prop · H403141 · 2017-03-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:141 Utvidgad skattebefrielse för egenproducerad Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att en ny skattenedsättning införs som innebär att energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas, sänks till , dvs. Skattebefrielsen uppnås genom ett avdrag för energiskatt på el. Förslagen föranleder ändringar i lagen (1994:1776) om skatt på energi samt i lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Förslaget är det första av de aviserade stegen i ett arbete för ett avskaffande av energiskatten på solel som är framställd i små anläggningar på den plats där elen förbrukas. Ändringarna föreslås träda i kraft samt i vissa fall även för att ta hänsyn till redan beslutade lagändringar. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi ............... 3 Ärendet och dess beredning ............................................................ EU:s energiskattedirektiv och lagen om skatt på Stödsystem och förenklingar för förnybar el.................... Investeringsstöd för solceller........................... Bidrag till lagring av egenproducerad Undantag från nätavgift................................... Skattereduktion för mikroproduktion av 4.3Allmänt om om statligt stöd och deras Utvidgad energiskattebefrielse för egenproducenter av Förslag till utvidgad skattebefrielse för förnybar el ......... Justering av hänvisning................................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Effekter för företag........................................................... Effekter för hushåll och offentlig sektor........................... Effekter för miljön............................................................ Effekter för myndigheter och domstolar .......................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagförslag 2.1.......................................... 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagförslag 2.2.......................................... 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, Sammanfattning av promemorian Utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el ............... Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 2.lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 3.lag om ändring i lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 6 a kap. 1 § 9 a och 17 a, 2. 6 a kap. 1 § 9 b och 3 §, 3. 6 a kap. 1 § 10,4. 6 a kap. 1 § 11,5. 6 a kap. 1 § 13,6. 6 a kap. 1 § 17 b,7. 6 a kap. 2 a § första stycket 1, 8. 6 a kap. 2 a § första stycket 2, 9. 6 a kap. 2 b och 2 c §§,10. 7 kap. 3 a, 3 c och 3 d §§, 11. 7 kap. 4 §,12. 11 kap. 9 § första stycket 8 och 14 § första stycket 1,13. 11 kap. 9 § första stycket 9 och 14 § första stycket 2,14. 11 kap. 9 § första stycket 10,15. 11 kap. 12 §,16. 11 kap. 12 a §,17. 11 kap. 12 b §,18. 11 kap. 10 §. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1776) om skatt på energi dels att 1 kap. 11 a och 11 b §§ och 11 kap. 4 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 1 kap. 18 § och 11 kap. 10 §, av följande lydelse. I fråga om energiskatt och koldioxidskatt på bränslen samt energiskatt på elektrisk kraft förstås med stödordning sådant statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som utgörs av skattebefrielse för vart och ett av de ändamål som anges i följande bestämmelser i denna lag: 6 a kap. 1 § 9 a och 17 a, 2. 6 a kap. 1 § 9 b och 3 §, 3. 6 a kap. 1 § 10, 6 a kap. 1 § 11, 6 a kap. 1 § 13, 6 a kap. 1 § 17 b, 6 a kap. 2 a § första stycket 1, 8. 6 a kap. 2 a § första stycket 2, 9. 6 a kap. 2 b och 2 c §§, 7 kap. 3 a, 3 c och 3 d §§, 11. 7 kap. 4 §, 11 kap. 9 § första stycket 8 och 14 § första stycket 1, 11 kap. 9 § första stycket 9 och 14 § första stycket 2, 11 kap. 9 § första stycket 10, 11 kap. 12 §, 11 kap. 12 a §, 11 kap. 12 b §. Stödmottagare för skattebefrielse enligt denna lag är den som 1. förbrukat bränsle för något av de ändamål som avses i 11 a § 1–9, 2. i producerat motorbränslet eller fört in motorbränslet till 1Senaste lydelse 2016:1072. 2Senaste lydelse 2016:1072. genom införsel från annat EU-land eller import från tredjeland i fall som avses i 11 a § 10 eller 11, eller 3. förbrukat elektrisk kraft för 3. förbrukat elektrisk något av de ändamål som avses i något av de ändamål som avses i 11 a § 12–17. 11 a § 12–18. från förnybara källor avses kraft – sol, vind, vågor, tidvatten eller – vattenbaserad energi som alstrad i vattenkraftverk, – biomassa eller produkter som framställs från biomassa, eller Förteckning över kommuner som avses i 3 § första stycket. Förteckning över kommuner som avses i 9 § första stycket 10. 3 Senaste lydelse 2007:1387. 4 10 § upphävd genom 2016:505. Den som är skattskyldig för energiskatt på elektrisk kraft får göra avdrag för skatt på elektrisk kraft, om 1.denne framställt den elektriska kraften från förnybara källor i en anläggning med en sammanlagd installerad generatoreffekt av mindre än , och 2.den elektriska kraften inte har överförts till ett ledningsnät som omfattas av nätkoncession som meddelats med stöd av 2 kap. ellagen (1997:857). Vad som anges i första stycket 1 om installerad generatoreffekt ska för elektrisk kraft som framställs från 1.vind eller vågor, motsvaras av installerad generatoreffekt, 2.sol, motsvaras av installerad toppeffekt, och 3.annan energikälla utan generator, motsvaras av installerad effekt. När elektrisk kraft framställs från olika energikällor ska, vid bedömningen av förutsättningarna i första stycket 1, de installerade effekterna läggas samman. Vid sammanläggningen ska de effekter som avses i andra stycket först räknas om till motsvarande installerad generatoreffekt vid bedömningen av förutsättningarna i första stycket 1. Avdrag enligt första stycket medges med skillnaden mellan den vid skattskyldighetens inträde gällande skattesatsen enligt 3 § och per förbrukad kilowattimme elektrisk kraft. Avdrag enligt första stycket får endast medges om den skattskyldige lämnar uppgifter om stödmottagare och avdragets fördelning på stödmottagare. Kravet på uppgifter om stödmottagare och fördelning av avdraget på stödmottagare gäller endast för avdrag som medför att stödmottagarens sammanlagda nedsättning inom stödordningen överstiger under kalenderåret. Avdrag enligt första stycket får endast medges i den utsträckning avdragsrätt inte följer av föregående bestämmelser och endast om stödmottagaren inte är ett företag utan rätt till statligt stöd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 11 kap. 4 § lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.1 Förteckning över kommuner som avses i 9 § första stycket 10. Förteckning över kommuner som avses i 9 § första stycket 8. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 6 a kap. 1 § 9 a och 17 a, 2. 6 a kap. 1 § 9 b och 3 §, 3. 6 a kap. 1 § 10,4. 6 a kap. 1 § 11,5. 6 a kap. 1 § 13,6. 6 a kap. 1 § 17 b,7. 6 a kap. 2 a § första stycket 1, 8. 6 a kap. 2 a § första stycket 2, 9. 6 a kap. 2 b och 2 c §§,10. 7 kap. 3 a, 3 c och 3 d §§, 11. 7 kap. 4 §,12. 11 kap. 9 § första stycket 6 och 14 § första stycket 1,13. 11 kap. 9 § första stycket 7 och 14 § första stycket 2,14. 11 kap. 9 § första stycket 8,15. 11 kap. 12 §,16. 11 kap. 12 a §,17. 11 kap. 12 b §,18. 11 kap. 10 §. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 1 kap. 11 a § lagen (1994:1776) om skatt på energi i stället för lydelsen enligt lagen (2016:1073) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2016:1073 I fråga om energiskatt och koldioxidskatt på bränslen samt energiskatt på elektrisk kraft förstås med stödordning sådant statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som utgörs av skattebefrielse för vart och ett av de ändamål som anges i följande bestämmelser i denna lag: 6 a kap. 1 § 9 a och 17 a, 2. 6 a kap. 1 § 9 b och 3 §, 3. 6 a kap. 1 § 10, 6 a kap. 1 § 11, 6 a kap. 1 § 13, 6 a kap. 1 § 17 b, 6 a kap. 2 a § första stycket 1, 8. 6 a kap. 2 a § första stycket 2, 9. 6 a kap. 2 b och 2 c §§, 7 kap. 3 a, 3 c och 3 d §§, 11. 7 kap. 4 §, 11 kap. 9 § första stycket 6 och 14 § första stycket 1, 11 kap. 9 § första stycket 7 och 14 § första stycket 2, 11 kap. 9 § första stycket 8, 11 kap. 12 §, 11 kap. 12 a §, 11 kap. 12 b §. 3 Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen aviserade regeringen att den avsåg att se över förutsättningarna för att skattemässigt gynna viss solel. Regeringen aviserade att den avser att, som ett första steg i avskaffandet av energiskatten på solel som framställs i små anläggningar på det ställe där elen förbrukas, sänka energiskatten på elen till , dvs. Detta gäller vid sidan av det befintliga undantaget från skatteplikt, vilket kvarstår, så att full skattefrihet fortfarande gäller inom undantagets gränser. En promemoria Utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el har därför tagits fram inom . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Förslagen har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2016/04652/S2). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. 4.1EU:s energiskattedirektiv och lagen om skatt på energi Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, det s.k. energiskattedirektivet, utgör ett unions- gemensamt ramverk för utformningen av medlemsstaternas nationella utformning av beskattningen av energiprodukter och el. Grundregeln i energiskattedirektivet är beskattning av all el som förbrukas och att medlemsstaternas nationella beskattning ska uppfylla vissa i direktivet reglerade minimiskattenivåer. även krav på obligatorisk skattebefrielse i vissa situationer och möjlighet för medlemsstaterna att ge hel eller delvis skattebefrielse i andra situationer, bl.a. med syftet att tillåta ett gynnande av förnybar energi (se 25 i ingressen). Energiskattedirektivet ger medlemsstaterna möjlighet till differentiering mellan yrkesmässig och icke yrkesmässig användning samt möjlighet att begränsa omfattningen av den lägre skattenivån vid På nationell nivå regleras energibeskattningen av el i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, vars regler är anpassade All el som förbrukas huvudregel skattepliktig och energiskatten betalas till staten av de De skattskyldiga består i huvudsak av två kategorier, nämligen elproducenter och elleverantörer. För dessa skattskyldiga inträder skattskyldighet för el när elen levereras till någon som inte är skattskyldig eller när den tas i anspråk för annat ändamål än försäljning. ersätts skattskyldigheten för elleverantörer med en skattskyldighet för elnätinnehavare varefter skattskyldigheten inträder när el överförs till någon som inte är skattskyldig eller förbrukas av den skattskyldige. Nuvarande energiskatt på el är differentierad dels utifrån var i landet den förbrukas, dels utifrån vilket ändamål den förbrukas för. omfattas exempelvis förbrukning i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet samt i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet av möjligheter till en lägre energibeskattning, medan förbrukning i annan näringsverksamhet t.ex. större delar av tjänstesektorn, betalar samma energiskatt som hushållen. kommer, efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49), en lägre energiskattenivå även gälla för vissa större datacenter. har vidare ett tidsbegränsat tillstånd från Europeiska unionens råd enligt artikel 19 i energiskattedirektivet att tillämpa en lägre energiskattesats för elförbrukning i hushåll och serviceföretag i vissa kommuner i norra delar av landet. Den lägre skattenivån i de berörda kommunerna uppnås genom avdrag. I syfte att upprätthålla skatternas styrsignal över tiden omräknas energiskattesatserna utifrån förändringar i konsumentprisindex. Ett förtydligande av syftet med energiskatten på el, som är en punktskatt som belastar användningen av elektricitet, gjordes i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, volym 1, avsnitt 6.13.14). 4.2Stödsystem och förenklingar för förnybar el Energiskatten har traditionellt betraktats som en, i första hand, fiskal skatt, dvs. en skatt som primärt syftar till att generera skatteintäkter på ett kostnadseffektivt sätt (se t.ex. prop. 2009/10:41). elprishöjande effekt i slutkundsledet som energiskatten på el ger upphov till förväntas påverka hur elanvändningen utvecklas. på el signalerar, allt annat lika, en ökad knapphet på elektricitet. viktig skillnad mellan energiskatten på el och energiskatterna på bränslen är följaktligen att energiskatten på el utgår på elanvändningen och inte på de bränslen som används för elproduktion. Till skillnad från de energi- skatter som tas ut på bränslen, t.ex. på drivmedel, innebär det att för energiskatten på el saknas, i princip, motsvarande direkta koppling till målsättningarna för en ökad andel energi från förnybara energikällor och Undantaget från skatteplikt för förnybar el har ursprungligen tillkommit av administrativa skäl och har inte varit avsett att utgöra ett finansiellt stödsystem för elproduktion från förnybara källor. av förnybar el gynnas i stället genom andra styrmedel och i första hand det med gemensamma elcertifikatssystemet. behandlas några av de styrmedel och åtgärder som gagnar förnybar elproduktion. infördes ett elcertifikatssystem som är ett marknadsbaserat stödsystem för förnybar elproduktion. (2011:1200) om elcertifikat. introducerades var det ett svenskt nationellt marknadsbaserat stödsystem men det har därefter kommit att utvidgas till att även omfatta . Systemet ersatte andra stödsystem för förnybar elproduktion och i samband med införandet slopades tidigare investeringsbidrag och drift- stöd till vindkraft och annan förnybar elproduktion. Systemet är ett kvot- baserat system för att främja elproduktion från förnybara energikällor. Elcertifikatssystemet bygger på att producenterna av förnybar el tilldelas elcertifikat av staten och på att det finns en av fastställd kvotplikt, som innebär en skyldighet för elanvändare att inneha elcertifikat i förhållande till sin förbrukning av el under det föregående Om kvotplikten inte fullgörs, ska en kvotpliktsavgift betalas till staten. Elproducenter, vilkas elproduktion uppfyller kraven i lagen om elcertifikat, får ett elcertifikat för varje megawattimme el som Genom elcertifikatssystemet ökar de förnybara energi- källornas möjlighet att konkurrera med icke förnybara energikällor. Dessutom gynnas utbyggnaden av den mest kostnadseffektiva förnybara elproduktionen genom att systemet är teknikneutralt. Mängden elcertifikat som ska köpas av de kvotpliktiga ökar i takt med att kvotplikten successivt höjs , vilket medför en stigande efterfrågan på elcertifikat. Målet var inledningsvis att produktionen skulle öka med (TWh) (prop. 2001/02:143, 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Ett nytt mål med en nivå på till 2020 fastställdes i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163). vidare den svenska och det norska ett avtal mellan och regeringar om en gemensam marknad för elcertifikat som innebär ett gemensamt mål om ny förnybar Regeringen aviserade en ambitionshöjning inom elcertifikatssystemet till 2020 i regeringsförklaringen och uttalade följande i den ”har särskilt goda förutsättningar att bygga ut den förnybara energin genom vår goda tillgång till vatten, vind och skog. ska ha ett energisystem förnybar energi. elproduktionen bör därför byggas ut ytterligare. 2014/15:100 s. Regeringen har i propositionen Ambitionshöjning för förnybar elproduktion och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (prop. 2014/15:123) föreslagit att till 2020 ska finansiera förnybar el inom ramen för elcertifikatssystemet. Genom avtalet mellan och kom regeringarna bl.a. överens om att höja det gemensamma målet för ny förnybar elproduktion inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden upp till till 2020 i syfte att möjliggöra den av regeringen aviserade ambitionshöjningen. Enligt överenskommelsen ska regeringen lägga fram ett förslag till som bl.a. innebär en begränsning av nuvarande undantag från skatteplikt i 11 kap. 2 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Begränsningen ska enligt överenskommelsen gälla för anläggningar som sätts i drift efter och vars installerade produktionskapacitet leder till en årlig elproduktion motsvarande ungefär den som effektgränsen i om 100 kilovoltampere leder till. Avtalet mellan och har godkänts av vid behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr 2015/16:51) I den s.k. energiöverenskommelsen, dvs. den ramöverenskommelse som träffades mellan , , de gröna, och , behandlades elcertifikatssystemet. I överenskommelsen uttalades det följande om elcertifikatssystemet. ”För elcertifikatsystemet gäller följande: Elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Ingen ytterligare ambitionshöjning ska göras . Tekniska justeringar för att förbättra marknadens funktion, utan att öka ambitionsnivån, ska dock kunna göras för att öka tilltron till systemet. ska få i uppdrag att ta fram förslag på utformning av kvotkurvan för elcertifikaten efter 2020 och ska optimera systemet för att få fram den mest kostnadseffektiva elproduktionen.” Det finns ett statligt stöd för installation av solceller. Stödet administreras av länsstyrelserna och riktar sig till såväl företag, offentliga organisationer som privatpersoner. Stödnivån beräknas utifrån de stödberättigade installationskostnaderna. Stödnivån är fr.o.m. högst till företag och högst till övriga aktörer. Högsta möjliga stöd per solcellssystem är och de stödberättigande kostnaderna får maximalt uppgå till plus mervärdesskatt per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Installationen ska vara slutförd . Stödet omfattar installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem och solel- eller solvärmehybridsystem och är rambegränsat, vilket innebär att det bara kan betalas så länge de avsatta pengarna räcker. De medel som regeringen har avsatt för investeringsstödet för solel 2017 är åtta gånger högre än de var 2015. 4.2.4Bidrag till lagring av egenproducerad elenergi Regeringen har fattat beslut om förordningen (2016:899) om bidrag till lagring av egenproducerad elenergi vilken möjliggör för privatpersoner att få bidrag för installation av system för lagring av egenproducerad elenergi. Förordningen har tagits fram för att bidrag till lagring av egenproducerad elenergi i hushåll ska kunna ges. Bidraget är tidsbegränsat och får endast ges till åtgärder som påbörjats tidigast och slutförts . Kraven som ställs på systemet som bidraget ska kunna gå till är att det ska vara kopplat till en anläggning för egenproduktion av förnybar el som är ansluten till elnätet. Det ska bidra till att lagra elenergi för användning vid ett annat tillfälle än produktionstillfället, och till att öka den årliga andelen egenproducerad elenergi som används inom fastigheten för att tillgodose det egna elbehovet. Det ska inte vara möjligt att både få det nu aktuella bidraget och annat offentligt stöd, exempelvis skattereduktion för arbetskostnad. Bidrag får ges med högst av kostnaderna för lagringssystemet, dock högst . Förordningen trädde i kraft . En elanvändare som har ett säkringsabonnemang om högst och som producerar el vars inmatning kan ske med en effekt om högst är undantagen från avgift för inmatningen. Detta gäller dock bara om elanvändaren under ett kalenderår har tagit ut mer el från elsystemet än han har matat in på systemet. Undantaget är tillgängligt för elanvändare som använder den egna elproduktionen som komplement till den sedvanliga förbrukningen av el som de tar ut från elsystemet. Som exempel kan nämnas lantgårdar med mindre vindkraftverk och byggnader med solcellsanläggningar på taket. Dessa elanvändare är alltså anslutna till elsystemet i en uttagspunkt på ett lokalnät, där de tar ut el för förbrukning. I många fall är även deras elproduktionsanläggning ansluten till elsystemet i en inmatningspunkt på lokalnätet. Under vissa perioder används den egna elproduktionen fullt ut till den egna förbrukningen, men under andra perioder produceras mer el än som behövs för den egna förbrukningen. I dessa situationer är det vanligt att elanvändaren matar in överskottselen på lokalnätet och därmed på det nationella elsystemet. Genom att befria dessa elanvändare från skyldigheten att betala nätavgift för sin inmatning ökar dessa små elanvändares lönsamhet vid försäljning av överskottsel. Det finns även andra lättnader i ellagen (1997:857) för produktionsanläggningar som kan leverera en effekt om högst . Efter förslag från regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49) infördes regler som innebär att företag med en liten omsättning kan ansöka om att slippa registreras för mervärdesskatt. Undantaget innebär att en beskattningsbar person vars omsättning inom landet för det innevarande beskattningsåret inte överstiger under vissa förutsättningar får befrias från mervärdesskatt. Omsättningen får inte heller ha överstigit under något av . Aktörer som berörs är exempelvis mikroproducenter av förnybar el såsom villaägare som säljer överproduktion från egna solceller. Förslaget trädde i kraft . 4.2.7Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el Efter förslag från regeringen i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29) infördes en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Rätt till skattereduktion har den som framställer förnybar el, i en och samma anslutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el, har en säkring om högst i anslutningspunkten och har anmält till nätkoncessionshavaren att förnybar el framställs och matas in i anslutningspunkten. Rätten gäller fysiska och juridiska personer, dödsbon samt svenska handelsbolag. Underlaget för skattereduktionen består av de kilowattimmar förnybar el som har matats in i anslutningspunkten under kalenderåret, dock högst så många kilowattimmar el som tagits ut i anslutningspunkten under . Om flera personer har anmält till nätkoncessionshavaren att de framställer och matar in förnybar el i en och samma anslutningspunkt, ska underlaget fördelas lika. Underlaget får inte överstiga , vare sig per person eller per anslutningspunkt. Skattereduktionen uppgår till underlaget för skattereduktionen multiplicerat med .