prop · H403157 · 2017-03-21 00:00:00 — Detta ligger också i linje med det strikta skadeståndsansvar som gäller enligt atomansvarighetslagen (1968:45) och som kommer att gälla enligt lagen (2010:950) om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor. Reglerna är utformade så att det inte bör råda någon tvekan om att de avser kärnteknisk verksamhet. Det behövs inget ytterligare förtydligande av detta. Regeringens förslag: En tillståndshavare ska säkerställa att tillsyns- myndigheten ges möjlighet till insyn i och granskning av hur till- ståndshavaren tillgodoser krav på säkerhet när uppgifter utförs av andra än tillståndshavaren. förslag stämmer överens med regering- ens men har en annan lagteknisk och redaktionell utformning. Remissinstanserna: och E.ON (Uniper) anser att det inte framgår specifikt hur tillståndshavarna ska säkerställa tillsynsmyn- dighetens insyn när avtal redan har ingåtts med entreprenörer och under- leverantörer och det bör övervägas om dessa krav endast ska gälla avtals- relationer som inleds efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Svensk kärnbränslehantering AB (SKB) anser i fråga om att den före- slagna författningskommentaren till 14 b § i förslag inte avspeglar dess ordalydelse eftersom ”uppförande” enligt SKB inte innefattar konstruktion och tillverkning samt framtagning av det underlag som ligger till grund för konstruktion och tillverkning. riges Kärntekniska Sällskap anser att det bör förtydligas att det är kärn- teknisk säkerhet som avses. Skälen för regeringens förslag: bör kunna få in- syn i tillståndshavarens ledning och styrning av konstruktörer, leverantö- rer och tillverkare utanför anläggningsplatsen vid uppförande, ombygg- nader och andra ändringar av anläggningen. så att det är tydligt att den omfattar mer än endast uppförande. syn till konstruktions- och tillverkningsprocessens betydelse för ett gott slutresultat bör det säkerställas att konstruktion, tillverkning och installa- tion håller en tillräckligt hög kvalitet för sitt ändamål. För att kunna vär- dera slutresultatet av utrustning som ska installeras i en kärnteknisk an- läggning krävs insyn i de aktiviteter och de kompetenser som har deltagit Vid konstruktion och tillverkning måste tillståndshavaren kunna visa att alla organisatoriska, administrativa, personella, tekniska och andra aspekter som kan påverka slutresultatet har beaktats. 2016/17:157 ma gäller när åtgärder som kan påverka eller som avser säkerheten utförs Det kan t.ex. gälla säkerhetsanalyser som utförs av leverantörer eller expertorganisationer. Även åtgärder som inte är knutna till en specifik anläggning, t.ex. transportuppdrag, omfattas. För att säkra insyn kan tillståndshavaren behöva skapa utrymme för det genom en civilrättslig överenskommelse med konstruktören, tillverkaren eller leverantören. I praktiken bör det inte bli några problem att ordna sådana avtal eller justeringar i redan ingångna avtal. Skyldigheten bör därför inte begränsas till avtalsrelationer som inleds efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. 10Säkerhetsvärdering, verifiering och återkommande helhetsbedömningar Regeringens förslag: Säkerheten vid kärnteknisk verksamhet ska fortlöpande och systematiskt värderas och verifieras samt förbättras så långt det är möjligt och rimligt med hänsyn till de förhållanden under vilka verksamheten bedrivs, hur utrustningar och anläggningar påverkas av drift och ålder samt vunna erfarenheter och utvecklingen inom vetenskap och teknik. Bestämmelserna om helhetsbedömningar av säkerheten och strålskyddet vid kärntekniska anläggningar ändras så att det blir tydligare att de helhetsbedömningar som ska göras minst , till skillnad från de fortlöpande säkerhetsvärderingarna, ska avse en ny systematisk helhetsbedömning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter om vad som följer av tillståndshavarens skyldigheter. Strålsäkerhetsyndighetens förslag stämmer i huvudsak överens med regeringens men har en annan redaktionell utformning. I regeringens förslag finns hänvisningen till kvar. Remissinstanserna: vid , vid , Svensk energi och tillstyrker förslaget. Tekniska högskolan tillstyrker förslaget men anser att kravet i 10 § bör kompletteras med en skrivning om att ledningssystem ska prioritera säkerheten. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) pekar på möjligheten att använda ackrediterade kontrollorgan, provning under ackreditering och kvalitetsledningssystem som certifierats under ackreditering. kärntekniska sällskap anser att 10 a § bör förtydligas eftersom tillståndshavaren inte kan spekulera kring syftet med varför en föreskrift utfärdats. , som anser att förslaget visserligen tydliggör ansvaret men att det också luckras upp, anser följande. Det är oacceptabelt att tillståndshavarna ”så långt det är möjligt och rimligt” ska förbättra säkerheten. Denna skrivning öppnar upp för godtycke och försämrad säkerhet i förhållande till vad som är möjligt. Att styrka säkerheten i en verksam- 2016/17:157 het är inte samma sak som att säkerställa att den bedrivs säkert. Förslaget att säkerheten ska ”verifieras” i stället för ”upprätthållas” bör därför inte En sådan ändring kan få rättsliga konsekvenser då den kan försvåra möjligheten att juridiskt ställa tillståndshavaren till ansvar, vil- ket kan påverka eventuella skadeståndsanspråk. Det är bra att förslaget förklarar att syftet med helhetsbedömningar är att identifiera ytterligare Det vore dock ännu bättre att slå fast att ytterligare förbättringsbehov också ska redovisas. Det är också bra att det specifi- ceras att detta även gäller fram till dess att anläggningen har avvecklats. Texten ”bedömningen ska göras med hänsyn till vetenskap och teknik” bör strykas helt och hållet. Det är problematiskt att specificeringen av vad helhetsbedömningen ska innehålla i form av analyser och redogörel- ser stryks, dvs. ”på vilket sätt anläggningens konstruktion, funktion, or- ganisation och verksamhet uppfyller kraven…”, eftersom det följer av Detta bör specificeras i lag, inte endast i myndig- hetens eventuella föreskrifter. Strykningen av kravet att tillståndshavarna inte längre ska behöva bedöma om anläggningen uppfyller kraven i för- hållande till är att allvarligt reducera helhetsbedömningens perspektiv – att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälso- sam och god miljö – bör vara kärnan i och utgångspunkten för helhetsbe- Skälen för regeringens förslag: Det är mycket viktigt att upprätthålla och successivt förbättra säkerheten i kärntekniska anläggningar och att de säkerhetsanalyser och säkerhetsvärderingar som låg till grund för tillstån- den för och uppförandet av anläggningarna ses över och uppdateras re- gelbundet under anläggningarnas livstid med hänsyn till förändrade om- ständigheter, drifterfarenheter, vetenskaplig och teknisk utveckling samt effekter av åldrande. De krav på fortlöpande analyser och på helhetsbe- dömningar som redan finns i lagen bör förtydligas. Krav i fråga om fort- löpande värdering som finns i myndighetsföreskrifter bör flyttas upp på På så sätt skapas en tydligare koppling mellan kraven på de fort- löpande värderingarna och de helhetsbedömningar som ska göras minst Kraven på helhetsbedömningar enligt 10 a § i lagen om kärnteknisk verksamhet bör också ändras så att de dels följer ändringsdirektivet på ett bättre sätt, dels ges ett tydligare syfte i förhållande till de säkerhetsvär- deringar som ska göras fortlöpande. Det bör tydligt framgå att det är en förnyad värdering av säkerheten och strålskyddet som ska göras med hänsyn till vunna erfarenheter, utvecklingen inom vetenskap och teknik samt hur anläggningen påverkas av drift och ålder. både hur anläggningen uppfyller säkerhets- och strålskyddskraven vid bedömningstillfället och hur säkerheten och strålskyddet kan upprätt- hållas och ytterligare förbättras fram till nästkommande helhetsbedöm- ning och, vid behov, fram till dess att anläggningen har av- Det sistnämnda bygger på rekommendationer från (Pe- riodic for Nuclear Plants, Specific safety Guide SSG-25, paragraf 2.16). Syftet är att tidigt identifiera om det i denna tidshorisont kan uppkomma behov av omfattande åtgärder, så som större ombyggnader eller utbyten av komponenter, för att upprätthålla och för- bättra säkerheten och strålskyddet. Vid behov kan en helhetsbedömning även behöva göras efter att anläggningen har stängts av och det vid anläggningen inte längre bedrivs verksamhet i ursprungligt syfte (t.ex. elproduktion), om avställnings- eller servicedriftperioden förväntas bli så lång att det kan påverka säkerheten och strålskyddet. Enligt de nu föreslagna bestämmelserna om helhetsbedömningar behöver inte syftet – dvs. att säkerställa att konstruktionsbasen för anläggningen är uppfylld – specifikt anges. Kraven på en anläggnings konstruktion och utformning följer av myndighetens föreskrifter och förnyade värderingar ska göras mot de föreskrifterna. Att ledningssystemet ska prioritera säkerheten behöver inte heller specifikt anges. Det är tillräckligt att det framgår av föreskrifter. När det gäller förhållandet mellan säkerhetsvärderingar som ska göras fortlöpande och helhetsbedömningar konstaterar i sin standard SSG-25 att fortlöpande säkerhetsvärderingar och säkerhetsvärderingar som görs på förekommen anledning vanligen inte tar full hänsyn till förbättringar av säkerhetsstandarder och driftsrutiner, kumulativa effekter av anläggningens åldrande, kumulativa effekter av drift- och anläggningsändringar samt mer ingående analys av hur utvecklingen inom vetenskap och teknik påverkar bedömningen av säkerheten och strålskyddet. Regeringen delar denna uppfattning. Helhetsbedömningar är ett nödvändigt komplement till de värderingar som ska ske fortlöpande och är även ett effektivt sätt för att med viss regelbundenhet få en samlad bild av anläggningens säkerhet och strålskydd i ljuset av ny kunskap och vunna erfarenheter samt påverkan av driftsförhållanden och anläggningens ålder. Dessa helhetsbedömningar kan sedan tjäna som underlag för att bestämma rimliga och praktiskt möjliga ytterligare förbättringar av säkerheten och strålskyddet utöver de förbättringar som gjorts med anledning av de fortlöpande värderingarna. Dessa syften är också i linje med de motiv som legat till grund för tidigare bestämmelser om helhetsbedömningar. Att åtgärder ska vidtas så långt det är rimligt och möjligt följer av direktivet. Det ger inte utrymme för någon godtycklig bedömning av vad som är en acceptabel säkerhetsnivå. Varje åtgärd som är möjlig ska genomföras om den inte är orimlig i förhållande till den säkerhetsvinst som åtgärden ger. Tillståndshavaren ska inte bara upprätthålla säkerheten utan också förbättra den och visa att de åtgärder som vidtagits är tillräckliga. Av den föreslagna 10 a § framgår att tillståndshavaren ska genomföra en förnyad helhetsbedömning där särskild hänsyn ska tas till det som anges i 10 §, bl.a. utvecklingen inom vetenskap och teknik. I helhetsbedömningen ska tillståndshavaren ta ställning till hur säkerheten kan upprätthållas och förbättras. Sammantaget innebär förändringarna att kraven på tillståndshavarens säkerhetsarbete skärps. Hänvisningen till bör finnas kvar i bestämmelsen. Regeringens förslag: Tillståndshavaren ska informera såväl allmän- heten som arbetstagarna om säkerheten vid den kärntekniska anlägg- ningen vid normala driftsförhållanden. I lagen införs också en hänvis- ning till de ytterligare bestämmelser om tillståndshavarens informa- tionsansvar som finns i lagen om skydd mot olyckor och i föreskifter som har meddelats med stöd av den lagen. förslag överensstämmer i sak med rege- ringens men har en annan lagteknisk och redaktionell utformning. slaget om tillståndshavarens skyldighet att lämna omedelbar information vid utsläpp eller överhängande fara för utsläpp av radioaktiva ämnen ersätts i regeringens förslag med en upplysning om att ytterligare bestäm- melser om tillståndshavarens informationsansvar finns i lagen om skydd mot olyckor och i föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. Remissinstanserna: vid kärn- kraftverk, vid , (E.ON) och tillstyrker förslaget. kärnbränslehantering AB tillstyrker förslaget men anser att ett tydlig- görande behövs så att det framkommer att det är kärnteknisk verksamhet anser att kravet på att tillståndshavaren ska till- handahålla allmän och övergripande information om säkerheten inte är Skälen för regeringens förslag: har en lagstiftning som med- ger en offentlig insyn genom tillgång till information som rör tillstånds- havarnas säkerhetsarbete och spridning av information. tillsynsmyndigheten och de lokala säkerhetsnämnderna, vars uppgifter regleras i 19–21 §§ lagen om kärnteknisk verksamhet. digheten och den lokala säkerhetsnämnden informerar allmänheten om anläggningarnas säkerhets- och strålskyddsarbete och de beredskapsåt- gärder som kan aktualiseras om en nödsituation uppstår. rollfördelningen varit sådan att informerar allmänheten om säkerhets- och strålskyddsfrågor i allmänhet och om resultatet från olika tillsynsinsatser vid de olika anläggningarna, medan säkerhetsnämnderna informerar om lokalt säkerhets- och strålskydds- arbete samt beredskapsåtgärder vid den lokala anläggningen. I 19 § lagen om kärnteknisk verksamhet finns en bestämmelse om att den som har tillstånd att driva en kärnteknisk anläggning som avses i 2 § 1 a eller 1 b eller en anläggning för framställning, hantering, bearbetning, lagring eller slutförvaring av kärnämne eller kärnavfall är skyldig att ge den lokala säkerhetsnämnden insyn i säkerhets- och strålskyddsarbetet För att uppfylla kärnsäkerhetsdirektivets krav bör bestämmelsen kom- pletteras med en skrivning som tydliggör tillståndshavarens skyldighet att informera såväl allmänheten som arbetstagarna om säkerheten vid an- läggningen vid normala driftsförhållanden. Information som bör göras tillgänglig för allmänheten vid normaldrift kan t.ex. avse en allmän be- Prop. 2016/17:157 skrivning av anläggningen och verksamheten vid denna, planerade och vidtagna säkerhetsåtgärder samt händelser som har inträffat vid anläggningen. En förutsättning för att information ska kunna lämnas ut är att det är förenligt med överordnade intressen som skyddas enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), t.ex. säkerhetsskydd, säkerhets- eller bevakningsåtgärder och uppgifter om affärs- eller driftsförhållanden. Bestämmelsen bör också kompletteras med en upplysning om att ytterligare bestämmelser om tillståndshavarens informationsansvar finns i lagen om skydd mot olyckor och i föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. Med detta avses omedelbar information vid utsläpp eller överhängande fara för utsläpp, dvs. vid en radiologisk nödsituation eller annan liknande händelse som kan få betydelse för reaktorsäkerheten. Vid utsläpp från kärntekniska anläggningar av sådan omfattning att skyddsåtgärder för allmänheten krävs ansvarar länsstyrelserna för information till allmänheten. Tillståndshavaren är enligt lagen om skydd mot olyckor skyldig att lämna underlag direkt till . Även lämnar underlag till . får i sin tur upplysningar med stöd av lagens bestämmelser om tillståndshavarens skyldighet att lämna upplysningar som har betydelse för bedömningen av säkerheten. Det är inte lämpligt att lägga samma informationsansvar på tillståndshavaren eftersom det skulle kunna leda till motstridig information sprids till allmänheten från olika aktörer. Regeringens förslag: Den som har tillstånd att inneha eller driva en kärnkraftsreaktor ska säkerställa att värden för s.k. processparametrar avseende reaktorns drift överförs till tillsynsmyndigheten vid en radio- logisk nödsituation, hot eller annan liknande händelse. förslag stämmer överens i sak med re- geringens men har placerats i 10 § som innehåller tillståndshavarens skyldigheter i stället för i en självständig paragraf. Remissinstanserna: vid kärn- och anser att kravet på att överföra processparametrar är ett detaljerat krav som bör läggas på en lägre nivå i regelverket och att lagstödet för detta finns i den föreslagna kärntekniska sällskap anser att det vore olyckligt att införa en skrivning i lagen om överföring av processparametrar från tillstånds- havarna till myndigheten, i synnerhet då detta krav inte följer av direkti- Skälen för regeringens förslag: är enligt sin instruktion skyldig att inom den nationella strålskyddsberedskapen samordna de beredskapsåtgärder som krävs för att förebygga, identifiera och detektera nukleära eller radiologiska händelser som kan leda till ska- 2016/17:157 da på människors hälsa eller miljön. För att vid en nödsituation som kan leda till utsläpp av radioaktiva ämnen ska kunna göra snabba och korrekta spridningsprognoser och strålskyddsbe- dömningar krävs en bedömning av reaktorns tekniska läge, den fortsatta händelseutvecklingen avseende faktorer som kan påverka reaktorns bar- riärer och säkerhetsfunktioner samt en källtermsbedömning. För att kunna göra tidiga bedömningar avseende eventuella behov av skyddsåtgärder krävs en tidig prognos för ett eventuellt utsläpp från an- läggningen och att denna prognos är uttryckt i form av en källterm med påföljande analys av möjlig mängd av radioaktiva ämnen, nuklidsam- mansättning, vindriktning och tidsförhållanden. Prognosen behöver ta sin utgångspunkt i anläggningens tekniska status, i ett läge redan innan en härdskada har uppstått och även möjliggöra en regelbunden fortsatt upp- datering av anläggningsstatus och själva prognosen. En metod för käll- termsbedömning bör också ge möjlighet att snabbt undersöka alternativa källtermer och handlingsstrategier med utgångspunkt i möjliga scenarier I görs dessa bedömningar manuellt med hjälp av handböcker och modellhaverier. Erfarenheter från genomförda beredskapsövningar visar att det har varit svårt att snabbt få tillförlitlig information om tillståndet i en drabbad Detta faktum, i kombination med en pressad och kanske ovan situation, har vid många övningar visat att arbetet i myndighetens analysgrupp försenas och försvåras. av beredskapsplaneringen vid de svenska kärnkraftsanläggningarna har visat att även de hjälpmedel som tillståndshavarnas beredskapsorganisa- tioner har till sitt förfogande är otillräckliga för att snabbt ta fram bedöm- ningar av eventuella utsläpp och möjliga tidsförlopp. Överföring av processparametrar (dvs. aktuella värden som varierar över tid avseende bl.a. tryck, nivå, flöde, temperatur och aktivitet i kärn- kraftsreaktorn) från kärnkraftsreaktorer till tillsynsmyndigheter tillämpas redan i flera andra länder. Vid en s.k. IRRS-granskning – en granskning inom ramen för Service, som är ett sam- arbete inom och går ut på att ländernas kärnsäkerhetsarbete regel- bundet granskas av internationella experter – i in- gick även nationell kärnenergiberedskap. Vid en övning i Strålsäkerhets- myndighetens ledningscentral konstaterade de internationella experter som deltog i granskningen att tillsynsmyndigheten borde ges direktåt- komst till värdena för processparametrarna för att på ett mer exakt sätt kunna göra sina spridningsprognoser. IRRS-granskarna föreslog att myn- digheten skulle överväga att utveckla ett system för direktåtkomst till processparametrarna i realtid. Detta förslag ska ses mot bakgrund av att olika tillsynsmyndigheter inom kärnsäkerhetsområdet har sådan tillgång (, , m.fl.). Det är lämpligt att också i införa ett system med datoriserad överföring av värden för processparametrar till den ansvariga myndig- heten när en händelse har inträffat som har fått eller kan få betydelse för Den som har tillstånd att inneha och driva ett kärn- kraftverk har en skyldighet att förebygga skadlig verkan av strålning samt lindra konsekvenserna om en radiologisk nödsituation ändå skulle Därför bör tillståndshavaren vara skyldig att se till att värden för processparametrar överförs från reaktorn till den ansvariga myndigheten vid en radiologisk nödsituation, hot eller annan liknande omständighet. 2016/17:157 På så vis kan myndigheten ges förutsättningar att tidigt göra välgrundade bedömningar och ge råd till beslutsfattare som ska vidta lämpliga skyddsåtgärder mot skadlig verkan av strålning i enlighet med de uppgifter som myndigheten har enligt förordningen med instruktion för . Skyldigheten bör inträda vid hot, radiologisk nödsituation eller annan liknande omständighet som kan påverka reaktorsäkerheten. De aktuella uppgifterna rör inte personuppgifter eller uppgifter som kan leda till ekonomisk skada för företaget och det finns därför inte några juridiska hinder mot krav på överföring av sådana uppgifter. Hanteringen av uppgifterna måste dock vara förenlig med bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen. Skyldigheten bör framgå av lagtexten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter om när och på vilket sätt processparametrar ska överföras till myndigheten, vilka uppgifter som ska överföras, hur systemets förmåga ska verifieras och vilka tekniska funktionskrav som bör uppfyllas samt om testning, utbildning och övning. Justering av lagens straffbestämmelse Regeringens förslag: straffbestämmelsen i lagen, vars nuvarande lydelse föreskriver att den som med uppsåt eller av oaktsamhet åsidosätter en föreskrift som meddelats med stöd av lagen kan dömas till böter eller fängelse i högst , ändras så att den endast omfattar överträdelse av föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av lagen. görs en språklig modernisering av bestämmelsen. förslag berör inte frågan. Remissinstanserna berör inte frågan. Lagrådet har påpekat att straff- bestämmelsen bör ändras i ljuset av Högsta domstolens praxis. Skälen för regeringens förslag: I dess nuvarande lydelse föreskriver 25 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet att den som med uppsåt eller av oaktsamhet t.ex. åsidosätter villkor eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen kan dömas till böter eller fängelse i högst Av Högsta domstolens avgörande i rättsfallet NJA 2005 s. 33 föl- jer att det inte är möjligt att föreskriva annan rättsverkan för brott än böter för överträdelser av förbud som beslutats på lägre nivå än av rege- ringen (jfr. 2005/06:182 s. 39 f.). avgränsas till att endast omfatta åsidosättande av föreskrifter som rege- ringen har meddelat med stöd av lagen. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringen medför att det inte längre finns någon straffsanktion för överträdelser av myndighetsföreskrifter meddelade med stöd av lagen. För att undvika en sådan situation avser regeringen att göra en översyn av de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Föreskrifter om böter vid överträdelse av en förvaltnings- myndighets föreskrifter kan tas in i regeringens med stöd av lagen med- 2016/17:157 delade föreskrifter. I de fall där regeringen bedömer att fängelse fortsatt ska finnas i straffskalan för överträdelser av vissa handlingsregler kan sådana handlingsregler tas in i föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av lagen, vilket skulle innebära att straffbestämmelsen i 25 § blir tillämplig vid ett åsidosättande. I övrigt görs en språklig modernisering av lagtexten. Förslaget att tillståndshavare till kärntekniska anläggningar åläggs att säkerställa att övergripande information om säkerheten vid anläggningen är tillgänglig för såväl allmänhet som arbetstagare kommer att förbättra informationsspridningen. Förslaget underlättar för enskilda att ta del av information som rör säkerheten vid de kärntekniska anläggningarna. De företag som berörs av förslagen är främst tillståndshavarna till kärnkraftsreaktorer och andra större kärntekniska anläggningar. Förslaget innebär att den administrativa hanteringen kring godkännande och anmälan av uppdragstagare försvinner vilket medför lättnader avseende administrativa insatser. Även kostnader för ansökningar om godkännande av uppdragstagare försvinner.