prop · H403177 · 2017-04-20 00:00:00 — –2016 genomförde också Nato operation i syfte att motverka sjöröveri utanför . Utöver ovan nämnda styrkor har även bland andra , , , , , , , och i perioder befunnit sig i området med fartyg eller annat stöd mot sjöröveri. Den militära samordningen inom operationsområdet bedrivs inom ramen för SHADE (Shared Awareness and De-conflicting Meeting). 7Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () har skickat fyra styrkebidrag till insatsen. bidrog med en väpnad styrka bestående av två korvetter, och , samt ett stödfartyg, . deltog därefter med , med en säkrings- och bordningsstyrka. hade även ledningsansvaret för styrkehögkvarter och bidrog även med en deltog senare i operationen mellan april och , då bidraget utgjordes av med Prop. 2016/17:177 ombordbaserad helikopter, säkrings- och bordningsstyrka samt Det senaste svenska styrkebidraget till operationen skedde , då deltog i operationen med styrkehögkvarter bestående av en styrkechef och cirka 20 stabsofficerare, två samt två stridsbåtar med besättning. Bidraget till operationen baserades ombord på ett nederländskt fartyg. 2010 respektive , bidragit med ett sjöövervakningsflygplan från . bidrar med stabsofficerare till Operation operativa högkvarter i , . bemannar tre platser i högkvarteret. Det svenska bidraget föreslås omfatta en bordningsstyrka, inklusive två stridsbåtar samt stödpersonal, där bidraget till insatsen kan komma att uppgå till cirka 35 personer. Inriktningen är att bidraget ska verka tillsammans med det av anmälda fartyg som är aktuellt för operationen. Avsikten är att deltagandet ska inledas och pågå . Startdatum och slutdatum för det svenska bidraget till operationen fastställs i överenskommelse med insatschefen och den nederländska försvarsmakten. Regeringens förslag: medger att regeringen 2017 ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 135 personer till förfogande för deltagande i Europeiska unionens operation (), under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Skälen för regeringens förslag: har med stöd av FN- stadgans kapitel VII bemyndigat de stater som samarbetar med att i och på dess territorialhav använda alla nödvändiga medel för att stävja sjöröveri och väpnade rån till havs. FN:s säkerhetsråds beslut tillsammans med internationell sedvanerätt och relevanta artiklar i ger en tydlig folkrättslig grund för insatsen. Regeringen konstaterar även att EU:s insats verkar på somaliskt territorium, inklusive dess territorialhav och inre vatten, med samtycke av som har notifierat FN. Mot bakgrund av den svåra humanitära situationen i och det återkommande hotet från sjöröveri konstaterar regeringen att det finns ett 2016/17:177 stort behov i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av sjöröveri och väpnade rån EU:s insats motiveras i hög grad av att den humanitära situationen i är bland de allra svåraste i och bedöms bli Regeringen anser att det i detta läge är av särskild betydelse att insatsen kan bidra till att FN:s livsmedelsprograms (WFP) humanitära hjälpsändningar når fram till det somaliska fastlandet. En försämrad livsmedelssituation riskerar att få förödande humanitära konsekvenser, och därutöver negativa konsekvenser för den politiska och säkerhetsmässiga utvecklingen i . Ett svenskt bidrag till insatsen förutses bidra till att insatsen kan trygga WFP:s hjälpsändningar och därigenom svara mot ett centralt behov. Närvaron bedöms vidare underlätta för en säker handelssjöfart, inklusive för de fartyg som för svensk flagg och som trafikerar området. Det är ett svenskt intresse att bidra till säkra globala handelsflöden. Regeringen anser vidare att ett svenskt deltagande i EU:s insats skulle komplettera och förstärka omfattande och långsiktiga engagemang i . Detta engagemang är brett och återuppbyggnadsinsatser, demokratistöd och aktiv politisk dialog. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att solidariskt bidra till EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP). Deltagandet i ligger i linje med denna politik och bidrar till att uppfattas som en trovärdig aktör som stöder EU:s krishanteringsförmåga och roll som global aktör. är en del av EU:s samlade ansats som inom krishanteringsområdet omfattar EU:s militära utbildningsinsats EUTM och den civila kapacitetsbyggande insatsen Eucap , och vars politiska ram är Ett svenskt deltagande i svarar mot ett efterfrågat stöd från EU till FN:s verksamhet. Insatsen är ett exempel på god samverkan mellan EU och FN i fält, vilket regeringen lägger stor vikt vid. civil och militär krishantering är också ett av sex områden som är prioriterade i den nationella säkerhetsstrategin för att främja den regelbaserade multilaterala världsordningen med FN som kärna. Förutom att bidra till insatsens operativa effekt ger ett svenskt deltagande i möjlighet att bygga vidare på positiva erfarenheter från tidigare deltagande i insatsen. Målet är att bidra till att utveckla Försvarsmaktens nationella förmåga och förmåga att verka i en Som ett led i verksamhet kan svensk personal komma att omhänderta personer misstänkta för sjöröveri. Syftet med ett sådant omhändertagande är inte att personerna i fråga ska lagföras i . stället kan dessa personer komma att överlämnas till myndigheter i ett annat land som EU har ingått avtal med för att säkerställa en effektiv och rättssäker hantering av misstänkta sjörövare. Regeringen konstaterar att insatsen har folkrättsligt stöd att ingripa mot sjörövare på internationellt vatten och somaliskt territorium, inklusive på dess territorialhav och inre vatten. Ingripandet måste ske i enlighet med respekten för de mänskliga rättigheterna. Villkoren för styrkans våldsanvändning har preciserats i Prop. 2016/17:177 insatsreglerna. Enligt dessa kan det under vissa förutsättningar förekomma våldsanvändning som går utöver traditionellt självförsvar. Hotbilden för den svenska personalen kommer att variera. Försvarsmakten gör en hot- och riskbedömning för de insatser som utförs och utifrån denna bedömning vidtas eventuella åtgärder. I händelse av väsentligt försämrade säkerhetsförhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de militära insatser som genomför. Förstärkning kan omfatta såväl tillförsel av personal och materiel som undsättning och evakuering. En förutsättning för en sådan åtgärd är att den sker i överensstämmelse med folkrätten. En evakuerings- och förstärkningsinsats är till sin natur tillfällig och tidskritisk, och måste anpassas till den specifika situationen. Detta gör att det i förväg är svårt att uppskatta omfattningen och kostnaderna för en sådan eventuell insats. Avsikten är att det svenska deltagandet i insatsen inleds . Regeringen föreslår att det svenska bidraget utgörs av en bordningsstyrka, inklusive två stridsbåtar samt stödpersonal, där bidraget kan komma att uppgå till cirka 35 personer. Därutöver ingår i den begärda personalramen resurser för förstärknings- och oförutsedda evakueringsbehov. Mot denna bakgrund söker regeringen medgivande för att ställa en svensk väpnad styrka bestående av högst 135 personer till förfogande för deltagande i EU:s insats utanför . Av 15 kap. 16 § regeringsformen följer att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land om det inte finns en skyldighet att fullgöra en internationell förpliktelse som har godkänt, eller ett medgivande i lag. Eftersom det i detta fall inte är fråga om en internationell förpliktelse som har godkänts av och ett bemyndigande i lag saknas, krävs medgivande för att en svensk väpnad styrka ska kunna delta i EU:s insats . Det nu aktuella svenska styrkebidragets förmåga och uppgifter är sådana att det är att betrakta som en väpnad styrka i regeringsformens mening. Medgivandet bör enligt regeringens mening gälla under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat från . Mandatet för det internationella samfundets engagemang utanför har genom FN:s säkerhetsråds resolution utsträckts till att gälla till och med . Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaderna ska belasta det under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och är beräknade utifrån den justerade beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslag Försvarsmaktens insatser internationellt och anslag 1:1 2016/17:177 Förbandsverksamhet och beredskap. Merkostnader för eventuella förstärknings-, evakuerings- och återställandekostnader till följd av insatsen ryms inom den i budgetpropositionen beslutade ramen för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. The African Union Mission to (Afrikanska unionens insats i ) on Piracy off the of mission to (EU:s maritima European Union Training Mission in , Military mission to contribute to the training of Somali security forces (EU:s försvarspolitiken (EU) (Internationella sjöfartsorganisationen) United Nations Assistance Mission in Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Baylan, Bucht, , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, , , , , Regeringen beslutar proposition 2016/17:177 Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation ()