prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det civila samhället och näringslivet har viktiga funktioner att fylla för skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna. Förbättrat samråd med det civila samhället Regeringen har beslutat om en ny arbetsmetod, kallad sakråd, för att på ett systematiskt sätt ta vara på civilsamhällets expertis i olika sakfrågor. Sakråd kompletterar andra former av samråd och ökar kvaliteten i regeringens underlag (utg.omr. 17 avsnitt 16). höll regeringen ett sakråd med anledning av ett urval av rekommendationer som fick gällande efterlevnaden av ICCPR och ICESCR. Syftet med sakrådet var att lämna information om regeringens arbete med att följa upp rekommendationerna och ge organisationerna möjlighet att framföra sina synpunkter på vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av rekommendationerna. Regeringen höll även ett sakråd gällande den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlig- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 het och hatbrott. syftade till att vara ett uppstartsmöte för planen och fokuserade på genomförandet av planen inom ramen för de strategiska områden som regeringen identifierat. Planen tar sin utgångspunkt i bl.a. internationella åtaganden om mänskliga rättig- heter. I syfte att finna en mer systematisk form för dialogen med civilsamhällesorganisationer på barnrättsområdet fattade regeringen beslut om att inrätta en barnrätts- delegation. har tre möten skett inom ramen för delegationen (utg.omr. 9 avsnitt 7). Regeringens handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter Näringslivets ansvarstagande är centralt för konventionsefterlevnad. Det gäller inte minst konventionsåtaganden om skydd för arbetstagare. Företagande och mänskliga rättigheter är en central del inom ramen för regeringens nya och mer ambitiösa politik för hållbart företagande. har regeringen fortsatt arbetet med genomförandet av den nationella handlings- planen för företagande och mänskliga rättigheter som lanserades 2015 (utg.omr. 24 avsnitt 4.4.1). Handlingsplanen utgår från FN:s vägledande principer på området. Planen innehåller ca 50 pågående och planerade åtgärder, bl.a. inom reglering och lagstiftning, hur staten kan stödja näringslivet och om staten som bolagsägare. har bl.a. ny lagstiftning trätt i kraft om att vissa företag ska upprätta en hållbar- hetsrapport med upplysningar om bl.a. hur mänskliga rättigheter respekteras. Business har fått särskilda medel från export- främjandet för att stärka sitt stöd till företag kring hållbart företagande, vilket inkluderar mänskliga rättigheter. Hållbart företagande fort- sätter också att vara en integrerad del i ägar- styrningen av bolagen med statligt ägande och aktiviteter har genomförts för att öka kunskap samt sprida erfarenhet mellan de statligt ägda bolagen. 8.13.3 Analys och slutsatser Regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter (skr. 2016/17:29) har lagt grunden för en sammanhållen struktur för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna på en övergripande nivå. Regeringens bedömning är att de insatser som vidtagits inom ramen för strukturen har resulterat i att det finns ett påbörjat samordnat och systematiskt arbete för mänskliga rättigheter på regional och nivå samt att kompetensen om mänskliga rättigheter har höjts hos statligt anställda och vissa andra yrkesgrupper. Arbetet visar att det är centralt att regeringen fortsätter att bedriva ett aktivt, långsiktigt och systematiskt arbete för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Därför kan synpunkter och rekommendationer från internationella granskningsorgan vara en viktig vägledning för hur bättre kan arbeta med sina konven- tionsåtaganden. När allt fler länder ifrågasätter internationella regler och överenskommelser om mänskliga rättigheter är det viktigt att fortsatt agerar som en positiv kraft och förebild och aktivt arbetar med sina konventions- åtaganden. Om principen om alla människors lika värde inte ska luckras upp måste de demokratiska värderingarna i försvaras och fördjupas . Ett långsiktigt och systematiskt arbete för mänskliga rättigheter är också en förutsättning för arbetet med Agenda 2030 för hållbar utveckling där regeringen har en hög ambitionsnivå. För att regeringen ska uppfylla målet om full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter är det avgörande att det påbörjade arbetet för en sammanhållen struktur för de mänskliga rättigheterna fortgår och utvecklas. Regeringens bedömning om att en nationell rättigheter bör inrättas är central, men det är också viktigt att det övriga arbetet för att säkerställa ett starkt rättsligt skydd fortgår. För att säkerställa efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna inom offentlig verksamhet, såsom rättsväsende, socialtjänst, skola, sjukvård och andra former av samhällsservice, krävs ett systematiskt och samordnat arbete inom hela den offentliga verksamheten. Det civila samhällets verksam- heter måste värnas och stärkas. Vidare för- utsätter arbetet med mänskliga rättigheter samverkan med andra länder och organisationer, inte minst inom EU och FN. är och ska fortsatt vara en förebild när det gäller respekten för de mänskliga rättig- heterna. Regeringen kommer att fortsätta arbetet inom ramen för strategin för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter. Vidare kommer regeringen att arbeta för att respekten för de mänskliga rättigheterna genom- syrar arbetet mot de 17 globala målen i Agenda , samt regeringens långsiktiga reform- program för minskad segregation. Arbetet med mänskliga rättigheter bör ske i samarbete och samverkan med andra länder, aktörer och organisationer. EU är en viktig arena, liksom FN och andra multilaterala organisationer. I det fortsatta arbetet är det grundläggande att svensk lagstiftning är utformad i överens- stämmelse med internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Regeringen fortsätter detta arbete. De strukturer som etablerats för att värna konventionsåtaganden får inte svikta, nya strukturer behöver byggas upp och vissa rättigheter behöver särskilt lyftas fram och stärkas. I detta sammanhang är det fortsatta arbetet för etablerandet av en nationell institu- tion för mänskliga rättigheter av största vikt. Vidare prioriterar regeringen ett kontinuerligt och systematiskt arbete för mänskliga rättigheter inom såväl det offentliga som det civila samhället och inom näringslivet. För ett samordnat och systematiskt arbete med mänskliga rättigheter inom offentlig verksamhet kommer regeringen att fortsätta arbetet inom ramen för överens- kommelsen med SKL. Länsstyrelsernas arbete för ett systematiskt förhållningssätt till mänsk- liga rättigheter på lokal och regional nivå kommer att följas upp. Detsamma gäller de uppdrag som har getts till avseende kompetensutveckling. I arbetet för ett starkt rättsligt och institu- tionellt skydd är beslutet om en lagrådsremiss avseende inkorporering av i svensk rätt central (utg.omr. 9 avsnitt 7). universitets uppdrag gällande tillämpning av principen om fördragskonform tolkning i förhållande till konventionsåtaganden om mänskliga rättigheter och tillämpningen av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, kommer att utgöra en grund för fortsatta insatser i syfte att stärka det rättsliga skyddet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Vidare kommer regeringen arbeta för ett fortsatt starkt stöd till det civila samhällets arbete för mänskliga rättigheter genom bl.a. den nya sakrådsmodellen. Särskilda åtgärder genomförs för det civila samhällets fortsatta möjligheter att sprida kun- skap, mobilisera och stärka kapaciteten i arbetet för mänskliga rättigheter samt för att värna demokratin eller med olika metoder påverka och förändra attityder, normer och strukturer i samhället. Risken att utsättas för hot, hat och våld får inte vara hinder för arbetet för mänskliga rättigheter. Regeringen avser att se över och tillsätta en ny stödordning för säkerhetshöjande åtgärder (se även utg.omr. 17 avsnitt 12). Vidare kommer regeringen att stärka arbetet inom ramen för den nationella planen mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott. Regeringen kommer bl.a. att möjliggöra hågkomstresor till förintelsens minnesplatser (utg.omr. 13 avsnitt 4). Arbetet med respekt för mänskliga rättig- heter inom näringslivet fortsätter och är högt prioriterat och en viktig del i arbetet med Agenda 2030. 8.15.1 6.1 Allmänna val och demokrati Tabell 8.4 Anslagsutveckling 6:1 Allmänna val och demokrati 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för val, uppföljning och utveckling av demokrati- politiken, åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism samt åtgärder för främjande av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Anslaget får användas för P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 administrationskostnader som är en förut- sättning för genomförandet av insatser inom området. Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 6:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: för att värna det Riksdagsval 2018, EP-val med anledning av val Statsbidrag till kommuner för Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med 2018 respektive 2019 och med , för en ny stödordning för säkerhetshöjande åtgärder för det civila sam- hällets fortsatta möjligheter att sprida kunskap, mobilisera och stärka kapaciteten i arbetet för mänskliga rättigheter samt för att värna demo- kratin. Anslaget 9:2 Stöd till Trossamfund under UO17 minskas med 2018 respektive 2019. Anslaget ökas även med 2018, 2019 och 2020 för att möjliggöra hågkomstresor till förintelsens minnesplatser (se även utg.omr. UO 13 avsnitt 4). Anslaget minskas vidare med 2018 och med för att delfinansiera förslaget om ökad insyn i partiers finansiering. Anslaget ökas för att ska kunna investera i ett nytt it-system för valadministrationen med 2017 i höständringsbudgeten samt med 2018, 2019 och 2020. För att genomföra ändringar i vallagen för ett förstärkt skydd av valhemligheten i allmänna val ökas anslaget med 2018 och 2019. Därtill ökas anslaget med 2018–2020 för att förstärka insatser mot hot och hat mot det demokratiska samtalet. Anslaget ökas med 2018, 2019 och 2020 för utgifter i samband med val till , landstings- och kommunfullmäktige 2018 samt valet till 2019. Anslaget ökas även med 2018 och 2019 för läns- styrelsernas kostnader i samband med valen. Därtill ökas anslaget med 2018 och 2019 för kostnader för statsbidrag till kommunerna för genomförande av förtidsröstning. Anslaget ökar vidare med respektive för insatser för att öka intresset för och deltagandet i de allmänna valen 2018 och Europaparlamentsvalet . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . beräknas anslaget till respektive . Tabell 8.6 Anslagsutveckling 6:2 Justitiekanslern 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 49 576 tkr prisnivå. 3Motsvarar 49 576 tkr prisnivå. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 8.8 Anslagsutveckling 6:3 Datainspektionen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 85 314 tkr prisnivå. 3Motsvarar 85 315 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Justitiekanslerns Anslaget får användas för Datainspektionens Tabell 8.7 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 6:2 Justitiekanslern Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern . beräknas anslaget till , respektive . Tabell 8.9 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 6:3 Datainspektionen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget ökas med för Datainspektionens tillkommande arbetsuppgifter med anledning av EU:s data- skyddsförordning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:3 Datainspektionen för P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 8.10 Anslagsutveckling 6:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 19 937 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 937 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:4 . beräknas anslaget till respektive . 8.15.5 6.5 Stöd till politiska partier Tabell 8.12 Anslagsutveckling 6:5 Stöd till politiska partier 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för Val- myndighetens verksamhet. Tabell 8.11 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 6:4 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget ökas med . Anslaget får användas för utgifter för stöd till politiska partier. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd till politiskt parti som deltagit i val till dels som ett partistöd, dels som ett kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Parti- stödet lämnas som ett mandatbidrag. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 6:5 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (2006:999) om ekonomiadministrativa be- stämmelser för , Riks- dagens ombudsmän och krävs bemyndigande för beslut om bl.a. bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 6:5 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Tabell 8.13 Beställningsbemyndigande för anslaget 6:5 Stöd till politiska partier Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 8.14 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 6:5 Stöd till politiska partier Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med 2018 och med för att delfinansiera förslaget om ökad insyn i partiers finansiering. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:5 Stöd till politiska partier . beräknas anslaget till . 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Området omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken som finansieras från anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter respektive 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer. Verksamhet som rör de nationella minoriteterna bedrivs även inom t.ex. områdena utbildnings-, språk- och samepolitik. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom området Nationella minoriteter 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Målet för politiken avseende nationella minori- teter är att ge skydd för de nationella minori- teterna och stärka deras möjligheter till inflytan- de samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målet ska följas upp inom följande delområden (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272): –diskriminering och utsatthet, –inflytande och delaktighet, och –språk och kulturell identitet. I detta avsnitt redovisas resultaten av de åtgärder som bidragit till målet att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjlig- heter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. I avsnittet saknas delvis statistik. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 9.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Centrala bedömningsgrunder är: –kommuners, landstings och myndigheters efterlevnad av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och internationella åtaganden inom området, –informations- och kunskapshöjande insat- ser för att förstärka efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter, –() och andra aktörers arbete mot diskrimine- ring och utsatthet, –utvecklingen av samråd med och in- flytande för de nationella minoriteterna, –språk- och kulturaktiviteter för och av de nationella minoriteterna, och området språk och kulturell identitet bör ges en särskild tyngd och att minoritetspolitiken behöver integreras bättre inom andra politik- områden. Utredningen förespråkar att bibehålla och utveckla ordningen gällande ett utökat skydd inom förvaltningsområden och ett grundläggande skydd som gäller i hela landet. Vidare föreslås en rad förtydliganden i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och att samordningen och uppföljningen av minoritetspolitiken bör stärkas. har tillkännagivit för regeringen att regeringen bör tillsätta en utredning med upp- drag att analysera om finlandssvenskarna bör erkännas som nationell minoritet i (bet. 2016/17:KU16, punkt 7, rskr . 2016/17:245). Regeringen bedömer att den befintliga Utred- ningen om en stärkt minoritetspolitik (Ku 2016:02) är bäst lämpad att genomföra utred- ningsuppdraget och beslutade om tilläggsdirektiv. Dessa innebär i huvudsak ett –insatser för att stärka de nationella mino- uppdrag att analysera vad den finlandssvenska Bedömningarna utgår främst från och i Nationella minoriteter – minoritetspolitikens utveckling , som fortsättningsvis benämns Uppföljningsrapport . Uppföljningsrappor- ten har särskilt riktats in på service och omvårdnad som erbjuds inom äldreomsorgen på nationella minoritetsspråk. Vidare utgår be- dömningarna från återrapporteringar av rege- ringsuppdrag och i årliga rapport om strategin för romsk inkludering (Strategin för romsk inkludering – Lägesrapport ). Efterlevnaden av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt åtaganden lämnade Utredningen om en stärkt minoritetspolitik betänkandet Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik(SOU 2017:60). I betänkandet konstateras att arbete återstår för förverkligandet av de grundläggande rättigheterna för de nationella minoriteterna och att det fortfarande finns stora brister i majoritetssamhällets kunskaper om de nationella minoriteterna. Utredningen föreslår att del- gruppen i har för ställning och överväga om den ska erkännas som nationell minoritet. Utredningen ska redovisa det utvidgade upp- draget . Med denna åtgärd anser regeringen att tillkänna- givande är tillgodosett. Tillkännagivandet får därmed anses slutbehandlat. Kommuners och landstings arbete inom förvaltningsområdena Kommuner och landsting har efter ansökan hos regeringen möjlighet att få ingå i förvaltnings- område för finska, meänkieli eller samiska. Det innebär vissa utökade rättigheter för torne- dalingar, samer och sverigefinnar utöver de rättigheter som samtliga fem nationella mino- riteter har enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Antalet kommuner och landsting som ingår i förvalt- ningsområdena uppgår 2017 till 75 kommuner och 14 landsting (diagram 9.1). För de mer- kostnader som de kommuner och landsting som ingår i förvaltningsområden har avsatte rege- ringen 2016 och 2017 ca i statsbidrag. Diagram 9.1 Antal anslutna kommuner och landsting till förvaltningsområde 2010–2016 Anslutningen till förvaltningsområden har ökat snabbt. Från 38 kommuner och 8 landsting till 75 kommuner och 14 landsting 2017. Denna snabba utvidgning har resulterat i en positiv utveckling av efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. har åtta kommuner inkommit med en anmälan om att de önskar ingå i ett eller flera förvaltningsområden . har de kommuner som erhållit statsbidrag använt av bidraget till kostnader för samordning av insatser inom respektive kommun. har använts till merkostnader inom förskoleverksamhet och ungefär detsamma för service och omvårdnad inom äldreomsorgen. av stats- bidraget har använts för merkostnader i arbetet med nationella minoriteters inflytande, delaktig- het och samråd. De landsting som erhållit statsbidrag har framför allt använt bidraget till språk- och kulturinsatser, samordning och över- gripande information. Det totala utnyttjandet av landstingens statsbidrag har ökat jämfört med och fem landsting har för- brukat hela bidraget. Fördelningen mellan olika användnings- områden är i stort likvärdig och är i linje med det som framkom i den utvärdering av statsbidragets användning som lämnades av i och 2016 (Ku2015/01867/DISK). I utvärderingen konstaterades att de flesta kommuner bekostar de anställda samordnarnas lön med statsbidraget. har , Insti- tutet för språk och folkminnen, länsstyrelserna, Sameskolstyrelsen, , , , Universitets- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 och högskolerådet, , och haft särskilda uppdrag i form av riktade insatser för de nationella minoriteterna i enlighet med myndigheternas regleringsbrev och instruk- tioner. Myndigheternas uppdrag har på ett över- gripande plan bidragit till att frågorna på olika sätt fortsatt integreras i respektive myndighets verksamhet och att möjligheterna till inflytande och delaktighet har stärkts. Därutöver finns konkreta resultat i de olika politikområden som myndigheterna verkar inom. Folkhälso- myndighetens arbete har t.ex. resulterat i att myndigheten tar fram en plan för uppföljning av hälsa för respektive minoritet. Skolinspektionen har påbörjat en granskning av förskolans arbete med flerspråkiga barns språk- utveckling. Granskningen förväntas bidra till utveckling av förskolans arbete med flerspråkiga barn och att synliggöra utvecklingsområden i de granskade förskolorna och bland huvudmännen. har kompletterat sin informa- tionsskrift riktad till äldre med information om de nationella minoriteternas rättigheter samt översatt denna till finska, samiska och meänkieli. internationella åtaganden om nationella minoriteters rättigheter