prop · H50353 · 2017-11-28 00:00:00 — Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian föreslås bl.a. en annan placering av bestäm- Remissinstanserna: Merparten av de remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker eller är positiva till det. kassornas samorganisation och i anser att förslaget bör omfatta även bestämmelsen om avstängning när en person utan giltig anledning lämnat eller på grund av otillbörligt uppträdande skilts från sitt arbete. Även Kammarrätten i har synpunkter på att förslaget inte omfattar den bestämmelsen. det för aktivitetsstödet bör införas bestämmelser motsvarande de före- slagna bestämmelserna i lagen om arbetslöshetsförsäkring, om rege- ringen avser att harmonisera regelverken. Skälen för regeringens förslag: I 43 och 43 a §§ lagen om arbets- löshetsförsäkring finns bestämmelser om varning och avstängning från rätt till arbetslöshetsersättning. En sökande ska varnas bl.a. om han eller hon utan godtagbart skäl inte sökt anvisat lämpligt arbete eller inte aktivt sökt lämpliga arbeten. Om sökanden missköter arbetssökandet vid upp- repade tillfällen inom samma ersättningsperiod, ska han eller hon stängas av från rätt till ersättning. Vidare ska en sökande stängas av från rätt till ersättning om han eller hon utan godtagbart skäl avvisat ett erbjudet Detsamma gäller om en sökande utan godtagbart skäl genom sitt uppträdande uppenbarligen vållat att en anställning inte kommit till stånd. I 44 § samma lag finns bestämmelser om när ett arbete ska anses När det gäller frågan om förtroendeuppdrag som enligt lag ger 2017/18:53 rätt till ledighet från anställning ska anses utgöra lämpligt arbete vid varning och avstängning från rätt till ersättning, konstaterar regeringen följande. De förtroendeuppdrag som omfattas av den föreslagna bestämmelsen är i regel fackliga eller politiska uppdrag. Sådana förtroendeuppdrag ställer normalt sett krav på att den som åtar sig uppdraget också delar de värderingar som råder inom dessa organisationer. Det bedöms därför vara principiellt olämpligt att en person ska kunna drabbas av varning eller avstängning om han eller hon tackar nej till ett sådant uppdrag. Regeringen anser därför att dessa förtroendeuppdrag inte bör anses utgöra lämpligt arbete när bestämmelserna om varning och avstängning från rätt till ersättning tillämpas. Regeringen anser vidare att en sökande som utan godtagbart skäl genom sitt uppträdande uppenbarligen vållat att ett sådant förtroendeuppdrag inte kommit till stånd inte bör stängas av från ersättning. Det bör införas en bestämmelse som tydliggör detta. Bestämmelsen bör lämpligen placeras i anslutning till regleringen om lämpligt arbete, dvs. i 44 a §. Den befintliga bestämmelsen i paragrafen, en nödvändig upplysningsbestämmelse, bör därför flyttas och justeras redaktionellt. I 43 b § lagen om arbetslöshetsförsäkring finns en bestämmelse om att en sökande ska stängas av från ersättning om han eller hon utan giltig anledning lämnat, eller på grund av otillbörligt uppträdande skilts från, sitt arbete. Arbetslöshetskassornas samorganisation och i anser att förtroendeuppdrag bör undantas även vid tillämpningen av 43 b §. Kammarrätten i anser att det finns skäl att överväga om det är önskvärt att i detta avseende göra skillnad på om en person har tackat nej till ett framtida förtroendeuppdrag eller har lämnat ett pågående uppdrag. Regeringen anser att undantag från huvudregeln att förtroendeuppdrag ska jämställas med förvärvsarbete bör göras restriktivt. En person som har ett förtroendeuppdrag har i samband med åtagandet bedömt uppdraget som lämpligt. Att lämna ett pågående förtroendeuppdrag kan därför inte likställas med att en person tackar nej till ett förtroendeuppdrag. Regeringen anser därmed att det saknas skäl för att göra undantag för en person som utan giltig anledning lämnat eller på grund av otillbörligt uppträdande skilts från sitt förtroendeuppdrag. Frågan om det finns ett behov av motsvarande ändringar när det gäller aktivitetsstödet får övervägas i det fortsatta arbetet. 4.3 Förtroendeuppdrag efter frånkännande Regeringens förslag: En sökande som har frånkänts rätt till arbetslöshetsersättning ska, för att ersättning på nytt ska utbetalas, kunna tillgodoräkna sig dagar med utfört förtroendeuppdrag som enligt lag ger rätt till ledighet från anställning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag med undantag för mindre redaktionella ändringar. Remissinstanserna: Samtliga remissinsatser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker eller är positiva till det. Skälen för regeringens förslag: I 46–46 b §§ lagen om arbetslöshets- Prop. 2017/18:53 försäkring finns bestämmelser om frånkännande av rätt till ersättning. Frånkännande innebär att den sökandes ersättningsrätt upphör under ett visst antal dagar. Av 46 § lagen om arbetslöshetsförsäkring framgår det bl.a. att den som medvetet eller av grov vårdslöshet har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter, eller låtit bli att anmäla ändrade uppgifter till en arbetslöshetskassa om förhållanden av betydelse för hans eller hennes rätt till ersättning, ska frånkännas rätt till ersättning. Ett beslut om frånkännande av rätt till ersättning ska avse minst 45 och högst , se 46 a § samma lag. Enligt 46 b § lagen om arbetslöshetsförsäkring ska den som har frånkänts rätt till arbetslöshetsersättning, för att på nytt få ersättning utbetald, utföra förvärvsarbete . I denna proposition föreslås att tid med förtroendeuppdrag som enligt lag ger rätt till ledighet från anställning ska jämställas med förvärvsarbete när rätten till arbetslöshetsersättning prövas. Dagar med sådana förtroendeuppdrag bör enligt regeringen därför kunna tillgodoräknas även för att på nytt få ersättning efter ett beslut om frånkännande. Detta bör uttryckligen framgå av den aktuella bestämmelsen. En förbättrad samordning av Regeringens förslag: De nuvarande bestämmelserna om samordning av arbetslöshetsersättning och pension ersätts av en ny bestämmelse som anger att om en sökande får allmän ålderspension eller annan pension som lämnas på grund av förvärvsarbete, ska dagpenningen minskas med pensionen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela föreskrifter om hur pensionen ska omräknas till dags- Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig över förslaget, däribland i , akademi- kers centralorganisation och , tillstyrker eller är positiva till det. Inspektionen för socialförsäkringen tillstyrker men menar att både nuvarande ordning och promemorians förslag kan få negativa konsekvenser för personer som vill kombinera deltidsarbete med pensionsuttag motsvarande deltid. PTK, Tjänstemännens Central- organisation och akademikers centralorganisation anser att det är viktigt att omräkningsreglerna utformas så att samordningen inte får orimliga effekter för den enskilde. det kan vara svårt att stoppa utbetalningar av tjänstepension och att om syftet är att få fler äldre att arbeta tills de är är det inte säkert att detta syfte uppnås. Arbetslöshetskassornas samorganisation önskar bl.a. förtydliganden av vissa föreskrifter. 2017/18:53 Skälen för regeringens förslag I lagen om arbetslöshetsförsäkring och förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring finns bestämmelser om hur arbetslöshetsersättning och uttag av pension ska samordnas. Syftet med samordningen är att undvika överkompensation. Hur samordning sker beror på vilken typ av pension den enskilde tar ut. För den som har inkomstrelaterad ersättning och har tillerkänts allmän ålderspension eller annan pension som har lämnats med anledning av förvärvsarbete, sker samordningen i två steg. Samordningen sker dels genom att dagpenningen lämnas av den arbetssökandes genomsnittliga dagsförtjänst enligt 27 § lagen om arbetslöshetsförsäkring, dels genom att dagpenningen minskas med 1/260 av det pensionsbelopp som den arbetssökande får enligt 32 § samma lag. För den som har ersättning från grundförsäkringen sker samordningen endast genom avdrag på dagpenningen enligt 32 §. Om den arbetssökande har tillerkänts tjänstepension och inte får inkomstgrundad ålderspension enligt socialförsäkringsbalken, sker samordningen endast i ett steg. Regeringen har med stöd av 33 § lagen om arbetslöshetsförsäkring föreskrivit att minskningen i sådant fall ska göras med 1/22 av pensionsbeloppet om pensionen anges i belopp och med 1/260 av pensionsbeloppet om pensionen anges i belopp , se 5 § förordningen om arbetslöshetsförsäkring. För en sökande som har tillerkänts pension fortsätter samordningen även om pensionsuttaget återkallas (se rättsfallet HFD 2011 ref. 32). I målet ansåg att både syftet med bestämmelserna, som det angivits i förarbetena, och bestämmelsernas ordalydelse talar för att det förhållandet att pensionsuttaget återkallats inte innebär att pensionen inte längre ska anses tillerkänd och att samordningen ska upphöra. En ny modell för samordning av arbetslöshetsersättning och uttag av pension Nuvarande samordningsregler vid uttag av pension medför att minskningen av dagpenningen för många sökande blir oproportionerlig i förhållande till pensionsuttaget. Samordningsbestämmelserna bör enligt regeringen inte medföra att enskilda hamnar i en sämre ekonomisk situation när de får arbetslöshetsersättning och tar ut pension än om de bara får arbetslöshetsersättning. Mot denna bakgrund anser regeringen att den som har inkomstrelaterad ersättning inte längre bör få sin dagsförtjänst reducerad till innan dagpenningen minskas med pensionen. Det finns inte heller något skäl som talar för att minskningen ska göras på olika sätt beroende på om den enskilde tar ut allmän ålderspension eller tjänstpension. Arbetslöshetsersättningen och uttaget av pension bör i stället samordnas enligt samma princip för alla som tar ut ålderspension eller annan pension på grund av förvärvsarbete. Regeringen föreslår därför att nuvarande samordningsbestämmelser ersätts av en bestämmelse om att arbetslöshetsersättning och uttag av pension ska samordnas på ett enhetligt sätt genom att den arbetssökandes dagpenning minskas med pensionen. Inspektionen för socialförsäkringen framhåller att både nuvarande ordning och promemorians förslag kan få negativa konsekvenser för personer som vill kombinera deltidsarbete med pensionsuttag motsvarande deltid. Vid arbetslöshet baseras dessa personers arbetslöshetsersättning på en deltidsinkomst, vilket kan innebära att en stor del av ersättningen försvinner när den räknas av mot den uttagna pensionen. Regeringen konstaterar att samordningsbestämmelserna endast reglerar hur en sökandes dagpenning påverkas av pensionsuttag. Vad som ska ligga till grund för beräkningen av dagpenningen framgår av andra bestämmelser i lagen om arbetslöshetsförsäkring och behandlas inte i denna proposition. Regeringen bedömer dock att den föreslagna samordningen bör gynna även personer som är deltidsarbetslösa och tar ut pension. En del remissinstanser har lämnat synpunkter som har med förordningsreglering eller föreskrifter att göra. Vissa, PTK, och akademikers centralorganisation, framhåller vikten av att reglerna om hur pension ska omräknas till dagsbelopp inte får orimliga effekter för den enskilde. PTK anger som exempel att engångsutbetalningar som avser hela pensionsrätter inte bör innebära att arbetslöshetsersättningen minskar i orimlig mån. Med tanke på att pension kan beräknas och utbetalas på olika sätt, exempelvis som månads- eller årsbelopp, behövs det, som remissinstanserna framhåller, detaljerade föreskrifter om hur pensionen ska räknas om till dagsbelopp. Regeringen bedömer det därför lämpligt att det av lagen framgår att sådana kompletterande bestämmelser kan meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen tar med sig lämnade synpunkter i det fortsatta arbetet. Samordning ska ske endast under tid när sökanden får pension Tillämpningen av nuvarande bestämmelser innebär att avdrag på dagpenningen görs även efter det att den enskilde har upphört med sitt pensionsuttag. Detta medför att personer som har tagit ut en blygsam del av sin pension hamnar i en ekonomiskt försämrad situation som dessutom är oåterkallelig. Regeringen anser att det inte är rimligt att den som en gång har påbörjat ett pensionsuttag men sedan återkallat det beslutet inte åter ska kunna ställa sig helt till arbetsmarknadens förfogande. En person som tar ut en del av sin pension under arbetslösheten och till följd av det får sin arbetslöshetsersättning minskad permanent har dessutom få incitament att avsluta sitt uttag och helt koncentrera sig på omställning till nytt arbete. Regeringen föreslår därför att det som ska vara avgörande för om arbetslöshetsersättningen ska minskas inte är att pension har tillerkänts utan att pension utbetalas. Det bör framgå av lagen att det är när en sökande får pension som dagpenningen ska minskas. påpekar att det kan vara svårt att stoppa utbetalningar av tjänstepension och att om syftet är att få fler äldre att arbeta till är det inte säkert att detta uppnås. Regeringen är medveten om de påtalade svårigheterna som bl.a. har behandlats i betänkan- 2017/18:53 det Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna (SOU 2015:68). Frågan ligger emellertid utanför vad som behandlas i denna proposition. 6Sammanhängande medlemskap som villkor för inkomstrelaterad ersättning Regeringens förslag: Det ska tydligt framgå av lagen att rätten till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning förutsätter medlemskap i en arbetslöshetskassa under minst tolv sammanhängande månader. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela föreskrifter om vissa avbrott i medlemskapet som arbetslöshetskassan ska bortse från när medlemsvillkoret prövas. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås bl.a. att upplysningsbestämmelsen ska ha en annan placering. Remissinstanserna: Merparten av de remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker eller är positiva till det, däribland Arbetslöshetskassornas samorganisation, i och akademikers centralorganisation. Förvaltningsrätten i påpekar att vissa kortare avbrott i rättstillämpningen har bedömts inte påverka rätten till inkomstrelaterad ersättning och anser att utrymmet för att göra sådana undantag blir avsevärt mindre med den föreslagna regleringen. Domstolen anser också att det kan ifrågasättas om inte vissa allmänna förutsättningar för avsteg från huvudregeln ska framgå redan i lag. Arbetslöshetskassornas samorganisation anser att det kan finnas anledning att tydliggöra om uteslutning och utträde på grund av bristande betalning innebär avbrott i medlemskapet när en sökande efter uteslutningen eller utträdet blir medlem i en arbetslöshetskassa igen. Skälen för regeringens förslag Ett uttryckligt krav på sammanhängande medlemskap Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas enligt 7 § lagen om arbetslöshetsförsäkring till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa och som efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt ett arbetsvillkor. Detta krav på en viss tids medlemskap kallas medlemsvillkor. I tillämpningen har medlemsvillkoret ansetts innebära att medlemstiden ska vara obruten, se t.ex. HFD 2012 ref. 14. Detta framgår emellertid inte uttryckligen av lagens ordalydelse. Enligt regeringen är det av stor vikt att det är förutsebart för den enskilde vad som krävs för att medlemsvillkoret ska vara uppfyllt och för att inkomstrelaterad ersättning ska kunna lämnas. Det bör därför uttryckligen framgå av lagen att rätten till inkomstrelaterad ersättning förutsätter medlemskap i en arbetslöshetskassa under minst tolv sammanhängande Prop. 2017/18:53 månader. Möjlighet att meddela föreskrifter om avbrott i medlemskap Regeringen anser att det vid prövningen av medlemsvillkoret kan finnas behov av att kunna bortse från vissa avbrott i medlemskapet. Avbrott i ett medlemskap kan t.ex. uppstå när en sökande arbetar i eller flyttar mellan olika medlemsstater inom EU. och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen (förordning nr 883/2004) möjliggör, under vissa förutsättningar, att perioder som fullgjorts i en medlemsstat tillgodoräknas när rätten till bl.a. arbetslöshetsförmåner i en annan medlemsstat prövas. Det är vanligt att försäkringsperioder som fullgjorts i andra medlemsstater likställs med medlemstid vid prövning av medlemsvillkoret, trots att det finns avgörande skillnader mellan försäkringsperioder och medlemstid. Försäkringsperioder är t.ex. kopplade till anställning medan medlemskapet i en svensk arbetslöshetskassa är att betrakta som ett föreningsmedlemskap. Tillämpningen medför att uppehåll i försäkringsperioden likställs med avbrott i medlemstiden när medlemsvillkoret prövas. Bestämmelserna i förordning nr 883/2004 syftar till att säkerställa social trygghet för den som rör sig inom unionen. Det är regeringens uppfattning att det inte är rimligt att enskilda hamnar utanför den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen på grund av att de använder sin fria rörlighet. Det kan även i andra situationer uppstå avbrott som bör kunna läkas. Enligt regeringen bör bestämmelsen om medlemskap i tolv sammanhängande månader därför kompletteras med en möjlighet att göra undantag för vissa avbrott som arbetslöshetskassan ska bortse från när medlemsvillkoret prövas. Förvaltningsrätten i anser att det kan ifrågasättas om inte vissa allmänna förutsättningar för avsteg från huvudregeln ska framgå redan i lag. Regeringen anser att bestämmelser om undantag för avbrott i medlemskapet bör kunna följas upp och snabbt anpassas till förändringar i andra regelverk eller domstolspraxis på nationell nivå och EU-nivå. För att uppnå sådan flexibilitet föreslås en bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela föreskrifter om vissa avbrott i medlemskapet som arbetslöshetskassan ska bortse från när medlemsvillkoret prövas. Genom en sådan nödvändig upplysningsbestämmelse ges förutsättningar att på förordningsnivå införa bestämmelser som leder till en mer förutsebar hantering av avbrott i medlemskapet än vad som är fallet. Bestämmelsen bör placeras i samma paragraf som huvudregeln om sammanhängande medlemskap. Arbetslöshetskassornas samorganisation menar att det kan finnas anledning att tydliggöra om uteslutning och utträde på grund av bristande betalning innebär avbrott i medlemskapet när en sökande efter uteslutningen eller utträdet blir medlem i en arbetslöshetskassa igen. Regeringen konstaterar att det finns domstolspraxis på vad som ska anses utgöra avbrott i ett medlemskap och har inte för avsikt att närmare reglera frågan. Förlängd rätt till inträde i Regeringens förslag: Rätten att bli medlem i en arbetslöshetskassa ska gälla före den månad då den som ansöker om Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian kopplas dock rätten att bli medlem till bestämmelsen om när medlemskap i en arbetslöshetskassa upphör utan uppsägning, så att rätten till inträde gäller till dagen innan den som ansöker om medlemskap fyller . Promemorians förslag har delvis en annan redaktionell utformning. Remissinstanserna: Merparten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller är positiva till förslaget. organisation påpekar att förslaget kan leda till att en person kan begära inträde samma månad som han eller hon fyller men inte ha rätt till ersättning enligt 22 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. Arbetslöshetskassornas samorganisation anser det vidare önskvärt att regleringen för utträde enligt 36 § lagen (1997:239) om arbetslöshets- kassor och rätten till ersättning enligt 22 § lagen om arbetslöshets- i förslaget, men anser att rätten till medlemskap bör överensstämma med rätten till ersättning. Kassan anser att det inte bör vara möjligt att söka inträde efter det att ersättningsrätten har upphört på grund av ålder. Kassan anser vidare att det är önskvärt att ett utträde enbart kan ske vid Inspektionen för socialförsäkringen, Tjänstemännens och akademikers centralorganisation har synpunkter på att rätten till arbetslöshetsersättning upphör redan vid 65 Skälen för regeringens förslag Rätt till medlemskap och inkomstrelaterad ersättning Ett medlemskap i en arbetslöshetskassa är av avgörande betydelse för vilken ersättning en arbetssökande kan få vid arbetslöshet. försäkringen består av en grundförsäkring och en inkomstbortfalls- Den sökande måste uppfylla de allmänna villkoren (grund- villkoren) och ett arbetsvillkor för att vara berättigad till ersättning enligt För att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning krävs, utöver grundvillkoren, att den arbetssökande varit medlem i en arbets- löshetskassa och att han eller hon efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt ett arbetsvillkor. Förutsättningarna för att bli medlem i en arbetslöshetskassa framgår av Rätt att bli medlem i en arbets- löshetskassa har var och en som vid ansökningstillfället förvärvsarbetar och uppfyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans Prop. 2017/18:53 verksamhetsområde. Även den som vid ansökningstillfället inte arbetar har rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa, om han eller hon uppfyllde villkoren när han eller hon senast arbetade. Rätt att bli medlem har dock inte den som är medlem i en annan arbetslöshetskassa eller har fyllt . Enligt 36 § lagen om arbetslöshetskassor upphör medlemskapet i en arbetslöshetskassa utan uppsägning den dag medlemmen fyller . Bestämmelsen om att den som har fyllt inte har rätt till medlemskap kan fungera som en skyddsregel eftersom den som uppnått denna ålder och som nyinträder i en arbetslöshetskassa inte hinner vara medlem i tolv månader och upparbeta en rätt till inkomstrelaterad ersättning. Konsekvenser av åldersgräns vid 64 år Att ha en åldersgräns vid medför emellertid även vissa problem, t.ex. för migrerande arbetstagare och egenföretagare. och 65 i förordning nr 883/2004 följer att den som har arbetat i en annan medlemsstat inom EU/EES eller i under vissa förutsättningar kan tillgodoräkna sig eller sammanlägga de anställnings-, egenföretagar- eller försäkringsperioder som han eller hon fullgjort där när rätten till arbetslöshetsersättning prövas i . Därigenom kan en arbetslös person beviljas inkomstrelaterad ersättning från eftersom en tillgodoräkningsbar försäkringsperiod från EU/EES eller kan likställas med medlemskap i en svensk arbetslöshetskassa. sätter dock att inträde beviljas i en svensk arbetslöshetskassa. den som har fyllt inte har rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa riskerar vissa personer att gå miste om inkomstrelaterad ersättning. Åldersbegränsningen för rätt till medlemskap har identifierats som ett s.k. gränshinder för gränsarbetare i Parlamentariska socialförsäkrings- utredningens delbetänkande (SOU 2011:74). Den har vidare varit föremål för prövning av Kammarrätten i (mål nr 4799-14) som ansåg att bestämmelsen inte kunde tillämpas i förhållande till en migrerande arbetstagare som senast hade arbetat i ett annat land inom EU/EES. Domstolen ansåg att bestämmelsen kan hindra eller avskräcka en arbetstagare från att lämna landet för att arbeta i en annan medlems- Enligt domstolen utgjorde bestämmelsen ett hinder för den fria rörligheten och den ansågs därigenom stå i strid med gemenskapsrätten. Begränsningen medför även problem för den som fyllt och som redan är medlem i en svensk arbetslöshetskassa, men som bytt bransch eller av annan anledning vill eller behöver byta arbetslöshetskassa. Rätten att bli medlem i en arbetslöshetskassa bör förlängas Enligt regeringens bedömning inskränker den nuvarande åldersgränsen för rätt till medlemskap, utan tillräckliga skäl, individens möjlighet att bli medlem i en arbetslöshetskassa. Eftersom rätten till arbetslöshets- ersättning upphör först före den månad då en enskild fyller , riskerar vissa grupper att gå miste om inkomstrelaterad