prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det pågår vidare mycket arbete inom EU och internationellt kring miljömässigt hållbar offentlig upphandling. Upphandlings- myndigheten har bl.a. deltagit i ett nordiskt projekt om att stärka kompetens för arbete med hållbar upphandling samt belysa användning av miljömärkning och miljöledningssystem i offentlig upphandling med koppling till EU:s upphandlingsdirektiv. Regeringens satsning på inom anslag 1:5 Näringslivsutveckling utg.omr. 24 för att bidra till stärkt efterfrågan och en ökad användning av spetsteknik och avancerade systemlösningar i stadsmiljön påbörjades . Satsningen presenterades i budgetpropositionen 2016 och sträcker sig –2019. I den första utlysningen fick sexton 16 planeringsprojekt stöd om sammanlagt . Gemensamt för de beviljade stöden är att ny teknik används med hög miljöprestanda och innovationsgrad. I denna utlysning inkom 109 ansökningar till ett totalt sökt belopp om . Projekten täcker flera olika områden, bl.a. dagvattenrening, innovativa energisystem, takodling och utveckling av djurfoder från hushållsavfall. har fortsatt arbetet med transformativa innovationer för en hållbar industriutveckling, och har etablerat en samverkansgrupp för att genomföra ett utvecklingssamarbete för teknikskiften med väsentliga miljöförbättringar inom industrin, bl.a. genom innovationstävlingar. Samverkans- gruppen består av myndigheter, Mistra, industri och akademi. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra satsningen på den nationella plattformen för export och investeringar, . Detta blir en demonstrationsmiljö för nya svenska innovationer och ny teknik för miljö-, energi- och klimatområden med urban anknytning. Plattformens lokal i invigdes . Uppdraget genomförs i samverkan med IVL . har fortsatt arbetet med transformativa kretsloppslösningar för den hållbara staden, kallad den Attraktiva kretsloppsstaden 2.0. Bland annat har tagit fram en exempelsamling om spetstekniker och genomfört en innovationstävling för ungdomar. Arbetet fortsätter med att etablera beställargrupper för innovationsupphandling av exempelvis kretsloppslösningar inom VA. Kulturmiljöer och deras värden utgör i många fall delar eller preciseringar av miljökvalitetsmålen. Sammantagna resultatet från den årliga uppföljningen av miljömålen visar på oförändrade eller negativa värden för bevarande av kulturmiljön. Fördjupad redovisning av resultat sker under respektive miljökvalitetsmål. Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå Generationsmålet, både inom utgiftsområde 20 och inom andra utgiftsområden. behöver såväl regeringen som andra aktörer vidta ytterligare insatser för att nå Generationsmålet. Dagens miljöutmaningar är till stor del gräns- överskridande och Generationsmålet kan inte uppnås enbart genom åtgärder inom landet utan kräver även åtgärder i EU och internationellt. Generationsmålet har koppling till Agenda 2030-mål 2 ‒ Ingen hunger, 3 ‒ Hälsa och välbefinnande, 6 ‒ Rent vatten och sanitet, 7 ‒ Hållbar energi för alla, 9 ‒ Hållbar industri, innovationer och infrastruktur, 11 ‒ Hållbara städer och samhällen, 12 ‒ Hållbar konsumtion och produktion, 14 ‒ Hav och resurser och 15 ‒ Ekosystem och biologisk mångfald (se tabell 3.4). Regeringen har sänkt mervärdesskatten på vissa reparationer och infört en skattereduktion för reparationer av vitvaror i syfte att öka återanvändningen och bidra till att den cirkulära ekonomin. kommer att bidra till att öka takten i arbetet med att nå Generationsmålet och en cirkulär ekonomi. Genom att underlätta och skapa förutsättningar för samarbeten mellan företag och andra aktörer uppstår möjligheter att utveckla nya cirkulära affärsmodeller och industriell symbios. Regeringen bedömer att nya tekniker och avancerade systemlösningar behövs för att kunna åstadkomma en cirkulär ekonomi. Regeringen bedömer att flera viktiga insatser har vidtagits för att öka omställningen till hållbara konsumtionsmönster, t.ex. regeringens handlingsplan för hållbar konsumtion, det nyinrättade forumet för miljösmart konsumtion samt den skattereduktion och sänkta mervärdesskattesats för reparationer som beslutat om. Generationsmålets innebörd att vår konsumtion inte ska ge upphov till miljöpåverkan i andra länder är viktig. forskningssatsningar inom forskningsprogrammet relevant indicators for national consumption and environment () ska bidra till att identifiera s.k. hotspots som visar var och hur svensk konsumtion har mest negativ miljö- och klimatpåverkan utanför gränser. Implementeringen av det globala ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion bidrar också till möjligheterna att nå Generationsmålet. Nationella upphandlingsstrategin ger arbetet med miljömässigt hållbar offentlig upphandling en tydlig inriktning. Det offentliga bör gå före och vara ett föredöme i hanteringen av sina resurser samt bidra till en hållbar samhällsutveckling. Regeringens bedömning är att miljöanpassad offentlig upphandling är ett viktigt och strategiskt verktyg för att nå miljömålen. redovisning om stödet för spetstekniker och avancerade systemlösningar har mött ett stort intresse med många ansökningar med höga miljöprestanda och hög innovationsgrad. Resultaten från projekten bör kunna vara en del i utvecklingen av en ny generation svensk miljö- och klimatteknik. Det finns även möjligheter för ökad sysselsättning och ökade förutsättningar för export. Regeringens bedömer att spetstekniker som it- och bioteknik och avancerade system- lösningar bidrar till att det går att nå miljömålen snabbare och effektivare. För att miljömålen ska nås vad gäller de delar som avser kulturmiljö krävs fortsatt utveckling av så väl uppföljning som kunskap, kompetens och åtgärder för att främja kulturmiljövärden. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Uppdraget till ett antal myndigheter om att utarbeta vägledande strategier för kulturmiljö- frågor kan utgöra en viktig faktor i det arbetet. Miljökvalitetsmålet innebär att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med om klimatförändringar ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Arbetet med att nå målet ska ske på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedels- produktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det nå det globala målet. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Preciseringen för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan tillkom genom beslut om regeringens proposition Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). I det klimatpolitiska ramverket uppdaterades preciseringen av miljökvalitets- målet Begränsad klimatpåverkan för att ligga i linje med det mål som genom har ställt sig bakom internationellt. Det nya temperaturmålet ersätter det tidigare temperaturmålet och koncentrationsmålet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regeringen har verkat för att öka tydligheten och långsiktigheten i klimatpolitiken. innebär att alla länder måste se över och skärpa sin politik. beslutade om regeringens proposition Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). –En svensk klimatlag. Klimatlagen lagfäster att regeringens klimatpolitik ska utgå ifrån klimatmålen och hur arbetet ska bedrivas. Bland annat genom att förutsättningar ges för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra. Regeringen ska presentera en klimatredovisning i budgetpropositionen. Regeringen ska ta fram en klimatpolitisk handlingsplan som bl.a. ska redovisa hur klimatmålen ska uppnås. Den nya klimatlagen träder i kraft . –Ett nytt långsiktigt klimatmål som innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. Det kan exempelvis vara ökade upptag av koldioxid i skog och mark samt investeringar i andra länder. –Nya mål , 2040 och för transportsektorn. Växthusgasutsläppen i som omfattas av EU:s ansvarfördelningsförordning, den s.k. ESR- sektorn, bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen i i ESR- sektorn bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Utsläppen från inrikes transporter utom inrikes flyg ska minska med jämfört med . –Ett klimatpolitiskt råd. Regeringen inrättar ett klimatpolitiskt råd med uppgift att bistå regeringen med en oberoende utvärdering av hur den samlade politik som regeringen lägger fram är förenlig med klimatmålen. Uppföljning av de nya etappmålen sker i budgetpropositionen 2019. Ökningen av medeltemperatur och koncentrationen av växthusgaser i atmosfären Den globala utvecklingen är negativ i förhållande till miljökvalitetsmålet. Den sammanlagda halten av växthusgaser i atmosfären är cirka 470 ppm koldioxid- ekvivalenter, och ökar . Årsmedelvärdet för koldioxid, den mest betydelsefulla av de växthusgaser människan släpper ut, översteg 2015 400 ppm. Årsmedelvärdet var 404,2 ppm (se diagram 3.2. Diagram 3.2 Koncentration av koldioxid i atmosfären 1989– Årsmedelvärde (ppm) 1989 1991 1993 1995 1997 2000 2005 2007 2009 2011 2013 2015 FN:s klimatpanels femte stora utvärdering om klimatförändringarna visar på en ökning av den globala medeltemperaturen i intervallet 3,2–5,(jämfört med förindustriell tid) till slutet av detta sekel med fortsatt utsläppstakt. visar modellerna att det med kraftiga utsläppsreduktioner fortfarande bör vara möjligt att hålla temperaturökningen under två grader. Effekter av klimatförändringarna blir allt mer påtagliga världen över. Ett exempel är tillbakagången för de flesta av jordens glaciärer, stigande havsnivåer, förändrade nederbörds- mönster och den pågående försurningen av världshaven. Fenomen som särskilt uppmärksammats är den omfattande korallblekning som pågår runt om i världen. senaste tidens blekning har globalt sett varit den mest omfattande som observerats. 2016 var även det varmaste året som någonsin uppmätts. I sker klimatförändringarna särskilt snabbt. Den senaste vintern var varmare än genomsnittet för perioden – 2010. Utbredningen av havsisen var den minsta som har observerats sedan satellitmätningar började användas. Etappmål för utsläpp av växthusgaser till 2020 och den svenska utsläppsutvecklingen har antagit ett etappmål om att utsläpp av växthusgaser ska minska till 2020 jämfört med . Målet gäller för de sektorer som inte ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) eller sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Regeringen har genomfört en kontrollstation för att följa upp de klimat- och energipolitiska målen till 2020 och bedömer att kommer att nå klimatmålet (skr. 2015/16:87). Regeringen har tagit stora kliv för att nå målet genom nationella insatser. När regeringen tillträdde var bedömningen att utsläppen skulle behöva minska med ytterligare koldioxidekvivalenter till 2020 för att kunna nå etappmålet genom nationella åtgärder. Enligt det senaste scenariot är bedömningen att det återstår en minskning om ca koldioxidekvivalenter för att nå målnivån. De samlade utsläppen av växthusgaser i motsvarade koldioxidekvivalenter vilket innebär en minskning med en procent jämfört med , och en minskning jämfört med . visar SCB:s modellberäkningar att de svenska utsläppen ur ett konsumtionsperspektiv totalt sett inte minskat under . Detta är ett resultat av import av varor och tjänster samt utsläpp från svenskars internationella resande. Utsläpp i andra länder som orsakas av svensk konsumtion behöver i ökad utsträckning följas upp för att ge en bättre förståelse för hur vår konsumtion påverkar klimatet och hur vi kan bidra till att dessa utsläpp begränsas. av totala utsläpp av växthusgaser –2020 ingår i EU:s utsläppshandelssystem EU ETS, bl.a. det mesta av utsläppen från industrin och från el- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Industrins utsläpp uppgick till koldioxidekvivalenter och motsvarar av de samlade utsläppen av växthusgaser i . Industrins utsläpp har minskat med totalt (se diagram 3.3). Industrins växthusgasutsläpp kan grovt delas in i förbränningsutsläpp och processrelaterade utsläpp, varav den förstnämnda kategorin är något större än den andra. Industrins förbränningsutsläpp har haft en minskande trend som till stor del förklaras av att användning av fossila bränslen övergetts till förmån för biobränslen och el. Växthusgasutsläppen från el- och fjärrvärme- produktionen uppgick till koldioxidekvivalenter 2015, vilket motsvarar av de totala utsläppen. Trots att produktionen av el och fjärrvärme har fördubblats har utsläppen av växthusgaser minskat , eftersom den ökade produktionen till stor del skett med ökad användning av biobränsle, avfall och vindkraft. Utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter uppgick koldioxidekvivalenter och sektorn svarar därmed för ca hälften av utsläppen utanför EU ETS. Vägtrafiken står fortfarande för merparten av utsläppen i sektorn. Bland vägtransporterna står personbilar för den största delen av utsläppen av växthusgaser, , följt av tunga och lätta lastbilar som utgör . var de totala växthusgasutsläppen från jordbrukssektorn koldioxidekvivalenter och motsvarar av de samlade utsläppen av växthusgaser i . Utsläpp från jordbrukssektorn hade 2015 minskat . De främsta faktorerna bakom trenden är minskat antal djur samt minskad användandning av mineralgödsel. köttkonsumtion har ökat kraftigt men är nästan hälften av det kött som konsumeras i importerat, vilket innebär att utsläppen istället sker i de länder där produktionen äger rum. Utsläppen från arbetsmaskiner har varit relativt stabila och står nu för av totala utsläpp. har utsläppen däremot ökat . Utsläppen av växthusgaser från egen stationär förbränning av bränslen för uppvärmning av bostäder och lokaler har minskat kraftigt under P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 perioden –2015 och motsvarar av de totala nationella utsläppen. Minskningen beror främst på att oljepannor för uppvärmning ersatts med fjärrvärme, värmepumpar och biobränsle. Utsläppen från avfallsbehandling har minskat med jämfört med och motsvarar nu av totala växthusgasutsläpp. Både utsläppen från utrikes transporter och nettoupptaget i markanvändningssektorn redovisas separat och är inte del av etappmålet. Utsläppen från utrikes transporter beräknas utifrån sålda mängder bränsle till utrikes flyg- och sjötransporter från svenska flygplatser och hamnar och uppgick till koldioxidekvivalenter vilket är högre än 1990. Totalt har nettoupptaget i markanvändningssektorn (upptag av koldioxid minus utsläpp av växthusgaser) ökat . 1990 var nettoupptaget koldioxidekvivalenter och hade nettoupptaget ökat till koldioxidekvivalenter. Osäkerheterna i beräkningarna av utrikes transporter och markanvändning är större än för utsläppen från övriga sektorer. Diagram 3.3 Växthusgasutsläpp per sektor 1990-2015 införde regeringen ett nytt anslag (anslag 1:16 Klimatinvesteringar) i form av ett klimatinvesteringsstöd, det s.k. Klimatklivet, som möjliggör konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Anslaget har förstärkts och förlängts till 2020. Intresset för stödet är har genom Klimatklivet fram till beviljat investeringsstöd till 1003 ansökningar som samlat uppgår till ca till åtgärder som beräknas leda till en utsläppsminskning med koldioxidekvivalenter . Diagram 3.4 Beviljade ansökningar per åtgärdskategori i Klimatklivet () 0 100 200 300 400 500 600 700 800 Källa: Exempel på åtgärder som fått investeringsstöd är cirka 9 000 nya laddpunkter för elbilar, utbyte av fossila bränslen till förnybara, tankstationer för förnybara drivmedel, produktion av biogas och destruktion av lustgas vid sjukhus. Utsläppsminskningen per investeringskrona för åtgärderna är i genomsnitt koldioxidekvivalenter under åtgärdernas livslängd. Den åtgärdskategori som har fått mest beviljade stöd är produktion av biogas (se diagram 3.4). Regeringen har vidtagit en rad insatser för att påskynda omställningen till en fossilfri transportsektor. Regeringen har tagit flera viktiga steg för att införa ett bonus- malus-system i . Supermiljöbilspremien (anslag 1:8 Supermiljöbilspremie) infördes och syftet med premien är att öka försäljningen av bilar med mycket låga utsläpp av växthusgaser. Sedan premien infördes har försäljningen av dessa bilar ökat kraftigt (se diagram 3.5). Under Supermiljöbilspremiens första år betalades 500 ut. betalades 13 398 ut, vilket är en 27-faldig ökning från en låg nivå. Diagram 3.5 Utbetalade supermiljöbilspremier 2012-2016 Den elbusspremie som infördes (anslag 1:17 Elbuspremie) för att främja introduktionen av elbussar är också ett led i arbetet för en fossilfri transportsektor. Premien är ett marknadsintroduktionsstöd. Regeringen konstaterar att ledtiderna för upphandling av bussar tar tid och utnyttjandet var lågt , men en ökning förväntas då krav på elbussar finns i flera planerade bussupphandlingar. Regeringen har förlängt den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar . Regeringen har även verkat för att ta bort hinder för användning av elfordon i vardagen. Exempelvis har efter förslag från regeringen i budgetpropositionen beslutat att flytta skatt- skyldigheten från de som levererar elektrisk kraft till nätinnehavarna, vilket bl.a. underlättar för leverantörer av elektrisk kraft för laddning av elbilar. Vidare presenterar regeringen ett förslag på ett system som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Det s.k. Bränslebytet är ett reduktionspliktsystem som ålägger drivmedelsleverantörer att successivt minska växthusgasutsläppen från bensin och dieselbränsle genom inblandning av hållbara biodrivmedel. Ett reduktionspliktsystem främjar inblandning av biodrivmedel med hög klimatprestanda. föreslås full skattebefrielse för höginblandade biodrivmedel. Regeringen har också för avsikt att införa krav om att biodrivmedelsleverantörer ska delge information om drivmedels miljöpåverkan till konsumenter. Regeringen verkar på EU-nivå för att P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 skapa stabila villkor och långsiktiga förutsättningar för hållbara biodrivmedel och en fossilfri fordonsflotta. Satsningar på järnväg är viktigt för arbetet med att ställa om till en fossilfri fordonsflotta. Regeringen har ökat anslagen till järnvägsunderhållet med 1,4 miljarder –2018 och föreslår ytterligare ökning i infrastrukturpropositionen Investering i framtiden-innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (2016/17:21). Resultat från satsningen redovisas under utg.omr. har lämnat sitt betänkande Vägskatt (SOU 2017:11). Regeringen avser att arbeta vidare med förslag om en avläsningsbar och, bl.a. utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv, differentierad vägslitageskatt och att återkomma till före mandatperiodens slut. En skatt på flygresor införs för att bidra till att ska bli en av världens första fossilfria välfärdsnationer. Flyget beläggs , till skillnad från andra trafikslag, inte med bränsleskatt eller andra miljöskatter. Flyg som startar eller landar utanför EES omfattas inte heller av EU ETS. Regeringen har förstärkt metanreduceringsersättningen inom jordbruket , vars syfte är att ersätta producenter för den dubbla miljönytta som uppstår vid produktion av biogas från stallgödsel. En lagändring har genomförts så att all torvbrytning, dvs. för såväl energi som andra ändamål, nu faller under . Liksom tidigare ska en ansökan om tillstånd ska innehålla en miljökonsekvensbeskrivning. I samband med denna lagändring kommer presentera en utökad vägledning för lokaliseringsprövning för att bättre väga in klimataspekterna vid brytning och efterbehandling. Regeringens satsningar på Smart industri och samverkansprogram för innovation har stärkt samarbetet mellan stat och näringsliv och främjat basindustrins konkurrenskraft. Som ett led i detta gav regeringen i uppdrag att genomföra utlysningar och samordna de statliga innovationsfrämjande insatserna för minskade processutsläpp inom svensk industri. Satsningar för att främja förnybar energi och energieffektivisering är betydande för att uppnå P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Resultat från dessa redovisas under utg.omr. För att nå klimatmålen måste alla samhällets aktörer bidra och vidta åtgärder. Med initiativet Fossilfritt (dir. 2016:66) har regeringen stärkt dialogen med näringsliv, kommuner, andra offentliga aktörer och civila samhället. beslutade regeringen om att tillsätta en särskild samordnare för initiativet Fossilfritt (dir. 2016:66). har initiativet fortsatt att engagera och är 258 aktörer anslutna till nätverket, vilket är en uppgång från 177 aktörer . Initiativet har lanserat olika utmaningar för företag, kommuner och organisationer att anta. lanserade utmaningar är Fossilfria transporter och Solceller på taket med än så länge 37 respektive 36 anslutna aktörer. Initiativet arbetar även med workshops och samverkansgrupper för att stödja dess medlemmar i sitt arbete. Dialog och samverkan med berörda aktörer sker också inom ramen för andra regeringsinitiativ, såsom det nationella skogsprogrammet. EU:s långsiktiga mål är att minska utsläppen av växthusgaser med 80–till 2050 jämfört med nivå. Enligt Europeiska miljöbyrån har utsläppen av växthusgaser inom EU minskat med , vilket redan är mer än vad som krävs för målet till 2020. beslutade EU om ett ramverk för klimat- och energipolitiken som bland annat innebär att utsläppen av växthusgaser ska ha minskat med till 2030 jämfört med . Arbetet med att genomföra klimatramverket pågår. Förhandlingarna om utformningen av EU ETS inför perioden –2030 väntas vara avslutade . Alla medlemsländer har bindande mål till 2020 enligt det s.k. ansvarsfördelningsbeslutet (ESD) inom EU för den del av utsläppen som inte omfattas av EU ETS. mål är att minska utsläppen till 2020 jämfört med . förväntas ha överskott av utsläppsenheter jämfört med målbanan fram . godkände förslaget i budgetpropositionen om att överskottet av utsläppsenheter för 2014 och 2015 skulle tas bort för att minska utsläppsutrymmet. genomfördes även beslutet från budgetproposition om att ta bort överskottet av utsläppsenheter , som uppgick till koldioxid- ekvivalenter, för att minska utsläppsutrymmet under ansvarsfördelningsbeslutet. Utskottets tillkännagivande (skr. 2009/10:223 bet. 2009/10:MJU21) om hanteringen av utsläpps- rätter är därmed slutbehandlat. lade kommissionen fram två förslag för hur klimatramverket till 2030 ska genomföras. Det ena är ansvarsfördelnings- förordningen (ESR) som ersätter ESD efter 2020. Enligt det ska minska utsläppen i de sektorer som omfattas till 2030 jämfört med . Det andra förslaget handlar om hur utsläpp och upptag av växthusgaser i sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ska bidra till målen i klimatramverket. Förhandlingar pågår i rådet och om både ESR och LULUCF förslagen. Regeringen har under förhandlingarna arbetat för att påverka EU:s politik i en ambitiös riktning. Regeringens insatser för att stärka EU ETS har bidragit till en betydande skärpning jämfört med Kommissionens förslag.