prop · H403175 · 2017-04-06 00:00:00 — I paragrafen regleras en annan kategori av nyanlända som, liksom den som framgår av 1 §, omfattas av lagen och därmed av Arbetsförmedlingens särskilda ansvar. Den kategori som avses här är nyanlända med ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring på grund av anknytning till en person som har beviljats uppehållstillstånd med stöd av någon av de bestämmelser som anges i 1 §. Uppehållstillstånd på grund av anknytning ska under vissa förutsättningar ges till en utlänning som är anhörig till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, den s.k. anknytningspersonen. De anhöriga som kan få uppehållstillstånd på grund av anknytning är bl.a. medlemmar ur kärnfamiljen, dvs. make, maka, sambo och ogifta barn till anknytningspersonen. Den kategori av nyanlända som omfattas enligt paragrafen är de som har ett gällande uppehållstillstånd. I 3 § finns dock undantag från huvudregeln att den nyanlände ska ha ett gällande uppehållstillstånd för att omfattas av lagen. Av paragrafen följer vidare att lagen endast gäller nyanlända som har fyllt 20 men inte . Även för den här kategorin krävs att den nyanlände har ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring. Ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning ska ha gjorts från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. Tidpunkten för mottagandet ska anses vara den dag anknytningspersonen enligt uppgift i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet folkbokfördes i en kommun. Den kommun där den nyanlände folkbokförs första gången behöver inte vara samma kommun som den där den nyanlände är bosatt när etableringsinsatserna påbörjas. Målgruppen i paragrafen motsvarar den målgrupp som framgår av 2 a § etableringslagen. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. Paragrafen innebär att nyanlända som har haft ett uppehållstillstånd som avses i 1 eller 2 §, även omfattas av lagen för prövningen av fortsatt eller nytt tillstånd fram tills ett lagakraftvunnet beslut. För att en nyanländ ska fortsätta att omfattas av lagen krävs att han eller hon har ansökt om uppehållstillstånd på samma grund som det tidigare tillståndet eller uppehållstillstånd på någon annan grund som avses i 1 eller 2 §. Vidare krävs att ansökan har gjorts inom giltighetstiden för det tidigare tillståndet. Att en nyanländ omfattas av lagen innebär att han eller hon ska erbjudas 2016/17:175 etableringsinsatser på samma sätt som nyanlända som omfattas av 1 och Bestämmelsen utgör ett undantag från huvudregeln om att uppehålls- tillståndet ska vara gällande för att nyanlända ska omfattas av lagen och därmed av Arbetsförmedlingens ansvar. Det finns ingen motsvarande bestämmelse i etableringslagen. Förslaget behandlas i avsnitt 6.2. Första stycket anger att det är Arbetsförmedlingen som ansvarar för att nyanlända invandrare erbjuds etableringsinsatser. Myndighetens ansvar är tvådelat och innebär att insatser ska erbjudas för etablering i både arbets- och samhällslivet. Ansvaret sträcker sig dock endast till att erbjuda och tillhandahålla sådana insatser. Till skillnad från vad som gäller enligt etableringslagen har den enskilde ingen rätt att få en etableringsplan med etableringsinsatser. I andra stycket finns en upplysningsbestämmelse om att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, kan meddela föreskrifter om de förutsättningar som ska gälla för att Arbetsförmedlingen ska erbjuda nyanlända etableringsinsatser och etableringsinsatsernas innehåll och omfattning. Föreskrifter om de förutsättningar som ska gälla för att nyanlända ska erbjudas etableringsinsatser kan t.ex. vara föreskifter om att nyanlända inte ska erbjudas etableringsinsatser vid sjukdom, föräldraledighet, studier eller arbete. Föreskrifter om etableringsinsatsernas innehåll och omfattning kan t.ex. vara föreskrifter om vilka insatser eller aktiviteter som kan utgöra etableringsinsatser och vilken längd insatserna ska ha. Bestämmelserna finns inte i etableringslagen. Förslaget behandlas i avsnitt 6.4. I paragrafen anges att det är Arbetsförmedlingen som har ansvar för att samordna etableringsinsatser. Myndigheten ska även vara stödjande och pådrivande i förhållande till de parter som på något sätt är involverade i insatserna, t.ex. anordnare av praktikplatser och utbildning, för att effektivisera och påskynda nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Bestämmelsen tydliggör att det är Arbetsförmedlingen som har det övergripande ansvaret för etableringsinsatserna, även om andra aktörers medverkan är avgörande för nyanländas etablering. Bestämmelsen motsvarar 3 § etableringslagen. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5. Av paragrafen framgår att det är länsstyrelsernas uppgift att främja samverkan om etableringsinsatser mellan berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer. Bestämmelsen motsvarar 4 § etableringslagen. Förslaget behandlas i avsnitt 6.6. Enligt paragrafen gäller tystnadsplikt för den som är eller har varit verksam inom en yrkesmässigt bedriven verksamhet för nyanlända. Bestämmelsen omfattar privata företag som t.ex. anordnar utbildning och praktik för nyanlända. Tystnadsplikten innebär att uppgifter om enskildas personliga förhållanden inte får röjas obehörigen. Att en uppgift inte får röjas obehörigen innebär att om tillåtelse finns eller skyldighet att lämna sådan uppgift föreskrivs i någon annan lagbestämmelse, får uppgiften lämnas ut. Bestämmelsen motsvarar 14 § etableringslagen. Förslaget behandlas i avsnitt 6.7. I paragrafen finns en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om ersättning till nyanlända invandrare. Föreskrifter kan endast meddelas med stöd av regeringens restkompetens. Kommuner kan därför genom meddelade förordningar inte åläggas en skyldighet att ersätta nyanlända som deltar i etableringsinsatser. Bestämmelsen innebär att regeringen kan bestämma om olika typer av ersättningar som t.ex. etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning. Regeringen kan även bestämma vilken myndighet som ska besluta om och betala ut de olika ersättningarna. Bestämmelsen motsvarar delvis 15 § etableringslagen. Förslaget behandlas i avsnitt 11. Den nya lagen träder i kraft . upphör etableringslagen att gälla. Den upphävda lagen ska fortsätta att gälla för personer som vid den nya lagens ikraftträdande har en etableringsplan, så länge den planen gäller. Det innebär att en person som har en pågående etableringsplan vid den nya lagens ikraftträdande fortsätter att omfattas av den upphävda lagens bestämmelser under hela den tid som hans eller hennes beslutade etableringsplan gäller. Efter den beslutade planens upphörande gäller den nya lagens bestämmelser, vilket bl.a. innebär att det inte är möjligt att besluta om förlängning av etableringsplan enligt den upphävda lagen. Punkt 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 13.2Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 6 kap. 10 § Förslaget behandlas i avsnitt 8.2. 2016/17:175 Hänvisningen till 26 kap. 16 a § tas bort eftersom den paragrafen upphävs. 26 kap. 13 § Förslaget behandlas i avsnitt 8.2 och 8.3. Första stycket 1 utvidgas på så sätt att SGI-skydd även gäller nyanlända som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får etableringsersättning. I andra stycket finns en upplysningsbestämmelse om att regeringen kan meddela föreskrifter om undantag från kravet på att den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program ska få aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för att den sjukpenninggrundande inkomsten ska vara skyddad. Bestämmelsen kompletteras i första punkten så att den även omfattar försäkrade som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program som kan ge rätt till etableringsersättning. 26 kap. 16 a § Förslaget behandlas i avsnitt 8.2. SGI-skydd för nyanlända invandrare regleras i stället i 26 kap. 13 §. 26 kap. 19 § Förslaget behandlas i avsnitt 8.4. Första stycket ändras till att omfatta, i stället för nyanlända som deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan, nyanlända som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och då får etableringsersättning. Ändringen innebär att nyanländas sjukpenning, liksom för andra arbetssökande, ska beräknas på en SGI som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få under tid han eller hon deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får ersättning. Första stycket ändras även redaktionellt. 27 kap. 14 § Förslaget behandlas i avsnitt 8.4. Paragrafen ändras på så sätt att sjukpenning kan lämnas för tid av en sjukperiod även för en nyanländ som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får etableringsersättning. Paragrafen ändras även språkligt och redaktionellt. 97 kap. 13 § Förslaget behandlas i avsnitt 8.4. Första stycket 5 ändras på så sätt att etableringsersättning för vissa nyanlända invandrare, i stället för etableringsersättning enligt etableringslagen, ska ingå i beräkningen av en försäkrads bidragsgrundande inkomst i ärenden om bostadsbidrag enligt denna balk. Ändringen är en följd av att etableringslagen upphävs och innebär inget Prop. 2016/17:175 nytt i sak. Punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 13.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Förslaget behandlas i avsnitt 10.1. Fjärde stycket ändras på så sätt att bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag inte får betalas ut för tid då en utlänning deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program som kan ge rätt till etableringsersättning. Ändringen innebär att det avgörande för om ersättning enligt lagen får betalas ut ska vara tid då en utlänning deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program som kan ge rätt till etableringsersättning, i stället för tid då etableringsersättning lämnas. 13.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Förslaget behandlas i avsnitt 10.1. Första stycket 4 ändras på så sätt att arbetslöshetsersättning enligt lagen inte ska lämnas till en sökande som deltar i etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Ändringen innebär att det avgörande för om ersättning enligt lagen lämnas ska vara om den sökande deltar i etableringsinsatser, i stället för om den sökande har rätt till etableringsersättning enligt etableringslagen. Av lagen (2017:000) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare framgår vilka personer som ska anses som vissa nyanlända invandrare. Förslaget behandlas i avsnitt 10.1. Första stycket 3 ändras på så sätt att tid då den sökande deltagit i etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, i stället för tid då den sökande har haft rätt till etableringsersättning enligt etableringslagen, inte ska räknas in i ramtiden. Av lagen (2017:000) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare framgår vilka personer som ska anses som vissa nyanlända invandrare. 2016/17:175 13.5 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 8 kap. 13 § Förslaget behandlas i avsnitt 10.2. Bestämmelsen ändras på så sätt att det, i stället för en hänvisning till ersättningar enligt etableringslagen, anges att etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning till vissa nyanlända invandrare är skattefria. Vilka som ska anses som vissa nyanlända invandrare framgår av lagen (2017:000) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 11 kap. 35 § Förslaget behandlas i avsnitt 10.2. Första stycket 2 utvidgas till att även gälla arbetsmarknadspolitiska program som kan ge rätt till etableringsersättning. Ändringen innebär att stöd som avser ersättning för utgifter för logi eller resor m.m. inte ska tas upp till beskattning om det lämnas till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som berättigar till etableringsersättning. I andra och tredje styckena görs vissa språkliga ändringar. 13.6Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 3 kap. 25 § Förslaget behandlas i avsnitt 10.1. Första stycket 2 reglerar att studiemedel inte får lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Bestämmelsen ändras på så sätt att även etableringsersättning som lämnas för deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program omfattas av denna samordning. Vidare tas bestämmelsen i första stycket 6 bort med anledning av att samordningen med studiemedel till nyanlända som får etableringsersättning i stället regleras i första stycket 2. Första stycket ändras även redaktionellt. 13.7Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 11 kap. 11 c § Förslaget behandlas i avsnitt 10.3. Enligt punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna har en socialnämnd dock fortfarande möjlighet att ta del av uppgifter hos Arbetsförmedlingen som lämnats i förekommande Prop. 2016/17:175 ärenden om ersättning enligt etableringslagen. 13.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Förslaget behandlas i avsnitt 9.3. Andra stycket upphävs. Enligt punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna har Arbetsförmedlingen dock fortfarande möjlighet att behandla personuppgifter i förekommande ärenden om ersättning enligt etableringslagen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.3. Första stycket 3 ändras på så sätt att Arbetsförmedlingen inte bara får behandla personuppgifter för tillhandahållande av information som behövs för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens tillsyn, utan även för tillhandahållande av information som behövs för inspektionens verksamhet som avser uppföljning. Bestämmelsen ändras också språkligt. 13.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Förslaget behandlas i avsnitt 9.2.1. Första stycket 3 utvidgas till att omfatta åtgärder inom etablerings- Det innebär att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen även får behandla personuppgifter om det behövs för tillsyn över hand- läggning av och rutiner för handläggning av sådana ärenden hos Arbets- förmedlingen och som rör åtgärder inom etablerings- ersättningen eller för uppföljning av sådana åtgärder. varning och avstängning från rätt till etableringsersättning. Förslaget behandlas i avsnitt 9.2.2. Första stycket utvidgas till att omfatta personuppgifter som behandlas i verksamhet som avser tillsyn över handläggning av och rutiner för handläggning av sådana ärenden hos Arbetsförmedlingen och som rör åtgärder inom aktivitetsstöd, utvecklings- ersättning och etableringsersättning eller för uppföljning av sådana 2016/17:175 åtgärder samt för utfärdande av intyg enligt 48 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Det innebär att sådana uppgifter ska gallras efter utgången av det år då behandlingen av uppgifterna har avslutats hos den handläggande myndigheten. Vidare tas hänvisningen till personuppgifter som behandlas för ändamål som anges i 4 § första stycket 4 bort. Därmed finns någon skyldighet att gallra personuppgifter som behandlas för registrering av uppgifter enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Paragrafen ändras även språkligt. 13.10Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter 3 kap. 7 § Förslaget behandlas i avsnitt 10.4. Hänvisningen till bestämmelsen i etableringslagen, som reglerar att varje kommun är skyldig att se till att nyanlända erbjuds samhällsorientering, tas bort. Ändringen är föranledd av att etableringslagen upphävs och att alla lagbestämmelser om kommuners skyldighet att erbjuda samhällsorientering samlas i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Enligt punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna har en kommun fortfarande möjlighet att ingå avtal enligt paragrafen avseende nyanlända som har en etableringsplan enligt etableringslagen. 13.11Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 28 kap. 12 a § Förslaget behandlas i avsnitt 10.6. Paragrafen ändras på så sätt att sekretessen gäller, i stället för uppgift i ärende om etableringsplan och i ärende om ersättning enligt etableringslagen, för uppgift i ärende om etableringsinsatser och i ärende om ersättning som kan lämnas för deltagande i etableringsinsatser. Ändringen innebär att Arbetsförmedlingen och kan hemlighålla känsliga uppgifter i ärenden om etableringsinsatser och ersättning som kan lämnas för deltagande i sådana insatser, t.ex. uppgift om enskilds hälsotillstånd, familjeförhållanden och utbildning. För dessa uppgifter gäller sådan sekretess som före ändringen gällde för känsliga uppgifter i ärenden om etableringsplan och ersättning enligt etableringslagen, dvs. med omvänt skaderekvisit. 13.12 Förslaget till lag om ändring i skollagen 20 kap. 29 § Förslaget behandlas i avsnitt 10.5. I tredje stycket finns en bestämmelse om att kommunen ska verka för att en nyanländ som omfattas av etableringslagen kan påbörja vuxenutbildning i svenska för invandrare inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till utbildningen. Bestämmelsen ändras så att den i stället avser målgruppen för den nya lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, vilken motsvarar målgruppen för etableringslagen med det undantaget att unga som saknar föräldrar i landet inte ingår. 13.13Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare Förslaget behandlas i avsnitt 7.1 och 7.2. Andra stycket tas bort. Ändringen innebär att målgruppen för etableringslagen är undantagen från kommuners skyldighet att erbjuda samhällsorientering enligt lagen. Förslaget behandlas i avsnitt 7.2. Paragrafen är ny och reglerar målgruppen för kommunernas skyldighet att erbjuda nyanlända invandrare samhällsorientering. motsvarar, bortsett från ålderskategorin och kravet på att vara folkbokförd i en kommun, den målgrupp som framgår av 2 § Enligt paragrafen ska en nyanländ, för att omfattas av lagen, ha fyllt 18 men inte , vara folkbokförd i en kommun och ha beviljats uppehållstillstånd enligt angivna bestämmelser i utlänningslagen. Att den nyanlände ska ha fyllt innebär i enlighet med treårsregeln i 4 § att nyanlända som fyller 18 från den dag de först folkbokfördes i en kommun, omfattas av lagen från den dag de fyller under förutsättning att de inte går i gymnasieskola. nyanlände ska vara under innebär inte att kommunens skyldighet att erbjuda samhällsorientering upphör i alla situationer när den Kommunens skyldighet är avsedd att kvarstå i två Det ena fallet är när den nyanlände påbörjat samhällsorienteringen och fyller innan den slutförts. Det andra är om den nyanlände, efter att ha tagit del av kommunens erbjudande om samhällsorientering, anmält sig för att delta i denna och fyller efter anmälan, men innan Kommunen kan alltså i dessa fall inte 2016/17:175 välja att avbryta samhällsorienteringen eller att inte låta den nyanlände påbörja den. Det är folkbokföringsbeslut som ligger till grund för bedömningen av om en nyanländ är folkbokförd i en kommun. Vem som ska folkbokföras regleras i folkbokföringslagen. Huvudregeln är, med vissa undantag, att den som efter inflyttning kan antas under sin normala livsföring komma att regelmässigt tillbringa sin nattvila eller motsvarande vila (dygnsvilan) i landet under , ska folkbokföras. Den nyanlände ska ha beviljats ett uppehållstillstånd enligt någon av de bestämmelser som anges i punkterna 1, 2 och 3 för att omfattas av lagen. 5 kap. 1, 2, 4 eller 6 § utlänningslagen. I 5 kap. 1 § utlänningslagen före- skrivs att uppehållstillstånd ska beviljas för flyktingar och skydds- behövande i övrigt. I 5 kap. 2 § utlänningslagen föreskrivs en rätt till uppehållstillstånd för utlänningar som tagits emot i inom ramen för ett beslut som regeringen har meddelat om överföring av skydds- behövande till (vidarebosättning). Härmed avses de vidare- bosatta flyktingar som överförs till i samarbete med FN:s flyktingorgan, UNHCR, och som kommer direkt till från ett annat land, ofta ett flyktingläger. De har som regel permanent uppehålls- tillstånd redan vid ankomsten till och bosätts genom Migrations- verkets försorg direkt i en kommun. I 5 kap. 4 § utlänningslagen föreskrivs att uppehållstillstånd på grund av internationella åtaganden i vissa situationer ska beviljas om det inte föreligger I 5 kap. 6 § utlänningslagen föreskrivs att avser personer som har beviljats uppehållstillstånd enligt § utlänningslagen på grund av verkställighetshinder, t.ex. för att det finns skälig anledning att anta att utlänningen skulle vara i fara att straffas med döden, eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning om han eller hon avvisades till sitt hemland. Punkt 3 avser personer som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd enligt 21 kap. utlänningslagen. omfattar även de vittnen och deras anhöriga som i enlighet med 22 kap. utlänningslagen och efter framställan från en internationell tribunal eller domstol har beviljats Förslaget behandlas i avsnitt 7.2. Paragrafen reglerar, liksom 1 a §, målgruppen för kommunernas ansvar att erbjuda nyanlända invandrare samhällsorientering. Första stycket 7 är nytt och innebär att kommuner även är skyldiga att erbjuda samhällsorientering till nyanlända invandrare som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som har beviljats uppehållstillstånd med stöd av någon av bestämmelserna i 1 a §. förutsätter att de, liksom övriga anhöriga som omfattas paragrafen, har Prop. 2016/17:175 fyllt 18 men inte och är folkbokförda i en kommun. Uppehållstillstånd på grund av anknytning ska under vissa förutsättningar ges till en person som är anhörig till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här. De anhöriga som kan få uppehållstillstånd på grund av anknytning är bl.a. medlemmar ur kärnfamiljen, dvs. make, maka, sambo och ogifta barn . Bestämmelsen i paragrafens andra stycke flyttas till 2 a §. Förslaget behandlas i avsnitt 7.2. Paragrafen är ny. Bestämmelsen begränsar kommunernas skyldighet genom att nyanlända invandrare som går i gymnasieskola eller är medborgare i ett land som är anslutet till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i undantas från lagens tillämpningsområde. Bestämmelsen är inte ny utan flyttas till paragrafen från 2 § andra stycket. 13.14Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:000) om studiestartsstöd Förslaget behandlas i avsnitt 10.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om samordning med studiemedel och andra förmåner m.m. I första stycket finns bl.a. en hänvisning till 3 kap. 25 § första stycket studiestödslagen. En redaktionell följdändring görs med anledning av den nya numreringen i den bestämmelsen. Ändringen innebär inte något i sak. Sammanfattning av promemorian Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet (Ds 2016:35) I promemorian görs bedömningen att regelverket för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet bör harmonisera med det regelverk som gäller för övriga arbetssökande, både genom att regelverket i större utsträckning meddelas i förordning och att reglerna görs mer lika de regler som gäller för övriga arbetssökande.