prop · H403161 · 2017-03-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:161 En försöksverksamhet med branschskolor Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till en ny lag om försöksverksamhet med branschskolor. Försöksverksamheten innebär att en huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen (2010:800) med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). De uppgifter som får överlämnas på entreprenad är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och undervisning som avser sådant gymnasiearbete som ingår i utbildningen enligt skollagen. Endast en kommun, ett landsting eller en enskild fysisk eller juridisk person som uppfyller vissa villkor ska efter ansökan till den myndighet som regeringen bestämmer kunna få ett godkännande att bedriva branschskola. Regeringen ska bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om sådana villkor och om urval. Den nya lagen om försöksverksamhet med branschskolor föreslås träda i kraft och tillämpas på utbildning efter . Lagen ska upphöra att gälla vid utgången av juni månad 2023. 2016/17:161 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om försöksverksamhet med branschskolor ............... Ärendet och dess beredning .............................................................. Den gymnasiala yrkesutbildningens attraktionskraft behöver stärkas och tillgången till utbildningen behöver öka......................... En försöksverksamhet med branschskolor ska införas...................... Förslag om en försöksverksamhet med Förslag till lag om försöksverksamhet med Sammanfattning av betänkandet Välja yrke (SOU Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om försöksverksamhet med branschskolor. 2Förslag till lag om försöksverksamhet med branschskolor Härigenom föreskrivs följande. 1 § En huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen (2010:800) får, inom ramen för en försöksverksamhet, med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). De uppgifter som får överlämnas på entreprenad är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och undervisning som avser sådant gymnasiearbete som ingår i utbildningen enligt skollagen. Om sådan undervisning överlämnas på entreprenad, får även den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift och uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen överlämnas till branschskolan på entreprenad. Endast en kommun, ett landsting eller en enskild fysisk eller juridisk person som uppfyller vissa villkor kan efter ansökan till den myndighet som regeringen bestämmer få ett godkännande att bedriva branschskola. Regeringen får meddela föreskrifter om sådana villkor och om urval. 2 § I försöksverksamheten tillämpas de bestämmelser om utbildning inom gymnasieskolan och inom vuxenutbildning på gymnasial nivå som finns i skollagen (2010:800) och i föreskrifter som meddelats i anslutning till den lagen. Bestämmelserna om entreprenad i 23 kap. skollagen och i föreskrifter som meddelats i anslutning till de bestämmelserna ska dock inte tillämpas i försöksverksamheten. 3 § Trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) om anknytning till kommunens eller område eller deras medlemmar får en kommun eller ett landsting genom sådan entreprenad som avses i 1 § utföra uppgifter åt en annan huvudman inom skolväsendet. 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om verkställigheten av denna lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas på utbildning efter . 3.Lagen upphör att gälla vid utgången av juni månad 2023. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur tydliga yrkesutgångar kan införas på gymnasieskolans teknikprogram (dir. 2013:122). Genom tilläggsdirektiv fick utredaren i uppdrag att även se över dimensionering, utbud och innehåll i den gymnasiala yrkesutbildningen (dir. 2014:50 och dir. 2014:95). Utredningen tog namnet . Direktiven ersattes av ett nytt samlat uppdrag att stärka den gymnasiala yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft, underlätta ungdomars övergång från skola till arbetsliv och förstärka den nationella kompetensförsörjningen (dir. 2015:15). Genom ytterligare tilläggdirektiv förlängdes utredningstiden (dir. 2015:84). överlämnade utredningen betänkandet Välja yrke (SOU 2015:97). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2015/05421/GV). I propositionen behandlas de förslag i betänkandet som avser branschskolor. Vissa myndigheter har beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, som även omfattar ett förslag om utbildningskontrakt inom lärlingsutbildningen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Sistnämnda förslag behandlas inte i denna proposition. De myndigheter som har beretts tillfälle att yttra sig är , , och . Inkomna yttranden finns tillgängliga i (U2017/00622/GV). har inkommit med besked om att myndigheten inte har några synpunkter utöver de som myndigheten lämnade när betänkandet remitterades. har meddelat att de inte har några synpunkter på förslaget. De synpunkter som har inkommit från hanteras i avsnitt 5 och avsnitt 6. De synpunkter som har inkommit från Datainspektionen hanteras i avsnitt 5. I propositionen behandlas även ett tillkännagivande från , se avsnitt 5. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5, 6 och i författningskommentaren. 4Den gymnasiala yrkesutbildningens attraktionskraft behöver stärkas och tillgången till utbildningen behöver öka Ungdomsarbetslösheten har legat på höga nivåer, men har minskat betydligt. Det finns dock fortfarande viss arbetslöshet bland ungdomar. uttrycker flera branscher oro för den framtida kompetensförsörjningen. Utmaningarna när det gäller kompetensförsörjning finns inom flera yrkesområden. Detta kan vara ett tecken på olika former av matchningsproblem, bl.a. mellan arbetsgivare och arbetssökande, mellan olika former av utbildningsutbud eller mellan ungdomars val av utbildning och efterfrågan på arbetsmarknaden. När ungdomar i står inför valet av gymnasial utbildning kan de välja mellan högskoleförberedande program och yrkesprogram. Bland de elever som har valt ett högskoleförberedande program finns det elever som efter gymnasieskolan vill etablera sig på arbetsmarknaden i stället för att fortsätta till högre studier. () har i en studie av ungdomars inträde på arbetsmarknaden analyserat skillnaderna mellan elever från yrkesprogram och elever från högskoleförberedande program (rapport 2007:18). IFAU konstaterar att inträdet på arbetsmarknaden går långsammare för elever som gått ett högskoleförberedande program utan att studera vidare jämfört med elever från yrkesprogram. Elever som direkt efter ett högskoleförberedande program vill börja arbeta riskerar således att vara sämre förberedda för arbetslivet än om de valt ett yrkesprogram. Det finns därför anledning att utveckla utbudet av gymnasial yrkesutbildning så att det utgör ett intressant studiealternativ även för denna elevgrupp. Gymnasieskolan står för en viktig del av den nationella kompetensförsörjningen. Enligt Arbetskraftsundersökningar har cirka hälften av den svenska arbetskraften högst gymnasial utbildning. Arbetsförmedlingens prognoser visar vidare att många av framtidens bristyrken kommer att finnas bland de gymnasiala yrkesprogrammens utgångar, bl.a. bygg- och anläggningsprogrammet, fordons- och transportprogrammet, industritekniska programmet samt vård- och omsorgsprogrammet. – Bedömning och en långsiktig utblick är exempel på typiska målyrken efter dessa program anläggningsarbetare, lastbilsmekaniker, CNC-operatör och undersköterska. Andelen elever som väljer yrkesprogram har emellertid minskat det senaste årtiondet, vilket är en trend i hela OECD-området. av en årskull studerar på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. I har denna nedgång blivit extra kännbar eftersom ungdomskullarna varit ovanligt små. Det minskade intresset för yrkesutbildningar och minskningen av antalet gymnasieungdomar innebär utmaningar för skolhuvudmännen att upprätthålla ett allsidigt utbud av program och inriktningar inom gymna- I Statens skolverks rapport om arbetet i de nationella program- råden (U2013/3744/GV) framgår bland annat att råden uttrycker oro för Prop. 2016/17:161 att det är så få elever som söker ett yrkesprogram i förhållande till arbets- har de flesta program i gymnasieskolan minskat i geografisk spridning, dvs. allt färre antal kommuner erbjuder utbildningarna. I synnerhet gäller detta små program med få sökande, vilket gäller för flera av gymnasieskolans yrkesprogram. En svag efterfrågan leder till att utbildningarna läggs ned. Detta är allvarligt eftersom många branscher har svårt att klara sin kompetensförsörjning. Det innebär också att huvudmännen får svårigheter att tillgodose skollagens krav på lika tillgång till utbildning oberoende av geografisk hemvist. För eleverna innebär det en försämrad tillgång till utbildningsmöjligheter. Det är alltså angeläget att se till att det finns en bredd i utbudet av yrkesutbildningar inom gymnasieskolan. 5En försöksverksamhet med branschskolor ska införas Regeringens förslag: En ny lag om försöksverksamhet med branschskolor ska införas. En huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning får, inom ramen för en försöksverksamhet, med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). De uppgifter som får överlämnas på entreprenad är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och undervisning som avser gymnasiearbetet. Om sådan undervisning överlämnas på entreprenad, får även den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift och uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen överlämnas till branschskolan på entreprenad. Endast en kommun, ett landsting eller en enskild fysisk eller juridisk person som uppfyller vissa villkor kan efter ansökan till den myndighet som regeringen bestämmer få ett godkännande att bedriva branschskola. Regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om sådana villkor och om urval. Ett undantag från kommunallagens lokaliseringsprincip införs som gör det möjligt för kommuner och landsting att utföra utbildning på entreprenad inom ramen för försöksverksamheten åt en annan huvudman inom skolväsendet. I försöksverksamheten tillämpas även de bestämmelser om utbildning inom gymnasieskolan och inom vuxenutbildning på gymnasial nivå som finns i skollagen och i föreskrifter som meddelats i anslutning till den lagen. Bestämmelserna om entreprenad i 23 kap. skollagen och i föreskrifter som meddelats i anslutning till de bestämmelserna ska dock inte tillämpas i försöksverksamheten. Försöksverksamheten ska påbörjas och pågå . Regeringens bedömning: Försöksverksamheten bör följas upp och utvärderas. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag och bedömning. Utredningens förslag innebär att fler frågor regleras på lagnivå och den av utredningen föreslagna lagen innehåller inte ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om villkor och urval när det gäller branschskolor. Utredningen föreslår bl.a. att det ska regleras på lagnivå att ska pröva ärenden om godkännande som anordnare av branschskola och hur ett sådant godkännande ska gå till. Utredningen föreslår att även statliga myndigheter ska kunna godkännas som branschskola och att lärare vid branschskolor ska undantas från skollagens (2010:800) krav på lärarlegitimation för att få undervisa. Utredningen föreslår även att frågan om ersättning till branschskolan ska regleras i lagen om försöksverksamheten. Utredningen föreslår att syftet med försöksverksamheten ska framgå av lagen. Utredningen föreslår inte att det i lagen om försöksverksamhet ska införas ett uttryckligt undantag från lokaliseringsprincipen i kommunallagen (1991:900). Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget att införa en försöksverksamhet med branschskolor. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Myndigheten för , , Arbetsförmedlingen, , , och kommuner, läns landsting, , Samverkansorganet i , Kommuner och Landsting (SKL), , , , , , och , (), och Visita. Elbranschens centrala yrkesnämnd pekar på att branschskolor kan fungera som center för yrkestävlingar, validering och kompetensutveckling för yrkeslärare. anför att fungerande branschskolor kan ge eleverna en bättre utbildning och göra branschen mer delaktig i utvecklandet av de moment och kunskaper som krävs. Golvbranschen anser att branschskolor kan innebära att det blir lättare att säkra utbildningens kvalitet och underlätta för eleverna att få ett relevant utbildningsinnehåll. Innovations- och kemiindustrierna anför att branschskolorna har potential att göra stor skillnad för både utbildningarnas kvalitet och relevans samt kemiindustrins kompetensförsörjning. Även Livsmedelsföretagen anser att rätt utformade branschskolor kan utvecklas till att bli en viktig del av branschens kompetensförsörjning. , och Trä- och Möbelföretagen tillstyrker förslaget, men anser att antalet skolor i försöksverksamheten är för litet för att ge den bredd som behövs för en meningsfull utvärdering. ser positivt på förslaget, men framhåller att är en kort försöksperiod eftersom det gäller dyra utbildningar med höga uppstartskostnader. LO stöder utredningens förslag i nästan alla delar men avvisar förslaget att en högskola ska kunna godkännas som branschskola. förslaget men har vissa synpunkter bl.a. vad gäller elevers rätt att full- Prop. 2016/17:161 följa vald utbildning. Några remissinstanser avstyrker utredningens förslag om branschskolor eller menar att de inte kan tillstyrka det förrän ett antal tveksamheter har klargjorts. ställer sig positiv till ansatsen att höja kvaliteten inom yrkesutbildningarna men avstyrker förslaget i dess nuvarande utformning. Skolinspektionen ifrågasätter bl.a. om det är möjligt för gymnasieskolan att omfatta alla yrken där det råder kompetensbrist och pekar på svårigheterna med att försöka möta aktuella kompetensbehov på en snabbt föränderlig arbetsmarknad. Skolinspektionen anser också att det bör förtydligas hur ett kvalificerat yrkesinnehåll ska kunna garanteras och hur detta ska göras i förhållande till den tillsyn som myndigheten genomför samt att det bör förtydligas vilken kontroll ska ha över innehållet i yrkesämnena som branschskolorna ska undervisa i. Myndigheten önskar vidare ett förtydligande av hur överlämnande av myndighetsutövning till branschskolan ska kunna ske. anser att nuvarande lösningar på problem inom yrkesutbildningsområdet bör prövas innan ytterligare en ny lösning införs. kommun anser att möjligheterna med gymnasial lärlingsutbildning bör utvecklas ytterligare innan en ny utbildningsvariant införs. Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. anför att myndigheten inte har några synpunkter utöver de som myndigheten lämnat när betänkandet remitterades. har meddelat att myndigheten inte har några synpunkter på förslaget. tillstyrker förslaget om en ny lag om försöksverksamhet och anser att det är positivt att regeringen får meddela föreskrifter om villkor och urval. efterfrågar dock preciseringar bl.a. av vad som avses med små yrkesområden och vilka yrkesområden som kan vara aktuella för branschskolor. anser också att definitionen av branschskola, vad som gäller för rektorsfunktionen vid en sådan skola och huvudmannens ansvar för att åtgärda brister vid en branschskola bör förtydligas. anser även att det bör förtydligas om förslaget gäller för en kursutformad eller sammanhållen yrkesutbildning för vuxna. Vidare kan det enligt behövas ytterligare reglering för att säkerställa att skollagens bestämmelser tillämpas fullt ut också vid en branschskola. Det bör enligt även tydliggöras i vilken omfattning undervisning i karaktärsämnen och gymnasiearbete kan ske på branschskola. Datainspektionen framhåller bl.a. att en elev befinner sig i en beroendeställning i förhållande till den personuppgiftsansvarige och anser att det därmed starkt kan ifrågasättas om en elev kan lämna ett sådant frivilligt samtycke som krävs för att den personuppgiftsansvarige ska kunna behandla känsliga personuppgifter. Inspektionen anser vidare att regeringen måste klargöra vilken möjlighet parterna har att arbeta med personuppgifter med anledning av förslaget så att behandlingen överensstämmer med gällande lag. Skälen för regeringens förslag och bedömning Det finns ett behov av att öka attraktiviteten och förbättra tillgången till yrkesutbildning inom små yrkesområden Som redovisats i avsnitt 4 har flera utbildningar inom gymnasieskolans yrkesprogram problem att rekrytera elever, trots att en avslutad utbildning skulle ge goda möjligheter för eleverna att träda in och etablera sig på arbetsmarknaden. En svag efterfrågan på vissa utbildningar riskerar att leda till att utbildningarna läggs ned. Detta är problematiskt både för branscher ur ett kompetensförsörjningsperspektiv, men också för ungdomarna då ett försämrat utbud av utbildningar inskränker deras möjligheter att välja utbildning. pekar i sin samlade redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet (U2015/04937/GV) på att antalet kommuner som erbjuder olika yrkesprogram har minskat från /12 till /15. Denna minskning varierar beroende på yrkesprogram och omfattar för de flesta program en minskning på mellan tio och tjugo procent. Inom VVS- och fastighetsprogrammet var det exempelvis tjugo procent färre kommuner som hade elever i årskurs 1 /15 jämfört med . Vidare finns det inom flera av gymnasieskolans yrkesprogram inriktningar som nationellt sett har ett mycket litet antal elever. Skolhuvudmännen har svårt att långsiktigt erbjuda gymnasieprogram och inriktningar som få elever väljer eftersom det då är svårt att organisera utbildningen och få verksamheten att bära sig ekonomiskt. Utredningen påtalar att detta utgör ett problem för flera branscher som har svårt att klara sin kompetensförsörjning inom olika yrkesområden. I synnerhet gäller det små yrkesområden i den betydelsen att de omfattar få sysselsatta personer och för vilka specifika yrkeskunskaper behövs. Utbildningar inom små yrkesområden kännetecknas enligt utredningen av att de omfattar så få personer att det är svårt att samla tillräckligt många elever för att kunna erbjuda utbildning och att de dessutom har svårt att attrahera elever. De kännetecknas också av att de ofta kräver särskild utrustning och lokaler som innebär stora investeringar och endast erbjuds på enstaka orter trots att kompetensbehovet är nationellt. Exempel på sådana yrken finns enligt utredningen bl.a. inom byggbranschen, energibranschen, träindustrin, trädgårdsnäringen och inom området drift- och underhållsteknik. Regeringen anser att det är allvarligt att flera branscher riskerar att få brist på rätt utbildad arbetskraft inom flera yrkesområden och att utbudet av yrkesutbildning för ungdomar minskar. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är angeläget att öka attraktiviteten och förbättra tillgången till yrkesutbildning inom yrkesområden som är små. Det finns sätt att upprätthålla ett brett utbildningsutbud inom gymnasieskolan… Varje kommun ansvarar för att ungdomar i kommunen erbjuds en gymnasieutbildning av god kvalitet. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på respektive utbildning ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. För att upprätthålla ett brett utbildningsutbud kan kommunerna, förutom att erbjuda utbildning som de själva anordnar, erbjuda utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt ett samverkansavtal med en annan kommun eller ett landsting. Kommuner som har ingått ett sådant avtal bildar ett samverkansområde för utbildningen (15 kap. 30 § skollagen). En konsekvens av detta är dock att en del utpendlingskommuner har avvecklat eller minskat den egna gymnasieverksamheten. Även om elever i teorin har tillgång till ett brett utbud av utbildningar kan emellertid samverkansområdets geografiska storlek, hemkommunens läge i förhållande till övriga kommuner samt infrastrukturens utbyggnad begränsa elevernas faktiska tillgång till hela samverkansområdets utbud. En annan möjlig lösning på utmaningen med små elevgrupper inom små yrkesutbildningar är att anordna riksrekryterande utbildningar. Det innebär att elever från hela landet har rätt att söka till och tas emot till utbildningen på samma villkor. ska efter ansökan besluta om riksrekrytering för bl.a. nationella program i gymnasieskolan om det bl.a. finns en nationell efterfrågan på de kunskaper och färdigheter som utbildningen ger och om det finns ett nationellt intresse av att elever ska kunna rekryteras från hela landet eller ett nationellt intresse av att enskilda elevers behov av kunskaper och färdigheter kan tillgodoses (5 kap. 12, 19 och 21 §§ gymnasieförordningen [2010:2039]). har dock varit restriktivt med att bevilja riksrekryterande utbildningar med motiveringen att sådana utbildningar kan leda till att utbildningar som inte är riksrekryterande tappar elevunderlag och läggs ned. Som bl.a. kommun framhåller i sitt remissvar kan ytterligare ett sätt att erbjuda utbildning inom vissa små yrken där elevunderlaget är litet vara att erbjuda sådan utbildning i form av gymnasial lärlingsutbildning, vilket innebär att utbildningen i huvudsak förläggs till en eller flera arbetsplatser (16 kap. 11 § skollagen). …men som komplement bör s.k. branschskolor införas på försök Det finns alltså vissa möjligheter för skolhuvudmännen att upprätthålla ett brett utbildningsutbud när det gäller utbildningar som kan leda till yrken inom yrkesområden som är små. Enligt regeringen finns det dock skäl att komplettera dessa möjligheter med införandet av en försöksverksamhet med s.k. branschskolor, dvs. skolor som med stöd av ett entreprenadavtal bl.a. tillhandahåller delar av undervisningen på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan och som har rekommenderats av en branschorganisation eller som t.ex. kan uppvisa ett brett samarbete om utbildning med flera arbetsgivare inom den bransch som yrkesområdet tillhör. Bakgrunden till förslaget är att hade i uppdrag att analysera om det finns intresse och förutsättningar för en försöksverksamhet med branschlärlingar, dvs. gymnasial lärlingsutbildning, med större inflytande och ansvar för branscher och arbetsgivare och om det finns intresse bland arbetsgivare och parter att det lämnas sådana förslag som krävs för en försöksverksamhet. Utredningen har i tät kontakt med ett flertal branschorganisationer fört diskussioner om hur den gymnasiala lärlingsutbildningen kan utvecklas. Utredningen har funnit att det inte finns något större intresse av att utveckla en lärlingsmodell av centraleuropeiskt snitt, där lärlingen rekryteras och an- ställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbetsplatsen.