prop · H50374 · 2017-12-28 00:00:00 — viss utpekad infrastruktur för cykeltrafik. Som en förutsättning för finansieringen av projektet finns med förändrade och breddade trängselskatter som alla parter står bakom. Avtalet träder i kraft när det undertecknats av samtliga parter och under förutsättning att regeringen och i förekommande fall godkänner det. Avtalet är flerårigt. Genomförandet av de aktuella kollektivtrafik- objekten ska finansieras med medel från ner kronor (inklusive riskavsättning om ) i prisnivå trängselskatten med ett belopp om , vilket enligt beräknade utifrån de intäktsökningar som förslaget i avsnitt 5 bedöms Se även avsnitt 8 för de årliga intäktsökningarna. staten enligt avtalet via anslag på statsbudgeten bidra med ytterligare medfinansiering om (exklusive statens andel av De ökade intäkter som förslaget i avsnitt 5 bedöms medföra är således en förutsättning för de infrastrukturinvesteringar som För det fall kostnaden för de aktuella kollektivtrafikobjekten, med undantag för tunnelbanestation , överstiger projektmedlen ska parterna, exklusive stad, efter gemensamt beslut i den styrelse, som parterna enligt avtalet ska fördelningen parterna emellan och dess fördelning på de olika fördelningen uppgår statens andel till högst . det gäller tunnelbanestation ansvarar stad respektive Prop. 2017/18:74 för att bekosta eventuella kostnadsökningar i proportion till insatta investeringsmedel upp till ett tak på av den totala investeringskostnaden om . Därutöver svarar för finansiering och anskaffning av fordon, depåer och depåanslutningar till en kostnad om . Utanför dessa medel ligger kommunernas bostadsåtaganden och åtaganden att tillhandahålla infrastruktur för cykeltrafik. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att medel motsvarande de ökade intäkterna från trängselskatten, efter avdrag för system- och administrationskostnader, bör delfinansiera utbyggnaden av kollektivtrafiken i . I propositionen föreslås ett antal förändringar av trängselskatten i och på . Det föreslås att det införs ytterligare en tidsperiod , –6.29, för vilken skatt ska tas ut och att skattebeloppen för vissa tidsperioder höjs. Det föreslås att trängselskatten differentieras på högsäsong och lågsäsong och att det införs höjda skattebelopp för högsäsong. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil föreslås högst uppgå till under högsäsong. Vidare föreslås att skatt ska tas ut utom lördag samt för dag före vissa helgdagar. Skattebeloppen före och efter föreslagna förändringar redovisas i tabell 8.1 och tabell 8.2. Nedan följer en konsekvensanalys av förslagen. Trängselskattebelopp för befintligt och föreslaget system, 1Med högsäsong avses –dagen före midsommarafton och –. Med lågsäsong avses övrig tid. 2I det föreslagna systemet ersätts tidsintervallen –7.29 och –8.29 av ett intervall, klockan 7.00–8.29. För att uppnå jämförbarhet i tabellen redovisas skattebeloppen med tidsintervall enligt befintligt system. Trängselskattebelopp för befintligt och föreslaget system, 1Med högsäsong avses –dagen före midsommarafton och –. lågsäsong avses övrig tid. 2I det föreslagna systemet ersätts tidsintervallen –7.29 och –8.29 av ett intervall, klockan 7.00–8.29. För att uppnå jämförbarhet i tabellen redovisas skattebeloppen med tidsintervall enligt befintligt system. 8.1Effekter för den enskilde, företagen och miljön Förslagen innebär sammantaget en högre beskattning för en arbetspendlare i . För en privatbilist med två beskattade passager i till och från arbetet under vardagar beräknas uttaget av trängselskatt med nuvarande lagstiftning till mellan och . Beräkningen grundas på att trängselskatt betalas i intervallet 25 till per passage . För en privatbilist med två beskattade passager i under vardagar beräknas uttaget av trängselskatt med förslagen till mellan och . Beräkningen grundas på att trängselskatt betalas i intervallet 25 till per passage under lågsäsong och i intervallet 30 till under högsäsong. Skatteuttaget beräknas ske , varav under lågsäsong och under högsäsong. Den årliga ökade kostnaden för trängselskatt beräknas således till mellan och . Antalet beräknade dagar ökar med förslagen jämfört med nuvarande lagstiftning, eftersom även dagar före vissa helgdagar och ytterligare dagar inräknas. kommun och ifrågasätter om fördelningseffekterna av förslagen är rimliga. Regeringen menar dock att de ökade kostnaderna begränsas för de privatbilister som har avdragsrätt för resor mellan bostad och arbetsplats. Trafikminskningar till följd av förändringarna av trängselskatten innebär dessutom förbättrad framkomlighet och minskade kötider, vilket är positiva effekter som tillfaller trafikanter i hela . För företag utgör trängselskatt oftast en begränsad del av de totala kostnaderna. De ekonomiska effekterna varierar också mellan olika typer av verksamheter. Det kan konstateras att förslagen innebär en viss ökning av företagens totala kostnader för trängselskatt. För företag vars fordon kommer upp i den maximala nivån på som skatten tas ut, beräknas uttaget av trängselskatt med nuvarande lagstiftning till . Med förslaget om höjningen blir det maximala beloppet och skatteuttaget beräknas till . Den årliga ökade kostnaden för trängselskatt beräknas således till . anför att redovisningen av berörda företag utifrån antal, storlek och bransch och redovisningen av förslagets administrativa kostnader är bristfällig. Därutöver finner att analysen är bristfällig främst vad gäller hänsyn till små företag vid reglernas utformning. kunde av de totala trängselskatteintäkterna hänföras till passager med fordon som ägs av företag. Förslaget påverkar i huvudsak de näringssektorer som i hög grad är beroende av vägtransporter i . En närmare analys av trängselskattens påverkan på olika trafikantgrupper har inte genomförts. Regeringen uppskattar dock att effekterna för samtliga företag är små. De ökade skattekostnaderna begränsas i och med att företagen har avdragsrätt för trängselskatt. De ökade administrativa kostnaderna bedöms som små då företagen debiteras och förslagen sannolikt endast medför ytterligare hantering av fakturor i samband med betalning av trängselskatt . trafikminskningar till följd av förslaget även förbättrad framkomlighet och minskade kötider, vilket är positiva effekter som tillfaller företagen. Effekterna på det regionala näringslivet beror också på hur skatten återförs till regionen. BIL saknar en konsekvensanalys mot bakgrund av att det belopp som bilister tvingas betala i marginalskatter enligt forskning är dubbelt så högt som de skador biltrafiken åstadkommer samhället. anser att en justering av trängselskatten bör föregås av en helhetsbedömning som inkluderar en konsekvensanalys av det totala skatte- och avgiftsuttaget och därav följande kostnadsläge och konkurrensförmåga för berörda trafikslag och branscher. genomför på regeringens uppdrag löpande analyser av transportsektorns samhällsekonomiska kostnader i relation till skatte- och avgiftsuttaget inom olika delar av transportsektorn. Regeringen konstaterar att det därutöver finns ett behov av en samlad bild av hur skatter och avgifter samverkar och styr användningen av transportsystemet. därför även regeringens uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag om hur skatter och avgifter inom transportområdet bidrar till att de transportpolitiska målen uppnås, med ett särskilt fokus på hur näringslivets konkurrenskraft påverkas i olika delar av landet. Till följd av förslagen i denna proposition bedöms den årliga minskningen i trafikarbete under vardagar uppgå till i och ca en halv procent i regionen. trängselskattesnittet för och på vardagsdygn när förändringarna av trängselskatten införs. trafikeffekterna bedöms vara stora beroende på tid . beräknas förändringar av trängselskatten få under högsäsong, framför allt under den tidiga morgonperioden på och i . Under lågsäsong (vintermånader) förväntas små effekter på saknar en analys av hur förslaget till ändring av reglerna gällande förmån av betald trängselskatt Handelskammare framför att trängselskattesystemet bör utvärderas innan nya förslag lämnas och att det inte finns någon analys av hur befintliga eller i närtid genomförbara styrmedel, relaterade till vägtrafik, påverkar behovet av att förändra trängselskatten. i anser att höjningarna är otillräckliga mot bakgrund av att det i prognoserna inte har beaktats hur trafikflödena kommer att påverkas av att kostnaden per kilometer för att köra bil är på väg nedåt. Det diskuteras inte heller hur förslaget kan komma att samverka med andra justeringar av systemet, t.ex. förslaget till ändring av reglerna gällande förmån av betald trängselskatt och översynen av reglerna för reseavdrag. Regeringen konstaterar att den sammantagna trafikförändringen är svårbedömd eftersom det är många faktorer som kan påverka trafikmängden framöver såsom större vägarbeten, införandet av andra styrmedel, förändrad miljölagstiftning, ändringar av reglerna gällande förmån av betald trängselskatt redovisas i Prop. 2017/18:74 budgetpropositionen . Regeringen följer löpande utvecklingen på trängselskatteområdet bl.a. genom sina myndigheter. Förändringarna av trängselskatten i medför att koldioxidutsläppen förväntas minska i samma utsträckning som trafiken i regionen minskar. Från trafiken i regionen minskar därmed koldioxidutsläppen med ca en halv procent. Biltrafiken ger även upphov till andra miljöeffekter såsom buller och utsläpp av bl.a. partiklar och kolväten. De föreslagna åtgärdernas påverkan på dessa andra miljöeffekter bedöms vara små. Förslagen om ändrade trängselskatter beräknas sammantaget öka bruttoskatteintäkterna med ca fr.o.m. . Av dessa avser uttag av trängselskatt , avser högre skattebelopp under högsäsong, avser uttag av trängselskatt och avser uttag av trängselskatt dag före vissa helgdagar. Intäktsförändringarna har beräknats utifrån underlag från som avser 2020. Det råder, enligt , osäkerhet om intäktsförändringarna för åren efter 2020. Därtill beräknas ökade intäkter från tilläggsavgiften preliminärt till . Skattebeslut vad avser ytterligare tidsperiod , uttag och uttag dagar före vissa helgdagar beräknas leda till ett visst ökat antal tilläggsavgifter. System- och administrationskostnaderna bedöms öka utifrån underlag från , och . Enligt medför förslaget engångskostnader för informationsinsatser om . Enligt Transportstyrelsen medför förslaget beräknas antalet ärenden öka , vilket innebär ökade hanteringskostnader om . Dessa kostnadsökningar avser ärenden som kommer in till och avser omprövning m.m. av trängselskatt i . Kammarrätten i noterar att eventuella konsekvenser för domstolarnas arbetsbelastning inte har beaktats. Förslaget bedöms medföra endast ringa merkostnader eller Transportstyrelsen, , samt eventuellt tillkommande kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna och , ska finansieras inom respektive myndighets del av anslag 1:11 Trängselskatt i under utgiftsområde 22. Överskottet från trängselskatten i finansierar vissa infrastrukturprojekt i såsom bl.a. Förbifart 2017/18:74 och tunnelbaneutbyggnad. Överskottet beräknas som intäkterna som erhålls från trängselskatt minus system- och administrationskostnaderna. Det ytterligare överskott från trängselskatten, som förslaget i avsnitt 5 medför, bör delfinansiera utbyggnaden av kollektivtrafiken i . Möjlighet att göra avdrag för de skattekostnader som förslagen i denna proposition medför beräknas preliminärt ge ett årligt skattebortfall med , varav avser näringsidkare och avser privatpersoner. Slutligen innebär utbrytningen av trängselskatt ur bilförmånsberäkningen fr.o.m. att skatteintäkterna uppskattas öka med ytterligare ca 2020, vilket baseras på den totala ökningen av trängselskatteintäkter som kan hänföras till privata resor med förmånsbilar och de antaganden kring beteendeeffekter som redovisas i konsekvensanalysen till förslaget om ändringar av reglerna gällande förmån av betald trängselskatt i budgetpropositionen . Förslagen bedöms inte få några betydande sysselsättningseffekter. Av de personbilar som ägs av fysiska personer står män som ägare till knappt två tredjedelar. Även om en del av kostnaderna sannolikt omfördelas inom hushållen tyder detta på att en höjning av trängselskatten påverkar män mer än kvinnor. Förslagen bedöms dock endast marginellt bidra till att öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. finner att redovisningen av förslagets överensstämmelse med är bristfällig. De förändringar som föreslås i denna proposition omfattas som utgångspunkt av medlemsstaternas nationella kompetens. I artikel 9.1a i och Rådets direktiv /62/EG av om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer anges att direktivet inte hindrar medlemsstaterna från att på ett icke diskriminerande sätt tillämpa avgifter som är särskilt utformade för att minska trängsel eller motverka miljöpåverkan, inklusive dålig luftkvalitet på vägar i tättbebyggda områden, inbegripet de vägar i det transeuropeiska nätet som går genom tättbebyggda områden. Ingen ändring föreslås enligt Europeiska kommissionens förslag till reviderat sådant direktiv. Regeringen bedömer också i övrigt att förslaget i denna proposition är förenligt med . 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt Första meningen i andra stycket i punkten 2 delas upp på fyra stycken och den andra meningen i samma stycke flyttas till ett eget sjätte stycke. Det görs ett tillägg till det andra stycket på så sätt att det anges att ingen skatt ska tas ut dag före helgdag, om inget annat framgår av tredje eller fjärde stycket. I det nya tredje stycket görs en uppräkning över före helgdagar som skatt ska tas ut för. I det nya fjärde stycket görs en uppräkning över före helgdagar som skatt ska tas ut för, dock inte om infaller . Vilka dagar som avses med de uppräknade helgdagarna framgår, med undantag för första maj, av lagen (1989:253) om allmänna helgdagar. Det görs även ett tillägg till det nya femte stycket på så sätt att skatt ska tas ut utom lördag . När utom lördag räknas, räknas inte lördag med. Om infaller är således fredag, måndag, . Dessa tillägg innebär att antalet skattefria dagar minskar. Tabellerna i punkten ändras på så sätt att det införs två kolumner som gäller med vilket belopp skatt ska betalas. Av den ena kolumnen framgår med vilket belopp skatt ska betalas under lågsäsong och av den andra kolumnen framgår med vilket belopp skatt ska betalas under högsäsong. Vad som avses med högrespektive lågsäsong framgår av ett nytt sjunde stycke. Tabellerna i punkten ändras även på så sätt att det införs ytterligare en tidsperiod (–6.29) för vilken skatt ska tas ut. Vidare höjs ett antal skattebelopp för vissa tidsperioder. Tidsintervallen –7.29 och –8.29 slås ihop till ett tidsintervall, klockan 7.00–8.29. I punkten 3 görs ett tillägg på så sätt att den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil högst ska uppgå till under högsäsong. Lagen träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för passager av betalstationer som sker före ikraftträdandet. Härigenom föreskrivs att bilaga 1 till lagen (2004:629) om trängselskatt ska ha följande lydelse. Kartor av vilka det framgår var de skattebelagda betalstationerna ska placeras. 1 Senaste lydelse SFS 2014:248. Trängselskatt ska betalas under vardagar utom under följande tider och med följande belopp vid passage av en sådan betalstation som är markerad på kartorna. I fråga om kartan som benämns Essingeleden gäller detta för passage på över den streckade linjen på kartan, dock inte för trafik till och från öster om eller till och från . Dag före helgdag och ska ingen skatt tas ut. Tidpunkten för passagen ska bestämmas av timmen och den påbörjade minuten. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil ska högst uppgå till . Kartor av vilka det framgår var de skattebelagda betalstationerna ska Trängselskatt ska betalas under vardagar utom under följande tider och med följande belopp vid passage av en sådan betalstation som är markerad på kartorna. I fråga om kartan som benämns Essingeleden gäller detta för passage på över den streckade linjen på kartan, dock inte för trafik till och från öster om eller till och från . Dag före helgdag ska, om inget annat framgår av tredje eller fjärde stycket, ingen skatt tas ut. Skatt ska tas ut för –dag före , –dag före himmelsfärdsdag, och –dag före . Skatt ska även tas ut för, om de infaller på en vardag utom lördag, –dag före och –dag före nationaldagen. ska ingen skatt tas ut förutom utom lördag i den månaden. Tidpunkten för passagen ska bestämmas av timmen och den påbörjade minuten. Med högsäsong avses –dagen före midsommarafton och –. Med lågsäsong avses övrig tid. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil ska högst uppgå till under lågsäsong och under högsäsong. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för passager av betalstationer som sker före ikraftträdandet. Efter remiss har yttranden lämnats av Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , i , , , , , Transportstyrelsen, Trafikanalys, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , , BIL , , , , , , Svensk Kollektivtrafik, , , Kommuner och Landsting och . Därutöver har i inkommit med yttrande. , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, Föreningen , AB (), , , och har beretts tillfälle att yttra sig, men inte avhörts. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden Y , M , Baylan, Bucht, , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition Förändrad trängselskatt i för förbättrad tillgänglighet och transportinfrastruktur