prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Flygbranschen har genom enats om målet koldioxidneutral tillväxt och att halvera nettoutsläppen av koldioxid 2050 jämfört med . beslutade om att införa ett globalt styrmedel för koldioxidutsläpp för internationellt flyg. Beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp ska stabiliseras nivå. Eventuella ökade koldioxidutsläpp utöver detta ska kompenseras genom att flygföretagen måste köpa utsläpps- krediter. Det nya systemet kommer att inledas med en frivillig fas 2021 och blir obligatoriskt för alla länder, förutom för de länder som tydligt undantas från deltagande. har tillsammans med 65 andra stater aviserat deltagande i den frivilliga fasen av systemet, vilket innebär att av den internationella flygtrafiken kommer att omfattas av CORSIA (beslut att inrätta ett globalt marknadsbaserat klimatstyrmedel för den internationella luftfarten) från starten . I och med de undantag som medgetts för stater med mycket liten internationell flygtrafik, samt för de minst utvecklade länderna, kommer endast i storleksordningen omkring sju stater att tillkomma när deltagande i systemet blir obligatoriskt 2027. Vilken typ av utsläppsenheter som ska kunna användas och prisnivåerna för dem är okänt. EU:s långsiktiga mål är att minska utsläppen av växthusgaser med 80–till 2050. En ny långsiktig strategi är planerad att presenteras . Den strategin kommer att behöva omfatta hur EU:s långsiktiga mål behöver anpassas för att vara i linje med långsiktiga mål. EU:s klimatmål till 2020 För att bidra till de globala utsläpps- minskningarna antog EU 2008 ett klimat- och energipaket varigenom medlemsländerna enades om att sänka utsläppen med i genomsnitt till 2020. Genom klimat- och energipaketet antog EU fyra mål som ska vara uppfyllda 2020. Dessa brukar förkortas 20-20-20. –sänka energiförbrukningen , –höja andelen förnybar energi till av all energikonsumtion, och –höja andelen biobränsle för transporter till . Förnybar energi är energi som kommer från icke-fossila källor. Det är bl.a. energi från vind, sol, vattenkraft och biobränsle. Klimatdelen i paketet, dvs. ambitionen att minska utsläppen av växthusgaser , innehåller ändrade regler för EU:s system för handel med utsläppsrätter Scheme, kallat EU ETS, nya regler om minskade utsläpp för branscher som inte omfattas av utsläppshandeln och en ansvarsfördelning för utsläpp av växthusgaser. Fördelningen av utsläpp av växthusgaser mellan EU-länderna baseras på ländernas ekonomiska utvecklingsnivå. Det innebär att EU:s rikare länder ska minska sina utsläpp mer än EU:s fattigare länder, vilka till viss del kan öka sina utsläpp. Målen har omvandlats till nationell nivå så att varje medlemsstat kan följa sina framsteg. har ett bindande mål enligt det s.k. ansvarsfördelningsbeslutet inom EU för den del av utsläppen som inte omfattas av EU ETS. Målet är att minska utsläppen till 2020 jämfört med med årliga utsläppsmål på vägen dit. I budgetpropositionen bedömde regeringen att EU samlat kommer att överträffa målet om att minska utsläppen till 2020 jämfört med . Vidare framgår av samma proposition att med god marginal kommer att nå sitt åtagande om att minska utsläppen till 2020 jämfört med i verksamheter som inte ingår i EU ETS. EU:s klimatmål till 2030 EU har fortsatt att sätta långsiktiga mål för sitt klimatarbete. lade kommissionen fram ett meddelande om ett klimat- och energipaket för perioden –2030 och enades om EU:s klimat- och energipaket . Rådet antog också slutsatser och godkände fyra viktiga mål. Ett av de mål som klimat- och energipaketet innehåller är att EU till 2030 ska minska växthusgasutsläppen jämfört med . Målet ska nås genom att utsläppen inom EU ETS minskas till 2030 jämfört med och genom att utsläppen utanför den handlande sektorn minskas . Arbetet med att genomföra klimat- och energipaketet har påbörjats. lade kommissionen fram ett förslag om en översyn av EU ETS för perioden –2030. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna för utsläppsminskningar i de sektorer som inte omfattas av EU ETS för perioden –2030. Förslaget utgör, till- sammans med EU ETS och ett förslag till förordning som inkluderar växthusgaser för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, genomförandet av EU:s övergripande klimatmål till 2030 och åtagande under . EU:s system för handel med utsläppsrätter EU ETS är en viktig del i arbetet mot klimatförändringar. Den första och andra P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 handelsperioden, 2005–2007 respektive 2008– 2012, har avslutats och den tredje handels- perioden, 2013–2020, pågår. presenterade kommissionen ett förslag till reformering av handelssystemet för kommande handelsperiod –2030. De grundläggande reglerna om EU ETS finns i och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (2003/87/EG) och om ändring av rådets direktiv /61/EG, kallat handelsdirektivet. Flyget fördes in i systemet genom och rådets direktiv /101/EG av om ändring av direktiv /87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen. Handelsdirektivet har ändrats . Den senaste ändringen innebär en rad ändringar för flyget som gäller 2013–2020 i väntan på en internationell överenskommelse om ett globalt marknadsbaserat system för utsläpp från internationell luftfart. Bland annat undantogs flygningar utanför EES från EU ETS . lade kommissionen fram ett förslag om hur flyget fortsatt ska omfattas av EU ETS. Enligt förslaget ska flygningar inom EES fortsatt ingå i EU ETS och flygningar utanför EES fortsatt vara undantagna. Förslaget innebär att systemet ska kunna ändras när det finns tillräcklig klarhet om hur regelverk för att genomföra det globala styrmedlet kommer att se ut. Handelsdirektivet har i genomförts genom lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter och förordningen (2004:1205) om handel med utsläppsrätter. Därutöver finns det myndighetsföreskrifter på området och flera EU-förordningar som gäller som svensk lag. EU ETS omfattar utsläpp av koldioxid från specificerade industrigrenar, förbrännings- anläggningar och flygoperatörer. Syftet med handelssystemet är att på ett kostnadseffektivt sätt minska utsläppen. Utsläpp av växthusgaser från flygverksamhet får inte ske om inte en godkänd övervakningsplan finns. Utsläppshandeln omfattar i grunden flyg- ningar inom EES samt flygningar med avgång i EES-land och ankomst i länder utanför EES eller omvänt. Genom och rådets förordning (EU) nr 421/2014 av den P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 om ändring av direktiv /87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemen- skapen omfattas dock inte flygningar som går till och från länder utanför EES av EU ETS –2016. Enligt bilaga 1 till handelsdirektivet gäller även andra undantag för flyget. Bland annat undantas flygningar vars maximala certifierade startmassa understiger 5 700 kilo- gram, flygningar för militära ändamål som genomförs med militära luftfartyg samt flygningar i tull- eller polistjänst, skolflygningar och flygningar som genomförs av en verksam- hetsutövare som ägnar sig åt kommersiella lufttransporter och som under tre fyramånaders- perioder i följd genomför mindre än 243 flyg- ningar per period eller vars utsläpp från flygningarna understiger . För att täcka utsläppen av växthusgaser tilldelas verksamhetsutövarna utsläppsrätter. Olika utsläppsrätter används beroende på om verksamhetsutövarna bedriver en stationär anläggning eller flygverksamhet. I handelsdirektivet finns ett tak för hur mycket växthusgaser flygsektorn får släppa ut fr.o.m. . Det sammanlagda antalet utsläppsrätter som ska tilldelas luftfartygs- operatörer motsvarar av de historiska luftfartsutsläppen multiplicerat med det antal år som handelsperioden omfattar. Inom utsläpps- taket tilldelas och köper verksamhetsutövare utsläppsrätter. Ett företag som släpper ut mer växthusgaser än vad det har fått tilldelning för behöver köpa utsläppsrätter medan det kan sälja sitt överskott om det har mindre utsläpp. För flygsektorn sker gratis tilldelning av utsläpps- rätter utifrån tonkilometer, dvs. det antal ton som transporteras, multiplicerat med transport- sträckan i kilometer. av utsläpps- rätterna tilldelas gratis, går till en reserv för nya deltagare medan resterande auktioneras ut. Verksamhetsutövarna ska redovisa sina utsläpp av koldioxid samt överlämna utsläppsrätter motsvarande de utsläpp av koldioxid från fossila bränslen som verksamheten orsakat. Till följd av en frikostig tilldelning av utsläppsrätter, lågkonjunktur och en del vidtagna åtgärder i syfte att minska utsläppen har ett stort överskott av utsläppsrätter byggts upp . Priset på utsläppsrätter har sjunkit från, som högst, till ca per ton koldioxid . För att begränsa över- skottet av utsläppsrätter beslutade EU att införa en reserv för att stabilisera marknaden . Miljöpolitiken utgår ifrån de nationella miljökvalitetsmål och det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Målen för politikområdet är strukturerade i ett målsystem som kallas miljömålssystemet. Målen omfattar följande (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377): –Ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljö- kvalitetsmålen. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljö- problemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. –Miljökvalitetsmål som beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. –Etappmål som beskriver de samhällsom- ställningar som är viktiga steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan är ett av de 16 nationella miljökvalitetsmål som har beslutat om. Målet innebär att halten av växthusgaser i atmosfären ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Det är utformat i enlighet med klimat- konventionen. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ansvar för att det globala målet uppnås. beslutade om en precisering av miljökvalitetsmålet i ett temperaturmål och ett koncentrationsmål. Temperaturmålet anger att ska verka internationellt för att den globala temperaturökningen begränsas till maximalt jämfört med den förindustriella nivån. Koncentrationsmålet anger att den svenska klimatpolitiken ska verka för en långsiktig stabilisering av halterna av växthus- gaser i atmosfären till högst 400 miljondelar (ppm) koldioxidekvivalenter. Koncentrations- målet har en koppling till temperaturmålet genom att det anger mer än 66 procents sannolikhet för att nå tvågradersmålet. 2016/17:146 föreslår regeringen en ny precisering av miljökvalitetsmålet med följande lydelse: Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka inter- nationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Förslaget till ny precisering av miljö- kvalitetsmålet innebär att det nya temperatur- målet ska ersätta det gamla temperaturmålet och koncentrationsmålet. Den nuvarande energi- och klimatpolitiken finns till stor del samlad i ett par propositioner med det gemensamma namnet ”En samman- 2008/09:162–163), vilka Ett etappmål har satts upp som innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska till 2020 jämfört med nivån 1990. Målet gäller de sektorer som inte omfattas av EU ETS. För de verksamheter som omfattas av EU ETS bestäms ambitionen för minskningen av utsläppen gemensamt inom EU och inom ramen för EU ETS. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att utvecklingen mot miljökvalitetsmålet är negativ och att ytterligare insatser behövs för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. För att målet ska nås behövs tillräckligt stora utsläppsreduktioner globalt, vilket kräver internationellt samarbete. och andra rika länder har enligt klimatkonventionen ett särskilt ansvar för att ta ledningen i klimatarbetet så att det globala målet kan nås. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat presenterade regeringen visionen att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmos- fären. Genom denna inriktning ska bidra till de globala utsläppsreduktioner som behövs på lång sikt. har på regeringens uppdrag tagit fram ett underlag till en färdplan för ett utan nettoutsläpp av växthusgaser 2050. I rapporten (Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp , Naturvårds- verket, Rapport 6537) analyseras hur ska kunna nå målvisionen att inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Ett klimatpolitiskt ramverk för gav regeringen i uppdrag att föreslå ett klimatpolitiskt ramverk och en strategi för en samlad och långsiktig svensk klimatpolitik. I parlamentarisk enighet föreslog beredningen i betänkandet Ett klimat- politiskt ramverk för (SOU 2016:21) följande: –ska inte ha några netto- utsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Målet innebär en tidigareläggning och precisering av den tidigare visionen om nettonoll- utsläpp till 2050. –ska utsläppen från verk- samheter på svenskt territorium, i enlighet med internationella växthusgas- rapportering, vara lägre än utsläppen . För att nå målet får även avskiljning och lagring av koldioxid av fossilt ursprung där rimliga alternativ saknas räknas som en åtgärd. –För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas i enlighet med internationellt beslutade regler. –Målet förutsätter höjda ambitioner i EU ETS. Miljömålsberedningen bedömde att det långsiktiga målet för utsläppsbegränsningar i till 2045 bör gälla utsläpp från alla verksamheter i : både de som ingår i EU ETS och de som ligger utanför handelssystemet. Utsläpp från internationella transporter inom sjöfart och flyg kan däremot inte enligt Miljömålsberedningen inkluderas i målet utan måste hanteras separat. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Miljömålsberedningen konstaterade vidare i betänkandet En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) att flyget står för en växande andel av de globala utsläppen och att utsläppen förväntas öka kraftigt till 2050 om inga åtgärder vidtas. Beredningen var därför enig om att ytterligare åtgärder behövs och bedömde att även flyget ska bära kostnaderna för sina utsläpp och klimatpåverkan, varför utsläpp från internationellt flyg skyndsamt bör omfattas av internationella överenskommelser. I betänkandet anges att ska vara pådrivande inom och EU för internationella lösningar men i väntan på globala överenskommelser bör EU kunna vidta fler åtgärder för att minska utsläppen från flyg. Åtgärder och styrmedel som kan användas för att minska utsläppen från utrikesflyg kan enligt Miljömålsberedningen vara ekonomiska styr- medel för att prissätta flygets klimatpåverkan, en strategi för hållbara bränslen inom flygsektorn och investeringar i mer miljöanpassade alternativ till flygresor. Regeringen angav i budgetpropositionen att den planerade att presentera en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk som tar sin utgångspunkt i Miljömåls- beredningens förslag (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20 avsnitt 3.7.2). 2016/17:146 föreslår således regeringen att ett klimatpolitiskt ramverk för inrättas. Förslaget innebär att det klimatpolitiska arbetet bör utgå från ett långsiktigt, tidssatt utsläppsmål som fastställer. Målet ska vara att inte ska ha några nettoutsläpp (nå nettonoll- utsläpp) av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. I propositionen föreslår regeringen att de utsläpp i som kommer att omfattas av EU:s ansvarsfördelningsför- ordning, den s.k. ESR-sektorn, bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminsk- ningarna får ske genom kompletterande åtgärder. bör utsläppen i i ESR-sektorn vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) ska minska med jämfört med . beslutade i enlighet med regeringens förslag. 6.21.2.7De svenska närings-, transport- och regionalpolitiska målen Målet för den svenska näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Det är ett tydligt sysselsättningsmål som styr näringspolitiken. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU 2020. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet (prop. 2008/09:93). Det övergripande målet har brutits ner i ett hänsynsmål och ett funktionsmål. Hänsynsmålet innebär att transportsystemet och dess användning ska anpassas så att ingen dödas eller skadas allvarligt samt bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och till ökad hälsa. Enligt en av preciseringarna av hänsynsmålet ska transportsektorn bidra till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. Syftet med denna precisering är att transportsystemet ska tillgodose en god tillgänglighet samt tillgodose behovet av resor och transporter på ett sätt som stimulerar till mer klimatsmarta, energieffektiva och säkra lösningar. Första delen av preciseringen gäller samtliga trafikslag och tydliggör att transportsektorn bär ett ansvar för att tillsammans med andra sektorer bidra till att klimatmålet uppfylls. Brutet beroende av fossila bränslen är ett långsiktigt, inte tidsatt mål. Den andra delen av målet om en fossiloberoende fordonsflotta avser vägtrafik och kan ses som en följd av den första delen. En annan av preciseringarna under hänsynsmålet anger att transportsektorn ska bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och övriga miljökvalitetsmål nås samt till ökad hälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska mål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för möjligheterna att nå uppsatta mål. Funktionsmålet innebär att transportsystemet ska ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska även vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. De preciseringar som närmare definierar vad funktionsmålet innebär tar fasta på att transport- politikens mål ska vara att skapa möjligheter och förutsättningar för att medborgare och närings- liv ska kunna göra hållbara transportval. Målet för regional tillväxt Målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Regeringen har en strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 som ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. I strategin beskrivs regeringens prioriteringar samt de verktyg och processer som behövs i det regionala tillväxtarbetet. Regeringens prioriteringar är innovation och företagande, attraktiva miljöer och tillgänglighet, kompetensförsörjning och internationellt samarbete. Strategin beskriver även samhällsutmaningar på fyra områden – demografisk utveckling, globalisering, klimat, miljö och energi samt social sammanhållning – som alla påverkar regioner och i sin tur hela och det regionala tillväxtarbetet. De identifierade prioriteringarna ska bidra till att möta samhälls- utmaningarna och ta tillvara dess möjligheter. 6.21.2.8 En svensk flygstrategi Regeringens flygstrategi (En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem, N2017/00590/MRT), som beslutades , är en vision för flygets roll i transportsystemet både på kort och på lång sikt. Utgångspunkten är de transportpolitiska målen och regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Regeringens flygstrategi har tagits fram i dialog med myndigheter, flygbranschen och andra aktörer som berörs av flygstrategin. I strategin lyfter regeringen fram ett antal fokusområden och prioriteringar som kommer P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 att vara vägledande för regeringens arbete med flyget . Tillgänglighet inom och internationellt Flyget spelar en stor roll i transportsystemet för de långväga inrikes och utrikes person- transporterna. Det statliga nationella basutbudet av flygplatser ska utgöra stommen i ett effektivt och långsiktigt hållbart flygtransportsystem och säkerställa en grundläggande interregional och internationell tillgänglighet. En översyn bör göras av de svenska flygplatserna med utgångs- punkt i att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Lång- siktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och användande av ny teknik bör kunna minska behoven av offentliga stöd till flygplatser. Stärk som nav och storflygplats har en viktig roll som tillväxtmotor för den svenska ekonomin. Kapaciteten på och anslutande infrastruktur kan behöva byggas ut. Ett Arlandaråd ska tillsättas i syfte att skapa bättre förutsättningar för att utveckla ur ett helhetsperspektiv. Flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska ska fortsätta att vara ledande i utvecklingen av effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. Flyget ska, liksom övriga trafikslag, bidra till målet om som ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Flyget ska bidra till att de nationella miljö- kvalitetsmålen nås. ska vara pådrivande i EU och FN:s flygorganisation för effektiva krav och styrmedel för att minska flygets miljö- och klimatpåverkan. Hög flygsäkerhet med målbaserade regelverk ska fortsatt vara pådrivande i EU och i det internationella samarbetet när det gäller flygsäkerhet. ska verka för målbaserade, teknikneutrala och riskbaserade regler, standardiserad tillämpning av regelverket i EU:s medlemsländer, regelförenkling och minskad administrativ börda. Det är viktigt med regelverk som stödjer den tekniska utvecklingen och de möjligheter som tekniken kan ge. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Schysta villkor och sund konkurrens Problemen med s.k. regelshopping, som bl.a. kan leda till försämrade arbetsvillkor och osund konkurrens inom flygbranschen, måste stävjas. Samverkan mellan myndigheter i avseende sociala villkor inom transportsektorn bör utvecklas. Bättre kunskap behövs om anställningsformers påverkan på flygsäkerheten. En forskningsstark och innovativ flygindustrination ska upprätthålla sin position som en stark flygindustrination. Flygstrategin och nyindustrialiseringsstrategin Smart industri ska gemensamt verka för en mer konkurrenskraftig, hållbar och innovativ flygindustri. Ökad export av svenska varor och tjänster Exportstrategin och flygstrategin ska ge förut- sättningar för att gemensamt stärka handels- främjandet inom den svenska flygsektorn. En satsning genomförs på ett ökat svenskt internationellt engagemang på standardiserings- arbete. Regeringen avser fortsätta dialogen med branschen för att stärka det svenska export- främjandet inom flygindustrin och relaterade kringverksamheter. Av Chicagokonventionen följer att använd- ningen av flygbränsle inte får beskattas inom den internationella flygtrafiken.