prop · H403166 · 2017-04-06 00:00:00 — Regeringen bedömer att det är tänkbart att ökningen av sjukvårdsförsäk- ringar bromsas upp om förslaget i propositionen genomförs. bedömer att detta bör gälla enbart under förutsättning att kraven i gällande lagstiftning inte uppfylls . läget innebär att det finns mycket lite fakta om hur de privata sjukvårds- försäkringarna påverkar den offentliga hälso- och sjukvården. ledning av detta bedömer regeringen det som angeläget att förslagets konsekvenser följs upp i enlighet med det uppdrag till som behandlas i avsnitt 9.3. Om lagstiftningen uppfylls , så att den patient som söker offentlig- finansierad vård inte trängs undan av en patient med privat sjukvårds- försäkring, medför förslaget i propositionen inga större konsekvenser. Som tidigare nämnts vill regeringen dessutom betona att avsikten med förslaget inte är att förbjuda privata sjukvårdsförsäkringar utan endast att förtydliga att tidigare i lag fastställda principer inte får åsidosättas. Ett tänkbart scenario skulle kunna vara en utveckling mot att privata vårdgivare väljer att enbart ta emot patienter med sjukvårdsförsäkring. samverkan med en kraftigt ökande förekomst av antalet sjukvårds- försäkringar skulle detta kunna leda till en utveckling i mot en högre andel försäkringsfinansierad vård. Förslaget i propositionen är dock, som tidigare diskuterats, endast ett förtydligande av en lagstiftning som redan gäller. Regeringen bedömer därför att en sådan utveckling inte är en sannolik konsekvens av förslaget. Lagrådet framhåller i sitt yttrande att det saknas en redovisning av förväntade förbättringar för de patientgrupper som avses bli gynnade av förslaget, dvs. de som saknar privat sjukvårdsförsäkring. avsnitt 11.4 kan en konsekvens av förslaget bli att privata vårdgivare kan behöva omprioritera för att uppfylla kraven i lagstiftningen, dock under förutsättning att försäkringspatienter tränger undan patienter som får Prop. 2016/17:166 offentligfinansierad vård. Detta kan minska möjligheterna för vårdföre- tagen att ta emot patienter med privat sjukvårdsförsäkring, vilket i förlängningen bör leda till ökad tillgänglighet på en systemnivå för patienter som söker offentligt finansierad vård. Bland annat mot bakgrund av att det inte har klarlagts att lagstiftningen skulle få konsekvenser som gynnar de patienter som riskerar att missgynnas på grund av privata sjukvårdsförsäkringar kan Lagrådet inte tillstyrka att förslaget genomförs. Lagrådets synpunkter i denna del behandlas i avsnitt 9.1. Risken för en prioritering på grunder som står i strid med hälso- och sjukvårdslagens principer är motivet till regleringen. Regeringen bedömer att denna risk ökar om ingen reglering kommer till stånd. Någon lösning som alternativ till förslaget har inte framkommit. 11.2Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen När nya skyldigheter införs för kommuner och landsting ska konsekvenserna av dessa analyseras. Av 14 kap. 3 § regeringsformen framgår att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå längre än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Förslaget till 3 kap. 3 § HSL innebär enbart ett förtydligande av vad som redan gäller och det får således inga konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Det föreslagna tillägget i 15 kap. 1 § samma lag, dvs. att det ska finnas vissa villkor i avtalen med bl.a. privata vårdgivare, innebär däremot ett utvidgat åtagande för landstingen och därmed en viss inskränkning av den kommunala självstyrelsen. är huvudman för vården och har det övergripande ansvaret för verksamheten. Det innebär att det är angeläget för att säkerställa att de som söker hälso- och sjukvård inom erbjuds en god vård efter behov och på lika villkor i enlighet med gällande lagstiftning. bedömer att förslaget innebär en marginell och rimlig inskränkning av den kommunala självstyrelsen och att den föreslagna lagändringen ger ett välkommet stöd i de avtal som träffas med privata utförare. ifrågasätter om ändamålen med regleringen motiverar en inskränkning i den kommunala själstyrelsen. ser en risk att förslaget kommer att öka antalet rättsprocesser och i motsvarande mån försämra de regionala politikernas förutsättningar att styra sjukvården. Eftersom landstingen tecknar sådana avtal som avses i 15 kap. 1 § HSL får förslaget endast anses medföra en ytterst liten inskränkning av självstyrelsen. Förslaget innebär främst en förändring i hur landstingen utformar avtalen och inverkar inte i övrigt på landstingens möjligheter att själva organisera och styra sin verksamhet. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det med hänsyn till syftet med förslaget är nödvändigt och godtagbart att göra ett begränsat ingrepp i 2016/17:166 11.3 Eftersom ett av förslagen, tillägget i 15 kap. 1 § HSL, innebär ett utökat lagstadgat åtagande för landstingen skulle den kommunala finansieringsprincipen kunna bli tillämplig. Regeringen bedömer dock att landstingens eventuellt ökade kostnader på grund av förslagen endast är marginella. Landstingen tecknar sådana avtal som avses i den nämnda bestämmelsen och därför bedöms förslaget inte ha några direkta ekonomiska effekter för landstingen i fråga om förfarande, administration och liknande kostnader. Enligt kommunallagen ska landstingen kontrollera och följa upp att verksamhet som utförs av privata vårdgivare följer de föreskrifter och bestämmelser som finns på området samt de andra krav som uppställts i avtal med den privata vårdgivaren och det gäller således även människovärdes- och behovs- och solidaritetsprinciperna. menar i sitt remissvar att för att bedöma om en medicinsk åtgärd är motiverad eller inte, samt för att bedöma om och hur en åtgärd, eller avsaknaden av densamma, kan anses bryta mot någon etisk princip, måste landstingen och forskare ges möjlighet att granska de medicinska besluten, det vill säga journalhandlingarna. En sådan verksamhet ställer krav på såväl nya avtal mellan landsting och privata vårdgivare som nya rutiner vid utvärdering. anser att det är orimligt att anta att detta inte får ekonomiska konsekvenser i form av mer arbete och högre kostnader för landstingen, till skillnad mot bedömningen i promemorian. Även och läns landsting menar att förslaget innebär ökad administration och ökade kostnader. Regeringen bedömer att förslaget inte innebär någon uttrycklig skyldighet för landstingen att följa upp och kontrollera i större utsträckning än vad de gör . Mot bakgrund av inkomna synpunkter i remissvaren avser regeringen att även inkludera ett utvecklingsarbete för att stödja landstingen i uppföljningen i det uppdrag till som diskuteras närmare i avsnitt 9.3. Detta kan sedan bli en del i landstingens kontinuerliga uppföljning av de privata vårdgivarnas verksamhet. Förslagen bör därmed endast innebära marginellt ökade kostnader för landstingen. De typer av företag som kan beröras av förslaget är de privata vårdföretagen, företag som säljer privata sjukvårdsförsäkringar samt arbetsgivare som erbjuder eller subventionerar dylika försäkringar till sina anställda. Det finns i ett tiotal försäkringsföretag som erbjuder sjukvårdsförsäkringar. I sin marknadsföring hänvisar försäkringsföretagen i regel till att man som försäkringstagare får tillgång till vård via försäkringsföretagets nätverk av privata vårdgivare. finner brister i promemorians redovisning av påverkan på företagens kostnader, verksamhet, konkurrensförhållanden och särskild påverkan på små företag. Svensk försäkring menar i sitt remissvar att de patienter som har offentligfinansierad vård inte trängs undan av patienter med privata sjukvårdsförsäkringar. sidan att om de föreslagna lagändringarna genomförs och efterlevs torde efterfrågan på privata sjukvårdsförsäkringar kraftigt minska eller helt för- Anledningen till detta, menar , är att det inte finns någon anledning för den enskilde eller arbetsgivare att betala för vård som tillhandhålls kostnadsfritt. För att det ska finnas någon betal- ningsvilja för en sjukvårdsförsäkring krävs att den försäkrade får tillgång till sjukvård som åsidosätter behovsprincipen, enligt . Det är tänkbart att lagändringen kommer att leda till att företag behöver ta fram ny dokumentation för att tydliggöra att regelverket följs och på Om det förekommer att försäkringspatienter tränger undan patienter som får vård med offentlig finansiering hos ett vårdföretag , kan vårdgivaren behöva omprioritera för att uppfylla kraven i lagstiftningen. Detta kan minska möjligheterna för vårdföretagen att ta emot patienter med privat sjukvårdsförsäkring. Regeringen gör dock bedömningen att privata vårdgivare även fortsättningsvis kommer att kunna ta emot patienter vars vård finansieras med sjukvårdsförsäkringar. ende medför de föreslagna bestämmelserna ingen skillnad. I och med den föreslagna kompletteringen i 15 kap. 1 § HSL får dock landstingen större möjligheter att vidta åtgärder mot de vårdgivare som åsidosätter prin- ciperna i 3 kap. 1 § andra stycket samma lag. upp ett avtal om vårdgivaren inte följer villkoren i avtalet. Regeringen bedömer det som tänkbart att ökningen av sjukvårdsför- säkringar bromsas upp om förslaget i propositionen genomförs, dock enbart om möjligheterna för det anlitade nätverket av vårdgivare att ta emot patienter med privat sjukvårdsförsäkring minskar på grund av Det kommer då att påverka försäkringsföretagens verk- samhet, såsom deras möjligheter att kunna erbjuda snabb vård. kommer att påverka konkurrensförhållandena mellan försäkringsföre- tagen i fråga. Det kan inte uteslutas att förslaget kan ge mer svårhanterliga effekter för mindre vårdföretag än för större vårdföretag. I SKL:s rapport , Privata sjukvårdsförsäkringar i – omfattning och utveckling, redovisas tänkbara drivkrafter för den aktu- ella marknadsutvecklingen för privata sjukvårdsförsäkringar. ande är att ett ökat intresse från små och medelstora företag sannolikt står för en inte obetydlig del av tillväxten när det gäller privata sjukvårds- Rädslan för produktionsbortfall på grund av sjukfrånvaro kan ha varit en påtagligt bidragande faktor för mindre företags tilltagande intresse för privata sjukvårdsförsäkringar. Regeringen bedömer, som tidigare nämnts, att privata vårdföretag även fortsättningsvis kommer att kunna ta emot patienter vars vård finansieras med sjukvårdsförsäkringar. 2016/17:166 Regeringen bedömer sammantaget inte att förslaget medför särskilda konsekvenser för små företag. 11.5Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Förslaget syftar till att förtydliga att människovärdes- och behovs- och solidaritetsprinciperna i HSL inte får åsidosättas. Vård efter behov och på lika villkor ska gälla i hälso- och sjukvården, oavsett patientens kön. Eftersom det saknas könsuppdelad statistik över personer med privata sjukvårdsförsäkringar går det inte att bedöma hur kvinnor respektive män påverkas av förslaget. Regeringen bedömer dock att förslaget, som betonar vikten av en jämlik vård, är könsneutralt. 3 kap. 3 § Paragrafen, som är ny, behandlas i avsnitt 9.1. Bestämmelsen innebär att hälso- och sjukvård får ges till en patient inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart om principerna i 1 § andra stycket samma kapitel inte åsidosätts. I den nämnda paragrafen anges att vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet samt att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Den nya bestämmelsen utgör ett förtydligande av vad som redan gäller. Paragrafen gäller enbart inom verksamhet som helt eller delvis är offentligt finansierad. Verksamhet som är helt privat finansierad, exempelvis genom patientavgifter och via försäkringsbolag, omfattas inte. Det är enbart privata vårdgivare som ger hälso- och sjukvård inom ramen för sjukvårdsförsäkringarna. Det är således dessa vårdgivare som bestämmelsen i praktiken riktar sig till. I syfte att ge landstingen förbättrad möjlighet att agera gentemot vårdgivare som har avtal med landstingen och som inte iakttar människovärdes- och behovs- och solidaritetsprinciperna införs även ett tillägg i 15 kap. 1 § om att avtalen ska innehålla villkor om de krav som gäller enligt denna paragraf (se kommentaren nedan). 15 kap. 1 § Paragrafen behandlas i avsnitt 9.1. I paragrafen görs ett tillägg med innebörd att när ett landsting med bibehållet huvudmannaskap överlåter åt någon annan att utföra uppgifter som ansvarar för enligt HSL, ska avtalet innehålla villkor om att hälso- och sjukvård inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart får ges om människovärdesrespektive behovs- och solidaritetsprinciperna i 3 kap. 1 § andra stycket inte åsidosätts. att underlätta för landstingen att vidta åtgärder mot vårdgivare som Prop. 2016/17:166 bedriver verksamhet i strid mot de nämnda principerna. Bestämmelserna behandlas i avsnitt 10. I punkt 1 anges att lagen träder i kraft . Enligt punkt 2 tillämpas den nya 3 kap. 3 § om att hälso- och sjukvård får ges inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart om människovärdes- och behovs- och solidaritetsprinciperna inte åsidosätts även för avtal om hälso- och sjukvårdstjänster som har ingåtts före ikraftträdandet. Av punkt 3 framgår att den nya bestämmelsen i 15 kap. 1 § om krav på vissa avtalsvillkor inte gäller avtal som ingåtts före . Efter ikraftträdandet får ett tidigare ingått avtal däremot inte förlängas utan att den nya bestämmelsen beaktas. Detta gäller även om förlängningen inte innebär att något nytt avtal ingås. Sammanfattning av departementspromemorian Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård (Ds 2016:29) Promemorian innehåller förslag som syftar till att förtydliga att inom offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet får hälso- och sjukvård ges inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart om människovärdes-, behovs- och solidaritetsprinciperna inte åsidosätts. När ett landsting överlåter åt någon annan att utföra uppgifter som ansvarar för enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska avtalet innehålla villkor om detta. bör få i uppdrag att följa upp efterlevnaden och konsekvenserna av förslagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lagförslag i departementspromemorian Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård (Ds 2016:29) Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 dels att 3 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 2 j §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Inom offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet får hälso- och sjukvård ges inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart om principerna i 2 § andra stycket inte åsidosätts. Varje landsting ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . Detsamma gäller dem som är kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistas inom . Även i övrigt ska verka för en god hälsa hos hela befolkningen. Vad som i denna lag sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting, i den mån inte annat följer av 17 §. Vad här sagts utgör inte hinder för annan att bedriva hälso- och sjukvård. ansvar omfattar dock inte sådan hälso- och sjukvård som en kommun inom har ansvar för enligt 18 § första och tredje Ett landsting får sluta avtal med Ett landsting får sluta avtal med någon annan om att utföra de upp- någon annan om att utföra de upp- gifter som ansvarar för gifter som ansvarar för enligt denna lag och ska därvid enligt denna lag och ska då ange ange de särskilda villkor som de särskilda villkor som gäller för gäller för överlämnandet. gift som innefattar myndighetsut- hålla villkor om de krav som gäller övning får dock inte med stöd av enligt 2 j §. En uppgift som inne- denna bestämmelse överlämnas till en juridisk person eller en enskild inte med stöd av 1Lagen omtryckt 1992:567. 2Senaste lydelse 2014:572. får även träffa överenskommelse med kommun, och Arbetsförmedlingen om att inom ramen för uppgifter enligt denna lag samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. ska bidra till finansieringen av sådan verksamhet som bedrivs i samverkan. Enligt bestämmelser i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser får delta i finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. får granska sådan verksamhet som bedrivits i samverkan med och delvis finansierats av eller Arbetsförmedlingen. Vid en sådan granskning har rätt att ta del av de uppgifter som behövs för att granska verksamheten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 2 j § tillämpas även för avtal om hälso- och sjukvårdstjänster som har ingåtts före ikraftträdandet. 3.För avtal om hälso- och sjukvårdstjänster som har ingåtts före ikraftträdandet gäller 3 § tredje stycket i den äldre lydelsen. Om ett sådant avtal förlängs efter ikraftträdandet gäller 3 § tredje stycket i den nya lydelsen. ombudsmän (), , Justitiekanslern (), Statskontoret, , , Inspektionen för vård och omsorg (), , Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, social utvärdering (SBU), för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), (Smer), , , , , , , , , , , , läns landsting, , , , , läns landsting, landsting, läns landsting, , Västra , , läns landsting, , , , , , , , , Kommuner och Landsting (SKL), , , (), Fysioterapeuterna, , , (), i (LO), (), akademikers centralorganisation (), (), (), Handikappförbunden, , , , , , Vårdföretagarna, , , , Svenska Vård, Svensk Försäkring. SPF Seniorerna, , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB), Mental Hälsa (RSMH), FTF – facket för försäkring och finans. Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) dels att 15 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 3 §, av följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2017:30 Inom offentligt finansierad hälso- hälso- och sjukvård ges inom ramen för en privat sjukvårdsför- enbart om principerna i 1 § andra stycket inte åsidosätts. sluta avtal med någon annan om sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som lands- att utföra de uppgifter som lands- tinget eller kommunen ansvarar för tinget eller kommunen ansvarar för enligt denna lag. enligt denna lag. framgå de särskilda villkor som framgå de särskilda villkor som gäller för överlämnandet. gift som innefattar myndighets- som ett landsting ingår ska inne- utövning får dock inte med stöd av hålla villkor om de krav som gäller denna bestämmelse överlämnas till enligt 3 kap. 3 §. en juridisk person eller en enskild dock inte med stöd av denna juridisk person eller en enskild 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 3 kap. 3 § tillämpas även för avtal om hälso- och sjukvårdstjänster som har ingåtts före ikraftträdandet. 3.För avtal om hälso- och sjukvårdstjänster som har ingåtts före ikraftträdandet gäller 15 kap. 1 § i den äldre lydelsen. Om ett sådant avtal för- längs efter ikraftträdandet gäller 15 kap. 1 § i den nya lydelsen. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och Enligt en lagrådsremiss har regeringen (Socialdeparte- mentet) beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet , biträdd av departementssekreteraren . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Det remitterade förslaget uppges syfta till att förtydliga att det inom offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet får ges hälso- och sjukvård inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring endast om människovärdesprincipen samt behovs- och solidaritetsprincipen inte har omkring 650 000 svenskar en privat sjukvårdsförsäkring. har det enligt remissen inte visats att det på grund av försäkringarna görs avsteg från de åberopade principerna eller från principen att det är patientens behov och inte hans eller hennes betalningsförmåga som ska Det uppges emellertid att det finns risk för att för- säkringspatienter ska prioriteras. Under rubriken om förslagets konsekvenser i remissens konse- kvensavsnitt redovisas i huvudsak vilka följder förslaget kan tänkas få för försäljningen av privata vårdförsäkringar. Däremot saknas i konse- kvensavsnittet en redovisning av förväntade förbättringar för de patient- grupper som avses bli gynnade av förslaget, dvs. de som saknar privat I remissen förklarar regeringen att den avser att ska få i uppdrag att följa upp konsekvenserna av förslaget och att inleda ett utvecklingsarbete för att stödja landstingen i att bättre kunna följa att de grundläggande principerna uppfylls. påpekat att en sådan uppföljning är förenad med stora rättsliga och Någon närmare beskrivning av hur ett uppdrag till skulle kunna utformas har inte redovisats. ifrågasättas om en uppföljning kan genomföras på ett sådant sätt att den kan användas som underlag för en utvärdering av en lagändring som avser bara de privata sjukvårdsförsäkringarna. Det har alltså inte visats att lagstiftningen behövs. Inte heller har det klarlagts att den skulle få konsekvenser som gynnar de patienter som riskerar att missgynnas på grund av privata sjukvårdsförsäkringar. Vidare framgår inte hur de föreslagna bestämmelserna skulle kunna utvärderas. Lagrådet kan mot den bakgrunden inte tillstyrka att förslaget genomförs, särskilt som det sägs vara endast ett förtydligande av vad som redan gäller. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition 2016/17:166 Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård