prop · H403111 · 2017-02-14 00:00:00 — För övnings- och skjutfält som är under avveckling är det principiellt som ansvarar för röjning av OXA.151 anger dock att det finns fortsatta osäkerheter som myndigheten inte råder över avseende rättsläge, ansvarsförhållanden, belastningsförhållanden och riskacceptans.152 Enligt har ansvaret inom staten tidigare varit oklart för andra skador som uppkommit till följd av OXA än miljöskador. anger att myndigheten och Försvarsmakten numera har en ensad syn om att den myndighet som vid tillfället har eller har haft rådighet över platsen också har det skadeståndsrättsliga ansvaret. Myndigheterna har kommit överens om att ansvaret övergår från Försvarsmakten till som vidtar riskreducerande åtgärder enligt myndighetens OXA-strategi. Det måste dock göras en bedömning i varje enskilt fall.153 147Försvarsmakten och (2007), Överenskommelse mellan : Övergripande inriktning, förutsättningar, beslutsordning och samarbetsformer, . 148Försvarsmakten och (2015), Efterbehandling av förorenade områden och rivning, , s. 3. 150Intervju med Försvarsmakten . 152Fortifikationsverket (2014), Strategi för omställning av före detta övningsmark till andra samhällsändamål, där marken kan förmodas innehålla oexploderad ammunition (Strategi OXA), s. 1. Med belastningsförhållanden torde avses faktisk förekomst av OXA på berörd mark. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5.2.3 Begränsningar i användningen av överskott från försäljning En av uppgifter är att sälja försvarsfastigheter som sägs upp av Försvarsmakten. regleringsbrev styr användningen av överskottet från avyttring av övnings- och skjutfält och andra försvarsfastigheter: Ändamål för användning av överskott enligt regleringsbrev 1.De intäkter som uppstår vid försäljning av försvarsfastigheter i enlighet med statsmakternas fattade försvarsbeslut får myndigheten disponera för att betala sådana kostnader som uppstår till följd av avveckling av lokaler, mark och anläggningar. Överskottet får inte användas till den miljösanering som Försvarsmakten enligt är skyldig att bekosta i egenskap av verksamhetsansvarig. 2.Myndigheten får behålla överskott från försäljningar av övnings- och skjutfält inklusive byggnadsobjekt, överskott av skogsbruk och arrenden, samt uthyrning och övriga nyttjanderätter av övnings- och skjutfält under avveckling för att bekosta avveckling av fält som varken kan avyttras eller användas, avveckling av riskarrenden eller inlösen av mark, t.ex. inom inarrenderade riskområden, avveckling och förvaltning av fält som är under försäljning, förädling och avyttring av fält, samt metod- och teknikutveckling för hantering av oexploderad ammunition.154 anger inte tydligt om överskott från försäljningar får användas till sanering av föroreningar som ansvarar för. Enligt myndigheten får överskottet dock användas för sanering av sådana föroreningar på objekt som ska avyttras. Däremot får överskottet inte användas för att sanera föroreningar orsakade av på fastigheter som fortfarande hyrs ut till Försvarsmakten.155 Enligt har frågan om användning av överskott från försäljning av försvarsfastigheter till sanering av miljöföroreningar inte varit aktuell, eftersom myndigheten har uppgett till departementet att förekomsten av sådana föroreningar är mycket begränsad.156 ser behov av att i mindre omfattning kunna använda överskott från försäljningar till sanering av föroreningar orsakade av Försvarsmakten, i de fall bristande ekonomiska resurser hos Försvarsmakten medför att objekt inte kan avyttras. betonar att överskottet är en ändlig resurs som i första hand ska nyttjas till avyttring av objekt och övnings- och skjutfält.157 Överskottet skulle inte räcka till sanering av PFAS-förorenade områden.158 Kostnader för röjning av OXA är inte uttryckligen reglerade i regleringsbrevet. En- ligt omfattar dock punkt 2 samtliga kostnader för omställning 154Regleringsbrev för 2016, , undantag från det ekonomiadministrativa regelverket p.1 och 2. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N av övnings- och skjutfält till annan samhällsnyttig verksamhet, inklusive kostnader för röjning av OXA.159 ackumulerade överskott från fastighetsförsäljningar motsvarade . Den del som enligt punkt 2 i regleringsbrevet får användas till bl.a. avveckling av fält och till metod- och teknikutveckling för hantering av OXA uppgick till 211 mnkr.160 använde myndigheten av den delen av överskottet till bl.a. sanering och metodutveckling på övnings- och skjutfält. utnyttjades för sådana åtgärder.161 5.3 Kartläggningar och kostnadsskattningar 5.3.1 Försvarsmaktens kartläggning av föroreningar Försvarsmakten gjorde en kartläggning av de förorenade områden som myndigheten då disponerade. Eftersom det saknades vägledningar för kartläggning användes riskklassindelningen i och länsstyrelsernas branschkartläggning av olika civila industribranscher. Detta kan ha medfört att Försvarsmaktens områden generellt sett tilldelades för låg riskklass utifrån dagens krav.162 har nära 2 200 potentiellt förorenade områden identifierats.163 Enligt Försvarsmakten går det inte att ange exakt hur många områden som har sanerats. Myndigheten genomför en övergripande genomgång och kvalitetssäkring av uppgifterna i registret.164 Riskklasserna ska revideras. Försvarsmaktens riskbedömningar av sådana områden genomförs enligt riktlinjer.165 Försvarsmakten skattar att PFAS-haltigt skum använts vid ca 25 större brandövningsplatser, vid 25–30 flygbaser, vid incidenter och haverier, i bergrum, samt vid övningar utanför brandövningsplatser. Enligt myndigheten är det inte enbart vid de större brandövningsplatserna som grundvattnet innehåller förhöjda PFAS-halter. Myndigheten betonar att det saknas en utvecklad metod för att sanera PFAS- förorenade områden. vidtas åtgärder som rening av uppumpat vatten genom kolfilter eller tillhandahållande av dricksvatten på annat sätt.166 160Fortifikationsverkets årsredovisning 2015 s. 98. 161Fortifikationsverkets årsredovisning 2015, s. 46 f., årsredovisning 2014 s. 42. 162Intervju med Generalläkaren . 163Försvarsmakten, Beskrivning av Försvarsmaktens arbete med förorenade områden, underlag till årsredovisning 2015, . 164E-post från Försvarsmakten . 165E-post från Försvarsmakten , intervju med Försvarsmakten . 166E-post från Försvarsmakten . 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Uppgifterna om förorenade områden i Försvarsmaktens register har inte inrapporterats till länsstyrelsernas databas över förorenade områden (EBH-stödet). Orsaken är bl.a. att många uppgifter är sekretessbelagda. begärde 2012 att Försvarsmakten skulle undersöka möjligheten att överföra uppgifter om myndighetens förorenade områden till länsstyrelsernas databas. Försvarsmakten ska pröva detta. Arbetet bedöms ta lång tid.167 Försvarsmaktens skattningar av kostnader för sanering Försvarsmakten har –2023 gjort avsättningar med sammanlagt för framtida utgifter för sanering av förorenade områden. Beloppet är skattat utifrån gjorda saneringar –2015. Kostnaderna –2009 är dock inte tillförlitliga. Avsättningen utgår från myndighetens finansiella förmåga att genomföra sanering, inte från det samlade saneringsbehovet.168 Försvarsmaktens framtida utgifter för PFAS-förorenade områden kommer att uppgå till betydande belopp. Myndigheten framhåller att den inte har kunnat skatta kostnaden för hela problematiken med PFAS och att kostnaderna för skadestånd och sanering kommer variera kraftigt från plats till plats.169 Enbart i fråga om skadestånd har Försvarsmakten dock gjort avsättningar med betydande belopp. I delårsbokslutet uppgår avsättningarna för skadestånd avseende PFAS- föroreningar vid tre flygflottiljer till följande belopp:170 Beloppen indikerar att det totalt kan handla om betydande kostnader för skadestånd och sanering eftersom brandsläckningsskum använts vid ett stort antal platser, exempelvis vid 25 större brandövningsplatser och 25–30 flygbaser. 5.3.2 kartläggning av OXA och föroreningar kartlägger områden med förekomst av OXA. Ar- betet är ett led i genomförandet av myndighetens strategi för OXA som beslutades . Kartläggningen beräknas vara klar inom ca 5–10 år.171 En handlingsplan utarbetas för varje fält och ska omfatta uppgifter om utbredning av OXA, grundvattenförhållanden samt Försvarsmaktens klassificeringsrapport och verksamhetsbeskrivning. register ska även innehålla information om genomförda röjningar och saneringar. som avvecklats och sålts 167Intervju med Försvarsmakten . 169E-post från Försvarsmakten . 170E-post från Försvarsmakten . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N eller innan projektet startade omfattas inte, eftersom det saknas dokumentation om sådana fält.172 Inget övnings- och skjutfält får enligt säljas förrän handlingsplanen för det aktuella fältet är klar. Dock kan delar av fälten säljas varefter de fått klartecken.173 anger att fält med förekomst av OXA i princip inte ska kunna överlåtas.174 anger att det har kontroll på föroreningar orsakade av myndigheten. Myndigheten har ett register som innefattar kända föroreningar i byggnader, men saknar kännedom om hur många förorenade fastigheter som myndigheten disponerar totalt och hur många som har sanerats.175 Enligt Generalläkaren har inte kartlagt förorenade områden. Det gäller t.ex. föroreningar i marken innanför stängslet på regementsområden.176 har inte heller kartlagt PFAS-föroreningar på nedlagda flygfält eller platser där myndigheten haft fasta brandsläckningsinstallationer. Generalläkaren har därför begärt en åtgärdsplan av för PFAS-föroreningar som ansvarar för.177 skattningar av kostnader för röjning av OXA anger att framtida kostnader för röjning av OXA inte går att beräkna . Myndigheten saknar komplett dokumentation över hur mycket och vilken OXA som förekommer. De framtida kostnaderna påverkas enligt också av att olika typer av mark kräver olika metoder för röjning, av osäkerhet om de framtida användningsområdena för marken samt av vilken teknik och kompetens för röjning som kommer att vara tillgänglig framöver.178 Först när övnings- och skjutfält har bedömts enligt samtliga tre steg i OXA-strategin, är det enligt myndigheten möjligt att prognostisera statens framtida kostnader och intäkter.179 arbetar med att ta fram en prognosmodell för statens framtida kostnader och intäkter avseende avveckling av övnings- och skjutfält med förekomst 176Generalläkaren utgår i sin tillsyn från att fastighetsägaren ska ha kunskap om vilka föroreningar som finns inom dess fastigheter. Intervju med Generalläkaren . 177Intervju med Generalläkaren . 178Fortifikationsverket (2016), Årsredovisning 2015, s. 46. 179Det första steget innebär kartläggning av aktuella områden, det andra innebär att möjlig ny markanvändning identifieras och i det tredje steget görs en kostnads-nyttoanalys. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Myndigheten utgår från tre fält med olika stor förekomst av OXA.180 Kostnaderna är beroende av bl.a. ambitionsnivå, framtida användningsområden, tidigare verksamhet och terrängförhållanden.181 anser att det inte är tekniskt eller ekonomiskt möjligt att uppnå nolltolerans för förekomst av OXA. De potentiella kostnaderna för att uppnå detta på områden som planeras för avveckling har tidigare bedömts uppgå till miljardbelopp.182 har en s.k. totalröjning ned av ett område med OXA genomförts i , avseende av Myrans skjutfält i . Kostnaderna uppgick till ca . Delar av fältet har sålts till kommunen och får bl.a. användas till skogsbruk, betesmark, parkering och friluftsliv. Försäljningsintäkten täckte inte kostnaden för röjning och andra skyddsåtgärder.183 5.3.3 Ett okänt men troligen betydande antal objekt har inte kartlagts Under främst avvecklades ett stort antal objekt vilka inte fördes över till när myndigheten bildades . Det närmare antalet är okänt. Enligt Generalläkaren handlar det om såväl mindre som större objekt. Många lämnades i befintligt skick och har med tiden vattenfyllts. Generalläkaren bedömer att ett betydande antal objekt har avvecklats på ett icke miljömässigt säkert sätt, enligt dagens krav. Det är oklart vilken myndighet som är ansvarig för att kartlägga och sanera dessa.184 Försvarsmakten instämmer i Generalläkarens uppfattning, men framhåller att kraven på sanering var mer diffusa innan MB trädde i kraft 1999.185 5.3.4 Kunskapsläge och kompetens Försvarsmakten och använder ofta konsulter för kartläggning och sanering. Enligt köper myndigheten sådana tjänster eftersom den saknar dels personal med kompetens om sanering, dels utrustning som krävs.186 Enligt Generalläkaren förekommer det att konsulter gör onödigt omfattande provtagningar inför sanering, vilket innebär att resurser riskerar att inte användas 180Intervju med , . 182Fortifikationsverket (2013), Miljöutredning , s. 29. 183E-post från , . 184Intervju med Generalläkaren . 185E-post från Försvarsmakten . 186E-post från , . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N effektivt.187 Försvarsmakten bedömer att generellt sett bör begränsade resurser läggas på inledande utredningar av föroreningar och mer resurser bör läggas på närmare utredningar när det är dags att påbörja sanering.188 5.4 Prioriteringsgrunder för sanering 5.4.1 Försvarsmaktens prioriteringsgrunder för sanering Försvarsmakten prioriterar generellt sett saneringsinsatser utifrån en sammanvägning av faktorer utan inbördes rangordning. Bland dessa faktorer ingår hälsa och miljö, avveckling av verksamhet, försäljning av mark, krav från nya fastighetsägare, kostnad för efterbehandling samt olika avtalsöverenskommelser. Sanering av skjutbanor tillhör de högst prioriterade områdena. Generalläkaren kan efter inspektion av förband förelägga förbandet att genomföra sanering.189 prioriterar Försvarsmakten dock områden med PFAS-föroreningar, eftersom dessa fortfarande inventeras och det finns risk för att människor exponeras genom dricksvattnet. Försvarsmakten anger att Försvarsdepartementet inte haft synpunkter på myndighetens prioriteringar i fråga om sanering.190 Enligt departementet har det inte haft invändningar mot att PFAS-föroreningar prioriterats.191 Även Generalläkaren har accepterat att PFAS-föroreningar prioriteras av Försvarsmakten, men framhåller att det finns andra områden med akuta föroreningar som också skulle behöva saneras.192 Försvarsmakten betonar att sanering sker i den utsträckning myndighetens resurser medger, dvs. i enlighet med myndighetens instruktion.193 5.4.2 prioriteringsgrunder för sanering och röjning Samhällsnytta och riskreducering för tredje man utgör viktigaste prioriteringsgrunder för sanering och röjning. Skydd för tredje man är dock överordnad andra prioriteringsgrunder vid avyttring. Inom ramen för arbetet med OXA-strategin utarbetas en prioriteringslista för röjning av områden med förekomst av OXA. Tätortsnära områden ligger högst på listan.194 Möjligheten att avyttra avvecklade övnings- och skjutfält efter röjning av OXA beror enligt på vad marken ska användas till och acceptabel risknivå 187Intervju med Generalläkaren . 188E-post från Försvarsmakten . 189Intervju med Försvarsmakten . 191Intervju med Försvarsdepartementet . 192Intervju med Generalläkaren . 193E-post från Försvarsmakten . 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N för det aktuella fältet. Myndigheten har tagit upp frågan om risknivåer med , men har inte fått någon återkoppling. har därför bett att utreda frågan om acceptabla risknivåer. Utredningen är ännu inte färdig.195 •Försvarsmaktens ansvar för avhjälpande av föroreningar regleras dels genom 10 kap. MB, dels genom 5 a § i myndighetens instruktion. Myndigheten anser att innebörden av bestämmelsen i instruktionen är oklar. Enligt Försvarsdepartementet är det myndighetens uppgift att tolka regleringen i instruktionen. Oklarheterna består såväl i vilka fastigheter som avses som hur långtgående ansvaret är. •Det finns flera otydligheter och begränsningar i mellanhavandena mellan Försvarsmakten och i fråga om sanering av föroreningar eller röjning av OXA på fastigheter som Försvarsmakten hyr eller har lämnat. −Myndigheternas överenskommelse 2015 anger att åtgärder för efterbehandling prioriteras med utgångspunkt i 5 a § i Försvarsmaktens instruktion, vars innebörd är oklar. −En begränsning i Försvarsmaktens ansvar för avhjälpande av föroreningar enligt 5 a § i instruktionen är att det gäller i den utsträckning myndighetens resurser medger. −Fortifikationsverket får enligt myndigheten använda överskott från försäljning till sanering av föroreningar som den orsakat på objekt som ska avyttras, men inte på objekt som fortfarande hyrs ut till Försvarsmakten. Enligt har ännu inte tagit upp frågan om användning av överskottet. −Fortifikationsverket ser behov av att i mindre omfattning kunna använda överskottet till sanering av föroreningar som orsakats av Försvarsmakten i de fall där dess bristande ekonomiska resurser medför att objekt inte kan avyttras. Överskottet skulle inte räcka till sanering av PFAS-föroreningar. −Det finns oklarheter i ansvarsfördelningen mellan och Försvarsmakten i fråga om röjning av OXA. saknas uttrycklig författningsreglering av vilken myndighet som ansvarar för detta. •Försvarsmakten tar ansvar för föroreningar som uppkommit före , i den mån myndighetens finansiella och övriga resurser medger det. tar ansvar för föroreningar som uppkommit före även om de är hänförliga till verksamhet som bedrivits av myndighetens föregångare . 195 Intervju med . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N •Ett betydande antal objekt som avvecklades före tillkomst har sannolikt inte avvecklats på ett miljömässigt säkert sätt utifrån dagens krav. Det är oklart vilken myndighet som är ansvarig för kartläggning och eventuell sanering av dessa objekt. •Sanering av PFAS-förorenade områden är en stor framtida finansiell utmaning för Försvarsmakten. Röjning av områden med förekomst av OXA är en stor framtida finansiell utmaning för . 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6Översikt om förorenade områden vid andra myndigheter och statligt ägda bolag För att få en kompletterande bild av förorenade områden som ägs av staten eller har förorenats av statlig verksamhet har ställt ett antal frågor till 31 statliga myndigheter och bolag.196 Frågorna avser förekomst av förorenade områden, riskklasser, kostnader för sanering samt behov av ytterligare undersökningar. Generaliseringar utifrån svaren bör göras med försiktighet, bl.a. eftersom det kan finnas överlappningar mellan olika aktörers uppgifter och urvalet är gjort på kvalitativ grund. 6.1 Närmare beskrivning av frågorna Frågorna avser om den statliga aktören innehar eller disponerar förorenade områden, hur många områden det handlar om, antal områden i riskklass 1 eller 2 enligt MIFO-klassificeringen, förekomst av kostnadsuppskattningar vad gäller framtida sanering samt eventuellt behov av ytterligare undersökningar för att få en rimlig uppfattning om förekomsten av förorenade områden och framtida utgifter för sanering. Samtliga aktörer som har fått frågeformuläret har besvarat det. Metoden beskrivs i avsnitt 1.4.2. och i bilaga 3 ges en mer utförlig sammanfattning av frågor och svar. 6.2 Sammanfattande iakttagelser från svaren I detta avsnitt sammanfattas svaren från de tillfrågade myndigheterna och statligt ägda bolagen. •Två tredjedelar av de tillfrågade myndigheterna och statligt ägda bolagen uppger att de innehar eller disponerar förorenade områden. Aktörerna har i varierande omfattning kartlagt områdena. I några fall saknar aktörerna kunskap om hur många förorenade områden de innehar eller disponerar. •Majoriteten av aktörerna uppger att de har områden som kan klassificeras som riskklass 1 och/eller 2. I några fall har ingen bedömning av områdenas riskklass gjorts. 196Myndigheter: , , i , i , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , . Bolag där staten har ett majoritetsägande: , , , , , , , , , , SSC , Statens bostadsomvandling AB, , , AB , (), AB , , , , . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N •Ett fåtal aktörer bedöms ha genomfört mer noggranna beräkningar av kostnader för sanering. Majoriteten av aktörerna har antingen gjort skattningar som behöver uppdateras eller håller på att ta fram skattningar. Några aktörer har också gjort mer översiktliga bedömningar av kostnader. Tre av bolagen som omfattas av statens miljögaranti uppger att de inte har skattat kostnader, bl.a. med hänvisning till att staten ska täcka kostnader för sanering av de förorenade områden som övertogs vid bolagiseringen. •De kostnadsskattningar som gjorts indikerar, med reservation för att det finns stora osäkerheter i beräkningarna, att det totalt sett kan handla om miljardbelopp för sanering av förorenade områden hos de tillfrågade myndigheterna och statligt ägda bolagen. •Majoriteten av aktörerna anger att ytterligare undersökningar behövs för att få en rimlig uppfattning om förekomst av förorenade områden, samt om framtida kostnader för sanering. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2013), Överlåtelse av försvarsfastigheter och fastställande av avkastningskrav – underlag till , (ESV 2013:33). (2015), Regleringsbrev för avseende . (2015), Regleringsbrev avseende för . (2013), Miljöutredning , . (2014), Strategi för omställning av före detta övningsmark till andra samhällsändamål, där marken kan förmodas innehålla oexploderad ammunition (Strategi OXA). (2015), årsredovisning 2014. (2016), årsredovisning 2015. Försvarsmakten (2016), Beskrivning av Försvarsmaktens arbete med förorenade områden, underlag till årsredovisning 2015, . Försvarsmakten (2016), Försvarsmaktens årsredovisning 2015. Försvarsmakten och (2015), Efterbehandling av förorenade områden och rivning, . Försvarsmakten och , Överenskommelse mellan , . (2015), Miljögarantiärenden, . Länsstyrelserna (2016), Slutrapport över länsstyrelsernas inventeringsprojekt – Länsstyrelsernas inventering av förorenade områden . (1999), Metodik för inventering av förorenade områden, 4918. (2007), Konsekvensanalys Giftfri miljö delmål 6 och 7. Analys av nytt delmål samt föreslagna styrmedel för efterbehandling av förorenade områden. (2008), författad av , L., , P-F, Soutokorva, Å., Sö- derqvist, T., , P., , L., Kostnads-nyttoanalys som verktyg för prioritering av efterbehandlingsinsatser Metodutveckling och exempel på tillämpning, Rapport 5836. (2009), Riktvärden för förorenad mark Modellbeskrivning och tillämpning, Rapport 5976. (2013), Förslag till etappmål för efterbehandling av förorenade områden, dnr NV-00336-13. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N (2014), Nationell plan för fördelning av statliga bidrag för efterbehandling av förorenade områden, Rapport 6617. (2015), Högfluorerade ämnen (PFAS) och bekämpningsmedel En sammantagen bild av förekomsten i miljön Redovisning av ett regeringsuppdrag, Rapport 6709. (2015), Lägesbeskrivning av arbetet med förorenade områden, 2015- 04-28, dnr NV-035557-14. (2015), Rättspraxis för förorenade områden En utredning av effekterna, Rapport 6678. (2016), skrivelse , Nya finansieringsformer för efterbehandling av förorenad mark, dnr NV-0035-15. (2016), skrivelse , Lägesbeskrivning av arbetet med efterbehandling av förorenade områden , Dnr NV-00819-16. (2016), Nationell plan för fördelning av statligt bidrag för efterbehandling av förorenade områden, Rapport 6720. Regeringen (2016), kommittédirektiv 2016:32, Enhetliga och effektiva system för miljötillsyn och sanktioner. Regeringen (2016), Årsredovisning för staten 2015, skr. 2015/16:101.