prop · H403181 · 2017-04-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:181 Statligt ägda bolag i omvandling Regeringen överlämnar denna proposition till . På grundval av den analys som har gjorts av de statligt ägda bolagen föreslår regeringen att statens innehav i Apotekgruppen i , och avyttras. Regeringen föreslår vidare en avveckling och likvidation av om avyttring inte är möjlig. Vidare föreslår regeringen en avveckling och likvidation av . Det skapar möjlighet att överföra delar av verksamheten i till Lantmäteriet. Regeringen redovisar i propositionen hur den avser att omstruktureringen för de fyra nämnda bolagen ska genomföras. Regeringen föreslår vidare att godkänner att de kostnader som uppkommer för staten i samband med åtgärder för försäljning av aktierna i tre av bolagen får finansieras genom att de avräknas mot försäljningsintäkterna. Regeringen föreslår slutligen att bemyndigar regeringen att medge att AB kanalbolag pantsätter, utarrenderar, avstyckar och helt eller delvis avyttrar sådan mark inom den s.k. kanalfastigheten som inte behöver ägas av bolaget för att bevara värde som kulturhistoriskt byggnadsverk eller turistattraktion. 2016/17:181 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Förslag till bemyndiganden............................................................... Försäljning av Apoteksgruppen i Försäljning eller avveckling av Försäljning m.m. av viss mark ägd av AB Ändrad verksamhetsform för statens tjänsteexport på lantmäteriområdet och avveckling av Swedesurvey Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att dels bemyndigar regeringen att 1.helt eller delvis avyttra statens aktier i i (avsnitt 3.1), 2.som likvid vid en försäljning av aktierna i i utöver kontanter motta aktier eller andra former av tillgångar (avsnitt 3.1), 3.avyttra de tillgångar som staten enligt 2 får som likvid vid en försäljning om andra tillgångar än kontanter erhålls (avsnitt 3.1), 4.vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionerna enligt 1–3 (avsnitt 3.1), 5.helt eller delvis avyttra statens aktier i (avsnitt 3.2), 6.som likvid vid en försäljning av aktierna i utöver kontanter motta aktier eller andra former av tillgångar (avsnitt 3.2), 7.avyttra de tillgångar som staten enligt 6 får som likvid vid en försäljning om andra tillgångar än kontanter erhålls (avsnitt 3.2), 8.vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionerna enligt 5–7 (avsnitt 3.2), 9.helt eller delvis avyttra statens aktier i (avsnitt 3.3), 10.som likvid vid försäljningen utöver kontanter motta aktier i eller andra former av tillgångar (avsnitt 3.3), 11.avyttra de tillgångar som staten enligt 10 får som likvid vid en försäljning om andra tillgångar än kontanter erhålls (avsnitt 3.3), 12.vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionerna enligt 9–11 (avsnitt 3.3), 13.om en avyttring av statens aktier i inte är genomförbar vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla bolaget genom likvidation (avsnitt 3.3), 14.medge att AB kanalbolag pantsätter, utarrenderar, avstyckar eller helt eller delvis avyttrar sådan mark inom den s.k. kanalfastigheten som inte behöver ägas av bolaget för att bevara värde som kulturhistoriskt byggnadsverk eller turistattraktion (avsnitt 3.4), 15.vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla genom likvidation (avsnitt 4), 1.de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med försäljning av aktier i i får avräknas mot försäljningsintäkterna (avsnitt 3.1), 2.de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med försäljning av aktier får avräknas mot försäljningsintäkterna (avsnitt 3.2), 3.de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med försäljning av aktier i och får avräknas mot försäljningsintäkterna (avsnitt 3.3). 2016/17:181 2 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade om en reviderad ägarpolicy för bolag med statligt ägande. I ägarpolicyn anges bl.a. att ökad globalisering, teknologisk utveckling och ökad konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. För staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Förslagen grundar sig i den analys som gjorts av de statligt ägda bolagen. 3 Förslag till bemyndiganden 3.1Försäljning av Apoteksgruppen i Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i i . bemyndigar vidare regeringen att som likvid vid försäljningen utöver kontanter ta emot aktier eller andra former av tillgångar, avyttra dessa tillgångar samt vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionerna. godkänner att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med transaktionerna får avräknas mot försäljningsintäkterna. Skälen för regeringens förslag Ägarstrukturen i Apoteksgruppen i bör ändras En naturlig del i att vara en värdeskapande och aktiv ägare är att löpande pröva skälen till ett fortsatt statligt ägande. Mot bakgrund av ett analys- arbete vilket har genomförts med hjälp av extern expertis bedömer rege- ringen att i () bör ha bättre förutsättningar till långsiktigt värdeskapande i en annan ägarstruktur. I samband med omregleringen av apoteksmarknaden gjorde regeringen bedömningen att möjligheten för små företag att etablera sig och över- leva på den omreglerade marknaden var viktig (prop. 2008/09:145). beslutade i enlighet med regeringens förslag att merparten av de apotek som då ägde bör kvarstå i statlig ägo och reste- rande del avyttras till utomstående 2008/09:145, bet. 2008/09:SoU21, rskr. 2008/09:226). Av den del som kvarstod i statlig ägo skulle högst 200 apotek överföras till ett nyinrättat statligt ägt bolag och kunna ha enskilda entreprenörer som delägare. 2010 med uppdraget att planera och genomföra bolagiserings- och trans- aktionsprocessen avseende 150 av apotek till småföreta- gare samt att skapa en serviceorganisation som skulle stödja småföreta- garnas drift av apoteken. Uppdraget som gavs till AGHAB i samband med omregleringen av apoteksmarknaden under omreglerings- och försäljningsprocessen och har reglerats i över Prop. 2016/17:181 tid reviderade ägaranvisningar. Mot bakgrund av att uppdraget har slut- förts, genom att försäljningen av samtliga apotek är genomförd och en fungerande serviceorganisation är etablerad, togs ägaranvisningen bort vid årsstämman 2014. Bolaget agerar därefter på marknadsmässiga villkor och utan något av särskilt beslutat samhällsuppdrag. I nuvarande koncernstruktur är AGHAB ett av staten helägt bolag med två helägda dotterbolag: Apoteksgruppen i och Apoteksgruppen i . Apoteksgruppen i förvaltar minoritetsägandet i de apotek som sålts samt de krediter som beviljats köpare av apoteken. Apoteksgruppen i driver medlemsorganisationen vilken benämns Apoteksgruppen. AGHAB har utfört sitt uppdrag att sälja apotek och etablera en central serviceorganisation. Fokus på detta har dock inneburit att Apoteksgruppen tappat betydande marknadsandelar. Det kan också anses problematiskt att staten har inflytande i två konkurrerande verksamheter genom ägandet i både AGHAB och . Apoteksgruppens delade ägarstruktur innebär även konkurrensnackdelar som försämrar ägarstrukturens hållbarhet och motverkar en god sysselsättningsutveckling. Efter det att vissa begränsande villkor i klusterköpsavtalen vad gällde möjlighet till avyttring upphörde har en konsolidering skett på apoteksmarknaden där åtta apotekskedjor blivit fem, varav två är betydligt större än de övriga, och /Cura. Konsolideringen har därmed nått långt genom att tre stora aktörer nu utgör av marknaden. Detta visar på vikten av att ha en viss storlek som långsiktig marknadsaktör. Med nuvarande ägarstruktur finns inte praktiska förutsättningar för Apoteksgruppen att delta i den typ av strukturaffärer som möjliggör avgörande storleksfördelar. Det föreligger inte heller något särskilt nationellt intresse som motiverar ett fortsatt statligt ägande i AGHAB. Bolaget bör därför avyttras. Varje försäljning av statens aktier måste anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget, så att en försäljning kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall. Regeringen kan därför inte i förväg ange i vilken ordning, på vilket sätt eller exakt aktierna i kan komma att avyttras helt eller delvis. Det kan också bli aktuellt att välja en försäljningsprocess där staten vid en överlåtelse av aktier i får andra tillgångar, exempelvis värdepapper, som likvid. Regeringen avser att vid lämpligt tillfälle i så fall avyttra dessa tillgångar. bör därför bemyndiga regeringen att avyttra sådana tillgångar på samma sätt som de ursprungliga aktierna. Försäljningsprocessen innehåller bland annat följande: –en analys av förutsättningarna för försäljningen, –vid behov en strategisk och kommersiell anpassning av företaget och dess kapitalstruktur, –beslut om hur en försäljning ska genomföras, samt –en redovisning av intäkter och kostnader. En förändring av ägandet kan genomföras på flera sätt, varvid rege- ringen kan komma att överväga olika varianter av de tillvägagångssätt 2016/17:181 som regeringen nu begär bemyndigande för, var för sig eller i kombination. Sådana transaktioner skulle kunna innebära t.ex. strukturaffärer, samgående, minskning av innehavet, delning, nyemission av aktier, utspädning av ägarandel och avyttring av verksamhet eller tillgångar. Regeringen kommer att pröva olika affärsmöjligheter för att hitta det alternativ som inför, eller i samband med, en avyttring bedöms vara mest värdeskapande. I samband med försäljningar av statens aktier i bolag som inte är marknadsnoterade bedöms buden inom ramen för affärsmässighet. Vid denna bedömning beaktas bl.a. hur potentiella köpare förhåller sig till s.k. hållbarhetsfrågor. Inför bedömningen inhämtas underlag från budgivarna om deras arbete med frågor av detta slag. En eventuell försäljning kan komma att prövas av i enlighet med de regler som finns i konkurrenslagen (2008:579). Finansiering av direkta försäljningskostnader m.m. I samband med en avyttring av aktier i företag uppkommer vissa kostnader för ägaren staten. Bland annat uppstår kostnader för extern rådgivning samt andra omkostnader som har samband med försäljningen. Regeringen föreslår att dessa kostnader får finansieras genom att de avräknas från de likvider som erhålls vid försäljningen. Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i . bemyndigar vidare regeringen att som likvid vid försäljningen utöver kontanter ta emot aktier eller andra former av tillgångar, avyttra dessa tillgångar samt vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionerna. godkänner att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med transaktionerna får avräknas mot försäljningsintäkterna. Skälen för regeringens förslag Ägarstrukturen i bör ändras Som en värdeskapande och aktiv ägare prövar regeringen löpande skälen till ett fortsatt statligt ägande. De egenskaper som staten som ägare kan tillföra (Metria) är inte unika för att uppnå bästa möjliga utveckling för bolaget och regeringen bedömer att bolaget kan få bättre förutsättningar till en positiv utveckling i en annan ägarstruktur. Regeringen föreslår därför att regeringen bemyndigas att helt eller delvis få avyttra statens aktier i bolaget. Metria bildades genom att delar av verksamheten vid Lantmäteriets uppdragsdivision METRIA bolagiserades (prop. 2010/11:53, bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188). Bolagiseringen syftade dels till att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden och elimi- nera grunden för misstankar om korssubventioner inom Lantmäteriet, Prop. 2016/17:181 dels skapa goda förutsättningar för att utveckla verksamheten. Metria, som är ett helägt statligt bolag, tillhandahåller tjänster och produkter inom områdena geografisk information, fastighetsinformation och geografisk informationsteknik. Verksamheten är organiserad i tre affärsområden: Metria Plan & Mät, och Metria Produkter. Metrias verksamhet är fullt ut kommersiell och bolaget agerar på väl fungerande och konkurrensutsatta marknader. uppgick Metrias nettoomsättning till ca och antalet anställda till ca 250. Regeringen anser inte att det finns skäl att sälja företag som utvecklas bättre med staten som ägare eller där marknadsförhållandena är sådana att en försäljning skulle försämra konkurrensen eller motverka en god sysselsättningsutveckling. Regeringen har låtit extern expertis granska förutsättningarna för fortsatt statligt ägande av Metria. Med stöd av denna analys gör regeringen bedömningen att konkurrenssituationen på marknaden som helhet inte kommer att försämras vid ett förändrat ägande. Metria bedöms vidare inte ha bättre utvecklingsmöjligheter med staten som ägare. Sysselsättningsutvecklingen i branschen bedöms inte heller påverkas negativt vid ett förändrat ägande. Metria har inte något samhällsuppdrag och det finns inte heller något särskilt nationellt intresse av ett fortsatt statligt ägande. Mot bakgrund av genomfört analysarbete har regeringen inte funnit några skäl till varför staten bör kvarstå som ägare till Metria. Bolaget bör därför avyttras. Som konstaterats i avsnitt 3.1 måste varje försäljning av statens aktier anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget, så att en försäljning kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall. Regeringen kan därför inte i förväg ange i vilken ordning, på vilket sätt eller exakt aktierna i kan komma att avyttras helt eller delvis. Det kan också bli aktuellt att välja en försäljningsprocess där staten vid en överlåtelse av aktier i får andra tillgångar, exempelvis värdepapper, som likvid. Regeringen avser i så fall att vid lämpligt tillfälle avyttra dessa tillgångar. bör därför bemyndiga regeringen att avyttra sådana tillgångar på samma sätt som de ursprungliga aktierna. Försäljningsprocessen innehåller bland annat följande: –en analys av förutsättningarna för försäljningen, –vid behov en strategisk och kommersiell anpassning av företaget och dess kapitalstruktur, –beslut om hur en försäljning ska genomföras, samt –en redovisning av intäkter och kostnader. En förändring av ägandet kan genomföras på flera sätt, varvid regeringen kan komma att överväga olika varianter av de tillvägagångssätt som regeringen i denna proposition begär bemyndigande för, var för sig eller i kombination. Sådana transaktioner skulle kunna innebära t.ex. strukturaffärer, samgående, minskning av innehavet, delning, nyemission av aktier, utspädning av ägarandel och avyttring av verksamhet eller Regeringen kommer att pröva olika affärsmöjligheter för att 2016/17:181 hitta det alternativ som inför, eller i samband med, en avyttring bedöms vara mest värdeskapande. Vid försäljning av statens aktier i bolag som inte är marknadsnoterade bedöms köpbuden inom ramen för affärsmässighet. Vid denna bedömning beaktas dessutom bl.a. hur potentiella köpare förhåller sig till s.k. hållbarhetsfrågor. Inför den bedömningen inhämtas underlag om budgivarnas arbete med frågor av detta slag. En eventuell försäljning kan komma att prövas av i enlighet med de regler som finns i konkurrenslagen (2008:579). Finansiering av direkta försäljningskostnader m.m. I samband med en avyttring av aktier i företag uppkommer vissa direkta försäljningskostnader för ägaren staten. Bland annat uppstår kostnader för extern rådgivning och andra omkostnader som har samband med försäljningen. Regeringen föreslår att dessa direkta försäljningskostnader får finansieras genom att de avräknas från de likvider som erhålls vid försäljningen. 3.3Försäljning eller avveckling av Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i . bemyndigar vidare regeringen att som likvid vid försäljningen utöver kontanter ta emot aktier eller andra former av tillgångar, avyttra dessa tillgångar samt vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionerna. godkänner att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med transaktionerna får avräknas mot försäljningsintäkterna. Slutligen bemyndigar regeringen för det fall avyttring av statens aktier i inte är genomförbart att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla genom likvidation. Skälen för regeringens förslag Ägarstrukturen i bör ändras beslutade att bilda ett bolag för exportverk- samhet inom väghållningsområdet (prop. 1981/82:137, bet. 1981/82:TU29, rskr. 1981/82:259). Det bolag som bildades med stöd av bemyndigande var , numera (SweRoad). som ett av staten helägt bolag under . SweRoad ska på affärsmässiga grunder driva exportverksamhet inom väghållningsområdet. Genom bildandet av ett fristående bolag bedömdes en klarare avgränsning kunna uppnås mellan verkets ordinarie verksamhet och exportverksamheten. att statliga myndigheter under de föregående åren mött en ökad utländsk efterfrågan på konsulttjänster och varor av olika slag, inte minst från utvecklingsländer. Mot bakgrund av detta redovisade regeringen i proposition om export av tjänster från statliga myndigheter och bolag m.m. (prop. 1980/81:171) en rad åtgärder som syftade till att underlätta för till exempel statliga myndigheter att sälja sitt kunnande till andra länder. I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, utg.omr. 22) angav regeringen att verksamheten inom SweRoad organisatoriskt kunde komma att skiljas från . Året efter inhämtade regeringen i budgetpropositionen ett bemyndigande att förvaltningen av aktierna i skulle föras över till och därefter avyttras (prop. 2010/11:01, utg.omr. 22, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138). I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 22) föreslog regeringen emellertid att SweRoad skulle kvarstå som bolag och ansvaret för förvaltningen av statens aktier i bolaget skulle kvarstå hos . Som skäl till att bolaget skulle kvarstå hos angav regeringen att bolaget är ett instrument för att bedriva tjänsteexport i utlandet samt att de tjänster som bolaget exporterar har ett värde för att sprida kunskap inom bl.a. infrastruktur- och trafiksäkerhetsområdet. Regeringen angav vidare att den verksamhet som bedrivs i bolaget också har ett värde för myndigheten bl.a. för att effektivt använda den fast anställda personalen och för kompetensutveckling. Vidare angavs att det mot bakgrund av SweRoads negativa ekonomiska resultat hade genomförts omstruktureringar i bolaget och att resultatet av dessa skulle följas upp och utvärderas. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag (bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). SweRoad har efter omstruktureringen uppvisat positiva ekonomiska resultat men har kunnat konstatera att SweRoads verksamhet har en begränsad koppling till övriga verksamhet. Därav är det nu aktuellt att på nytt inleda en process för försäljning alternativt avveckling. SweRoad är ett litet bolag som är starkt beroende av nyckelpersoner och kunskap från och andra myndigheter. Bolaget har 15 anställda och omsättningen har ökat från till 2016. uppgick omsättningen till . Mot bakgrund av SweRoads negativa ekonomiska resultat under genomförde omstruktureringar av SweRoad. Det har bland annat medfört att positiva resultat redovisats . uppgick resultatet till . har löpande utvärderat bolagets verksamhet som en följd av omstruktureringen och kommit fram till att SweRoad bedriver en viktig verksamhet med en stark ambition att kunna utvecklas. Den internationella konkurrensen är hård och säljfrämjande arbete, som kräver stora resurser, kan vara svåra att genomföra i ett förhållandevis litet bolag. De verksamhetsmässiga förutsättningarna innefattar ofta utifrån ett myndighetsperspektiv speciella risker och kundkrav. Kopplingen till internationella verksamhet är svag då de huvudsakliga kopplingarna mellan och bolaget avser kompetensutveckling för den befintliga personalen och för att locka yngre arbetskraft. SweRoads verksamhet och ekonomiska ställning har utvecklas positivt och det är viktigt att skapa förutsättningar för att vidmakthålla den utveck- 2016/17:181 lingen. Regeringen delar uppfattning att en annan ägare än staten med rätt verksamhetsmässiga förutsättningar bättre kan stödja den utvecklingen. Mot den beskrivna bakgrunden bör SweRoad avyttras. För det fall en avyttring inte är genomförbar bör i stället bolaget avvecklas genom likvidation. De av SweRoad ingångna avtalen får inom ramen för likvideringen, beroende på vad som är effektivast, hanteras inom bolaget eller genom att bemyndigas att överta ingångna och aktuella åtaganden och att avveckla dem på lämpligt sätt. Regeringen kommer bemyndiga att inleda en försäljning av statens aktier i bolaget. Detta innebär inte att arbetet med att teckna avtal m.m. ska avstanna. Tvärtom är det angeläget att arbetet med att utveckla bolaget fortsätter med full kraft. Försäljning av statens aktier måste anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget, så att en försäljning kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall. Regeringen kan därför inte i förväg ange i vilken ordning, på vilket sätt eller exakt aktierna i kan komma att avyttras helt eller delvis. Det kan också bli aktuellt att välja en försäljningsprocess där staten vid en överlåtelse av aktier i får andra tillgångar, exempelvis värdepapper, som likvid. Regeringen avser i så fall att vid lämpligt tillfälle avyttra dessa tillgångar. Regeringen bör därför ha ett bemyndigande att avyttra sådana tillgångar på samma sätt som de ursprungliga aktierna. Försäljningsprocessen innehåller bland annat följande: –en analys av förutsättningarna för försäljningen, –vid behov en strategisk och kommersiell anpassning av företaget och dess kapitalstruktur, –beslut om hur en försäljning ska genomföras, samt –en redovisning av intäkter och kostnader. En förändring av ägandet kan genomföras på flera sätt, varvid regeringen kan komma att överväga olika varianter av de tillvägagångssätt som regeringen i denna proposition begär bemyndigande för, var för sig eller i kombination. Sådana transaktioner skulle kunna innebära t.ex. strukturaffärer, samgående, minskning av innehavet, delning, nyemission av aktier, utspädning av ägarandel och avyttring av verksamhet eller tillgångar. Regeringen kommer att pröva olika affärsmöjligheter för att hitta det alternativ som inför, eller i samband med, en avyttring bedöms vara mest värdeskapande. Vid försäljning av statens aktier i bolag som inte är marknadsnoterade bedöms köpbuden inom ramen för affärsmässighet. Vid denna bedömning beaktas dessutom bl.a. hur potentiella köpare förhåller sig till s.k. hållbarhetfrågor. Inför den bedömningen inhämtas underlag om budgivarnas arbete med frågor av detta slag. En eventuell försäljning kan komma att prövas av i enlighet med de regler som finns i konkurrenslagen (2008:579). I det fall en försäljning inte går att genomföra bemyndigas regeringen att via avveckla SweRoad genom likvidation. De av SweRoad ingångna avtalen får inom ramen för likvideringen, beroende på vad som är effektivast, hanteras inom bolaget eller genom att Trafik- verket bemyndigas att överta ingångna och aktuella åtaganden och att Prop. 2016/17:181 avveckla dem på lämpligt sätt. Konsekvenser av en likvidation/avveckling SweRoad har ett tiotal pågående projekt av olika omfattning och med olika löptider. En eventuell likvidation av bolaget sker via en av utsedd likvidator. Likvidationsprocessen är tidsödande och inkluderar bland annat annonsering efter okända borgenärer, avveckling av bolagets åtaganden och lösande av eventuella tvister.