prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Om transporttillägg tas ut på grund av att korrekt föreskriven säkerhet inte har ställts undanröjs beslutet om det i ett mål om skatt konstateras att den som påförts tillägget inte är skattskyldig. Sammantaget bedömer regeringen att transporttillägg inte kan ses som ett straff. Några förändringar av reglerna för transporttillägg behöver därför inte göras med anledning av de förändringar i synen på systemet med skattetillägg och skattebrott som skett. Den ändring som föreslås är en höjning av nivån för transporttillägg. I vilka situationer transporttillägg påförs och förfarandet kring transporttillägget påverkas inte av förändringen. För de allra flesta aktörer på området kommer därför förslaget inte att medföra några skillnader gentemot nuvarande regler. De aktörer som kan bli aktuella för transporttillägg är avsändaren eller säljaren, föraren, lokalägaren eller lokal- innehavaren samt mottagaren eller köparen. Avsändaren eller säljaren kommer i princip uteslutande att vara företag eller näringsidkare. Föraren är en enskild person, men agerar oftast utifrån ett anställningsförhållande. Lokalägaren eller lokalinnehavaren kommer sannolikt i de allra flesta fall att vara företag eller näringsidkare. Mottagaren eller köparen kommer dock, i de fall det kan bli aktuellt att ta ut transporttillägg av denna aktör, i många fall att vara en privat- person. Hur mycket transporttillägg som debiteras varierar, men i genomsnitt har det uppgått till ca . En för- dubbling av transporttillägget bedöms innebära att intäkterna från transporttillägget ökar med ca , dvs. en fördubbling av intäkterna sker från dagens i genomsnitt till . Den beräkningen förutsätter att ingenting i övrigt ändras. Syftet med förslaget är dock att öka regelefterlevnaden, varmed behovet av att debitera transporttillägg minskar. Detta talar för att den offentligfinansiella effekten blir mindre än . Det är emellertid fråga om svårbedömda och små effekter. Det finns också skäl att tro att förslaget medför att intäkterna, särskilt från alkoholskatt, ökar om fler faktiskt väljer att följa reglerna och betala skatt. Sammantaget bedöms förslaget stärka de offentliga finanserna med 2018, liksom för åren därefter. Effekter för företagen och enskilda Som tidigare nämnts påverkar inte den före- slagna ändringen i vilka situationer transport- tillägg påförs, utan enbart nivån på transport- tillägget. De företag som följer de regler som finns kring flyttning av punktskattepliktiga varor och därmed inte påförs transporttillägg kommer inte heller efter ändringen att påföras transporttillägg. De företag som påverkas är således enbart sådana som på något sätt inte följer gällande regler för flyttning av punkt- skattepliktiga varor. I den mån företag inte följer reglerna för flyttning av punktskattepliktiga varor och transporttillägg påförs kommer företagens kostnader för detta att fördubblas. I övrigt påverkas inte kostnaderna. Tidsåtgången bedöms inte påverkas. Eftersom ändringen enbart direkt påverkar företag som inte följer gällande regler kring flyttningar av punktskattepliktiga varor, kommer sådana företag att få en större nackdel än jämfört med företag som följer reglerna. Om alternativet att köpa varor från ett utländskt företag och inte betala svensk skatt blir mindre attraktivt innebär det även att jämförelsen mellan svenska och utländska företag blir mer rätt- visande, vilket gynnar företag som följer reglerna, oavsett om företagen är svenska eller utländska. Detta leder till en sundare konkurrenssituation. Att alla aktörer i en bransch följer de regler som gäller är viktigt för såväl stora som små företag. kan dock vara mer känsliga för osund konkurrens från företag som inte betalar skatt, då de i typfallet kan antas ha mindre marginaler än stora företag. Ur den aspekten är den föreslagna regleringen positiv för små företag. För enskilda blir transporttillägg främst aktuellt i situationer då de beställer punktskatte- pliktiga varor från en säljare i utlandet och ordnar transporten till utan att själva frakta varorna. Det är då deras ansvar att anmäla flyttningen till och ställa säkerhet. Om så inte sker ska transporttillägg påföras. En ökad nivå på transporttillägget gör det mindre attraktivt för enskilda att låta bli att anmäla flyttningen till och ”chansa” på att den inte upptäcks. Effekter för myndigheter och domstolar Eftersom den föreslagna ändringen inte påverkar i vilka situationer transporttillägg påförs utan enbart nivån på transporttillägget, bedöms den föreslagna ändringen inte ha någon direkt påverkan på beskattningsmyndigheterna. Om fler aktörer väljer att följa reglerna kring flyttning av punktskattepliktiga varor kommer detta initialt att medföra en viss ökad administration för . kommer dock en ökad efterlevnad av reglerna att leda till färre beslut om transporttillägg för både och . Den samlade bedömningen är att det rör sig om mindre förändringar och att dessa ryms inom myndigheternas befintliga ekonomiska ramar. Informationsinsatser kommer att krävas för att ändringen ska få den eftersträvade effekten att öka efterlevnaden av reglerna kring flyttning av punktskattepliktiga varor. De insatser som krävs kommer dock att vara begränsade, då det enbart är nivån på transporttillägget som ändras. Kostnaderna för dessa bedöms kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 6.25Slopad reklamskatt för annonser i periodiska publikationer 6.25.1 Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen angav regeringen att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen ska tas genom att skatten sänks med motsvarande och med ytterligare . Vidare angav regeringen att hur det stegvisa avskaffandet ska utformas behöver analyseras närmare. Inom togs promemorian Sänkt reklamskatt fram (Fi2016/01415/S2). Promemorian har remiss- behandlats och innehåller bl.a. förslag om att sänka reklamskatten och höja gränsen för åter- betalning av reklamskatt. Promemorians förslag behandlades i budgetpropositionen . Remissyttrandena finns tillgängliga i Finans- departementet (Fi2016/01415/S2). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.19 s. 364 f.) föreslog regeringen en sänkning av skattesatsen för annons i periodisk publikation till och skattesatsen för övriga annonser och reklam till . Vidare föreslogs en höjning av gränsen för återbetalning av reklamskatt avseende annonser i självständig periodisk publikation till och en höjning av gränsen för redovisnings- skyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam till . Förslagen trädde i kraft . I propositionen gjorde regeringen även bedömningen att 2019 bör skattesatsen för annons i periodisk publikation sänkas till och skattesatsen för övriga annonser och reklam sänkas till och att för det fall avsatta reformmedel bedöms räcka till ytterligare sänkning av skattesatserna, bör en sådan sänkning övervägas. Förslaget i avsnitt 6.25.3 om slopad reklamskatt för annons i periodiska publikationer som inte utgör annonsblad, katalog eller program är enligt regeringens bedömning författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 6.25.2 Bakgrund och gällande rätt Successivt avskaffande av reklamskatten reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) att man ansåg att reklam- skatten bör avskaffas. Det konstaterades dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklam- skatten. Eftersom det ansågs föreligga särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker, föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. Reklamskatten på reklam- trycksaker avskaffades . Riks- dagen tillkännagav som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. Efter att frågan hade tagits upp i det årliga budgetarbetet genomfördes ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Ändringen bestod i att reklamskatten på annonser i allmän nyhets- tidning sänktes från till av beskattningsvärdet och att reklamskatten i övrigt sänktes från till av beskattningsvärdet fr.o.m. . Dessutom höjdes beloppet av den skattepliktiga omsättning som berättigar till återbetalning av reklamskatt, det s.k. grundavdraget, för dags- pressen från till . För populär- och fackpressen höjdes grundavdraget från till . Ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten genomfördes . Den för- ändringen bestod i att samtliga periodiska publikationer, även gratisutdelade, retroaktivt fr.o.m. fick samma lägre reklamskatt () som allmänna nyhets- tidningar som inte är gratisutdelade. Vidare blev samtliga självständiga periodiska publikationer, även gratisutdelade, från samma tidpunkt berättigade till det högre grundavdraget om . I budgetpropositionen anförde regeringen att det är viktigt att den resterande reklamskatten avskaffas men bedömde att förutsättningar för att finansiera ytterligare steg i avskaffandet inte förelåg. delade i yttrande 2008/09:SkU1y regeringens bedömning men utskottet vidhöll sin tidigare inställning att hela reklamskatten ska avvecklas och förutsatte att detta skulle ske i kommande förslag från regeringen. I budget- propositionerna –2014 vidhöll regeringen inställningen att den resterande reklamskatten bör avskaffas men prioriterade andra skatteändringar. bedömde i sitt betänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66) att reklamskatten bör avskaffas i enlighet med till- kännagivande . Frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövades även i budgetberedningen . I budget- propositionen för det året höll regeringen fast vid att den resterande reklamskatten bör avskaffas, men fann att det inte förelåg förutsättningar för att finansiera ett avskaffande. tillkännagav som sin mening vad (bet. 2014/15:KU12, rskr. 2014/15:195) anför om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. När det gäller finansieringen av den stegvisa avvecklingen ansåg utskottet att den bör genomföras på det sätt som regeringen finner möjligt och lämpligt. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.30 s. 319 f.) angav regeringen att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen ska tas genom att skatten sänks med motsvarande och med ytterligare . hemställde i en skrivelse till Finans- departementet om att regeringen ska lägga ett förslag om reklamskattens avskaffande i sin helhet, i enlighet med tidigare tillkännagivande (Fi2016/00359/S2). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.19 s. 364 f.) föreslog regeringen en sänkning av skattesatsen för annons i periodisk publikation till och skattesatsen för övriga annonser och reklam till . Vidare föreslogs en höjning av gränsen för återbetalning av reklamskatt avseende annonser i självständig periodisk publikation till och en höjning av gränsen för redovisnings- skyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam till . Dessa förslag trädde i kraft . I propositionen gjorde regeringen även bedömningen att skatte- satsen för annons i periodisk publikation bör 2019 sänkas till och skattesatsen för övriga annonser och reklam till och att för det fall avsatta reformmedel bedöms räcka till ytterligare sänkning av skattesatserna, bör en sådan sänkning övervägas. Reklamskatten regleras genom lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, förkortad RSL. Enligt 1 § RSL ska reklamskatt betalas för annons, som är avsedd att offentliggöras inom landet, och för reklam, som är avsedd att spridas inom landet i annan form än annons. Med annons menas ett särskilt utrymme som upplåtits i en trycksak för återgivning av text eller bild för annan än utgivaren och sådant utrymme i trycksaken som tagits i anspråk av utgivaren för egen reklam. Med reklam menas ett meddelande som har till syfte att åstad- komma eller främja avsättning i kommersiell verksamhet av vara, fastighet, nyttighet, rättighet eller tjänst. Reklam i radio, tv och internet omfattas inte av beskattningen. Skattskyldig till reklamskatt är den som i yrkesmässig verksamhet inom landet offentlig- gör skattepliktig annons eller skattepliktig reklam i annan form än annons. Även den som i yrkesmässig verksamhet distribuerar annonsblad som förts in till landet utan att reklamskatt betalats vid införseln är skattskyldig (9 § RSL). Skatten för annons i periodisk publikation är av beskattningsvärdet. Skatten på annons i annonsblad, katalog eller program är dock även om publikationen är periodisk. För övriga annonser och reklam är skattesatsen av beskattningsvärdet. Beskattningsvärdet utgörs av vederlaget, dvs. det avtalade priset. Om något pris inte har avtalats eller om det avtalade priset är uppenbart lägre än vad som är skäligt, utgörs beskattningsvärdet av belopp som svarar mot skäligt vederlag (13 § RSL). För annonser i periodisk publikation för vilken utgivaren har rätt till återbetalning av P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 skatt enligt 24 §, föreligger redovisningsskyldig- het bara om det sammanlagda beskatt- ningsvärdet av publikationens annonser för beskattningsåret överstiger . För andra annonser och skattepliktig reklam föreligger redovisningsskyldighet om samman- lagda beskattningsvärdet för beskattningsåret överstiger (16 § RSL). Av 24 § första stycket RSL följer att till en skattskyldig som har redovisat reklamskatt för annonser i en självständig periodisk publikation ska beskattningsmyndigheten betala tillbaka så stor del av den betalade skatten för ett beskattningsår som svarar mot en skattepliktig omsättning om högst . Som självständig periodisk publikation anses i princip varje periodisk publikation som ges ut under ett eget namn, även om det är fråga om s.k. avläggare, dvs. en periodisk publikation som kommer ut under eget namn med delvis eget material men som i övrigt innehåller samma material som huvudtidningen (se prop. till förordning om annonsskatt s. 11). en periodisk publikation däremot kommer ut i flera editioner under samma namn betraktas de olika editionerna inte som själv- ständiga (se a. prop. a s., se också prop. 2007/08:18 Sänkt reklamskatt för vissa periodiska publikationer s. 8). Återbetalningen sker normalt efter utgången av varje halvt beskattningsår. Beskattnings- myndigheten kan dock medge befrielse från skyldigheten att betala in reklamskatt för annonser i självständig periodisk publikation, om den skattepliktiga omsättningen för publikationen kan förväntas att med säkerhet inte komma att överstiga för och den skattskyldige är berättigad till återbetalning enligt 24 § första stycket RSL (24 § tredje stycket RSL). Skattskyldig som inte behöver betala in reklamskatten ska ändå lämna en deklaration (33 § RSL, jfr 26 kap. 2 § 5 och 3 kap. 15 § 1 skatteförfarandelagen (2011:1244). Utgivning av annonsblad, katalog eller program berättigar inte till återbetalning. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 6.25.3Slopad reklamskatt för annons i periodisk publikation som inte utgör annonsblad, katalog eller program Regeringens förslag: Reklamskatten för annons i periodisk publikation som inte utgör annonsblad, katalog eller program slopas. Ändringarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: tillkännagav som sin mening vad anför om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. Regeringen förklarade i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.30 s. 319 f.) att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen skulle tas genom att skatten ska sänkas med motsvarande fr.o.m. och med ytterligare fr.o.m. . I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.19 s. 364 f.) föreslog regeringen en sänkning av skattesatsen för annons i periodisk publikation till och skattesatsen för övriga annonser och reklam till . Vidare föreslogs en höjning av gränsen för återbetalning av reklamskatt avseende annonser i självständig periodisk publikation till och en höjning av gränsen för redovisnings- skyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam till . Dessa förslag trädde i kraft . I propositionen gjorde regeringen även bedömningen att skatte- satsen för annons i periodisk publikation bör 2019 sänkas till och skattesatsen för övriga annonser och reklam till och att för det fall avsatta reformmedel bedöms räcka till ytterligare sänkning av skattesatserna, bör en sådan sänkning övervägas. I remissyttranden avseende den remitterade promemorian Sänkt reklamskatt, som låg till grund för regeringens förslag om sänkt reklamskatt i budgetpropositionen , ansåg , , Kommunikationsbyråer, tidskrifter och TU att reklamskatten bör avskaffas i sin helhet. att reklamskatten ska avskaffas för allmänna nyhetstidningar och andra periodiska publikationer med karaktär av nyhetstidning, populärpress eller fackpress. Reklamskatteintäkterna för annonser i periodiska publikationer som är föremål för reklamskatt, dvs. periodiska publikationer som inte är att anse som annons- blad, katalog eller program, har minskat kraftigt . Enligt uppgifter från har denna minskning fortsatt . Med anledning av att reklamskatte- intäkterna för denna typ av annonser har minskat så kraftigt, gör regeringen bedömningen att det finns ekonomiskt utrymme att redan nu slopa reklamskatten för dessa annonser. En sådan ändring är i linje med tillkänna- givande om en stegvis process att avveckla reklamskatten för dagspressen och regeringens bedömning i budgetpropositionen . Ett slopande av reklamskatten för annons i periodiska publikationer som inte är att anse som annonsblad, katalog eller program motiveras också av att denna del av skatten numera endast berör ett fåtal skattskyldiga och att ett slopande leder till en minskad administrativ börda både för dessa skattskyldiga och för . Regeringen föreslår därför att reklamskatten för annons i periodisk publikation som inte utgör annonsblad, katalog eller program slopas. När det gäller den resterande delen av reklamskatten konstaterar regeringen att det inte finns utrymme för ytterligare steg i avskaffandet av skatten. Regeringen avser dock att fortsätta med det stegvisa avskaffandet av reklamskatten. Förslaget innebär därmed att behöver någon reklamskatt inte längre betalas för annons i dagspressen och andra periodiska publikationer som inte utgör annonsblad, katalog eller program. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget föranleder slopande av 24 § RSL och ändringar i 1, 4, 12, 16, 18, 21, 26 och 32 §§ RSL och en följdändring i 53 kap. 5 § lagen (2016:1077) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), se avsnitt 3.3 och 3.25. Syfte och alternativa lösningar I avsnitt 6.25.3 beskrivs syftet med förslaget att slopa reklamskatten för annons i periodisk publikation som inte utgör annonsblad, katalog eller program 2018. En alternativ lösning vore att genomföra ett mindre reformsteg än ett slopande. Ett ytterligare alternativ vore att göra ingenting alls. Regeringen finner dock att båda dessa alternativ är olämpliga då intäkterna från denna del av reklamskatten krympt så snabbt att skatten riskerar att bli ineffektiv, i den meningen att den kan komma att kosta mer i administration för företag och myndigheter än vad den ger i intäkter. Förslaget medför minskade skatteintäkter för staten. och netto utgörs av en positiv effekt på statens bolagsskatteintäkter, som kommer av att förslaget väntas stärka berörda företags resultat, allt annat lika. och åren därefter har ett reformsteg redan aviserats i budgetpropositionen , innebärande minskade skatteintäkter om . och åren därefter behöver i denna proposition därför endast netto avsättas för slopandet. Effekter för företag och andra skattskyldiga Enligt uppgift från redovisades 2016 reklamskatt för ca 30 periodiska publikationer. För nära 20 av dessa redovisades en skattepliktig omsättning som överskred gränsen för återbetalning, varigenom reklam- skatt också behövde betalas. Dock har ett reformsteg trätt i kraft som bl.a. innebär att ovan nämnda gräns har höjts . Det får till följd att färre publikationer kommer att betala reklamskatt än . Därmed blir antalet publikationer färre än vad statistiken antyder. Enligt regeringens bedömning berörs nära tio publikationer av det förslagna slopandet. Dessa behöver varken redovisa eller betala reklamskatt för annons i periodisk publikation som inte utgör annonsblad, katalog eller program. Utöver dessa berörs ytterligare ca 20 publikationer, på så sätt P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 att de inte längre behöver lämna in en deklaration för denna skatt, dvs. deras administrativa börda minskar. Engångskostnader för att genomföra ändringar i redovisningssystem och liknande gällande reklamskatt får antas uppstå. Som hel- het bör dock förslaget vara positivt för berörda företag. Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget medför något ökade kostnader för till följd av bl.a. anpassning av it- system. Några större informationsinsatser bedöms inte behövas, då de berörda är få. Den administrativa bördan för minskar något med anledning av att antalet skattskyldiga för reklamskatt minskar. Tillkommande kost- nader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Förslaget bedöms inte ha effekter på syssel- sättning, jämställdhet, miljö, integration, den kommunala självstyrelsen, brottsligheten eller fördelningspolitik. 6.26Omräkning av tobaksskatt efter prisutveckling (indexering) Enligt bestämmelserna i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, förkortad LTS, ska det ske en årlig indexomräkning av tobaksskattesatserna. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Senast ska regeringen, med stöd av en bestämmelse i LTS, i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets tobaksskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. Skattesatserna bestäms genom att de i LTS angivna skatte- beloppen multipliceras med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan konsumentprisindex året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . När det gäller cigaretter ska omräkningen endast avse styckeskatten. Konsumentprisindex har mellan ökat . 6.27.3 Sänkt mervärdesskatt på förevisning av naturområden P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 skatteeffekt tillkommer om priset på tobak i 6.27.2 Bakgrund och gällande rätt motsvarande mån förändras och om köparen är För företag som har rätt att dra Möjlighet att tillämpa olika skattesatser på av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. direktiv /112/EG av ändringarna för tobak redovisas i tabell 6.29. om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). framgå av en förordning som regeringen utfärdar Det är vidare möjligt att tillämpa en Tabell 6.29 Ändringar av skattesatserna på tobak jämfört med , inklusive mervärdesskatt , artikel 98 i mervärdesskattedirektivet. Kr/styck och kr/kg Reducerade skattesatser får tillämpas på leverans av varor och tillhandahållande av tjänster i de kategorier som anges i bilaga III till mervärdes- skattesatser på respektive .