prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Genom en ny indikator utvecklad av Livs- medelsverket kommer förutsättningar att följa effekterna av utvecklingsarbetet för en likvärdig livsmedelskontroll att förbättras. bör effekterna av de insatser som genomförs ha lett till ökad likvärdighet och effektivitet. Nuvarande fördelning av avgiftsnedsättning för kontrollen vid slakterier och vilthanterings- anläggningar ger effekten att effektiva verksam- heter får relativt lägre nedsättningar än övriga. Detta sakförhållande kommer att ses över av inom ramen för ett uppdrag från regeringen om avgiftssystemet för kontrollen på slakterier och vilthanterings- anläggningar. Arbetet med att motverka livsmedelsfusk har haft fokus på kompetenshöjande åtgärder i kon- trollen. Insatserna har varit ändamålsenliga och sammantaget har dessa åtgärder lett till att livs- medelskontrollen i har blivit bättre på att upptäcka och stävja livsmedelsfusk. Genom nya indikatorer utvecklade av finns förutsättningar för att kunna följa utvecklingen av arbetet på detta område. Hållbar animalieproduktion – djurskydd och djurhälsa Med undantag av de tre större utbrotten av mjältbrand, newcastlesjuka och fågelinfluensa är djurhälsoläget i gott. Vid de tre större utbrotten fungerade bered- skapsarbete mycket bra. goda djur- hälsoläge och låga antibiotikaanvändning beror i stor grad på ett förebyggande smittskydds- och djurhälsoarbete som delvis finansieras av stats- anslag. Med en ny svensk ordförande för får ytter- ligare möjligheter att flytta fram positionerna i det internationella arbetet mot antibiotika- resistens. Det är viktigt med beredskap och expertkom- petens avseende klimatkänsliga smittämnen. Statens veterinärmedicinska anstalts handlings- plan för anpassning till ett förändrat klimat är ett viktigt bidrag till myndigheternas arbete att minska risken för att smittsamma sjukdomar sprids bland djur och människor i ett förändrat klimat. har i jämförelse med många andra län- der högt ställda djurskyddskrav och en hög efterlevnad av kraven. Högt ställda lagkrav i kombination med branschens egna omsorgs- program leder till att har ett gott djur- skydd. Regeringen arbetar fortsatt aktivt natio- nellt och internationellt med att förbättra skyd- det för djuren. Verksamheten vid det för 3R-frågor som inrättats på bidrar till att stärka djurskyddet på försöksdjurs- området genom samordning och kompetens- utveckling. De strategier för 3R-frågor som berörda myndigheter har haft i uppdrag att utveckla bör uppdateras löpande. Kompetens- centrets arbete bör utvecklas ytterligare genom ett effektivt samarbete mellan berörda parter och ett tillvaratagande av den kompetens som finns. De som – 2020 tilldelades kompentenscentrumet för 3R- frågor i budgetpropositionen ger möj- lighet till detta. har genom samarbetet med , , och kunnat verka för ett förstärkt djurskydd inom EU. Den inrättade EU-plattformen kommer att ge möjlighet att fortsätta detta arbete. Ett strukturerat och koordinerat nationellt samarbete på djurskyddsområdet kommer att vara effektivt i det framtida arbetet i EU-platt- formen och ge extra tyngd åt ”den svenska rös- ten”. Fiskeripolitiken, fiskerinäringen och vattenbruket Inom EU har antalet fiskbestånd som förvaltas enligt maximal hållbar avkastning ökat. För torsken i är utvecklingen emellertid fortfarande oroande, vilket innebär att kvoter måste anpassas till dessa förhållanden, liksom fortsatta förvaltningsåtgärder för att förbättra förutsättningarna för torskens beståndsutveck- EU:s gemensamma fiskeripolitik skapar förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske. Det innebär att ett omfattande arbete med genomförandet kommer att krävas under kom- mande år, avseende framför allt det successiva införandet av landningsskyldigheten men även nya eller reviderade förvaltningsplaner samt fastställande av kvoter och totalt tillåtna fångst- mängder enligt MSY. Även tekniska åtgärder, som bestämmer hur och var fiske får ske, spelar en viktig roll i genomförandet. Den reformerade fiskeripolitiken möjliggör även för EU att inta en mer aktiv roll i pågående WTO-förhandling- arna om skadliga fiskesubventioner med syftet att bidra till ett globalt hållbart fiske. Föränd- ringar av fiskerikontrollen mot ett riskbaserat angreppssätt är positivt och bör utvecklas. Utformningen av fiskeripolitiken och förvalt- ningen har även betydelse för att miljökvalitets- målen samt målet om god miljöstatus enligt EU:s havsmiljödirektiv ska kunna uppnås. Detta redovisas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Trots att det svenska vattenbruket visar på minskad produktionsvolym och produktions- värde indikerar det ökande antalet ansökningar om utökade och nya odlingstillstånd att intresset är stort för svenskt vattenbruk. En viktig förut- sättning för en ökad produktion är utvecklingen av mer hållbara odlingsmetoder såsom slutna eller recirkulerande system samt alternativa arter och innovation i foderproduktionen i enlighet med den handlingsplan som finns för svenskt vattenbruk. På grund av den försenade starten för havs- och fiskeriprogrammet är möjligheten att ana- lysera resultat och dra slutsatser begränsad , men kommer att förbättras i takt med fortsatt programgenomförande. Dock, när det gäller vattenbruk, framgår av de beviljade ansökningarna en förväntad ökning av den nationella vattenbruksproduktionen med nästan . arbete utifrån Strategi för svensk viltförvaltning innebär att viltförvalt- ningen fortsätter att utvecklas. Vildsvinsstam- mens spridning visar att ett fortsatt högt jakt- tryck är viktigt för att stoppa stammens snabba ökning. Antalet trafikolyckor där vilt har varit inblandat har ökat kraftigt , vilket är allvarligt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen anser att ska ha långsiktigt livskraftiga rovdjursstammar. Målet för det strategiska området Konsument och marknad är: –Att konsumenterna ska ha ett högt förtro- ende för livsmedlen och kunna göra med- vetna och hållbara val, exempelvis av när- producerat och ekologiskt. Marknaden för livsmedel ska kännetecknas av en väl funge- rande konkurrens. Den svenska livsmedels- exporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta mark- nader. För att redovisa resultat och bedöma hur livs- medelssektorn utvecklas och bidrar till det över- gripande målet för utgiftsområdet och det stra- tegiska området Konsument och marknad används följande indikatorer: –Värdet av svensk livsmedelsexport. –Antal land- och anläggningsgodkännanden. har fortsatt sitt arbete med information till företag om regler och andra viktiga förhållanden inom livsmedelsområdet bl.a. genom verkets upplysningstjänst, nya web- baserade import- och exportguider och ett nyhetsbrev till livsmedelsföretagare. Antalet nyhetsprenumeranter ökar stadigt som telefonfrågorna till upplysningstjänsten minskar. Antalet livsmedelsföretag ökade med , från 4 020 företag till 4 152 företag. ökade exporten av livsmedel och jordbruksvaror med , från till . öppnades 21 nya marknader för export av livsmedel. Konsum- tionen kopplad till inkommande besök i landet ökade med , från ca till , se tabell 2.22. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.22 Utvecklingen i – livsmedelsproduktion mnkr (bortfallsjusterat) Antal land- och anlägg- Källa: Statiska centralbyrån (företag, export), och Jordbruks- verket (Land- och anläggningsgodkännande), (Konsumtion inkommande). Regeringen har vidtagit en rad åtgärder i syfte att främja export av livsmedel och jordbruksprodukter. tillsattes ett skogs- och lantbruksråd vid i . I och med riks- dagens beslut om budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110) ökades och förvaltningsanslag för arbete med marknadstillträdesfrågor inom livsmedels- och jordbruksområdet. Inom ramen för livs- medelstrategin fick i uppdrag att inrätta ett samverkansforum för arbetet med att öka livsmedelssektorns marknadstillträde i tredje land. Vid sidan av dessa åtgärder har även insatser genomförts inom ramen för regeringens exportsstrategi. Några av insatserna har redan gett konkreta resultat. Exempelvis ökade den svenska exporten av mejeriprodukter, fisk och bröd till med . Detta var en direkt följd av det arbete som utförts av skogs- och lantbruksrådet i , myndigheter i samt företag i branschen. Inom ramen för Business export- program för små och medelstora livsmedels- företag genomfördes ett 20-tal aktiviteter i totalt åtta länder . Exempelvis erbjöds företag och organisationer plats i Sverigemontrar på mässor i och Kölndeltagande i mässor. program deltog totalt 128 företag. Inom ramen för EU:s förhandlingar om frihandelsavtal lyfter regeringen fram svenska exportintressen. avslutades EU:s förhandlingar med om ytterligare mark- nadsöppningar för mindre förädlade produkter, vilket efter ikraftträdande ger ökat tillträde för en rad livsmedel. Även EU:s frihandelsavtal med kunde börja tillämpas provisoriskt under vilket innebär ökade export- möjligheter för en rad livsmedel. För att bidra till att utveckla och bevara kun- skapen om traditionellt mathantverk har rege- ringen beslutat om att bidra med –2020 för ett nationellt resurscentrum för mathantverk. Verksamheten är placerad vid i och ska utvärderas . Medvetna val, offentlig konsumtion och hälsa För att redovisa resultat och bedöma hur arbetet med att främja medvetna val, offentlig kon- sumtion och hälsa bidrar till det övergripande målet för utgiftsområdet och det strategiska området konsument och marknad kommer föl- jande indikatorer att användas: –Antalet utbrott av zoonoser. –Andelen kycklingar med campylobacter. Många infektioner som drabbar människor är zoonoser, dvs. smittor som kan överföras mellan djur och människor. Exempel på livsmedels- burna zoonoser är magtarminfektionerna cam- pylobacter, salmonella och ehec. Det är ur folk- hälsosynpunkt viktigt att minska risken för livsmedelsburna utbrott. Antalet utbrott av campylobacter hos slaktkyckling har ökat och antalet personer som blir sjuka av campylobacter är högt i jämfört med läget . rap- porterades totalt nästan 6 900 personer sjuka efter att ha smittats i landet. Antalet insjuknade i är dock fortfarande lågt jämfört med andra länder. Berörda myndigheter samarbetar med branschen för att förebygga och minska risken för smitta. Tabell 2.23 Slaktkycklingsflockar med campylobacter Ett utbrott av magtarmsjukdomen ehec drab- bade 20 personer . Uppdraget Giftfri vardag löper till 2020. Som en del i arbete med att under- söka förekomsten av hormonstörande ämnen i livsmedel anordnade myndigheten ett semi- narium med inbjudna aktörer från de nordiska livsmedelsmyndigheterna samt representanter För att öka kunskapen om eventuella kombinationseffekter av rester av växtskyddsmedel i maten genomfördes en risk- värdering . Studien fokuserade på de växtskyddsmedel som kan påverka sköldkörteln. Resultaten tyder på att den sammanlagda expo- neringen är låg och inte innebär någon långsiktig hälsorisk. Då det saknas gränsvärden för poly- och perfluorerade alkylsubstanser (PFAS) i dricksvatten har tagit fram en åtgärdsgräns som stöd för dricksvattenprodu- center och egna brunnsägare. Vidare har råden om konsumtion av dricksvatten innehållande PFAS skärpts. Mätningar – 2016 visar att exponeringen för dioxiner sjunkit stadigt med . har i ett tillkännagivande (bet. 2011/12:MJU10 punkt 5, rskr. 2011/12:153) framfört att regeringen med kraft ska verka för att ett förbud mot azofärgämnen som livs- medelstillsats återinförs i inom ramen för , att regeringen ska verka för att en nationell, frivillig överenskommelse träffas med branschen om att branschen ytterligare begränsar användning och saluföring av livs- medel som innehåller azofärgämnen, och slut- ligen att bör regeringen verka för att förbättra tillsynen över det regelverk som gäller azo- färgämnen i livsmedel. Utöver det som redovisats i skr. 2016/17:75 gör regeringen bedömningen att den europeiska livsmedelslagstiftningen möjliggör att, när det är påkallat, ändra bestämmelserna, t.ex. i bilagor över godkända livsmedelstillsatser, och att vidta skyndsamma åtgärder. Bestämmelserna är även föremål för regelbunden översyn. Vad gäller kontrollen av att regelverket följs visar riktade studier i att förekomsten av azofärg- ämnen i godis är låg i förhållande till hur många färgämnen som påträffades totalt. Livsmedels- kontrollen ska vara riskbaserad och vilka aspekter som bör kontrolleras bedöms därmed av kontrollmyndigheterna. Regeringen ser därför inte behov av att ytterligare verka för att för- bättra tillsynen vad gäller azofärgämnen i livs- medel. Regeringen har inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av till- kännagivandet. Tillkännagivandet är därmed slutbehandlat. En av de största riskfaktorerna för sjukdom och för att dö är ohälsosamma matvanor. är skillnaderna i matvanor och hälsa stora i , inte minst utifrån socioekonomiska 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Även könskillnader finns vad gäller matvanor och hälsa; män äter och lever mindre hälsosamt än kvinnor. Fysisk aktivitet och bra matvanor behandlas även inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. har haft i uppdrag att främja hälso- och sjukvårdens arbete med bra matvanor för att motverka kroniska sjukdomar. Verket har bl.a. tagit fram målgruppsanpassade verktyg till stöd för personal i vården. har för mål- tider inom vård, skola och omsorg tillsammans med lanserat nya råd för bra måltider i förskolan. Råden handlar bl.a. om hur förskolan kan tillvarata måltiden som en pedago- gisk resurs och hur förskolan kan göra val som är bra både för hälsa och för miljö. Råden syftar även till att bidra till jämställdhetsarbetet då forskning visar att förskolepersonal bemöter flickor och pojkar olika vid måltider. Livs- medelsverket ingår i regeringens satsning Jäm- ställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) och har uppmärksammat detta i sitt arbete med nya råd för bra måltider i förskolan. Den första na- kartläggningen av ungas matvanor, Riksmaten Ungdom, inleddes och avslutades . Över 3 000 ungdomar har deltagit i undersökningen. Resultaten från denna kommer att vara tillgängliga under första halv- . Konsumenterna bör ha möjlighet att göra medvetna val av livsmedel. Som ett led i detta har regeringen fört dialog med berörda företag och branscher i syfte att uppmuntra till frivilligt tillhandahållande av information om livsmedlens ursprung i butik och på restaurang. Gensvaret från branschen har varit positivt. har i ett tillkännagivande (bet. 2013/14:MJU21, punkt 5, rskr. 2013/14:226) framfört att regeringen inom EU i alla relevanta sammanhang ska verka för en ursprungsmärk- ning av alla köttprodukter inklusive sammansatta produkter. Utöver det som redovisats i skr. 2016/17:75 konstaterar regeringen att kriterierna för att få använda det frivilliga svenska märket ”från ” är att uppfödning, odling, föräd- ling och packning har skett i . Regeringen välkomnar den frivilliga märkning som finns och ger konsumenterna verktyg att göra medvetna val. Regeringen kommer att följa hur konsu- menternas behov av information om ursprungsmärkning av livsmedel tillgodoses och avser fortsatt driva frågan om ursprungsmärk- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ning inom EU om frågan blir aktuell. Tillkänna- givandet är därmed slutbehandlat. Ekologisk produktion och konsumtion För att redovisa resultat och bedöma hur ekolo- gisk produktion och konsumtion utvecklas och bidrar till det övergripande målet för utgifts- området och det strategiska området Konsu- ment och marknad, används följande indikatorer och bedömningsgrunder: –Utvecklingen av den ekologiska odlingen: certifierade areal jordbruksmark som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion. –Utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter: försäljningsökning och andel ekologiska livsmedel. –statistik för ekologisk odling. –Ekoweb:s försäljningsstatistik för ekolo- giska produkter (i samarbete med Statis- tiska centralbyrån). Ekoweb bedriver obe- roende bevakning och är experter på eko- marknad och ekostatistik. Konsumenternas efterfrågan på ekologisk mat har ökat kraftigt . Den ekologiska produktionen har dock inte ökat i takt med efterfrågan och därför vill regeringen bidra till att öka produktionen och konsum- tionen av ekologiska livsmedel i . Det är viktigt att det finns goda förutsättningar för den ekologiska produktionen och att den potential som finns för fler jobb och en bättre miljö utnyttjas. Ekologisk odling bidrar till flera av miljökvalitetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. För att främja ekologisk produktion och kon- sumtion sker insatser inom flera områden. Sats- ningarna har bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av marknaden för eko- logiska produkter. Bland annat är ersättningen för ekologisk produktion en viktig åtgärd i landsbygds- programmet för programperioden –2020. Stöd motsvarande betala- des ut , 2015 samt 2016 och 2017. Också livsmedelsstrategin innehåller sats- ningar på produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. I livsmedelsstrategins handlingsplan föreslås flera åtgärder och den 15 beslutade regeringen att uppdra åt att inrätta en samordnings- funktion för produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel samt att utarbeta en åtgärdsplan och etappmål för de inriktnings- mål som regeringen satt upp: av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifie- rad ekologisk jordbruksmark 2030 och 60 pro- cent av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. Regeringen har avsatt 2018–2020 för detta ändamål. Den eko- logiska odlingen har ökat kontinuerligt . Arealen jordbruksmark som var helt omställd till ekologisk produktion ökade och uppgick till . Den totala arealen jordbruksmark, som var omställd eller under omställning till ekologisk produk- tion, ökade likaså. Av totala certifierade jordbruksmark var omställd eller under omställning till ekologisk produktion 2016. Förutom miljöersättningar för ekologisk pro- duktion i landsbygdsprogrammet ger regeringen stöd till forskning (Formas), försöks- och utvecklingsverksamhet (), fält- forskning (SLU) samt och konsumtion vid SLU. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen har ökat , motsvarande , till 2016 jämfört med . Av sålda livsmedel 2016 var 8,7 pro- cent ekologiska. Den ekologiska livsmedelsför- säljningen har fortsatt att öka även inom offent- lig marknad, . För att redovisa resultat och bedöma hur besöksnäring och restaurang utvecklas och bidrar till det övergripande målet för utgifts- området och det strategiska området Konsu- ment och marknad används följande indikator: –Konsumtion inkommande besökare (res- taurang och livsmedel). Svensk besöksnäring har en fortsatt positiv utveckling och för att ta ett samlat grepp kring frågorna så har regeringen tillsatt en utredning för ”En sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring” (dir. 2016:83), se vidare utgiftsområde 24 Näringsliv. Drygt en tredjedel av de medel som utländska besökare spenderar vid besöket i avser inköp av livsmedel, mat och dryck i butik, restaurang, café etc. Utländska besökares konsumtion av restau- rangtjänster och inköp av livsmedel har ökat från till 43,6 miljar- der kronor . För att möjliggöra fort- satta satsningar inom området och utveckla potentialen i att möta efterfrågan på upplevelser kring mat och dryck som en integrerad del av besöksnäringen har regeringen inom ramen för landsbygdsprogrammet avsatt 60 miljoner kro- nor för detta ändamål. Av dessa medel har tagit beslut om för ett program –2020 som V.S. samordnar för att stärka produktutveckling och marknadsföring av måltidsupplevelser i .” Restaurangbranschen är en regeltung bransch som ofta kräver många myndighetskontakter. slöt regeringen en överens- kommelse med Kommuner och Lands- ting (SKL) kring att samarbeta för ett enklare restaurangföretagande med hjälp av nya natio- nella digitala lösningar. Målsättningen med över- enskommelsen är att 2017 kunna erbjuda majo- riteten av alla restaurangföretagare i digitala tjänster för att starta och driva sin verk- samhet. Även och har fått i uppdrag att verka för att syftet med överenskommelsen nås. Se vidare beskrivning under utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen har i linje med politik för global utveckling fortsatt arbeta för att lyfta fram vikten av tryggad global livs- medelsförsörjning, inklusive tillgången till näringsriktig mat, och att satsningar på hållbart jord- och skogbruk samt fiske är centrala. Arbetet med genomförandet av Agenda 2030 inleddes . har deltagit aktivt i arbetet med genomförandet av agendan, se vidare utgiftsområde 7. anordnade tillsammans med en stor genomförande- konferens om mål 14, att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt. rapporterade sitt arbete med genomförandet av Agenda 2030 vid det politiska högnivåforumet i . Under Världs- vattenveckan 2016 var medarrangör för ett seminarium om anti- mikrobiell resistens (AMR) och länkarna mellan 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 människor, boskap, nutrition och vatten, där bl.a. Svenska FAO-kommitténs debattskrift på samma tema presenterades . Mål 2 i Agenda är att utrota hungern. Vid mötet med tryggad livsmedelsförsörjning (CFS) anordnade ett sidoevent på detta tema där man lyfte fram hur framgångsrika, långsiktiga arbete med att skapa god hälsa och välfärd för djur resulterat i en låg antibiotikaanvändning och därmed låg nivå av resistens. På FAO:s konfe- rens rapporterade om det svenska internationella arbetet inom klimatför- ändringar, jordbruk och tryggad livsmedelsför- sörjning för att främja global utveckling. uppmärksammade Världshungerdagen med ett seminarium, där förslag på lösningar på klimat- förändringarnas påverkan på de globala livs- medelssystemen lyftes fram. Ett annat arbete för att uppnå mål 2 i Agenda ägde rum inom den Gemensamma Rå- varufonden, där ledde verksamhet . Fonden har en viktig roll i att bistå utvecklingsländer för att öka utveck- lingsländernas livsmedelsproduktion på ett håll- bart sätt och för att främja en hållbar ekonomisk utveckling. Som en del av arbete för genom- förandet av mål 15 i Agenda om att bl.a. hållbart bruka och minska olaglig avverkning av skog samt mål 13 om att bekämpa klimatföränd- ringarna deltog aktivt, med förtroende- poster, i arbetet i organisationen för Internatio- nellt tropiskt timmer. Med en liten hemmamarknad och jämförelsevis höga arbetskraftskostnader är investeringar i effektivitet och innovation en nödvändighet för att trygga och öka tillväxten i svensk livsmedels- produktion. Automatiseringen och digitali- seringen skapar nya möjligheter för livsmedels- industrin att öka sin produktivitet, som utvecklingen förändrar behovet av bl.a. kompetens och utbildning. En innovativ och hållbar livsmedelsproduktion behöver kunna omhänderta dessa nya möjligheter. Utveckling av digitala tjänster kan bidra till förenklad information och service samt underlätta företa- gens kontakter med myndigheter. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Antalet livsmedelsföretag har ökat stadigt i . Nyetablering har framför allt skett inom dryckesvaruindustrin. Trenden med många nya, mindre producenter är inte bara svensk, utan går också att se i andra länder. En av förklaringarna till utvecklingen är intresset för nya smaker, mathantverk och närproducerat. Livsmedelsindustrin är en del av den svenska tillverkningsindustrin och möter delvis samma utmaningar som andra industrigrenar. För att livsmedelssektorns konkurrenskraft ska stärkas är det viktigt att företagen fortsätter att arbeta målmedvetet med samverkan, digitalisering, hållbarhet, kompetens och innovationskraft. export av livsmedel och jordbruks- varor har haft en positiv utveckling sedan EU- inträdet. har utvecklingen varit bero- ende av ett fåtal företag, vilket gör den svenska produktionen känslig för enskilda företags fram- gångar och motgångar.