prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Hanteringen av en bank i kris ska som utgångspunkt finansieras genom att kostnaderna bärs av aktieägare och kreditgivare. I vissa fall behövs extern finansiering. Av det skälet finns en resolutions reserv, som genom avgiftsuttaget till resolutions reserven finansieras av de företag som träffas av regelverket om krishantering. Medlen i resolutionsreserven kan användas för att finansiera olika åtgärder i resolution (se avsnitt 4.6.2, Resolutionsreserven). Det står fritt att dels ta ut avgifter till resolutionsreserven som överstiger krishanteringsdirektivets minimi målnivå (se avsnitt 4.6.2, Målnivåer och resolutionsreservens behållning), dels avgöra om medlen i resolutionsreserven ska placeras i värde papper (en fond med finansiella tillgångar som förvaltas av ) eller på ett konto i (se artikel 100.5 och 100.6 i krishanteringsdirektivet). , , , , Skandi naviska , föreningen, och anser regeringen därför 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 att avgiftsuttaget till resolutionsreserven – oavsett avgiftsuttagets storlek och utsträckning i tiden – inte utgör en (förtäckt) skatt. Remissinstanserna tar även upp frågan om utformningen av resolutionsreserven. Enligt regeringens mening saknas emellertid anledning att frångå gällande rätt (se 27 kap. 2 § och prop. 2015/16:5 s. 672–674). och efterlyser en analys av om nivån på överskottsmålet bör revideras med hänsyn till avgiftsuttaget till resolutionsreserven. En översyn av överskottsmålet har gjorts av en parlamentariskt sammansatt kommitté och en närmare redovisning av denna lämnas i ett annat avsnitt i denna proposition (se förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 5.6). Förändringar i skatte- och avgiftsregler föranleder inte någon revidering av nivån på överskottsmålet. Synpunkter på konsekvensanalysen och för slagets förenlighet med unionsrätten behandlas i avsnitt 4.6.4. Följdändringar samt vissa språkliga och redaktionella ändringar I detta sammanhang bör det också göras vissa språkliga och redaktionella ändringar i (1 kap. 2 §, 5 kap. 1 §, 12 kap. 1 §, 21 kap. 25 och 30 §§ och 23 kap. 7 och 8 §§). Slopandet av riskavgiften föranleder följd ändringar i 27 kap. 2, 5, 10, 18, 19, 21–23 och 25 §§ samt 29 kap. 1 § . Med anledning av att rubriken till lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet har ändrats bör följd ändringar göras i hänvisningar till den lagen i MFL (1 §) och OSL (30 kap. 6 §). Av förbiseende har de följdändringarna inte gjorts i det lagstiftningsärende där rubriken till lag ändrades (se prop. 2016/17:173). I fråga om 1 § MFL har dessutom lagförslaget i prop. 2016/17:207 beaktats. Lagändringarna som avser resolutionsavgiftens storlek bör träda i kraft , respektive . Övriga lagändringar bör träda i kraft . Resolutionsavgiften beräknades till i statens budget (se prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1 och rskr. 2016/17:49). Enligt uppgår resolutionsavgiften för till ca . Det är svårt att beräkna avgiftsuttaget till resolutionsreserven, eftersom avgiftsunderlaget, dvs. i huvudsak företagens balansomslutningar, varierar. Till det kommer att styrelsen i meddelade att banken avser att flytta huvudkontoret från till . Flytten avses genomföras . Effekterna för det totala avgifts uttaget till resolutionsreserven fr.o.m. kan bedömas först när ytterligare omstän digheter kring omstruktureringen av banken har klarlagts. Förslaget innebär att inkomsterna på statens budget av resolutionsavgiften beräknas uppgå till , och (tabell 4.10). Brutto- respektive nettoeffekten av förslaget skiljer sig åt på grund av att resolutionsavgiften är avdragsgill och att en viss motverkande effekt uppkommer i bolags beskattningen. Tabell 4.10 Budgeteffekter av ändrat uttag av resolutionsavgiften varav bruttoeffekt av förslaget -3,9 varav periodiserad nettoeffekt av förslaget -3,1 har redan uppnått krishanterings direktivets minimimålnivå för finansieringsarr angemanget för resolution (en procent av de garanterade insättningarna). har en målnivå för resolutionsavgiften som uppgår till av de garanterade insättningarna. Avgiftsuttaget till resolutionsavgiften på verkar den offentliga sektorns finansiella sparan de eftersom avgifter betalas från privat sektor till offentlig sektor (se avsnitt 4.6.2, Resolutions reserven). Det gäller oavsett om medlen i resolutionsreserven placeras i värdepapper (en fond med finansiella tillgångar som förvaltas av ) eller på ett konto i . En finanskris tar omfattande resurser från såväl offentlig som privat sektor i anspråk. är resursåtgången mycket oförutsägbar. Det innebär att det är av största vikt att risken för en finanskris minskas. Avgiftsuttaget till reso lutionsreserven bidrar till en förstärkning av stabiliteten på finansmarknaden. Den förstärkta stabiliteten på finansmarknaden leder i sin tur till att statens verksamhet blir mer förutsägbar och att statsapparaten fungerar bättre i en finanskris (se prop. 2015/16:5 s. 763). Det kommer staten och företagen till godo. I det avseendet innebär förslaget ingen förändring i förhållande till sett . En analys av hur det svenska exportkredit- finansieringssystemet bör påverkas av avgifts uttaget till resolutionsreserven – som efterfrågas av – ryms inte inom ramen för det förevarande lagstiftningsärendet. Omkring 180 företag träffas av resolutions avgiften. Av dessa träffas ca 45 företag av en resolutionsavgift som bestäms i förhållande till företagets riskprofil och ca 135 företag av en resolutionsavgift som fastställs på schablon mässiga grunder. Den samlade avgiftsbördan bärs i huvudsak av de företag som betalar en resolutionsavgift som bestäms i förhållande till respektive företags riskprofil. Det innebär att det ligger i resolutionsavgiftens konstruktion att ett företags storlek beaktas vid fastställandet av storleken av resolutionsavgiften och att den är relativt sett lägre för mindre företag än för större företag. , , , , , Spar bankernas , , , och fram håller, kan avgiftsuttaget till resolutionsreserven påverka konkurrensen mellan svenska och utländska företag i viss utsträckning, eftersom 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 den svenska avgiftsmodellen även fortsatt innebär ett högre avgiftsuttag till resolutions reserven i förhållande till motsvarande avgifts modeller i med jämförbara medlems stater i EU. Det innebär att svenska företag har högre finansieringskostnader i förhållande till utländska företag. ger ökad finansiell stabilitet lägre finansieringskostnader för företagen. , och framhåller kan avgiftsuttaget till resolutionsreserven på verka konkurrensen också mellan svenska företag, eftersom resolutionsavgiften i huvudsak bärs av större företag (se avsnitt 4.6.2, Resolutionsavgiften). Som och framhåller kan avgiftsuttaget till resolutionsreserven påverka de svenska obligations- och räntemarknadernas funktions sätt, eftersom avgiftsunderlaget för resolutions avgiften i huvudsak utgörs av företagens skulder före avgiftsåret och att företagen i viss utsträckning begränsar in låningen över årsskiftena. Det påverkar i sin tur marknadsräntorna. Regeringen vill i det avseendet framhålla att resolutionsavgiften fastställs i enlighet med unionsrätten (se avsnitt 4.6.2, Resolutionsavgiften). I dessa avseenden innebär förslaget ingen förändring i förhållande till sett . Förslaget påverkar inte de administrativa kostnaderna för att uppfylla avgiftsskyldigheten i förhållande till . Effekter för företagens anställda, kunder och ägare Som Företagarna, och framhåller, kan avgiftsuttaget till resolutionsreserven i viss utsträckning kom ma att övervältras på företagens anställda och kunder (inklusive konsumenter). Motsvarande bör kunna gälla företagens ägare. är övervältringseffekterna mycket svåra att be räkna, inte minst sett mot bakgrund av att förhållandena mellan företagen varierar i stor utsträckning. , kredit, Företagarna, i och Kommuner och Landsting framhåller innebär den omständligheten att svenska företag 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har högre finansieringskostnader i förhållande till utländska företag att avgiftsuttaget till resolutionsreserven i viss utsträckning kan påverka utlåningen till företagens kunder, dvs. små, medelstora och stora företag med olika verksamheter – t.ex. företag som är verksamma i exportnäringen – samt kommuner och landsting. vill regeringen framhålla att företagens anställda, kunder och ägare gynnas av att den finansiella stabiliteten förstärks. I dessa avseenden innebär förslaget ingen förändring i förhållande till sett . Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget bedöms inte medföra några ökade kostnader för vare sig eller de allmänna förvaltningsdomstolarna. Eventuella merkostnader ska hanteras inom beslutade ramar. Förslaget medför inget behov av speciella informationsinsatser. Det står fritt att dels ta ut avgifter till resolutionsreserven som överstiger kris hanteringsdirektivets minimimålnivå (se avsnitt 4.6.2, Målnivåer och resolutionsreservens behållning), dels att avgöra om medlen i resolutionsreserven ska placeras i värdepapper (en fond med finansiella tillgångar som förvaltas av ) eller på ett konto i (se avsnitt 4.6.3). Till skillnad från och anser regeringen att avgiftsuttaget till resolutionsreserven – oavsett avgiftsuttagets storlek och utsträckning i tiden – inte står i strid med krishanteringsdirektivet. Enligt proportionalitetsprincipen i artikel 5 i EUF-fördraget ska EU:s åtgärder till innehåll och form inte gå utöver vad som är nödvändigt för att nå målen i fördragen (se t.ex. rättsfallet NJA 2014 s. 79). Till skillnad från och föreningen, anser regeringen att krishanterings direktivet – och genomförandet av direktivet i svensk rätt – inte står i strid med proportion alitetsprincipen i EUF-fördraget. Statsstödsreglerna i artiklarna 107–109 i EUF- fördraget vilar på förutsättningen att statliga stöd till företag (s.k. statsstöd) som huvudregel inte är förenliga med den inre marknaden. Från huvudregeln görs vissa undantag. Med statsstöd avses stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Begreppet stöd omfattar emellertid inte åtgärder som medför att företag behandlas olika i fråga om åtgärder – t.ex. olika slag av pålagor – när denna skillnad följer av det aktuella systemets art och funktion. Av speciellt intresse är om en åtgärd gynnar vissa företag eller viss produktion i förhållande till andra företag som befinner sig i en likartad faktisk och rättslig situation med hänsyn till målet för åtgärden, dvs. om åtgärden är selektiv. Denna prövning sker som utgångspunkt i tre steg: 1) Vilket är referenssystemet, dvs. den ram mot vilken en åtgärds selektivitet ska prövas? 2) Utgör åtgärden ett undantag från det aktuella systemet? 3) Är undantaget i så fall motiverat av det aktuella systemet art och funktion? I vissa fall kan trestegsprövningen inte tillämpas full ut. Det gäller t.ex. om själva referenssystemet har utformats så att tillämp ningen av systemet leder till att vissa företag på godtyckliga eller partiska grunder undantas från systemet, trots att det formellt sett gäller alla företag (se t.ex. de förenade målen C-106/09 P och C-107/09 P, kommissionen och mot Government of och ). I fråga om särskilda (fristående) pålagor som inte egentligen utgör en del av ett mer övergripande system, är det själva pålagan som utgör referenssystemet. I det ligger att pålagor som är begränsade till vissa verksamheter kan leda till en fördel för andra verksamheter som inte omfattas av pålagan och som befinner sig i en likartad faktisk och rättslig situation med hänsyn till målet för pålagan. Om skillnaden i behandling av verksamheterna inte är motiverad av den aktuella pålagans art och funktion, kan pålagan utgöra ett statsstöd till de verksamheter som inte träffas av pålagan (se t.ex. mål C-53/00, Ferring, mål C-308/01, , de förenade målen C-128/03 och C-129/03, AEM SpA och C-487/06 P, British Aggregates). I frågan om avgiftsuttaget till resolutions reserven utgör ett statsstöd till framför allt utländska företag (kreditinstitut och värde pappersföretag) inom EU som driver verksam het i genom filial, vill regeringen fram hålla att det svenska regelverket om kris hantering – som innefattar avgiftsuttaget till resolutionsreserven – vilar på unionsrätten. Det innebär att det i huvudsak träffar svenska företag. Utländska företag från andra medlems stater inom EU som driver verksamhet i genom filial träffas av motsvarande regelverk om krishantering – och finansieringsarrangemang i resolution – i den medlemsstat där de har sitt hemvist. I det ligger att avgiftsuttaget till reso lutionsreserven inte utgör ett statsstöd till de företag som inte omfattas av det svenska regel verket om krishantering (och avgiftsuttaget till resolutionsreserven). Till skillnad från Finans bolagens Förening, , Skandi naviska , , och anser regeringen att avgifts uttaget till resolutionsreserven – oavsett avgifts uttagets storlek och utsträckning i tiden – inte står i strid med statsstödsreglerna i EUF- fördraget. Sammanfattningsvis står förslaget i detta avsnitt enligt regeringens uppfattning i överens stämmelse med unionsrätten. Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:695) om ändring i marknadsföringslagen (2008:486) I paragrafen görs några följdändringar. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.3. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) I paragrafen görs en följdändring. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.3. Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution 1 kap. 2 §, 5 kap. 1 §, 12 kap. 1 §, 21 kap. 25 och 30 §§, 23 kap. 7 och 8 §§, 27 kap. 2, 5, 10, 22, 23 och 25 §§ och 29 kap. 1 § I paragraferna görs följdändringar på grund av att riskavgiften slopas samt vissa språkliga och redaktionella ändringar. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.3. Paragrafen, som delvis genomför artikel 103.2 och 103.4 i krishanteringsdirektivet, reglerar uttaget av resolutionsavgift från de avgifts skyldiga. Ändringen i första stycket innebär att de sammanlagda resolutionsavgifterna ska uppgå till av det totala avgiftsunderlaget . Övervägandena finns i avsnitt 4.6.3. Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution Ändringen i första stycket innebär att de sammanlagda resolutionsavgifterna ska uppgå till av det totala avgiftsunderlaget . Övervägandena finns i avsnitt 4.6.3. Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution Ändringen i första stycket innebär att de sammanlagda resolutionsavgifterna ska uppgå till 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 av det totala avgiftsunderlaget . Övervägandena finns i avsnitt 4.6.3. Tabell 4.11 Anslagsutveckling 1:11 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 602 798 tkr prisnivå. 3Motsvarar 602 797 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter, för och för samordningsorganet för tillsyn över åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. utvecklas samordningsorganets verksamhet och förs till . Ändamålet med anslaget utvidgas därmed till att omfatta samordnings organets utvecklade verksamhet inom Polis myndigheten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.12 Offentligrättslig verksamhet (som inte får tar i huvudsak ut två slag av avgifter, dels för tillstånd m.m. som regleras i förordningen (2001:911) om avgifter för pröv ning av ärenden hos , dels avgifter för anslags finansierade verksamhet enligt förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. Avgifterna bestäms i syfte att uppnå full kostnadstäckning . De årliga avgifterna har en konstruktion som innebär att en höjning av anslaget är saldo- neutralt, eftersom motsvarande belopp tas upp på inkomstsidan. I beloppen för intäkter till inkomsttitel ingår även sanktionsavgifter som företagen under tillsyn betalar vid överträdelser. Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:11 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Krav på ökad tillsyn och Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. tillförs ökade resurser för att myndigheten ska kunna stärka tillsynen inom bankområdet bl.a. med anledning av filiali seringen av , stärka tillsynen för att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism, genomföra nya regelverk samt inte grera hållbarhet i befintliga och nya regelverk och i den finansiella tillsynen. Anslaget ökas därför sammantaget med . Av anslaget beräknas avsättas för satsningar inom den finansiella folkbildningen. Av anslaget används för insatser mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Beloppet ska disponeras av . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:11 . Tabell 4.14 Anslagsutveckling 1:3 avgifter till 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för Finans inspektionens avgifter till EU:s tillsynsmyndig heter Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten samt Europeiska värdepappers- och marknads myndigheten. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 avgifter till Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget ökas med , enligt tidigare fastställd, plan till följd av att avgifterna som ska betala anvisas under anslaget 1:3 avgifter till . beräknas anslaget till . Tabell 4.16 Anslagsutveckling 1:12 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 327 642 tkr prisnivå. 3Motsvarar 327 640 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgifter tas ut för verksamheterna inom områ dena garantier och krediter, statens internbank, bankstöd samt insättningsgaranti och investerar skydd. De riskavspeglande garanti- och kreditavgif terna finansieras av garanti- respektive låntagarna eller genom anslag på statsbudgeten. I enlighet med budgetlagen (2011:203) ska ränta eller avgift tas ut motsvarande statens förväntade kostnad för lånet eller åtagandet, om inte riks dagen för ett visst lån eller åtagande beslutat annat. Vidare föreskrivs att om lån- eller garanti tagaren ska betala en ränta eller avgift som inte täcker kostnaderna ska regeringen föreslå riks dagen hur mellanskillnaden ska finansieras. Dessa avgifter, samt återvinningar från tidi gare infrianden, placeras på räntebärande konton hos och ska finansiera even tuella infrianden i myndighetens garanti- och kreditverksamhet. De administrativa avgifter som tas ut disponeras av för att täcka de administrativa kostnaderna i verk samheten. Målet är att avgifterna ska täcka infrianden och administrationskostnaderna sett . Modellen ska vara finansiellt självbärande och tydligt visa vad kostnaderna för statens garanti- och kreditgivning uppgår till. Kassaflödesmässigt är dock reservkontona konsoliderade med statens övriga finanser. Detta innebär att inbetalda avgifter minskar statens upplåningsbehov, statsskulden och statens ränte kostnader, medan infrianden leder till motsatt effekt. Tabell 4.17 Resultat för garanti- och utlåningsverksamhet (som inte får resulterade garanti- och utlåningsverksamhet i ett överskott på . beräknas det uppskattade resultatet för garanti- och kreditverksamheten till respektive . berodde till största del på att de tillgångar som erhöll när garantin för föll ut uppvärderades . uppgick avgifterna inom statens internbank till . beräknas motsvarande avgifter minska till nära noll i takt med att avgifterna för statens internbank avvecklades /2017. Avgifterna har används som styr medel i strävan mot ökad effektivisering av den finansiella verksamheten inom staten. Då målet, gällande främst antalet konton respektive myndighet har hos , anses uppnått finns något behov att ta ut avgifter. Tabell 4.18 Resultatet för in- och utlåningsverksamheten i statens internbank (som inte får Verksamheten insättningsgaranti och investerar skydd finansieras genom förvaltningsanslag. Administrationskostnaden för denna verksamhet avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Resterande avgifter placeras på räntebärande konto i Riks gäldskontoret eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. Avgifter för insättningsgaranti och investerarskydd betalas av de institut som är anslutna till garantin respektive skyddet. Tabell 4.19 Insättningsgaranti och investerarskydd (som inte får Tabell 4.20 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:12 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preli minär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvi sas under anslaget 1:12 . beräknas anslaget till respektive Ramar till stabilitetsfonden och resolutionsreserven Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 för stabilitets fonden. Regeringen bemyndigas att besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 för resolutionsreserven. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet i svensk rätt av krishanterings direktivet ändrades reglerna för stabilitetsfonden och en ny fond för finansiering av krishant eringsåtgärder, resolutionsreserven, inrättades. Båda fonderna finansieras genom avgifter från banksystemet. I samband därmed beslutades att ska fastställa krediter och garantiramar för stabilitetsfonden respektive resolutionsreserven. För ytterligare bakgrunds information om stabilitetsfonden och reso 2016/17:1). medlen utgör en betydande resurs för att vidta eventuella krisinsatser, dvs. förebyggande statligt stöd eller användning av statliga stabiliserings verktyg. Om man utgår ifrån en analys utifrån vad som skulle krävas för att stärka de 10 största inrättades vid krisen hade ett fastställt belopp om högst , vilket var det sammanlagda kapitaltillskott som staten kunde medge. Samma belopp utgör utgångspunkt för stabilitetsfondens lånemöjligheter och föreslås även gälla . Garantiramen för stabilitetsfonden bör be stämmas utifrån det faktum att i första hand generella stödåtgärder i form av garantiprogram till samtliga banker kan komma att bli aktuella. Garantiramen för stabilitetsfonden bör vara på ett högre belopp än den ram som gäller för resolutionsreserven, eftersom det här blir fråga om generella stödåtgärder till samtliga banker. Den ram som fanns i garantiförordningen var baserad på de svenska bankernas upplå ning . Den ramen var då även om utnyttjandet aldrig var över 400 miljarder. Samma belopp utgör ramen för stabilitets fondens möjlighet att medge garantier och före slås även gälla . När det gäller resolutionsreservens kreditram bör den främst bli aktuell i frågan om förlust täcknings- och återkapitaliseringsåtgärder efter det att nedskrivning av vissa av företagets skulder skett.