prop · H50334 · 2017-10-24 00:00:00 — som ska tjänstgöra som chef, specialist eller praktikant i i ett 2017/18:34 företag som dels är etablerat i eller i en annan EU-stat, dels är en enhet som tillhör samma företag eller företag inom samma koncern. Första stycket gäller inte om utlänningen tillhör någon av de kategorier som är undantagna i 6 b kap. 3 §. Av paragrafen, som är ny, följer att ett arbetstillstånd enligt 2 § första stycket inte ska ges om utlänningen faller under tillämpningsområdet för bestämmelserna om tillstånd för företagsintern förflyttning. Övervägan- dena finns i avsnitt 6. I paragrafen genomförs artikel 2.3. Den som kan få ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse i eller i en annan EU-stat är i fortsättningen hänvisad till det regelverket (för del 6 b kap.). Avgränsningen av den grupp det handlar om sker i paragrafen i två steg. I första stycket anges att utlänningen ska vara anställd av ett företag som är etablerat utanför EES-staterna och och att situationen ska vara den att han eller hon ska tjänstgöra som chef, specialist eller praktikant i i ett företag som dels är etablerat i eller i en annan EU- stat, dels är en enhet som tillhör samma företag eller ett företag inom samma koncern. Villkoren i stycket är en grundläggande förutsättning för att en utlänning ska kunna beviljas ett ICT-tillstånd enligt 6 b kap. 1 § första stycket, se vidare kommentaren till den paragrafen. Ett arbetstillstånd enligt 2 § får inte beviljas om den företagsinterna förflyttningen avser tjänstgöring i i . I en sådan situation är utlänningen i stället hänvisad till reglerna om ICT-tillstånd i . Vidare ska ett arbetstillstånd nekas om det av ansökan framgår att den företagsinterna förflyttningen innebär att utlänningen kommer att tjänstgöra som chef, specialist eller praktikant i i en annan EU-stat. I det fallet kan utlänningen ansöka om ICT-tillstånd i den andra EU-staten och, om ICT-tillstånd beviljas i den staten, utnyttja sin rätt till rörlighet för vistelse i . Om tjänstgöringen i kommer att understiga , finns det inte något hinder mot att beviljas ett arbetstillstånd här. Av andra stycket följer att arbetstillstånd enligt 2 § första stycket i vissa fall ändå kan beviljas. Det gäller om utlänningen tillhör någon av de kategorier som i 6 b kap. 3 § undantas från möjligheten att kunna beviljas ett tillstånd för företagsintern förflyttning. Till exempel kan en utlänning som är bosatt i även fortsättningsvis ansöka om tillstånd enligt de allmänna reglerna om arbetstillstånd. Tillstånd för företagsintern förflyttning, ICT 1 § En utlänning som är anställd av ett företag som är etablerat utanför EES- staterna och och som ska tjänstgöra som chef, specialist eller praktikant i i ett företag (värdföretag) som dels är etablerat i , dels är en enhet som tillhör samma företag eller ett företag inom samma koncern ska, om inte annat följer av tredje stycket eller 3–5 §§, beviljas ett uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning av personal (ICT-tillstånd), om 1. utlänningen har varit anställd i företaget utan uppehåll vid tiden för den företagsinterna förflyttningen, 2. ersättningen inte är sämre än vad som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen, och övriga anställningsvillkor inte är sämre än vad som gäller för arbetstagare som är utstationerade i enligt 4 § lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare av ett företag som är etablerat inom EES eller , 3.anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig, 4.utlänningen, vid vistelse som kommer att uppgå till högst , kan visa att han eller hon har, eller har ansökt om, en heltäckande sjukförsäkring som gäller 5.utlänningen har de yrkeskvalifikationer och den erfarenhet som krävs för uppdraget som chef eller specialist, eller har en sådan examen från ett universitet eller en högskola som krävs för praktiktjänstgöringen, 6.utlänningen efter förflyttningens slut kommer att kunna överflyttas till en enhet i tredje land som tillhör samma företag eller till ett företag inom samma koncern i tredje land, och 7.utlänningen inte utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Om den företagsinterna förflyttningen avser ett reglerat yrke ska utlänningen styrka behörigheten att få utöva yrket i . Ett ICT-tillstånd ska inte beviljas om 1.utlänningen inte har fullgjort anmälningsskyldigheten enligt 13 §, eller 2.värdföretaget huvudsakligen har inrättats för att underlätta inresa för personer som är föremål för företagsintern förflyttning. Paragrafen, som är ny, anger förutsättningarna för att beviljas ett ICT- tillstånd. Övervägandena finns i avsnitt 7, 8 och 9.1. Genom paragrafen genomförs artiklarna 1 och 13.1 och delvis artiklarna 2.1, 2.2, 5 och 7.1 i direktivet. Av första stycket framgår inledningsvis att ett ICT-tillstånd är ett kom- binerat uppehålls- och arbetstillstånd avsett för en utlänning som är anställd av ett företag etablerat utanför EES-staterna och och som ska förflyttas till för att tjänstgöra här som chef, specialist eller praktikant i i ett företag som är en enhet som tillhör samma företag eller ett företag inom samma företagskoncern. Företaget i , som benämns värdföretag, ska vara etablerat här. Att förflytt- ningen endast ska vara tillfällig framgår bl.a. av första stycket 6, se även 10 §. Med chef avses enligt definitionen i artikel 3 i direktivet en person som har en ledande ställning och som främst leder värdföretagets administration och som står under allmän tillsyn av och får vägledning från i första hand styrelsen eller bolagets aktieägare eller motsvarande. Hit hör personer som leder värdföretaget eller en avdelning eller underavdelning av värdföretaget, personer som övervakar och kontrollerar det arbete som utförs av den andra tillsyns- eller ledningspersonalen eller personalen med särskilda fackkunskaper och personer som har behörighet att tillstyrka anställning, avskedande och andra personalåtgärder. Med specialist avses enligt samma artikel en person som arbetar inom koncernen och som har specialkunskaper som är väsentliga för värdföretagets verksamhetsområden, teknik eller förvaltning. Vid bedömningen av sådana kunskaper ska inte endast kunskaper som är specifika för värdföretaget beaktas utan även huruvida personen har en hög kvalifikationsnivå, inbegripet lämplig yrkeserfarenhet, för en typ av arbete eller verksamhet som kräver särskilt tekniskt kunnande, inbegripet eventuellt officiellt godkänd yrkestillhörighet. En praktikant enligt direktivet är en person med universitetsexamen som förflyttas till ett värdföretag för karriärutveckling eller för att skaffa sig utbildning i affärsteknik eller affärsmetoder och som får lön under Direktivets krav på universitetsexamen (university degree i den engelska språkversionen) får anses omfatta såväl universitets- som I första stycket anges även i punkt 1–7 ytterligare förutsättningar för att ett ICT-tillstånd ska få beviljas i . Enligt första stycket 1 är det ett krav att sökanden för den företagsinterna förflyttningen ska ha varit anställd i det i tredje land etablerade företaget utan uppehåll. tidpunkten för den företagsinterna förflyttningen avses den tidpunkt då utlänningen enligt ansökan avser att resa in och påbörja sitt uppdrag i Av första stycket 2 följer att ersättningen inte får vara sämre än vad som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller Ett krav för att beviljas ett ICT-tillstånd är att den ersättning som utlänningen får under hela den företagsinterna förflyttningen inte är sämre än vad som gäller för arbetstagare i som innehar en När det gäller andra anställningsvillkor än ersättning krävs att villkoren inte är sämre än vad som gäller för arbetstagare utstationerade till inom ramen för utstationerings- direktivet (direktiv /71/EG). I första stycket 3 finns ett krav på att anställningen ska göra det möjligt för utlänningen att försörja sig själv. Kravet motsvarar vad som generellt gäller för den som vill få arbetstillstånd enligt 6 kap. och innebär bl.a. att arbetstiden måste vara av sådan omfattning att inkomsten från den erbjudna anställningen inte är så låg att utlänningen behöver försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för att täcka sina kostnader för bl.a. boende och uppehälle (se prop. 2007/08:147 s. 27). Första stycket 4 innebär ett krav på sökanden att visa att han eller hon har eller har ansökt om en heltäckande sjukförsäkring. om ansökan avser en vistelse som uppgår till högst , dvs. utlänningen inte kommer att folkbokföras här. Första stycket 5 innebär ett krav på att sökanden måste ha de yrkes- kvalifikationer och den erfarenhet eller den examen som krävs för det uppdrag som ansökan avser. Enligt första stycket 6 krävs det att det framgår av ansökan att sökanden efter avslutad förflyttning kan fortsätta sin anställning i tredje Med tredje land avses ett land som är beläget utanför EES-området Första stycket 7 anger att sökanden inte får utgöra ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. unionsrättsligt och återfinns t.ex. i regler om gränspassage i och rådets förordning (EU) nr 2016/399 av den om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna). Motsvarande tvingande avslagsgrund finns vid ansökan om EU-blåkort (6 a kap. 3 § 2). Av första stycket framgår även att det finns ytterligare villkor för att Prop. 2017/18:34 beviljas ett ICT-tillstånd i andra stycket och i 3–5 §§. Om anställningen avser ett reglerat yrke, följer det av andra stycket att sökanden ska uppfylla kraven för att utöva yrket i . Med reglerat yrke avses enligt 5 § 2 lagen (2016:145) om erkännande av yrkes- kvalifikationer yrkesverksamhet där det genom lag, förordning eller andra föreskrifter krävs bl.a. bestämda yrkeskvalifikationer för att få tillträde till eller för att få utöva yrket. Att sökanden ska uppfylla kraven för att utöva yrket i innebär att en behörig myndighet ska ha erkänt sökandens utländska yrkeskvalifikationer och prövat att övriga förutsättningar för tillträde till yrket är uppfyllda. Av tredje stycket 1 följer att ett ICT-tillstånd inte ska beviljas om utlänningen inte har fullgjort anmälningsskyldigheten enligt 13 §. Av nämnda paragraf framgår att utlänningen under ansökningsförfarandet ska underrätta om förändringar som påverkar förutsätt- ningarna för tillståndet. Vidare framgår av tredje stycket 2 att ett ICT- tillstånd inte ska beviljas om värdföretaget har inrättats huvudsakligen för att underlätta inresa för personer som är föremål för företagsintern förflyttning. Det kan t.ex. handla om värdföretag som har inrättats för skens skull och som inte bedriver faktisk verksamhet (jfr skäl 24 i direktivet). För att beviljas ett ICT-tillstånd krävs det att utlänningen visar att han eller hon uppfyller villkoren som ställs upp i denna och andra paragrafer. En prövning av om förutsättningarna för tillstånd är uppfyllda får göras i varje enskilt fall. Generellt krävs för att villkoren ska vara uppfyllda att utlänningen ger in vissa handlingar av betydelse för tillståndsprövningen. Anställningsavtal, uppdragsskrivelser eller andra relevanta handlingar som innehåller uppgift om lön eller andra villkor, utlänningens ställning inom företaget eller förflyttningens varaktighet är exempel på sådana handlingar som kan vara av betydelse. Av 2 kap. 1 § följer att utlänningen ska ha ett giltigt pass och av 4 kap. 23 § och 5 kap. 9 § UtlF att ett uppehållstillstånd inte bör beviljas än utlänningens pass gäller. 2 § En utlänning som har beviljats ett ICT-tillstånd av en annan EU-stat och som ska tjänstgöra som chef, specialist eller praktikant i i ett företag som dels är etablerat i , dels är en enhet som tillhör samma företag eller ett företag inom samma koncern som det i den andra EU-staten ska, om inte annat följer av 3–5 §§, beviljas ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse, om 1.ersättningen inte är sämre än vad som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen, och övriga anställningsvillkor inte är sämre än vad som gäller för arbetstagare som är utstationerade i enligt 4 § lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare av ett företag som är etablerat inom EES eller , 2.anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig, 3.utlänningen, vid vistelse som kommer att uppgå till högst , kan visa att han eller hon har, eller har ansökt om, en heltäckande sjukförsäkring som gäller 4.utlänningen inte utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Om den företagsinterna förflyttningen avser ett reglerat yrke ska utlänningen styrka behörigheten att få utöva yrket i . Paragrafen, som är ny, anger förutsättningarna för att ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska beviljas. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. Genom paragrafen genomförs delvis artikel 22 i direktivet. En grundförutsättning för att i beviljas ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse är att utlänningen har beviljats ett ICT- tillstånd av en annan EU-stat för att arbeta vid ett företag som är etablerat i den EU-staten. Vidare ska det företag som utlänningen flyttar till genom rörligheten vara etablerat i och utgöra en enhet som tillhör samma företag eller ett företag inom samma koncern som det i den andra EU-staten. I övrigt motsvarar flera av förutsättningarna för att beviljas ett ICT- tillstånd för rörlighet för längre vistelse de som gäller för ett ICT- tillstånd, jfr 1 § första stycket 2–4 och 7 och andra stycket samt författningskommentaren till de bestämmelserna. Emellertid ska det för detta tillstånd inte ske någon prövning av om utlänningen har haft en viss anställningstid i företaget eller i ett företag inom samma koncern före förflyttningen eller om utlänningen har de yrkeskvalifikationer eller den erfarenhet som krävs för uppdraget. Inte heller ska det ske någon prövning av om utlänningen efter tillståndstidens slut kan överflyttas till en enhet som tillhör samma företag och är belägen i tredje land. 3 § Ett tillstånd enligt 1 eller 2 § ska inte beviljas en utlänning som 1.är bosatt inom Europeiska unionens medlemsstaters territorier, 2.är EES-medborgare eller medborgare i , 3.ansöker om uppehållstillstånd för att utföra forskning i enligt ett mottagningsavtal som har ingåtts enligt lagen (2008:290) om godkännande för forskningshuvudmän att ta emot gästforskare, 4.är utstationerad i enligt 4 § lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare av ett företag som är etablerat i en EES-stat eller , 5.har beviljats uppehållstillstånd för studier i , eller 6.hyrs ut av ett företag för att arbeta under övervakning och ledning av ett annat företag. Paragrafen, som är ny, undantar vissa kategorier av utlänningar från möjligheten att beviljas ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse. Övervägandena finns i avsnitt 7. Paragrafen genomför delvis artiklarna 2.1 och 2.2 i direktivet. I paragrafen finns en uppräkning av de kategorier av utlänningar som inte omfattas av tillämpningsområdet och därmed inte kan beviljas ett tillstånd för företagsintern förflyttning. I punkt 1 anges att en utlänning som är bosatt inom EU inte ska beviljas tillstånd för företagsintern förflyttning. I punkt 2 anges att en EES-medborgare, dvs. en medborgare i en EU- stat, , eller , inte ska beviljas tillstånd för företagsintern förflyttning. Detsamma gäller en medborgare i . Enligt punkt 3 är gästforskare som ansöker om uppehållstillstånd för att utföra ett forskningsprojekt enligt ett mottagningsavtal uteslutna från att komma i fråga för ett tillstånd för företagsintern förflyttning. Med gästforskare avses, enligt 2 § lagen (2008:290) om godkännande för forskningshuvudmän att ta emot gästforskare, en tredjelandsmedborgare . 2017/18:34 som är behörig att påbörja högskoleutbildning på forskarnivå och som väljs ut av en forskningshuvudman för att än utföra forskning hos huvudmannen. Det framgår av punkt 4 att ett tillstånd inte ska beviljas en utlänning som är utstationerad av ett företag som är etablerat i EES eller . Enligt punkt 5 undantas tredjelandsmedborgare som antagits som heltidsstuderande eller som genomgår en kort praktisk utbildning med handledning som en del av studierna. Genom bestämmelsen undantas de utlänningar som vid sidan av eller inom ramen för sina studier genomgår någon form av företagspraktik i . Av punkt 6 framgår att utlänningar som hyrs ut av arbetsförmedlingar, bemanningsföretag eller andra företag för att arbeta under övervakning och ledning av ett annat företag inte ska beviljas tillstånd för företagsintern förflyttning. Bestämmelsen hindrar dock inte personer som är föremål för företagsintern förflyttning från att bedriva specifik verksamhet hos kunder i i enlighet med här gällande bestämmelser för sådan verksamhet. En bedömning av om direktivet är tillämpligt får göras i varje enskilt fall. Vid prövningen av om arbete hos kunder, t.ex. vid konsultverksamhet, omfattas av regleringen får det bl.a. bedömas om utlänningen, trots att arbetet rent faktiskt utförs hos kunden, arbetar under övervakning och ledning av värdföretaget. Det finns även andra situationer när det inte är möjligt att bevilja ett tillstånd, se t.ex. 1 § tredje stycket och 4 §. 4 § Ett tillstånd enligt 1 eller 2 § ska inte heller beviljas en utlänning som visar upp handlingar till stöd för ansökan som har förvärvats på ett bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende. Paragrafen, som är ny och som har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter, anger ytterligare grunder som medför att ett ICT- tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse inte ska beviljas. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. Genom paragrafen genomförs delvis artikel 22.3 i direktivet. Av paragrafen framgår att ett tillstånd inte beviljas om de handlingar som åberopas till stöd för ansökan har förvärvats på ett bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende. Uttrycket förfalskats är inte avsett att begränsa tillämpningsområdet för bestämmelsen till handlingar som är förfalskade i den mening som avses i urkundsförfalskningsbrottet (14 kap. 1 § ). Det räcker att den handling som åberopas på något sätt är oriktig eller inte avspeglar de verkliga förhållandena. Det kan exempelvis handla om ett anställningsavtal som upprättats för skens skull. 5 § Ett tillstånd enligt 1 eller 2 § får vägras om 1.arbetsgivaren eller värdföretaget har blivit påförd en sanktion för att ha haft en utlänning anställd utan nödvändiga tillstånd, 2.arbetsgivaren eller värdföretaget har blivit påförd en sanktion för att ha lämnat oriktiga uppgifter till ledning för en myndighets beslut om skatt eller avgift och uppgifterna rör redovisning av arbete, 2017/18:34 3. arbetsgivaren eller värdföretaget inte har uppfyllt sina rättsliga skyldigheter beträffande social trygghet, skatter, arbetstagares rättigheter eller arbetsvillkor, eller 4. arbetsgivarens eller värdföretagets verksamhet håller på att avvecklas eller har avvecklats genom en konkurs eller om arbetsgivaren eller värdföretaget inte bedriver någon ekonomisk verksamhet. Paragrafen, som är ny, reglerar när ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse får vägras. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. Genom paragrafen genomförs artiklarna 7.2, 7.3 a och b och delvis artikel 22.3 i direktivet. I paragrafen anges i punkt 1–4 omständigheter som medför att ett ICT- tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse får vägras. Att ett tillstånd får vägras innebär att det inte är obligatoriskt att avslå en ansökan om någon av avslagsgrunderna föreligger. I stället måste det i varje enskilt fall göras en bedömning av samtliga relevanta omständig- heter i enlighet med proportionalitetsprincipen. I punkt 1 och 2 anges att ett tillstånd får vägras om arbetsgivaren eller värdföretaget har påförts vissa sanktioner. Vid bedömningen av om det finns skäl att tillämpa någon av dessa avslagsgrunder ska beaktas bl.a. vilken tid som har förflutit sedan arbetsgivaren eller värdföretaget påfördes sanktionen, hur allvarlig den överträdelse som lett till sanktionen har varit och om överträdelsen framstår som en engångsföreteelse. Straff, administrativa sanktioner som skattetillägg och särskild rättsverkan av brott såsom företagsbot är exempel på sanktioner som omfattas av bestämmelsen. När det gäller punkt 1 omfattas exempelvis att en ställföreträdare för arbetsgivaren eller värdföretaget har straffats för brott enligt 20 kap. 5 § eller påförts avgift enligt 20 kap. 12 § för att ha haft en utlänning anställd som saknar rätt att vistas i eller som har rätt att vistas här men saknar arbetstillstånd. Oriktigt uppgiftslämnande som omfattas av punkt 2 är bl.a. sådant som har lett till att arbetsgivaren eller värdföretaget har blivit påförd skattetillägg enligt skatteförfarandelagen (2011:1244) eller dess ställföre- trädare dömts för skattebrott enligt skattebrottslagen (1971:69). Det krävs dock även att det otillåtna handlandet har avsett uppgifter som rör redovisning av arbete. Det innebär t.ex. att ett skattebrott på grund av felaktigt redovisade uppgifter om mervärdesskatt inte ska beaktas enligt denna bestämmelse. Punkt 3 innebär att ett tillstånd får vägras om arbetsgivaren eller värdföretaget inte har uppfyllt vissa rättsliga skyldigheter när det gäller bl.a. arbetstagares rättigheter, social trygghet och skatter. Det kan t.ex. röra sig om ett värdföretag som inte har betalat ut lön och annan ersättning. Det kan även handla om att företaget har underlåtit att betala skatt eller att det har konstaterats brister i fråga om arbetsmiljö. Enligt punkt 4 får ett tillstånd vägras om arbetsgivarens eller värdföretagets verksamhet håller på att avvecklas eller har avvecklats genom en konkurs eller om arbetsgivaren eller värdföretaget inte bedriver någon ekonomisk verksamhet. Det kan t.ex. handla om att ett aktiebolag har blivit försatt i konkurs och att det framgår att bolaget kommer att upplösas på grund av underskott i konkursen (se 25 kap. 50 § Prop. 2017/18:34 aktiebolagslagen [2005:551]). Förutsättningar för rörlighet för kortare vistelse 6 § En utlänning som har beviljats ett ICT-tillstånd av en annan EU-stat får för tillståndet i resa in och vistas i och arbeta här i ett företag som dels är etablerat i , dels är en enhet som tillhör samma företag eller ett företag inom samma koncern som det i den andra EU-staten. Första stycket gäller inte en utlänning som utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Paragrafen, som är ny, anger förutsättningarna avseende rörlighet för kortare vistelse. Övervägandena finns i avsnitt 10.1. Genom paragrafen genomförs artikel 21. I första stycket anges att en utlänning som har beviljats ett ICT-tillstånd av en annan EU-stat får resa in, vistas och arbeta i i högst 90 Det krävs dock att företaget i som utlänningen arbetar i är en enhet som tillhör samma företag eller ett företag inom samma koncern som det som är etablerat i den andra EU- I andra stycket anges att rätten till kortare rörlighet i inte gäller om utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller 7 § En utlänning som vill ha ett ICT-tillstånd i ska ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i EU. En ansökan får inte bifallas efter Första stycket gäller dock inte om utlänningen ansöker om förlängning av ett En utlänning som ansöker om en förlängning av tillståndstiden för ett ICT- tillstånd får arbeta i för ansökans prövning, om giltighetstiden för tillståndet inte hade löpt ut när ansökan gavs in. Paragrafen, som är ny, behandlar när en ansökan om ICT-tillstånd ska göras och möjlighet att arbeta av en Övervägandena finns i avsnitt 11.2. paragrafen genomförs artikel 11.2. I första stycket anges huvudregeln att en ansökan om tillstånd ska ha beviljats före inresan i EU och att en sådan ansökan inte får bifallas efter