prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Den förändrade hushålls- strukturen förklarar ungefär en fjärdedel av den ökade andelen med låg ekonomisk standard och av Gini-koefficientens ökning. Den åldrande befolkningen förklarar 10 pro- cent av ökningen i Gini-koefficienten. Trots att många pensionärer har förhållandevis låga in- komster tycks dock en ökad befolkningsandel för de äldre ha bidragit till att hålla tillbaka ök- ningen av andelen med låg ekonomisk standard något. Detta förklaras av att pensionärsgruppen 2013 hade en lägre andel med låg ekonomisk standard än befolkningen som helhet. En ökad befolkningsandel för de äldre tenderar därför (allt annat lika) att reducera andelen med låg ekonomisk standard i befolkningen. Utrikes födda är överrepresenterade i den ne- dre delen av inkomstfördelningen, bl.a. till följd av att de i genomsnitt har lägre sysselsättnings- grad och högre arbetslöshet än inrikes födda.39 Den ökade andelen utrikes födda förklarar av Gini-koefficientens ökning och ca 39 Sysselsättningsgraden och arbetslösheten för gruppen utrikes födda (15–) var respektive 2016. För inrikes födda var motsvarande siffror respektive . (Källa: , Arbetskraftsundersökningarna ().) P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 av den ökade andelen med låg eko- Observera att analysen är par- tas till offentliga välfärdstjänster tiell i den bemärkelsen att metoden endast fångar Offentliga välfärdstjänster är en viktig del av effekten på inkomstskillnaderna av att gruppen utrikes föddas relativa storlek har förändrats Utöver detta har de utrikes föddas relativa inkomstnivå i befolkningen sjunkit En stor del av den offentliga sektorns omfördel- till följd av förskjutningen ning sker i form av subventionerade tjänster, från arbetskraftsinvandring till flyktinginvan- som t.ex. skola, hälsovård och omsorg. Detta har i sig också bidragit till ökade värdet av de offentligt finansierade tjänsterna inkomstskillnader, men beaktas inte i analysen i inte ingår i den disponibla inkomsten tenderar traditionella fördelningsanalyser, som använder Den förändrade branschstrukturen, med en disponibel inkomst som inkomstbegrepp, att lägre andel sysselsatta inom tillverkningsindu- underskatta det ekonomiska välståndet.41 Då strin och en tilltagande andel sysselsatta inom förmånerna är generella och tillfaller alla, utan tjänstesektorn, förklarar av hänsyn till betalningsförmåga, kommer också de ökningen i de båda ojämlikhetsmåtten. inkomstskillnaderna att överskattas. ade utbildningsnivån i befolkningen under mät- Jämförelser kan också påverkas om den perioden, med en betydande ökning av andelen offentliga konsumtionen växer snabbare eller med eftergymnasial utbildning, tycks endast ha långsammare än de disponibla inkomsterna. haft en marginell effekt på Gini-koefficienten. förelser mellan länder påverkas också då inrikt- Resultaten visar att förändringar i befolkning- ningen och omfattningen av den offentligt finan- ens sammansättning har gett betydande bidrag sierade välfärdskonsumtionen skiljer sig mellan till de ökade inkomstskillnaderna. det konstaterats att sammansättningsförändring- Det är därför angeläget att komplettera de tra- ar får större genomslag ju större inkomstskill- ditionella fördelningsanalyserna genom att bely- naderna är mellan och inom olika grupper. sa hur de offentliga tjänsterna är fördelade i be- lysen ovan har data med de inkomstskillnader folkningen.42 Hur inkomstfördelningen påverkas som fanns 2013 använts som utgångspunkt för av offentligt subventionerade välfärdstjänster har analyserats i flera tidigare fördelningspolitiska genomförs med utgångspunkt i förhållandena Ett huvudresultat är att äldre som 1987, då inkomstskillnaderna totalt sett var min- erhåller vård- och omsorgstjänster lyfts i förhål- dre, blir sammansättningsförändringarnas bidrag lande till yngre och mindre vårdbehövande åld- till inkomstspridningen mindre.40 Det illustrerar Detsamma gäller barn och ungdomar som att även om politikens möjligheter att påverka erhåller subventionerad utbildning. befolkningens sammansättning i allmänhet är med sina familjer lyfts de upp i inkomstfördel- relativt begränsade så kan betydelsen av sådana ningen i förhållande till hushåll med enbart vux- förändringar för inkomstfördelningen i stort re- Kvinnor mottar totalt sett mer subventio- duceras genom åtgärder som leder till minskade nerade välfärdstjänster än män, vilket har en ut- inkomstskillnader mellan och inom grupper. jämnande effekt på skillnaderna i ekonomiskt välstånd mellan kvinnor och män.43 40 Inkomstskillnaderna hålls då konstanta nivå, som befolkningen 1987 viktas om för att representera befolknings- sammansättning. Bidraget till förändringen i Gini-koefficienten reduceras då till , medan bidraget till förändringen i andelen med låg relativ ekonomisk standard sjunker till . För närmare detaljer, se Pareliussen och Robling, Structural Inequality – The Case of , Economics Department Working Papers, 2017 (kommande). 41De individuellt inriktade offentliga tjänsterna motsvarar nästan 20 pro- cent av BNP. Detta kan ställas i relation till de kontanta inkomstöverfö- ringarna från offentlig sektor som uppgår till av BNP. 42Se t.ex. prop. 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. bilaga 4 och prop. 2012/13:100 bilaga 2. 43Kvinnor mottar mer av alla välfärdstjänster utom kultur och fritid än män. Det kan förklaras av att kvinnor oftare har hela ansvaret för barn och att de i genomsnitt studerar i högre grad än män och lever än män. Särskilt stor är skillnaden vad gäller socialt skydd, främst äldre- omsorg. 2016/2017:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. bilaga 3 för en utförligare redovisning. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 SCB:s simuleringsmodell FASIT används för att beräkna värdet av de offentliga individuella tjänsterna och för att fördela dessa till individer- na.44 Redogörelsen inkluderar välfärdstjänster inom områdena utbildning, barnomsorg, socialt skydd (främst äldreomsorg), hälso- och sjuk- vård, samt fritid och kultur. Behovet av välfärdstjänster varierar över livet uppgick utgifterna för individuellt in- riktade välfärdstjänster till (se tabell 7.1). Utgifterna var störst på hälso- och sjukvårdsområdet, som svarade för drygt en tredjedel av de totala utgifterna på individuellt inriktade välfärdstjänster. Tabell 7.1 Individuella välfärdstjänster efter ändamål 2015 Miljarder kronor (priser) Totalt fördelat på befolkningen Anm.: De offentliga konsumtionsutgifterna redovisas enligt COFOG -indelning (Classification of the function of Government). Barnomsorg ingår enligt COFOG- indelningen i utbildning (förskola) och socialt skydd (pedagogisk omsorg och fritidshem). I tabellen redovisas dock barnomsorg som en egen kategori . Redovisningen är exklusive ingående mervärdesskatt. De offentliga välfärdssubventioner som fördelas motsvarar i genomsnitt per per- son. Behovet och konsumtionen av välfärdstjän- ster varierar dock över livet och är störst för barn och unga samt för de äldsta i befolkningen (se diagram 7.1). Den genomsnittliga individuella subventionen för barn 0–är och utgörs till största delen av utbildning och barnomsorg. För personer som är eller äldre utgörs den totala genomsnittliga subven- tionen till största delen av socialt skydd (äldre- omsorg) och hälso- och sjukvård, och uppgår i genomsnitt till totalt . 44 Se underbilagan för en närmare beskrivning av hur värdet av olika of- fentliga välfärdstjänster har beräknats. Diagram 7.1 Välfärdstjänster för individer i olika ålders- grupper 2015 0–20–30–50–65–74 år Källor: och egna beräkningar. Mer välfärdstjänster till grupper med lägre ekono- misk standard I den följande redogörelsen förutsätts alla i hushållet ha lika stor nytta av subventionen, exempelvis till ett barns utbildning, eftersom alla i hushållet annars skulle behöva bidra till att betala för tjänsten. Värdet av offentliga tjänster antas inte bero på familjens storlek eller sammansättning, dvs. det uppstår inga stordriftsfördelar för denna typ av resurs- omfördelning. De totala subventionerna räknas därför samman för varje hushåll och fördelas sedan lika på varje medlem i hushållet. Det utvidgade inkomstbegrepp som används i resten av det här avsnittet – utökad inkomst – avser summan av kontant disponibel inkomst (justerad för försörjningsbörda) och beräknad total subvention per person. Nedan rangordnas alla individer i befolkning- en efter ekonomisk standard och delas därefter in i tio lika stora inkomstgrupper (decilgrupper). Välfärdstjänsterna ökar i betydande grad det ekonomiska välståndet i alla inkomstgrupper. Välfärdstjänsterna bidrar också till en jämnare fördelning av det ekonomiska välståndet genom att värdet av dem är större i de lägre inkomst- grupperna än i de högre (se diagram 7.2). I de tre lägsta inkomstgrupperna motsvarar de offentliga tjänsterna 85 000–per individ och år, medan värdet i de tre högsta inkomstgrup- perna motsvarar ca . Välfärdstjänsterna har alltså större betydelse för vissa grupper än för andra. Det leder till att många personer i dessa grupper kommer att lyftas upp i inkomstfördelningen om individer rangordnas efter utökad inkomst i stället för ekonomisk standard (se tabell 7.2). En mycket stor andel av de personer som tillhör hushåll där de vuxna är eller äldre förflyttas uppåt i inkomstfördelningen. Personer som tillhör ett hushåll med barn förflyttas också i stor utsträck- ning uppåt i inkomstfördelningen, och då främst personer i hushåll med flera barn. En försämrad relativ inkomstposition får framför allt personer i förvärvsaktiv ålder 20–utan barn, men också de i . Diagram 7.2 Välfärdstjänster i olika inkomstgrupper 2015 Inkomstgrupp (decilgrupp) Anm.: Indelningen i inkomstgrupper har gjorts utifrån ekvivalerad disponibel inkomst. Källor: och egna beräkningar. Tabell 7.2 Rörelser i inkomstfördelningen när rangordning sker efter utökad inkomst i stället för ekonomisk standard 20–64 år 65–74 år Anm.: Indelningen i inkomstgrupper (decilgrupper) har gjorts dels utifrån ekviva- lerad disponibel inkomst, dels utifrån utökad inkomst. Hushåll som innehåller så- väl barn som personer har grupperats som barnhushåll. Källor: och egna beräkningar. Välfärdstjänsterna utjämnar fördelningen av det ekonomiska välståndet I vilken grad välfärdstjänsterna utjämnar in- komstfördelningen kan belysas på olika sätt. Ett sätt är att stegvis analysera olika inkomstslags P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 effekter på inkomstspridningen (se tabell 7.3). Spridningen för ekvivalerad disponibel inkomst mätt med Gini-koefficienten är 0,316. När vär- det av offentliga välfärdstjänster adderas till den disponibla inkomsten minskar inkomstsprid- ningen med 0,072 enheter, eller 23 procent.45 Tabell 7.3 Inkomstspridning för olika inkomstslag 2015 Faktorinkomst (F) Disponibel inkomst (D) Utökad inkomst (U) Total effekt (U–F) -0,264 Välfärdstjänsteffekt (U–D) -0,072 Anm.: Resultaten baseras på inkomster som beräknats med simuleringsmodellen FASIT. Faktorinkomsten (inkomster av lön, näringsverksamhet och kapital) är jus- terad för försörjningsbörda. Källor: och egna beräkningar. Internationellt jämförbar statistik över välfärds- tjänsternas betydelse för inkomstfördelningen i olika länder produceras inte regelbundet. I en OECD-studie är och Dan- mark de länder som lägger mest resurser på väl- färdstjänster i relation till BNP. Med det utvid- gade inkomstbegreppet hade den lägsta Gini-koefficienten i OECD-området.46 I analysen ovan beaktas inte de skillnader i behov som motiverar många av tjänsterna. Anledningen till att exempelvis äldre erhåller mer vård och omsorg är att de faktiskt har ett större behov av dessa tjänster, dvs. mottagarnas levnadsstandard ökar inte i förhållande till de personer som inte behöver tjänsten. har dock välfärdstjänsters betydelse för inkomstfördelningen uppmärksammats allt mer i den akademiska forskningen, och i delar av den beaktas även behoven. Ett exempel är en studie av inkomstskillnaderna i ett antal EU-länder där hänsyn tas till åldersspecifika skillnader i behov. Resultatet visar att utjämningseffekten av väl- färdstjänsterna då minskar något.47 45Storleken på den utjämnande effekten beror delvis på i vilken ordning inkomstslagen adderas till varandra och på hur stor spridningen är före utjämningen. Om värdet av välfärdstjänsterna läggs till faktorinkomsten blir effekten större än om de läggs till den disponibla inkomsten. 46Se Divided We Stand: Why Inequality Keeps Rising (2011). Data i studien avser inkomstår 2007. 47Se Aaberge, Langørgen och , The Impact of on , i och (Eds. ), Income and Living Conditions in Europe, 2010. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 8Fördelningseffekter av regeringens politik Regeringens fördelningspolitiska strategi består av flera komponenter. Den ekonomiska politi- ken i sin helhet bedöms för det första bidra till högre sysselsättningsgrad. Det lägger grunden för ett jämlikt samhälle. Insatser för en jämlik kunskapsskola och möjligheter att bygga på med ny kunskap senare i livet är ytterligare en kom- ponent. Tillsammans med åtgärder som stärker utsatta gruppers ställning på arbetsmarknaden och motverkar illojal konkurrens skapar det för- utsättningar för en jämn fördelning av faktor- inkomsterna. Analysen i detta avsnitt avser dock enbart den del av regeringens fördelningspoli- tiska strategi som består av aktiv omfördelning genom skatter, transfereringar och gemensamt finansierade välfärdstjänster. Inledningsvis redovisas hur regeringens refor- mer i skatte- och transfereringssystemen bedöms påverka hushål- lens ekonomiska standard. Beräkningarna har gjorts med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT (se underbilagan). Reformerna har in- förts 2015–2017, och har tillkommit som resultat av överenskommelser mellan regeringspartierna och . I beräkningarna redovisas den förväntade helårs- effekten 2017 av reformerna. Hänsyn har tagits till reformer som är beräkningsbara och som har en direkt påverkan på hushållens disponibla in- komst. De reformer som har beaktats finns re- dovisade i underbilagan (se tabell u.4). Regeringen har även genomfört betydande satsningar på skola, vård och omsorg. Värdet av dessa offentligt fi- nansierade välfärdstjänster ingår emellertid inte i den disponibla inkomsten. För att ge en mer fullständig bild av hur den samlade politiken på- verkar hushållens ekonomiska välstånd görs där- för också en utvidgad analys där effekten av sats- ningar på välfärdstjänster inkluderas i beräkning- arna. De reformer som har beaktats finns redo- visade i underbilagan (se tabell u.5). Beräkningarna i detta avsnitt bortser både från eventuella beteendeförändringar som kan upp- komma till följd av reformerna och från deras effekter på människors ställning på arbetsmark- naden. Vidare tas inte hänsyn till reformer som huvudsakligen förväntas påverka hushållens in- komster på ett indirekt sätt, t.ex. förändrade ar- betsgivaravgifter. Att det är inkomster som ana- lyseras innebär också att beräkningarna bortser från förändringar av inkomsternas köpkraft till följd av ändrad indirekt beskattning eller ändrade avgifter. Reformerna har bidragit till minskade inkomst- skillnader Den förda politiken bedöms ha en tydligt utjäm- nande fördelningspolitisk profil. Reformerna har stärkt de ekonomiska marginalerna för hushåll med svag ekonomi och ökat skatteuttaget från hushåll med starkare ekonomi. Satsningarna in- begriper bl.a. höjt bostadstillägg och sänkt skatt för pensionärer, höjd ersättning i arbetslöshets- försäkringen, höjd sjuk- och aktivitetsersättning, höjd inkomstgräns inom bostadsbidraget, höjt flerbarnstillägg för det tredje barnet, höjd barn- del i försörjningsstödet och höjt underhållsstöd. Satsningarna har finansierats bl.a. genom olika skattehöjningar som främst berör personer med relativt sett höga inkomster. Vidare har rege- ringen begränsat de skattesänkningar som normalt följer av den automatiska uppräkningen av gränserna för den statliga inkomstskatten. Eftersom skattehöjningarna även har bidragit till finansieringen av de offentliga välfärdssatsning- arna på bl.a. vård, skola och omsorg, bedöms hushållens disponibla inkomster ha minskat med ca . Välfärdstjänsternas om- fattning har ökat med ca . Hushållens eko- nomiska välstånd bedöms därför ha ökat som ett resultat av den samlade politiken. Tabell 8.1 Effekter på Gini-koefficienten och på andelen med låg relativ ekonomisk standard Andelar i procent och förändring av andelar i procentenheter -0,004 Andel med ek. -0,8 Barn 0–19 år -0,6 -2,9 -1,2 -0,4 -2,3 Källor: och egna beräkningar. 0ProcentP R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 Satsningarna på hushåll med svag ekonomi be- är -1, döms bidra till att minska spridningen av de dis- och -1,för inkomstgrupp 10. ponibla inkomsterna (se tabell 8.1). personer med låg relativ ekonomisk standard Diagram 8.2 Effekt på ekonomisk standard i olika inkomst- (av medianen) bedöms också Förändring av ekvivalerad disponibel inkomst, procent Andelen minskar mest för de äldsta pen- sionärerna, men andelen minskar förhållandevis mycket även för ensamstående kvinnor med Andelen minskar också mer för kvinnor än Nedan rangordnas alla individer i befolkning- en efter ekonomisk standard och delas in i tio lika stora inkomstgrupper. -0,5 komsten före och efter reformerna för personer -1,0 som befann sig i en viss inkomstgrupp före re- -1,5 I samtliga inkomstgrupper finns det personer som påverkas positivt och personer som påverkas negativt (se diagram 8.1). Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Källor: och egna beräkningar. berörs direkt via den egna inkomsten, medan andra berörs indirekt genom att någon annan Ensamstående föräldrar och äldre ensamstående medlem i hushållet påverkas. kvinnor bedöms få en inkomstförstärkning till positivt finns i högre grad i de lägre inkomst- följd av reformerna . grupperna, medan de som påverkas negativt i hö- ensamstående föräldrar beror det främst på det gre grad finns i de översta inkomstgrupperna. Sammantaget bedöms den ekonomiska standar- försörjningsstödet, höjt bostadsbidrag samt höj- den öka för och minska för 46 pro- ningen av grundnivån i föräldrapenningen. cent av befolkningen till följd av regeringens re- bostadstillägg till pensionärer är en åtgärd som stärker ekonomin mest för de äldsta ensamstå- , påverkas mycket lite eller inte alls. Även de skattelättnader som Diagram 8.1 Andel som får en förändrad ekonomisk har riktats till pensionärer har främst gynnat de Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Ekvivalerad disponibel inkomst (ekonomisk standard) är hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Individer som beräknas få en ökning eller minskning av sin ekonomiska standard som är placeras i kategorin Oförändrad/marginell. Källor: och egna beräkningar. I genomsnitt väntas den ekonomiska standarden öka för inkomstgrupp 1 och inkomstgrupp 2, (se diagram 8.2). Motsvarande förändring i toppen av inkomstför- Välfärdssatsningarna ökar det ekonomiska väl- ståndet över hela inkomstfördelningen Offentligt finansierade välfärdstjänster som t.ex. skola, vård och omsorg är en viktig del av omför- delningen i den svenska modellen. För att ge en mer fullständig bild av politikens inriktning kompletteras därför analysen i detta avsnitt med en redogörelse för fördelningseffekterna när satsningar på individuella offentliga välfärdstjän- ster beaktas i beräkningarna. 48 Höjt grundavdrag för pensionärer har genom sin konstruktion en stör- re relativ betydelse för låginkomsttagare än för höginkomsttagare. Efter- som äldre pensionärer i genomsnitt har lägre pensioner än yngre är ök- ningen av den ekonomiska standarden störst i de äldre åldersgrupperna. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 misk standard och värdet av dessa välfärds- tjänster per person benämns utökad inkomst.49 Regeringen har gjort stora satsningar på väl- färdstjänster . Utbildning har varit ett prioriterat område, i synnerhet , men satsningarna på bl.a. högskola, äldreomsorg och hälso- och sjukvård har också varit betydande. När välfärdssatsningarna beak- tas påverkas en större andel inom varje inkomst- grupp positivt än när analysen begränsas till re- former som påverkar de disponibla inkomsterna (se diagram 8.3). Färre påverkas också negativt. Totalt beräknas av befolkningen få en högre utökad inkomst, en lägre och beräknas få en oförändrad utökad in- komst eller endast en marginell förändring. Diagram 8.3 Andel som får en förändrad utökad inkomst Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Indelningen i inkomstgrupper har gjorts utifrån ekvivalerad disponibel inkomst. Individer som beräknas få en ökning eller minskning av sin utökade inkomst som är placeras i kategorin Oförändrad/ marginell. Källor: och egna beräkningar. Den utökade inkomsten ökar i genomsnitt för de sju lägsta inkomstgrupperna och minskar för de tre högsta till följd av den samlade politiken (se diagram 8.4). Välfärdssatsningarna bidrar till att öka det ekonomiska välståndet i alla inkomst- grupper, men effekten är störst i de lägre inkomstgrupperna. Barnfamiljer, och i synnerhet ensamstående föräldrar, gynnas mest då utbild- ning utgör en stor del av satsningarna. Även äldre ensamstående kvinnor gynnas förhållande- vis mycket av välfärdssatsningarna. Diagram 8.4 Effekt på utökad inkomst i olika inkomst- grupper Förändring av utökad inkomst Bidrag från disponibel inkomst -0,5 -1,0 -1,5 Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Källor: och egna beräkningar. Reformerna har stärkt den ekonomiska jämställd- heten mellan kvinnor och män Ur ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att studera hur stora ekonomiska resurser kvinnor respektive män förfogar över, dvs. den egna in- komsten. Regeringens politik bedöms ha bidra- git till att stärka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Effekt på individuell disponibel inkomst Den individuella disponibla inkomsten50 väntas öka för , minska för och påverkas lite eller inte alls för av kvin- norna till följd av regeringens reformer (se diagram 8.5). För män är det en mindre andel än för kvinnor som bedöms få en ökning av den individuella dispo- nibla inkomsten. Det förhöjda grundavdraget för pensionärer innebär att den individuella disponibla inkom- sten i genomsnitt ökar mer för kvinnor än för män. En anledning är att fler kvinnor än män är pensionärer. En annan anledning är att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män och att skattesänkningen företrädesvis gynnar lågin- komsttagare. Det höjda bostadstillägget för pen- sionärer gynnar främst de äldsta kvinnorna. 49 Värdet av välfärdstjänsterna räknas samman på hushållsnivå och för- delas lika på varje medlem i hushållet (se avsnitt 7 och underbilagan). 50 Individuell disponibel inkomst är summan av individens egna mark- nadsinkomster, transfereringar och skatter. Hushållsrelaterade transferer- ingar (t.ex. barnbidrag) fördelas lika mellan sammanboende. Diagram 8.5 Andel kvinnor respektive män () som får en förändrad individuell disponibel inkomst Anm.: Individer som beräknas få en ökning eller minskning av sin individuella disponibla inkomst som är placeras i kategorin Oförändrad/marginell. Källor: och egna beräkningar. Höjt underhållsstöd förbättrar ekonomin mest för ensamstående kvinnor med barn. Detsamma gäller för höjningen av barndelen i försörjnings- stödet, eftersom det är vanligare att kvinnor är ensamstående med barn. En höjd grundnivå i föräldrapenningen är också en reform som främst gynnar kvinnor, eftersom kvinnor tar ut fler dagar på grundnivå. Kvinnor studerar i större omfattning än män, vilket innebär att de höjda studiemedlen gynnar kvinnor mer än män. Det höjda taket i arbetslöshetsförsäkringen ökar där- emot mäns genomsnittliga disponibla inkomst något mer än kvinnors, eftersom fler män hade inkomster över det tidigare taket i arbetslöshets- försäkringen.