prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Försvarsmaktens besluts- och beställar- funktioner bör förstärkas. bör disponera anslag 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. Anslaget bör delas in i två anslagsposter, en för leverantörsutgifter för leveranser och en för direkta utgifter i materielprojekten. Ett beställningsbemyndig- ande bör vara knutet till posten för leverantörs- utgifter. indirekta utgifter för ledning, verksamhetsplanering, lokaler, it m.m. bör finansieras över ett nytt förvaltningsanslag. Utredningens förslag: Utredningen av materiel- och logistikförsörjningen till Försvars- makten (Fö 2015:01) lämnade sitt betänkande Logistik för högre försvars- beredskap (SOU 2016:88). Av utredningens direktiv framgår att en särskild utredare ska se över materiel- och logistikförsörjningen för att det ska bli möjligt för regeringen att, i enlighet med den försvars- politiska inriktningspropositionen och med tillgängliga resurser, utforma och organisera verksamheten i syfte att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att logistik- tjänsterna ska kunna styras och följas upp av Försvarsmakten. Uppdraget omfattar även Statskontorets och iakttagelser avseende den finansiella och verksamhetsmässiga styrningen samt myndighetsförordningens krav på ledningens ansvar, m.m. Utredningens förslag innebär i huvudsak att: –Försvarsmakten föreslås överta ansvaret för den verksamhet som bedrivs inom verk- samhetsområdet förråd, service och verk- städer. Försvarsmakten föreslås även överta ansvaret för att driftstyra och vidmakthålla myndighetens materiel. Försvarsmakten föreslås vidare överta ansvaret för upphandling av varor och tjänster inom logistikförsörjningen. Förslagen innebär att dessa funktioner förs över till Försvars- makten från . –Försvarsmaktens kapacitet att beställa materiel förstärks genom att beställar- kompetens förs över från . –föreslås disponera anslag 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, men styrt av regeringens beslut om Försvarsmaktens investerings- plan och Försvarsmaktens beställningar. Anslaget föreslås delas in i två anslags- poster, leverantörsutgifter för leveranser respektive direkta utgifter i materielprojekten. Utredningen rekommenderar även att Försvarsmakten får disponera en anslagspost för viss anskaffning. –indirekta utgifter för ledning, verksamhetsplanering, lokaler, IT m.m. föreslås finansieras över ett nytt förvaltningsanslag. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Försvarsmakten och har kommit in med särskilda budget- underlag med beräkningar av anslag m.m. utifrån den finansiella modell som föreslås i utredningen (Fö2017/00064/MFU, Fö2017/00065/MFU). Utredningens betänkande (SOU 2016:88) har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Försvars- departementet (Fö2016/01624/MFU). Försvarsmakten tillstyrker i allt väsentligt utredningens samtliga förslag om fördelning av uppgifter, ansvar och befogenheter. Försvars- makten menar att utredningens förslag skapar väsentligt bättre förutsättningar för att Försvars- makten ska kunna ta ett helhetsansvar för för- svarsförmågan i fred, kris och krig. Försvars- makten framför att det är angeläget att förändringarna genomförs skyndsamt. avråder från utredning- ens förslag om ansvar för vidmakthållande och upphandling mot bakgrund av olika frågor kopplade till bl.a. affärsmässighet, rättstillämp- ning och kompetensförsörjning. bejakar dock att de delar av verk- samheterna inom förråd, service och verkstäder som bör ingå i Försvarsmaktens krigs- organisation bör kunna överföras till Försvars- makten liksom utredningens förslag om finan- siell styrning, med reservation för den tid som behövs för förberedelser. Av övriga remissvar framgår bl.a. följande. välkomnar det utökade ansvar Försvarsmakten ges för logistikförsörjning och dess ökade kapacitet och kompetens inom materielförsörjningen. välkomnar utredningens förslag och är särskilt positivt till att myndig- heternas verksamhetsansvar i större utsträckning ska motsvara deras finansiella ansvar. tillstyrker utredning- ens förslag och framhåller att utredningen har omhändertagit påtalade brister i styrningen. framhåller vikten av att beslut fattas inom den tänkta tidsramen för förändringarna och erinrar om bestäm- melserna i lagen om anställningsskydd. Statskontoret anser att utredningens huvud- sakliga förslag och rekommendationer bör genomföras i sin helhet och att de skapar goda förutsättningar för att rätta till uppmärk- sammade problem i styrningen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 anser att det kan operativa förmåga, och ytterst förmågan till finnas risker med uppdelningen av ansvaret för väpnad strid, ska vara ett överordnat mål i för- upphandling mellan de båda berörda myndig- hållande till en sammanhållen materiel- och logistikförsörjning, som är grunden för den nu- det kommer att krävas en tydlig rollfördelning och omfattande samverkan mellan myndig- heterna i frågor om materiel- och logistik- stikens framtida utformning (prop. 2011/12:86, försörjningen och beställningsrutiner. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291) fattades i ett omvärldsläge som successivt har rekommendation om att Försvarsvarsmakten får Som framhållits i den försvarspoli- disponera en anslagspost för viss anskaffning. har inga synpunkter på rapport från försvarsberedningen (Ds 2014:20) är det nödvändigt att öka den operativa förmågan i krigsförbanden. berörda anställda är förändringströtta. Den verksamhet som bedrivits inom förråd, service och verkstäder bedöms ha genomgått bör besluta om genomförande av utredningens förslag och rekommendationer. Regeringen bedömer dock att det av bered- , Service- och kommunikationsfacket, var skapsskäl är mer lämpligt att denna logistik- negativa till beslut och anser det lämpligt att logistikfunktioner koncentreras till inneburit de besparingar som förutsattes och mycket kvarstår för myndigheterna för att (SACO-S) vid Försvarsmakten delar utred- slutligen kunna implementera de tänkta arbets- ningens förslag, medan föreningen vid För- sätten mellan myndigheterna (se avsnitt 3.2.2). svarets materielverk är mer negativ. Omorganisationen bör kunna genomföras inom betydelsen av personalfrågorna i den fortsatta , förutsatt att fattar beslut i enlighet med regeringens förslag. Föreningen framhåller att utredning- förändringen ska Försvarsmakten och Försvarets ens förslag är motiverade och väl underbyggda. materielverk beakta 6 b § lagen (1982:80) om Säkerhets- och försvarsföretagen (SOFF) Regeringen kommer att följa välkomnar utredningen och stödjer många av de upp hur den fortsatta verksamheten organiseras förtydliganden i relationen mellan myndig- vid Försvarsmakten där frågor om kompetens- heterna som föreslås, samt ser positivt på att försörjningen för såväl den militära som den utredningens förslag kan bidra till att öka civila kompetensen är av stor vikt. försvarets operativa förmåga. Den förstärkning av Försvarsmaktens besluts- fram vissa affärsmässiga och kompetensmässiga och beställarfunktioner som föreslås av ut- risker med föreslagen uppdelning av upp- redningen är angelägen för att ytterst tydliggöra kopplingen mellan regeringens krav på Försvars- maktens operativa förmåga och materiel- och på eget initiativ kommit in Båda företagen är i huvudsak att kravställa och utforma krigsförbandens positiva till utredningens förslag. materiel bör öka. konstaterar dock att betänkandets förslag om bör därför genomföras. uppdelning av upphandlingsansvaret ställer stora har dock i sitt remissvar påtalat svårigheten i att krav på samordning mellan myndigheterna. bryta ut integrerade funktioner ur den Skälen för regeringens förslag: Det är regeringens uppfattning att förslagen i be- Förstärkningen bör göras med tänkandet Logistik för högre försvarsberedskap beaktande av vad anfört. (SOU 2016:88) i allt väsentligt bidrar till en Det är också angeläget att justera den förbättrad och mer ändamålsenlig materiel- och finansiella styrningen och därför besluta i enlighet med utredningens förslag i den delen, bedömningen i betänkandet att Försvarsmaktens P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Regeringen avser att återkomma med förslag i styrningsverket, Statskontoret m.fl. Föränd- dessa frågor i budgetpropositionen . ringen innebär att anslagsavräkning och Genom att genomföra förslag med anledning ekonomisk uppföljning tydligare kommer att av- av betänkandet senast kan den nya spegla relationen mellan staten och leveran- styrmodellen utgöra en grund för försvars- Styrningen fokuseras på genomförande beredningens bedömningar och förslag inför av leveranser i förhållande till Försvarsmaktens investeringsplan samt och reger- Regeringen avser att följa upp och utvärdera ingens beslut om materielinvesteringar. den nya styrmodellen och myndigheternas ingen konstaterar i detta sammanhang att ut- redningens förslag till ny styrmodell står i samklang med det fortsatta genomförandet av utformning med anledning av proposition 2011/12:FöU9, ningens förslag (SOU 2014:15, prop. 2011/12:291) upphör således härmed att gälla i bet.2015/16:FöU1, 2015/16:115) och de förändringar av anslags- strukturen som genomfördes . uppskattningsvis som mest 1 600 personer vid Regeringen bedömer dock att myndigheterna behöver medges att under ytterligare ett år förbereda införandet av den ändrade finansiella Regeringen avser därför att först i förslag i enlighet med utredningens förslag. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen När det gäller betänkandets förslag om bedömde regeringen att stridsflygförmågan och fördelning av ansvar för vidmakthållande och undervattensförmågan är tydliga exempel på upphandling gör regeringen följande bedömning. områden av väsentlig betydelse för Det är viktigt att Försvarsmakten, i likhet Vidare bedömde regeringen att det även med vad som framhålls i den försvarspolitiska inom andra områden kan finnas delar av system inriktningspropositionen, kan styra och följa som kan betraktas som väsentliga säkerhets- upp verksamheten för att vidmakthålla krigs- Regeringen aviserade avsikten att I betänkandet framhålls att ansvar fortsätta arbetet med utgångspunkter och mål för vidmakthållande av krigsmateriel förutsätter som rör väsentliga säkerhetsintressen. befogenhet och kapacitet att upphandla sådana Totalförsvarets behov är vägledande för det varor och tjänster. I en konflikt med en kvali- tänkandet att förslagen kan innebära vissa ficerad motståndare är tillgången till inhemsk affärsmässiga risker som ställer krav på ökad teknisk kompetens och avancerade materiel- samordning mellan myndigheterna. system av stor betydelse. Fördelningen av ansvar vad gäller vidmakt- kan det vid höjd beredskap, och då ytterst krig, hållande och upphandling måste analyseras bl.a. vara svårt att säkerställa tillgång till relevant vad gäller ansvars- och rollfördelning, samord- kompetens och materiel från utländska sam- ning, legala aspekter, förhållandena mot leve- arbetspartners, varför denna bör finnas till- rantörsledet, affärsmässighet och kompetens- Det är därför betydelsefullt att för vissa områden upprätthålla nationell Ovanstående frågeställningar har uppmärk- integritet och självständighet i förhållande till sammats i såväl remissbehandlingen som den därpå följande beredningen i . bör exempelvis kunna skydda de Mot bakgrund av beredningskravet i 7 kap. 2 § system och delsystem där effekten av yttre regeringsformen bedömer regeringen att det är påverkan såsom störning, avlyssning och nödvändigt att konsekvenserna av och riskerna falsksignalering ger stora negativa effekter för med den föreslagna uppdelningen belyses och analyseras vidare innan regeringen kan ta denna bakgrund bedömer regeringen att även ställning till förslagen i dessa delar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 området såsom sensorer, telekrig och krypto bör vara ett för väsentligt säkerhetsintresse. Även fortsättningsvis kan det inom andra områden finnas delar av system vilka kan betraktas som väsentliga säkerhetsintressen. En annan faktor som bör beaktas i sammanhanget är kopplad till internationella materiel- och logistiksamarbeten. Av den försvarspolitiska inriktningspropositionen framgår att det är av yttersta vikt att de samarbeten som väljer att ingå i bestäms utifrån en bedömning som inbegriper såväl dess bidrag till Försvarsmaktens operativa förmåga som en säkerhetspolitisk helhetsbedömning. Utifrån dessa ingångsvärden kan det under vissa omständigheter också vara så att totalförsvarets behov eller förhållandet till annan stat rörande ett visst system eller en viss förmåga kan vara av sådan betydelse för landets säkerhet att de utgör väsentliga säkerhets- intressen. Regeringen kommer fortsätta att analysera hur säkerhetsintressen bäst tillgodoses samt utnyttja de möjligheter som ges för att skydda ett väsentligt säkerhetsintresse. En utgångspunkt för det fortsatta arbetet är att totalförsvarets behov samt statens krav på kostnadseffektivitet, rationalitet och ekonomisk balans tillgodoses. Internationellt materiel- och logistiksamarbete Försvaret är en nationell angelägenhet vilket återspeglas i varje nations val av säkerhetspolitisk lösning i materielförsörjningen, till exempel vad gäller synen på försörjningstrygghet och militära förmågor. De internationella samarbeten som ingår ska värderas utifrån hur samarbetet bidrar till Försvarsmaktens operativa förmåga samt utifrån en säkerhets- politisk helhetsbedömning. Regeringen anser att det fortsatta arbetet inom EU avseende industri- och marknadsfrågor bör beakta försvarsmaterielmarknadens särart och behovet att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemen- samma marknaden, samt att tredje part inte bör exkluderas. Regeringen avser fortsatt arbeta för att de initiativ som presen- terat ska utformas så att det bidrar till att stärka det svenska totalförsvarets behov och operativa förmåga. Det gäller bland annat den Europeiska försvarsfonden (EDF), där bland annat det europeiska försvarsindustriella programmet (EDIDP) ingår. Regeringen avser även att inom materiel- och logistikområdet upprätthålla och fördjupa samarbetet med . Regeringen konstaterar att det inom ramen för Försvarsmaktens förbandsverksamhet förekommer in- och utlåning av materiel och tjänster till stöd för genomförandet av sam- arbeten, övningar och operationer med andra länder. Denna typ av åtgärder, och de kostnader detta kan föranleda, är en förutsättning för att på ett effektivt sätt kunna genomföra exempelvis internationella övningar eller operationer. Mot bakgrund av fördjupningen av internationella samarbeten, som syftar till att stärka försvars- och säkerhetspolitik, understryks betydelsen av att fortsätta sådan in- och utlåning inom ramen för den löpande verksamheten och befintliga anslag. Regeringen bedömer att exportstödjande verksamhet bör användas som ett medel för att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning och därmed bidra till Försvarsmaktens operativa förmåga. Detta bedöms som särskilt betydelsefullt inom undervattens- och strids- flygsområdet. Fortsatt exportrelaterad verk- samhet är också angelägen för artillerisystem . Regeringen anser att en grundläggande utgångspunkt för statens engagemang i export- stöd är att det finns en tydlig koppling till Försvarsmaktens operativa förmåga, . Det exportstöd som staten genomför kommer därför att utgå från en försvars- och säkerhetspolitisk helhetsbedöm- ning som inbegriper konsekvenserna för Försvarsmaktens operativa förmåga. Det ska också finnas ett förhandsbesked från Inspek- tionen för strategiska produkter om den tilltänkta exporten eller samarbetet är kon- trollerat enligt krigsmateriellagen (1992:1300). Forskning och utveckling på försvarsområdet ska bidra till att stödja utvecklingen av Försvars- maktens operativa förmåga och öka dess möjlig- heter att möta framtida hot. denna förmåga inom totalförsvarsområdet före- slår regeringen ökade resurser . Regeringen ser fortsatt positivt på civil-militära samarbeten för att främja effektiviteten i forskningsverksamheten. Även internationell forskningssamverkan som utgår från en säkerhetspolitisk helhetsbedömning är av betydelse för att uppnå högre effektivitet. Regeringen verkar för att det europeiska försvarsforskningsprogrammet (EDRP) utfor- mas dels så att medverkan av svenska aktörer underlättas, dels så att programmet bidrar till svensk förmågeutveckling. mottog regeringen betänkande Forskning och utveckling på försvarsområdet (SOU 2016:90). I betänkandet framförs förslag om tillförsel av anslagsmedel till försvarsforsk- ningen och även förslag rörande styrning, uppföljning och samverkan på området. Rege- ringen avser återkomma till med de förslag som kan bli aktuella med anledning av den fortsatta beredningen av betänkandet. Genom att delta i internationella militära krishanteringsinsatser och kapacitetsbyggande verksamhet bidrar till fred, säkerhet och stabilitet, inklusive respekt för folkrätt och mänskliga rättigheter, samt främjande av jämställdhet och till att motverka hot från stater och icke-statliga aktörer mot svensk och inter- nationell säkerhet. Det påvisar även att är en solidarisk, trovärdig och ansvarstagande partner, som bygger säkerhet tillsammans med andra. Det är ett sätt att bidra till fördjupat samarbete med länder och organisationer som är viktiga för säkerheten i vårt närområde. Svenskt deltagande i internationella militära krishanteringsinsatser bör genomföras med Försvarsmaktens ordinarie krigsförband eller delar av dessa. Det svenska bidraget till Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabili- zation Mission in ) bör enligt regeringens bedömning likt innevarande år fortsatt utgöra en del av insatsens underrättelseenhet och innehålla för verksamhetens genomförande nödvändiga skydds- och logistikfunktioner. Säkerhetsläget i insatsområdet är alltjämt oförutsägbart. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Regeringen följer utvecklingen och har bered- skap att vidta åtgärder om så krävs. stödjer den globala koalitionens anstr- ängningar för att besegra Daesh i . Reger- ingens inriktning är att fortsätta med det svenska bidraget. Regeringen avser åter- komma med en proposition till . Regeringen anser att fortsatt bör genomföra insatser för säkerhetssektorreform (SSR) och militärt kapacitetsbyggande. Reger- ingen anser att ska stödja utvecklingen av de afghanska säkerhetsstrukturernas förmåga att hantera säkerheten i genom att fortsatt bidra till Natos utbildnings- och råd- givningsinsats Resolute Support Mission . Regeringen avser återkomma med en proposition till . Regeringen anser att fortsatt ska bidra till att utveckla EU:s krishanteringsinsatser i enlighet med regeringens ambition att förstärka EU:s förmåga att hantera kriser i hela insats- spektret. Inriktningen är att bl.a. ska bidra till EU:s träningsmissioner EUTM , EUTM och EUTM RCA (Central- afrikanska republiken). Insatsernas syfte är att utbilda personal inom ländernas säkerhets- styrkor. Regeringen anser vidare att fortsatt bör stödja EU:s maritima insatser EUNAVFOR och . ska även fortsatt bidra till SSR- och kapacitetsbyggande verksamhet i , och . Syftet med verksam- heten ska ses som en del av det svenska stödet mot en mer effektiv och transparent offentlig förvaltning. Förutom bilateralt stöd komplet- teras verksamheten med stöd från övriga nordiska och baltiska länder, vilket skapar samordnat nordiskt-baltiskt stöd till projekten. bör fortsatt genomföra insatser för säkerhetssektorreform (SSR) och militärt kapacitetsbyggande. ska vid de inter- nationella militära krishanteringsinsatserna stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra 1325 om kvinnor, fred och säkerhet samt säkerhetsrådsresolution om sexuellt våld i konflikter. Genomförandet av resolutionerna bidrar till att nå regeringens målsättningar för försvars-, utrikes-, utvecklings- och jämställdhetspolitiken. Försvarsmaktens deltagande i internationella insatser bidar till att uppnå berörda mål och delmål i Agenda . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att inrätta som organisa- tionsenhet i Försvarsmakten och lokalisera det till . Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömer med anledning av det förändrade säker- hetsläget i närområdet att det finns behov av en samlad militär ledning på . Därmed bör , med lokalisering i , inrättas . Försvarsmakten bedömer att förslaget kan genomföras inom tilldelade ekonomiska ramar. Inrättandet av kommer att bidra till att förenkla och förbättra såväl försvarsmakts- interna lednings- och lydnadsförhållanden som totalförsvarssamverkan med civila aktörer för den militära verksamheten på . föreslås utgöra en egen organisations- enhet. har tillkännagett för regeringen att den behöver klargöra försvarsmusikens uppgift genom att göra ett tillägg i förordningen (2007:1266) med instruktion till Försvarsmakten (bet. 2016/17:FöU6, punkt 16, rskr. 2016/17:176). Där lyder texten att ”Försvarsmakten ska medverka i statsceremo- nier”. Regeringen konstaterar att det finns samsyn kring försvarsmusikens roll. Styrdoku- menten till myndigheterna ses kontinuerligt över och justeras vid behov. Regeringen bedömer inte att något sådant behov föreligger och anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. 3.4.11:1 Förbandsverksamhet och beredskap Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 34 548 991 tkr prisnivå. 3Motsvarar 35 481 799 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utveck- lingen av , plan- ering, insatser samt försvarsunderrättelseverk- samhet. Anslaget får vidare användas till att finansiera åtgärder med avsikt att bibehålla materielens eller anläggningens tekniska förmåga eller prestanda samt åtgärder för att upprätthålla minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer samt för stöd till veteran- och anhörigorganisationer. Även fasta kostnader för multinationella samarbeten får finansieras från detta anslag. Anslaget får vidare användas för det säkerhetsfrämjande samarbetet med andra länder samt till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn. Regeringens förslag: Investeringsplanen för vidmakthållande av försvarsmateriel – 2023 godkänns som riktlinje för Försvars- maktens investeringar. Skälen för regeringens förslag: Investerings- planen är regeringens förslag till inriktning för vidmakthållande av befintliga investeringar för åren 2018–2023 och dess struktur bygger på investeringsplaneringsutredningens (SOU P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 6 2014:15) förslag. Förslaget till inriktning utgår från den försvarspolitiska inriktningspropo- sitionen (prop. 2014/15:109). Beloppen per om- råde är regeringens bedömning av investerings- planens omfattning och inriktning för . Regeringen anser att förslaget bör ses i ett helhetsperspektiv kopplat till målen för det militära försvaret, krigsförbandens krigsduglig- het och utveck- ling. Regeringen kommer återkomma till med en uppdatering av inriktningen för det aktuella budgetåret och de efterföljande sex åren. Regeringen kommer att redovisa en ny investeringsplan för den då aktuella tolvårs- perioden efter det att fattat beslut om nästa försvarspolitiska proposition. Tabell 3.6 Investeringsplan för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap Anskaffning och utveckling av nya Summa utgifter för anskaffning myndighetskostnader (FMV) Anslag (indelat per anslag/anslagspost) Källa: Försvarsmakten och egna beräkningar. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Förbands- verksamhet och beredskap besluta om beställ- ningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 17 2019–2024.