp som en fordran. Ackumulerat uppgår de utställda betalningsutfästelserna till 2,5 mdkr.89 Det är meningen att på lång sikt ska få en ekonomi i balans och att betalningsutfästelserna aldrig ska behöva utnyttjas. Betalningsutfästelser har fått ställas ut , dels för ränta på utestående betalningsutfästelser och dels för årligt underskott i . bytte redovisningsprinciper så att redovisningen bättre skulle avspegla faktiskt resultat. Det innebar att endast ränta ställdes ut som betalningsutfästelse (). Om inte skulle ha de utställda betalningsutfästelserna skulle 88Av de årsredovisningar som finns tillgängliga på hemsida framkommer följande avseende rörelseresultat respektive årets resultat, Mnkr: 89 Inklusive räntor. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T bolagets egna kapital vara förbrukat, vilket inte är tillåtet enligt aktiebolagslagen.90 Enligt regleringsbrevet 2015 avsnitt övriga villkor ska från anslag 1:1 ap. 11.1 (trimning och effektivisering samt miljöinvesteringar) avräkna eventuellt infriande av betalningsutfästelse som TRV ställt ut till . Det är alltså inte lämnade betalningsutfästelser, vilka bokförs som en kostnad, som anslagsavräknats utan endast när de infrias. har aldrig infriat några betalningsutfästelser, d.v.s. gjort några utbetalningar till . Kostnaderna för betalningsutfästelserna har alltså aldrig avräknats ett anslag och belastat statsbudgeten. De 2,5 mdkr ligger istället som en negativ kapitalförändring i myndighetskapital. Betalningsutfästelserna påverkar myndighetskapital. Detta är en finansieringslösning som undviker belastning på statsbudgeten. Regeringens och styrning av betalningsutfästelserna I budgetpropositionen 1992/93:100 regleras redovisningen. Av proppen framgår att kapitaltillskottet till inte ska öka statens årliga utgifter och därmed inte innebära någon anslagsbelastning. Kapitaltillskottet skulle enligt trafikutskottet tillföras genom en utfästelse om kapitaltillskott. () och () fick i uppdrag att utställa kapitaltäckningsgarantier till skydd för egna kapital. Utifrån detta tecknade och en ansvarsförbindelse till . I budgetpropositionen 2000/01:100 tas frågan återigen upp. Regeringen föreslog här att BV och VV med en oåterkallelig förpliktelse förbinder sig att lämna årliga aktieägartillskott för att skydda egna kapital. Vid behov skulle därför betalningsutfästelser lämnas. Resonemang förs om vad en betalningsutfästelse är. Där anges att en betalningsutfästelse knappast kan anses vara en betalning som ska anslagsavräknas. Slutsatsen är att avräkning mot anslag blir aktuell först när en eventuell utfästelse behöver infrias genom utbetalning av likvida medel. Beslutet blev att villkorade aktieägartillskott jämte ränta i form av betalningsutfästelser ska avräknas 90Genom bytet av redovisningsprincip kommer inte att upprätta någon koncernredovisning och kommer då endast att få en resultatrespektive balansräkning. Resultatandelen i Öresundsbrokonsortiet kommer att redovisas enligt kapitalandelsmetoden direkt i resultat- och balansräkning och inte till anskaffningsvärde av Öresundsbrokonsortiets positiva resultat kan kvittas mot förlust vilket gör att egna kapital inte minskar. Så länge resultatandelen överstiger nettoförlust krävs inga aktieägartillskott. kommer troligtvis att meddela att de inte kommer att behöva delar av det preliminära tillskott de erhållit för , vilket därför kan återbokas. Det rör sig om ca . 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N mot VV:s och BV:s anslag om dessa behöver infrias genom utbetalning av likvida medel. Arrangemanget redovisas i årsredovisning 2015 på följande sätt Staten har utfärdat en kapitaltäckningsgaranti för att skydda eget kapital i enlighet med aktiebolagslagen. Enligt kapitaltäckningsgarantin bemyndigas att oåterkalleligen vid behov lämna villkorade aktieägartillskott så att egna kapital uppgår till det registrerade aktiekapitalet. villkorade aktieägartillskott sker i form av betalningsutfästelser (i enlighet med ekonomiska vårproposition, 2000/01:100). För den fordran som därigenom får gentemot , ska erlägga ränta, som också tillskjuts i form av betalningsutfästelser. Räntesatsen ska motsvara den genomsnittlig ränta som under respektive år betalar till Riksgälden. Frågan om olovligt statsstöd fick motta en anmälan om att och konsortiet påstås erhålla otillåtna statsstöd. meddelade kommissionen att statsgarantierna inte är att betrakta som statsstöd eftersom är en investering till gagn för samhället som helhet och en gemensam nytta av allmänt offentligt intresse. avvisade klagan 2014 och meddelade att beslutet om den statliga finansieringen av såväl landanslutningar som den statligt garanterade upplåningen i konsortiet, skedde i linje med . Kommissionen menar att åtgärderna inverkar positivt på de gemensamma transportprioriteringarna utan att otillbörligen snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. EU-kom- missionen lät meddela att det kommer att krävas en notifiering ifall konsortiet får behov av statsgaranterade lån efter 2040. kommer inledningsvis att reglera tillskjutna aktieägartillskott genom utdelning av den fordran som har uppkommit till följd av tillskotten. Först när lånen från Riksgälden är fullt återbetalda kommer att lämna kontanta utdelningar till ägaren. Ägaren har inte uttalat några krav på utdelning. Svenska staten har i form av reverser till tillskjutit villkorade aktieägartillskott. Den därigenom uppkomna fordran på staten beräknas vara reglerad R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T 2040 genom att beloppet successivt kvittas mot framtida vinstutdelning. Per uppgick de ackumulerade betalningsutfästelserna till 2,5 mdkr. fordran på svenska staten avseende aktieägartillskott klassificeras som ett finansiellt instrument. Det är sannolikt att bolaget inte kommer att erhålla några faktiska betalningar, utan tillskottet kommer att kvittas mot framtida vinstmedel. Instrumentet har på grund av sin speciella karaktär exkluderats från beräkningen av räntebindningstider och förfallotider för nettoskulden. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Internationella exempel på beredningsprocesser för statligt bolagsinnehav Mot bakgrund av riktlinjer om har tagit fram belysande exempel från andra länder. beskriver i detta kapitel hur regeringarna i och informerar sina respektive parlament om det statliga bolagsägandet och grunderna för det. Inget av våra grannländers regeringar informerar sitt respektive parlament om motiven till ägandet av enskilda bolag. Däremot ges parlamentet möjlighet att uttala sig om de övergripande motiven till statligt ägande av bolag i inledningen av i stort sett varje mandatperiod i och . Processen när ett statligt bolagsägande beslutas är principiellt viktig, då det i praktiken ofta dröjer tills det sker en uppföljande genomlysning. Om beslutet inte är tillräckligt tydligt avseende syfte och mål för innehavet försvåras uppföljningar och utvärderingar av bolagsinnehavets aktualitet. Därför beskriver i detta kapitel också hur dessa processer ser ut i ett antal länder. Vissa av dessa har processer som i centrala avseenden är tydligare och mer utarbetade än de är formellt i . Rapportering till parlamentet – nordiska exempel I avsnittet finns information om hur regeringarna i , och rapporterar om ägarpolitiken och de statliga bolagsinnehaven. Vi har valt dessa exempel för att det finns likheter med den svenska bolagsförvaltningen. Den danska regeringen publicerar följande publikationer om den danska statens bolagsinnehav; 1) En årlig redogörelse över hur de olika innehaven utvecklats som utges av . 2) sammanställde finans-, justitie-, trafik-, ekonomi- och näringsministerierna en publikation som beskrev de statliga aktiebolagens tillsyn, ansvar och styrning samt bakgrunden till statens bolagsinnehav. 3) utgav en publikation med titeln som aktionᴂr som beskrev statens ägarpolitik. 2015 utgavs en ny upplaga av Staten som aktionᴂr i samband med att regeringen skärpte ägarpolicyn med avseende på förtydligande av statens motiv, mål och syfte med bolagsägandet. Den nya upplagan innehåller ett särskilt avsnitt om statens motiv, mål och syftet med statligt bolagsägande. I avsnittet slås fast att varje bolagsinnehav ska uppfylla ett eller flera av följande kriterier: kon- R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T troll av (kritisk) infrastruktur, försörjningssäkerhet avseende önskvärda samhällsviktiga tjänster, att det statliga bolagsägandet är reglerat genom lag eller övrig samhällelig hänsyn.91 I likhet med lämnar den finska regeringen årliga årsberättelser om de statliga bolagsinnehaven. Dessa omfattar i väsentliga delar liknande aspekter som den årliga verksamhetsberättelser för bolag med statligt ägande. Varje ny finsk regering publicerar principbeslut om statens ägarpolitik. Ungefär finns det således ett uppdaterat principbeslut. har det tagits fram principbeslut och 2016. Beslutet hade som utgångspunkt att ägarpolitiken skulle utvecklas och ägarstyrningen stärkas. Beslutet omfattade ändringar i ägarbasen och ägararrangemang. Ägandet skulle bedömas regelmässigt inom ramen för uppföljningen av bolagen. De bolag som skötte en statlig specialuppgift skulle också fortsättningsvis ägas helt av staten eller åtminstone kvarstå under statens bestämmanderätt. Om staten främst hade ett placerarintresse i ett bolag kunde staten helt eller delvis avstå från sitt ägande. När det gällde ägandet i nationellt viktiga bolag fick stabiliteten dock inte äventyras. Om staten hade ett speciellt strategiskt intresse i ett bolag, t.ex. i anslutning till samhälleliga basfunktioner, var ett betydande statligt innehav i allmänhet befogat. Eventuella ägararrangemang skulle göras utan att intresset i fråga äventyrades. I övrigt omfattade principbeslutet följande: •Statens bolagsinnehav och målen för ägandet med särskilda avsnitt om mål för ägande i bolag med specialuppgifter och mål för ägandet i kommersiella bolag. •Lönsamhet och kostnadseffektivitet som mål. •Ägarpolitiska mål som ställs på bolagens verksamhet samt företagsansvar. •Ministeriernas ansvarsfördelning och samarbete i ägarstyrningen.92 Principbeslutet omfattade aspekter som den behandlar i statens ägarpolicy som ingår i de årliga verksamhetsberättelserna för bolag med statligt ägande. Det omfattar dock också frågan om ändringar i ägarbasen och ägararrangemang som inte ingår i den svenska statens ägarpolicy. 91Se () och konomi-og-tal/artikler/mere-aktivt-ejerskab-af-statens-selskaber (). 92Statsrådets principbeslut om statens ägarpolitik , b6cb-ae51774cce4e, . 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den principbeslut om statens ägarpolitik hade som utgångspunkt att statens ägande bör utvärderas med hänsyn tagen till den totala nationalekonomiska nyttan, utvecklingen av de ägda bolagens verksamhet och värde samt effektiv resursallokering. Principbeslutet nämner följande som tänkbara grunder för statligt ägande: naturligt monopol eller specialuppgift, strategiskt intresse, värnande om finländskt ägande, placerarintresse och nyskapande. Huvudfokus i principbeslutet ligger på det senare avseendet – det statliga ägandet som ett verktyg för aktiv samhällsförnyelse. Med hjälp av den statliga ägarstyrningen ska det befintliga innehavet aktiveras och generera ny ekonomisk aktivitet i . Ett särskilt utvecklingsbolag ska grundas som verktyg för förnyelsen. Ge- nerellt sett ska samhällsansvar vara en grundvärdering för de statliga företagen.93 Som en del av statsbudgeten lägger varje departement fram en egen proposition inom sina områden. I propositionen från Närings- och fiskeridepartementet för ges en beskrivning av det statliga bolagsägandet. Propositionen innehåller uppgifter om uppdrag, mål, status och resultat, statens ägarandelar som förvaltas av departementet, prioriteringar och centrala förhållanden av betydelse för bolagsinnehaven.94 När statsbudgeten uppdateras kan den också innehålla förslag om ändringar avseende anslag, t.ex. till statliga bolag. I likhet med lämnar den norska regeringen årsberättelser om de statliga bolagsinnehaven. Dessa omfattar i väsentliga delar liknande aspekter som den årliga verksamhetsberättelser för bolag med statligt ägande. De är till skillnad från de svenska och finska årsberättelserna tydligt strukturerade efter de typer av mål som finns för de statliga bolagsinnehaven. I de norska årsberättelserna ges dock inte konsekvent information om statens mål med ägandet i varje enskilt innehav.95 Tyngdpunkten i årsberättelserna ligger på utvecklingen i de olika innehaven under det senaste kalenderåret. Årsberättelserna behandlas inte av . 93Statsrådets principbeslut om statens ägarpolitik , http://valtion- euvosto.fi/documents/10184/1210166/periaatepaatosomistajaohjaus130516sv.pdf/2291563c-d550- 44ad-a8aa-3deb5f22c50f, . 94Andra departement som förvaltar statligt bolagsägande ger information om dessa förhållanden i sina respektive propositioner. 95Information på Närings- och fiskeridepartementets hemsida, ringen.no/no/tema/naringsliv/statlig-eierskap/statens-eierberetning-2015/andre-relevante-doku- menter/id737457/, . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S B O L A G S I N N E H A V – A K T U A L I T E T E N I D E T S T A T L I G A B O L A G S I N N E H A V E T Vid sidan av årsberättelserna lämnar den norska regeringen ett centralt dokument till ungefär , Eierskapsmelding, om det statliga ägandet.96 I Eierskapsmeldingen utvecklas grunderna för det statliga ägandet, som är: •Korrigering av marknadsmisslyckanden. •Nationell förankring av viktiga bolag, huvudkontorsfunktioner och nyckelkompetenser. •Förvaltning av gemensamma naturresurser. •Sektorpolitisk och samhällelig hänsyn. Rapporterna innehåller också överväganden om alternativ till statligt ägande, kategorisering av de statliga bolagsinnehaven och vad och hur staten bör äga. Därutöver innehåller rapporterna texter om det statliga ägandets betydelse, utveckling och förhållande till det privata näringslivet. Den norska regeringen tar också fram en publikation om regeringens ägarpolitik, som normalt tas fram efter att en Eierskapsmelding behandlats av , så att kan beakta vad som framkommit i Eierskapsmeldingen. Processen för att bilda statliga bolag Detta avsnitt bygger på information som återfinns i en som redovisar skälen och processerna för att inleda statligt bolagsägande för ett antal OECD-län- der.97 Processen ser översiktligt ut som följer: Förslag om statligt ägande i bolag lämnas till parlamentets bägge kamrar. Innan parlamentets beslut verkställs ska minst ska ha gått från förslagets lämnande. Regeringen ska ha också ha rådgjort med det statliga revisionsorganet. Om parlamentet begär ytterligare information eller om åtminstone en femtedel av endera kammaren gör detta , ska beslutet inte fattas förrän informationen tillhandahållits. Om endera kammaren uttrycker att det behövs ytterligare legala förberedelser under den ovan nämnda perioden eller om det inom en 14-dagars period från det att begärd ytterligare information lämnats, måste det grundläggande beslutet invänta dessa förberedelser. 96Sedan 2002 har fyra sådana rapporter lämnats till parlamentet, 2002, 2007, 2011 och 2014, relevante-dokumenter/id737457/, . rapporterades i sådana publikationer endast om ägandet i bolag som förvaltades av dåvarande Närings- och . 97OECD, Governance – A Stocktaking of Government Rationales for Enterprise Ownership, s. 30-43, 2015.