prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Den målsättningen är en viktig del av regeringens tillitsreform. För att möjliggöra fler anställningar av stödpersonal i förskola och skola föreslås att medel avsätts för en informationsinsats om anställning genom befintliga arbetsmarknads- åtgärder. 9.5.2Fler ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. En slutförd gymnasieutbildning ökar påtagligt möjligheter till arbete eller vidare studier. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att, i dialog med en parlamentariskt sammansatt referensgrupp, föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (dir. 2015:31). Utredaren överlämnade betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). Regeringen avser att lämna en proposition till baserad på utredningens förslag. remitterade en promemoria med dels förslag som stärker elevers möjligheter att läsa in grundläggande högskolebehörighet på yrkes- programmen (se vidare avsnitt 9.6.1), dels för- slag om återinförande av ett obligatoriskt estetiskt ämne i alla nationella program i gymnasieskolan (U2017/03537/GV). Genom bättre undervisning och rätt stöd får alla elever förutsättningar att fullfölja sina studier i gymnasieskolan. Detta kan också bidra till att minska och motverka segregation och är i linje med regeringens reformprogram för minskad segregation för perioden 2017−2025. Rektorn har ett särskilt ansvar för att samverkan mellan skola och arbetsliv utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfaren- heter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. och specialskolans elever behöver dock för- bättrade kunskaper om arbetslivet och arbets- marknaden för att kunna göra väl övervägda val, inte minst när det gäller vilket gymnasieprogram de ska välja. Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över förslag att huvudmän för grundskolor och specialskolor ska ansvara för att elever fr.o.m. årskurs 8 i och årskurs 9 i special- skolan ska genomföra prao under sammanlagt minst . För att kompensera skolhuvud- männen för ökade utgifter med anledning av förslagen föreslås att medel tillförs utgifts- område 25. Regeringen avser att återkomma med en proposition i frågan. 9.6Yrkesutbildning − basen för industrins och välfärdens kompetensförsörjning Regeringen bedömer att det krävs kraftfulla åtgärder för att stärka den nationella kompetens- försörjningen och vända den negativa trenden när det gäller sökande till gymnasieskolans yrkesprogram. Yrkesprogrammen är basen för industrins och välfärdens kompetensförsörjning och måste ge relevant yrkeskunskap samt i större utsträckning ge grundläggande behörighet till högskolan. Regeringen menar att det livslånga lärandet är en grund för möjligheten att skaffa sig nya kvali- fikationer genom hela livet. Då måste återvänds- gränder i utbildningssystemet tas bort. Därför anser regeringen att elevers möjligheter att läsa in grundläggande högskolebehörighet på yrkes- programmen behöver stärkas. Elever på yrkes- program kan läsa kurser som krävs för grundläggande behörighet som utökat program eller inom ramen för ordinarie program. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Eleverna måste dock aktivt välja dessa kurser, vilket i praktiken gör det svårt för vissa elever att skaffa grundläggande behörighet, bl.a. eftersom skolhuvudmännens planering av utbildningen ibland innebär att elevernas perioder för arbetsplatsförlagt lärande konkurrerar med undervisning i behörighetsgivande kurser. I den i avsnitt 9.5.2 nämnda remitterade promemorian föreslås därför att yrkesprogrammens omfatt- ning ska utökas så att de omfattar upp till 2 800 gymnasiepoäng. Det remitterade förslaget innebär att de kurser som ger grundläggande behörighet ska ingå i alla yrkesprograms grund- upplägg, men att en elev ska ha möjlighet att välja bort sådana kurser (U2017/03537/GV). Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag om stärkta möjligheter för elever på yrkesprogram att skaffa sig grundläggande behörighet till högskolan, och beräknar en kostnad på 2020, 2021 och för det ändamålet. Regeringen bedömer att förslaget är viktigt för att öka den gymnasiala yrkesutbildningens attraktionskraft. 9.6.2Yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft Tillsammans med i (LO) och utnämnde regeringen till Yrkesutbildningens år för att öka intresset för yrkesprogrammen och visa på goda chanser till arbete efter avslutad utbildning. Yrkesutbildningens år har lagt en viktig grund för att stärka yrkesutbildningarnas kvalitet och attraktivitet och satsningarna har även fortsatt . Regeringen föreslår att det arbete som bedrivs under parollen Yrkesutbildningens år bör förstärkas och förlängas för att bl.a. kunna omfatta insatser som syftar till att fler yrkesverksamma ska utbilda sig till yrkeslärare. Lärande som förläggs till arbetsplatser ger elever insikter i arbetslivets villkor och utgör stimulerande lärmiljöer. Eleverna får en chans att möta kunder och delta i produktionen. Mot den bakgrunden har arbetat för att stärka skolors förmåga att utveckla kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet (APL). Regeringen föreslår att det arbete som syftar till att utbilda handledare och stödja utvecklingen av kvalitet inom APL, både riktat till huvudmän 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och branschorganisationer, ska förlängas och utvecklas. instruktörer och kanske i förlängningen till yrkeslärare. Framtidens yrkeslärare är yrkesverksamma i sin grundprofession Regeringen bedömer att det är fortsatt viktigt att 9.6.3Försöksverksamhet med yrkesprov stimulera olika branscher att i högre utsträck- Det råder stor brist på kompetent arbetskraft i flera branscher. finns i stora grupper av personer som har yrkeskunskaper , eller som genom utbildning i gymnasieskolan eller inom vuxenutbildningen tillgodogjort sig kunskaper och färdigheter inom ett yrkesområde. Regeringen vill underlätta arbetsgivares kompetensförsörjning av yrkesutbildad arbets- kraft och möjliggöra för personer att korta vägen från utbildning till arbete. En försöksverksamhet med yrkesprov kan bidra till att stärka yrkesutbildningens arbetsmarknadsrelevans, samverkan mellan skola och arbetsliv och tydliggöra vad utbildningarna leder till. Regeringen föreslår därför att en försöks- verksamhet med yrkesprov bör införas i yrkes- utbildningen inom vuxenutbildning på gymnasial nivå samt inom gymnasieskolans introduktionsprogram och nationella yrkes- program. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram förslag till nationellt utformade sammanhållna yrkesutbildningar, s.k. yrkes- paket, som ska kunna användas inom den kommunala vuxenutbildningen och för gymnasieskolans introduktionsprogram. Yrkespaketen ska utformas tillsammans med branschföreträdare och vara påbyggbara för att utgöra ett första steg mot en gymnasieexamen, vilket kan bidra till ökad genomströmning och etablering på arbetsmarknaden. 9.6.5Insatser för fler yrkeslärare En förutsättning för ökad tillgång och ett brett utbud av yrkesutbildning är tillgång på yrkes- lärare. Rekryteringen av yrkeslärare underlättas om branscher och arbetsgivare aktivt arbetar för att hitta lösningar som gör det möjligt för yrkes- verksamma att utbilda sig till handledare, ning engagera sig och arbetsgivare i respektive bransch i rekryteringen av yrkeslärare. Karriär- och yrkesväxling underlättas om individens och arbetsgivarens kostnader för att utbilda sig till yrkeslärare reduceras. Regeringen bedömer därför att den pågående satsningen på behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen bör förlängas och förstärkas. 9.7Livslångt lärande och stärkt kompetensförsörjning Att möjliggöra vuxnas lärande skapar förutsättningar för ett livslångt lärande och omställning under hela livet. Genom stora utbildningssatsningar med en utvidgad rätt till vuxenutbildning (komvux) och med fler utbildningsplatser inom yrkesinriktad vuxenutbildning, , folkhögskolan samt inom universitet och högskola skapas förutsättningar för en stärkt kompetens- försörjning. Regeringen genomför ett betydande kunskapslyft för ett livslångt lärande och högre sysselsättning i syfte att ytterligare stärka den svenska modellen. ger människor en chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till eftergymnasial utbildning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter, bilda sig för ökat deltagande i samhällslivet och för personlig utveckling. ger människor möjlighet att utvecklas och stärka sin ställning på arbetsmarknaden som förutsättningarna för såväl offentlig sektor som näringsliv att få den kompetens de behöver stärks. beräknas omfatta ca 78 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux), , folkhögskolan samt inom universitet och högskolor (se utg.omr. Inklusive tidigare års satsningar föreslås byggas ut och beräknas omfatta omkring 93 000 utbildnings- platser . innehåller den första större utbyggnaden med permanenta utbildningsplatser på universitet och högskolor . Utbyggnaden av innebär den största satsningen på utbildnings- platser sedan införande. Som en viktig del av införde regeringen en rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Satsningen på ett nytt rekryterande studie- startsstöd är också en viktig del i regeringens fortsatta satsning på (se utg.omr. Tabell 9.1 Beräknat antal utbildningsplatser Folkhögskolan – allmän och inom äldreomsorg och hälso- 9.7.2Ökad samverkan för fler i utbildning En utbyggnad av vuxenutbildningen skapar möjligheter för fler utan arbete att genom utbildning komma in på arbetsmarknaden. Många arbetslösa saknar en gymnasieutbildning och behöver ökade möjligheter till sådan utbildning. För att detta ska komma till stånd krävs att flera faktorer samverkar. Arbetsförmedlingen ska bidra genom att motivera och matcha arbetslösa personer till utbildning så att dessa i högre grad går över till utbildning. Regeringens styrning av Arbetsförmedlingen innebär ett tydligare fokus på resultat i detta avseende (se utg.omr. Kommunerna behöver tillhandahålla utbildningar med flexibla kursstarter som svarar 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 mot behovet på arbetsmarknaden. Arbetsför- medlingen och kommunerna bör verka tillsammans för att individen ska få ta del av en sammanhängande kedja av insatser som leder till en etablering på arbetsmarknaden. Arbetsför- medlingen bör också i högre utsträckning arbeta för att personer som behöver utbildning för att kunna matcha arbetsmarknaden söker sig till det reguljära utbildningsväsendet. 9.7.3En utbyggd och regionaliserad yrkesutbildning för vuxna Den kommunala vuxenutbildningen ska anpassas till individens behov och förutsättningar samt mål med studierna. Den behöver därför vara flexibel , rum och genomförande. I utbildningen ska hänsyn tas till elevers olika behov. En strävan ska vara att uppväga skillnader i förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Behovet av arbetskraft med gymnasial yrkeskompetens är stort. För att yrkesinriktad vuxenutbildning, som traditionellt organiserats av enskilda kommuner, ska kunna omfatta ett brett utbud av utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner, ska utbildningarna både planeras och genomföras på regional nivå, av flera kommuner i samverkan och i samråd med bl.a. Arbetsförmedlingen och aktörer med regionalt utvecklingsansvar. Regeringen har därför utvecklat formerna för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna, regionalt yrkesvux. Regeringen vill nu ytterligare öka satsningarna på ett stadigvarande kunskapslyft med fler permanenta utbildningsplatser inom regionalt yrkesvux. Utöver satsningen på fler utbildningsplatser föreslår regeringen även att resurser avsätts i syfte att stärka kvaliteten i utbildningarna och att ge bättre förutsättningar för att bredda utbudet av utbildningar. Satsningen på regionalt yrkesvux syftar till att motverka brist på yrkesutbildad arbetskraft, ge människor möjlighet att omskola sig till ett nytt yrke och nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. En utbyggnad av vuxenutbildningen skapar möjligheter för fler utan arbete att genom utbildning komma in på arbetsmarknaden. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen avser vidare att även fortsättningsvis reservera delar av satsningen på regionalt yrkesvux för elever inom svenska för invandrare (sfi) och svenska som andraspråk inom komvux och särskild utbildning för vuxna (särvux) på grundläggande nivå. Regeringen har fört en dialog med Region om insatser för en långsiktigt positiv regional utveckling på . Regeringen föreslår därför att medel riktas till statsbidrag för regionalt yrkesvux på . Statsbidraget bör även lämnas . Regeringen föreslår också att medel tillförs för en förstärkning av Campus . Se avsnitt 10.2.4. 9.7.4Fler nyanlända ska studera Regeringen bedömer att det är för få vuxna nyanlända som deltar i reguljär utbildning. Förutsättningarna för nyanlända att påbörja och fullfölja studier behöver därför förbättras. Regeringen har därför gett i uppdrag att se över om innehållet i kursplanerna och kursutbudet inom komvux på grundläggande nivå motsvarar de behov och förutsättningar som finns hos främst nyanlända med kort utbildning. Uppdraget ska redovisas (U2017/02921/GV). Regeringen har dessutom infört en utbildningsplikt för deltagare i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag i syfte att fler nyanlända ska ta del av utbildning inom bl.a. komvux och folkbildningen (se vidare utg.omr. Regeringen föreslår en satsning som möjliggör för kommunerna att möta utbildningsbehovet bland fler nyanlända, bl.a. från etableringsuppdraget, i komvux. Det kan handla om intensivare sfi-undervisning och olika stödinsatser. Med anledning av införandet av en utbildningsplikt bör kommunerna tillskjutas medel för att bättre kunna möta detta utbildningsbehov. Regeringen avser därför att 2018 höja schablonersättningen till kommunerna (se vidare utg. omr. Regeringen avser återkomma i frågan om vidare reglering. Nationellt centrum för svenska som andraspråk Nationellt centrum för svenska som andraspråk vid är det enda nationella kompetens- och resurscentrumet i landet för skolutveckling och pedagogisk utveckling när det gäller andraspråksutveckling och lärande på andraspråket svenska. I syfte att stärka centrets stödjande arbete till kommuner och skolor rörande nyanlända föreslår regeringen att avsätts för för svenska som andraspråk. Motsvarande belopp beräknas avsättas för centrumet . stöd till vuxenutbildningen för nyanlända Regeringen har gett i uppdrag att genomföra systematiska insatser i syfte att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända barn och elever en utbildning av hög och likvärdig kvalitet (U2017/00300/S). Regeringen föreslår att detta uppdrag utvidgas till att även omfatta vuxenutbildningen. 9.7.5Lärcentrum med regional förankring Individens möjligheter till utveckling liksom efterfrågan hos den lokala och regionala arbetsmarknaden förutsätter att individen har nära tillgång till utbildning. Regeringen föreslår därför en satsning för att möjliggöra en utbyggnad av lärcentrum som tillhandahåller lokaler och stöd för lärande nära hemorten. Lärcentrumet behöver vara tillgängligt för olika utbildningsnivåer och utbildningsanordnare från komvux till yrkeshögskola, universitet och högskola. 9.7.6Effektiv validering för individens framtid Utbildning för vuxna förutsätter i många fall att individen erbjuds validering av sitt tidigare lärande så att utbildningen kan utformas efter de behov och förutsättningar som individen har. En väl fungerande validering inom såväl utbildnings- som arbetsmarknadsområdet är viktig för att underlätta inträde, omställning och rörlighet på arbetsmarknaden. För att utveckla ett system för validering tillsatte regeringen en nationell delegation, Valideringsdelegationen 2015–2019, med uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom validering på den nationella och regionala nivån. har i sina riktlinjer för regionalt kompetensförsörjningsarbete föreslagit att aktörer med regionalt utvecklingsansvar ska stödja och driva på insatser för en effektiv samverkan kring validering på regional nivå (se utg. omr. Arbetslivets behov av arbetskraft med kvalificerad yrkeskompetens är fortsatt stora på såväl nationell som regional nivå. Kompetensbrist och matchningsproblem utgör hinder för företag att kunna växa och skapa fler arbetstillfällen. Inom ramen för regeringens satsning på ett utvidgat kunskapslyft föreslår regeringen en kraftig utbyggnad av . Fullt utbyggd kommer att ha byggts ut med ca 14 000 platser utöver vad som tidigare beslutats. Eftersom de kvalifikationer som efterfrågas på arbetsmarknaden förändras är det viktigt att individer under sitt arbetsliv kan bygga på sin utbildning för att matcha kraven, t.ex. i en omställningssituation. Möjligheten för utbild- ningsanordnare att erbjuda enstaka kurser om det finns tomma platser på en utbildning inom infördes . kan Myndigheten för besluta om att en yrkeshögskoleutbildning får stöd för fler utbildningsomgångar . Denna nya inriktning betyder att utbildningsanordnare kan arbeta mer långsiktigt med kvaliteten och våga satsa på investeringstunga utbildningar. Det är av vikt inte minst för industrin, och förändringen går även väl i linje med prioriteringarna i regeringens strategi Smart industri. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.8Universitet och högskolor utvecklar det hållbara samhällsbygget ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forskningsländer. Rege- ringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en inter- nationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Därför investerar regeringen i att bygga ett mo- dernt kunskapssamhälle med högklassig forsk- ning och utbildning i hela landet. Den högre ut- bildningen ska möjliggöra ett livslångt lärande oavsett var du bor i landet och bidra till en håll- bar utveckling, näringslivets konkurrenskraft och jämlikhet. För regeringen är det viktigt att det finns goda möjligheter att återvända till hög- skolan eller påbörja en högskoleutbildning se- nare i livet för att skaffa ny kompetens, fördjupa tidigare kunskap eller specialisera sig. Det ska gå att studera i olika takt och såväl på campus- utbildningar som genom nätburen utbildning. Universitet och högskolor har en viktig uppgift att utbilda både för dagens och för morgon- dagens arbetsmarknad. Lärosätena har därför ett stort ansvar att se till att utbildningarna vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt att de förnyas, är långsiktigt hållbara och arbetsmark- nadsanknutna. Kvalitetssatsning på lärarutbildning och humaniora/samhällsvetenskap All högskoleutbildning ska hålla hög kvalitet. inleddes en kvalitetssatsning om 250 mil- joner kronor på lärar- och förskollärarutbild- ningar och utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap. För att ge förutsättningar för en fortsatt hög kvalitet inom de aktuella utbild- ningarna bör satsningen vara långvarig. Medel bör därför avsättas för detta ändamål även fort- sättningsvis, se avsnitt 10.2. Universitetens och högskolornas styrning behöver utvecklas för att ge dem goda förutsätt- ningar att kunna bedriva en långsiktig verksam- het. tillsatte därför regeringen en ut- redning för att göra en samlad översyn av uni- versitetens och högskolornas styrning, inklusive resurstilldelning (Styr- och resursutredningen). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ett nytt system kan påverka tilldelningen av resurser tidigast i budgetpropositionen . Ett sammanhållet system för kvalitetssäkring Staten investerar i högskoleutbildning och forskning och denna omfattande verksamhet måste fungera väl. För att bidra till en väl fungerande kvalitetssäk- ring har regeringen beslutat att Universitets- kanslersämbetet ska ansvara för ett samman- hållet system för kvalitetssäkring som omfattar högskolans hela verksamhet, dvs. även forskning och inte bara högre utbildning såsom . Beslutet är i enlighet med vad som angavs i den forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). Ytterligare resurser krävs för att uppdraget ska kunna genomföras. Regeringen föreslår att myndigheten tillförs för de ökade kostnaderna. och framåt beräknas tillföras för ända- målet. (U 2016:01) lämnade betänkandet Tillträde för nybör- jare – ett öppnare och enklare system för till- träde till högskoleutbildning (SOU 2017:20). Där lämnas förslag till nya bestämmelser med syftet att göra tillträdessystemet öppnare och enklare. Regeringen anser att frågor som rör till- träde till högskolan är angelägna och för närva- rande bereds förslagen inom . 9.8.2Kompetensförsörjning för ett hållbart samhällsbygge Åtgärdspaket för fler vägar till läraryrket Nyckeln till att förbättra kunskapsresultaten i den svenska skolan är behöriga och kompetenta lärare. Med hänsyn till den stora bristen på lärare och förskollärare genomför regeringen en rad omfattande insatser. , 2016 och 2017 pågår en utbyggnad om 10 400 utbildningsplat- ser inom förskollärar- och lärarutbildningarna, en ökning på jämfört med . Eftersom det beräknas saknas nästan 50 000 lärare 2019 är det viktigt för regeringen att fort- sätta med insatser som leder till fler lärare och förskollärare. Att i större utsträckning attrahera personer till lärar- och förskolläraryrkena kräver flexibla ut- bildningsvägar där den sökandes reella kompe- tens som erhållits genom tidigare studier och ar- bete tas tillvara. Universitet och högskolor har ett tydligt ansvar för att bedömningen av de sö- kandes kvalifikationer håller hög kvalitet i syfte att säkra goda möjligheter för sökande med rele- vant utbildning och kompetens. Vägar som kan bli aktuella är t.ex. att överväga fler kompletter- ande utbildningar mot lärar- eller förskollärar- examina, att erbjuda en kompletterande pedago- gisk utbildning (KPU) i modulform, och det är viktigt att lärosätena arbetar med gemensamma former för en kvalitativ bedömning av de sökan- des kvalifikationer och kompetenser. Regeringen föreslår att totalt respektive avsätts 2018 för projekt som skapar fler vägar in i lärar- och förskollärar- yrkena och beräknar respek- tive mil- joner kronor 2020 för insatsen. beräk- nas satsningen uppgå till (se anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor). har 28 lärosäten examenstillstånd för någon eller några lärar- eller förskollärarexamina. Utbildningarna erbjuds i olika studietakt och studieform inom ramen för olika utbildningsin- satser för lärare och blivande lärare, t.ex. Lärar- lyftet samt Vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen () och Utländska lärares och förskollärares vidareutbildning (). För att underlätta valet av utbildning för den som vill bli lärare eller förskollärare avser regeringen att ge och Universitets- och hög- skolerådet ett särskilt informationsuppdrag för att tydliggöra vägarna in i yrkena. Regeringen föreslår därför att de båda myndigheterna tillförs för verksamheten 2018 och beräknar motsvarande belopp . I syfte att bl.a. öka rekryteringen av lärare pågår insatser för att få fler behö- riga lärare, t.ex. och en försöksverksamhet med särskild KPU vid några lärosäten, bl.a. i samarbete med organisationen for . Regeringen avser att omprioritera totalt ytterligare 2018 för bl.a. och särskild KPU. Motsvarande belopp avses omprioriteras . Se vidare under avsnitt 10. För att förbättra förutsättningarna för att rek- rytera lärare till föreslår regeringen en permanent satsning på ett kulturskolekliv motsvarande , och beräknar . Satsningen innebär bl.a. bättre information om befintliga utbildningsvägar, fler utbildningsplat- ser, fortbildningsinsatser och utvecklingsmedel till vissa lärosäten för att ta fram utbildningar med relevans för . Utbyggnad av samhällsviktiga utbildningar