prop · H403154 · 2017-03-20 00:00:00 — Egendomsskyddet innehåller enligt tre regler: i den första fastslås principen att egendom ska respekteras, i den andra uppställs villkoren för att någon ska få berövas sin egendom och i den tredje behandlas frågan om hur ägarens rätt att utnyttja sin egendom får begränsas.8 Enligt artikel 1 ska envar fysisk eller juridisk persons rätt till sin egendom lämnas okränkt. Begreppet egendom har sedan artikelns tillkomst utökats på så sätt att utöver fast och lös egendom samt immaterialrätter kan även legitima förväntningar om ekonomiska förmåner skyddas av artikeln. Legitima förväntningar är ett begrepp som skapats och tolkats av för att ge skydd åt anspråk som på grund av oförutsebara förändringar inte kan förverkligas. har t.ex. uttalat att egendom omfattar fodringar som består i ett anspråk för vilken det finns i vart fall en rimlig grund enligt gällande rätt.9 Legitima förväntningar kan uppkomma bland annat genom tidigare dom eller lagstiftning, och skyddar egendom som ännu ej har förvärvats. Det ska dock särskiljas från fall som endast rör en förhoppning att förvärva egendom, någonting som inte skyddas av artikeln. har bl.a. ansett att en socialförmån som sjuk- eller handikappension, även om den inte är beroende av inbetalda , kan anses utgöra en egendom som skyddas av artikel 1 i tilläggsprotokollet.10 Ett flertal avgöranden har gällt pensionsförmåner. I Lakicevic m.fl. mot och Serbien11 hade klagandena inrättat sina kvarvarande yrkesverksamheter efter gällande pensionsvillkor. När sedan pensionsreglerna ändrades uppfyllde klagandena inte längre villkoren och pensionsutbetalningarna upphörde. ansåg att klagandenas rätt enligt artikel 1 i första tilläggsprotokollet till konventionen hade kränkts och förklarade att bedömningen kunde ha utfallit annorlunda om det rört sig om en rimlig minskning av pensionerna eller om klagandena hade fått en skälig övergångstid för att anpassa sig till det nya läget. 8Danelius, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis. En kommentar till om de mänskliga rättigheterna, 5 u, , 2015 s. 577. 9Pressos Compania Naviera S.A. m.fl. mot , dom . 10Koua Poirrez mot , dom . 11Lakicevic m.fl. mot och , dom . Föräldrar som har flyttat till med barn som är eller äldre vid bosättningen kan trots att de aldrig tagit ut någon föräldrapenning i ha planerat att göra uttag längre fram. har inte uttalat sig om huruvida svensk föräldrapenning som en förälder planerat att ta ut men ännu inte påbörjat uttag av kan anses utgöra en legitim förväntan på egendom. Det som talar emot att begränsningsregeln och övergångsbestämmelsen skulle kunna utgöra en kränkning av skyddet för egendom är att det inte finns någon regelrätt fordran, föräldrapenning är en dagersättning där villkoren för att få rätt till ersättningen ska uppfyllas från dag till dag. Det går därför inte att på förhand besluta att en sådan rätt finns. Det finns däremot en begränsad möjlighet för föräldrar att ansöka om föräldrapenning retroaktivt, för tid före den dag ansökan om föräldrapenning har kommit in till eller om synnerliga skäl finns. Den föreslagna begränsningsregeln kommer vidare inte att ges retroaktiv verkan genom övergångsbestämmelserna utan ska gälla för föräldrapenningdagar som avser tid efter ikraftträdandet och framåt. Det innebär att pågående ersättningsperioder och tidigare beslut om föräldrapenning inte kommer att påverkas. Inte heller kommer antalet dagar med föräldrapenning att begränsas för de föräldrar som har fått föräldrapenning för ett barn med åtminstone en åttondels föräldrapenningdag före ikraftträdandet. Som tidigare nämnts finns även en begränsad möjlighet att ansöka om föräldrapenning retroaktivt, även i dessa fall gäller naturligtvis att alla kriterier för rätt till föräldrapenning ska vara uppfyllda. ska dessutom ges i uppdrag att informera om regelförändringen före denna träder ikraft. För den förälder som då vill kunna få föräldrapenningdagar enligt det äldre regelverket räcker det med att ansöka om uttag av en åttondels föräldrapenningdag som infaller före ikraftträdandet av begränsningsregeln. En ansökan om föräldrapenning kan göras på ett förhållandevis enkelt sätt. Det är dessutom tillräckligt att en av föräldrarna har fått föräldrapenning för att barnets fortsatta antal föräldrapenningdagar ska beräknas enligt den äldre lydelsen av bestämmelsen. Om den aktuella regleringen om föräldrapenningdagar trots allt skulle anses utgöra egendom i den mening som avses i artikel 1 i det första tilläggsprotokollet, följer av den artikeln att ingen får berövas sin egendom annat än i det allmännas intresse och under de förutsättningar som anges i lag och av folkrättens allmänna grundsatser. För att en kränkning inte ska uppstå ska åtgärden enligt praxis också bedömas vara proportionerligt vid en avvägning mellan det allmännas intresse och den enskildes intresse. Syftet med begränsningsregeln och övergångsbestämmelsen till denna är främst att föräldrar med äldre barn som kommer till inte ska överkompenseras i förhållande till de föräldrar med barn som omfattas av reglerna om föräldrapenning från födseln. Syftet är vidare att härigenom bidra till att minska de negativa konsekvenser som en överkompensation kan få när det gäller möjligheten till en långsiktig etablering på såväl arbetsmarknaden som i andra delar av samhället. Omvårdnad av barn kan vara en orsak till senarelagt och lågt deltagande på arbetsmarknaden även efter bosättningen i , detta mönster är särskilt tydligt för kvinnor. Regeringen gör bedömningen att allmänintresset i så fall skulle väga tyngre än den enskildes 2016/17:154 intresse av fler föräldrapenningdagar. Eftersom begränsningsregeln och övergångsbestämmelsen till denna också syftar till att rätta till en överkompensation anses åtgärden vara proportionerlig jämförd med den börda som den enskilde drabbas av till följd av förslaget. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen finns bestämmelser om det totala antalet dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas med anledning av ett barns födelse. regeln är att föräldrapenning lämnas under sammanlagt för båda föräldrarna. Det finns också en särskild regel som gäller för tid efter det att barnet har fyllt som innebär att föräldrapenning för sådan tid lämnas för sammanlagt för båda föräldrarna. Fyraårsgränsen gäller för barn födda eller adopterade från och med den 1 Ändringen i första stycket innebär att bestämmelsen om hur många ytterligare dagar med föräldrapenning som enligt huvudregeln kan läm- nas vid flerbarnsfödsel flyttas från andra stycket och placeras i första Någon ändring i sak är inte avsedd. I andra stycket införs en ny bestämmelse om hur många dagar som föräldrapenning kan lämnas med om ett barn blir bosatt här i landet efter det första levnadsåret. Om bosättning sker under barnets andra levnadsår lämnas föräldrapenning inte under utan i stället under sammanlagt för föräldrarna. föräldrapenning under ytterligare för varje barn utöver det Om bosättning i stället sker efter det andra levnadsåret lämnas föräldrapenning under sammanlagt för föräldrarna. flerbarnsfödsel lämnas föräldrapenning under ytterligare för varje barn utöver det första. Med skrivningen ”under barnets andra levnadsår” avses att bosättning ska ske från och med barnets ettårsdag fram till Med skrivningen ”efter det andra levnadsåret” avses att bosättning ska ske från och med barnets tvåårs- För att bedöma när ett barn blir bosatt i tillämpas bestämmel- serna i 5 kap. 2–8 §§. När det gäller gränsöverskridande situationer inom EU ska vid tillämpning av EU:s samordningsförordning det EU-rättsliga bosättningsbegreppet ”stadigvarande bosättning” användas. Bestämmelsen omfattar alla föräldrar som kommer till från utlandet med barn som är eller äldre. Personer som typiskt sett kan omfattas är svenska medborgare som flyttar hem efter bosättning utom- lands och utländska medborgare som flyttar hit för att bo eller arbeta. sistnämnda grupp ingår utlänningar som behöver uppehållstillstånd och arbetstillstånd i enligt reglerna i utlänningslagen (2005:716). Föräldrar och barn som flyttar från och som uppbär föräldrapenning enligt huvudregeln före flytten omfattas av begränsningsregeln om barnet är eller äldre när familjen återvänder. Detta gäller i de fall föräldrapenning före flytten enbart har lämnats för dagar efter . Om de särskilda skyddsreglerna i 5 kap. 3–8 §§ är tillämpliga gäller dock inte begränsningsregeln eftersom en person som omfattas av dessa bestämmelser fortfarande anses bosatt här i landet även om han eller hon vistas i utlandet. Föräldrar och barn som har uppehållstillstånd anses bosatta i . Om uppehållstillståndet löper ut men föräldrar och barn även fortsättningsvis vistas i torde dessa anses som fortsatt bosatta i landet, däremot saknas rätt till bosättningsbaserade förmåner (5 kap. 9 och 12 §§). När föräldrar och barn upprepade gånger flyttar ut och in ur landet eller rätten till föräldrapenning av annan anledning tillfälligt förloras gäller att tidigare uttag av föräldrapenning beaktas när föräldrarna på nytt blir försäkrade för föräldrapenning. Detta följer av uttryckssättet att för- äldrapenning lämnas med ”högst” . Denna ordning kommer att gälla även för föräldrar som omfattas av begränsningsregeln. Om föräldrar t.ex. blir försäkrade för föräldrapenning första gången under barnets andra levnadsår (lämnas) och sedan tillfälligt förlorar rätten till föräldrapenning för att senare återfå denna rätt efter barnets andra levnadsår (lämnas), tilldelas dagar med beaktande av tidigare uttag. Om föräldrarna först tagit ut av de som högst kunde lämnas, tilldelas föräldrarna således (200-105) av de som kan lämnas när de på nytt får rätt till föräldrapenning. Det ska framhållas att det i vissa fall behöver göras avvikelse från begränsningsregeln med hänsyn till (jfr 2 kap. 5 §). Det gäller för den personkrets som omfattas av likabehandlingsprincipen i EU:s samordningsförordning. Avvikelse ska göras genom att huvudregeln i första stycket tillämpas i stället för begränsningsregeln i andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 5.2. I paragrafen finns bestämmelser om att det ska göras avräkning av tid med föräldrapenningsförmån som lämnats enligt utländsk lagstiftning. I andra stycket görs ett tillägg om att bestämmelsen även gäller om rätten till föräldrapenning inträder först som avses i 12 § andra stycket. Detta är en ändring i sak. Avräkningen görs då från det högsta antal dagar under vilka föräldrarna skulle ha kunnat vara berättigade till föräldrapenning enligt 12 § första stycket. Det är alltså fråga om en avräkning från högsta antal fiktiva dagar för föräldrapenning. Det antal dagar som då återstår ligger till grund för beräkning av det antal dagar för vilka det kan lämnas föräldrapenning enligt 12 § andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om nivån på de ytterligare dagar med föräldrapenning som en förälder enligt 12 § andra stycket har 2016/17:154 rätt till vid flerbarnsfödsel. Bestämmelsen innebär att samtliga ytterligare dagar lämnas på sjukpenningnivå, dock lägst på grundnivå. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Enligt den första punkten ska lagen träda i kraft . I den andra punkten anges att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för dagar som avser tid före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelsen avser både de ansökningar som kommit in till för dagar före ikraftträdandet men som ännu inte har beslutats samt de ansökningar som kommer in efter ikraftträdandet och som i enlighet med bestämmelserna i 11 kap. 12 § och 12 kap. 12 a § kan beviljas för tid före . Tredje punkten tar sikte på situationer när föräldrapenning har beviljats enligt 12 kap. 12 § första stycket för dagar före ikraftträdandet. Fortsatt rätt till föräldrapenning för barnet föreligger då enligt huvudregeln, dvs. föräldrapenning kan lämnas för , också för dagar som infaller efter ikraftträdandet. Det innebär att antalet dagar med föräldrapenning som kan tas ut för barnet inte påverkas i dessa fall. Även föräldrapenning för barn som varit bosatta i och som åter blir bosatta i landet omfattas av övergångsbestämmelserna i denna punkt under förutsättning att åtminstone en åttondels föräldrapenning har beviljats före ikraftträdandet. När ett barn åter är att anse som bosatt i (efter ) får föräldrarna ”återknyta” till den föräldrapenning som har lämnats enligt huvudregeln. Föräldrarna kan alltså få rätt till föräldrapenning med enligt huvudregeln trots att barnets senaste bosättning i har skett efter ikraftträdandet och bosättningen sker under barnets andra levnadsår eller . Övervägandena finns i avsnitt 7. Sammanfattning av Utredningen om en modern föräldraförsäkrings delbetänkande (SOU 2016:73) Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn Utredningen om en modern föräldraförsäkring har haft i uppdrag att i delbetänkandet analyser och förslå åtgärder för att begränsa möjligheten att använda föräldrapenninge för föräldrar som kommer till md barn. Syftet med begränsningen är att förkorta tiden för etablering på arbetsmarknaden. I betänkandet föreslås ett antal ändringar i reglerna om föräldrapenning. Utgångspunkter för utredningens förslag och överväganden Utredningen kan konstatera att bestämmelserna om föräldrapenning får den konsekvensen att när föräldrar kommer till med äldre barn kan de få rätt till samma antal föräldrapenningdagar för det äldre barnet som normalt utges vid barns födelse. Regelverkets konstruktion leder till att det uppstår en överkompensation i förhållande till det behov av ledighet och ersättning som föräldrar med äldre barn har. Det medför en möjlighet till långvarig frånvaro från arbete, arbetssökande, utbildning eller andra aktiviteter som syftar till att föra föräldrarna närmare arbetsmarknaden. Utredningens överväganden och förslag Utredningen föreslår att en begränsning av rätten till föräldrapenning knyts till tidpunkten för när ett barn blir bosatt i . Utgångspunkten bör enligt utredningens mening vara att även föräldrar som omfattas av begränsningen ska ges valfrihet och flexibilitet inom de ramar som gäller för försäkringen i övrigt. Utredningen föreslår därför att begränsningen utformas så att den ungefärligen motsvarar den mängd föräldrapenning som en genomsnittligt försäkrad använder efter barnets ettrespektive tvåårsdag. Den personkrets som utredningen föreslår ska omfattas av begränsningsregeln är föräldrar och barn som kommer från utlandet och som inte bott i samt föräldrar och barn som flyttat tillbaka till efter bosättning utomlands. Utredningen bedömer att befintliga åldersgränser för uttag av föräldrapenning bör gälla även för den som får föräldrapenning enligt begränsningsregeln. Utredningen bedömer att mycket talar för att en begränsning av föräldrapenningen inte är förenlig med likabehandlingsprincipen i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen. Begränsningsregeln bedöms därför inte kunna upprätthållas för den personkretsen som omfattas av likabehandlingsprincipen. Ersättningsnivå och fördelning samt avstående av dagar mellan föräldrarna Utredningen bedömer att nuvarande bestämmelser i vad gäller vem som får föräldrapenning och hur den fördelas mellan föräldrarna bör gälla också för föräldrapenning som lämnas enligt den föreslagna begränsningsregeln. Även när det gäller vilken ersättningsnivå föräldrapenningen kan lämnas på gör utredningen bedömningen att det finns fördelar med att nuvarande regler i SFB tillämpas. Samma sak bör gälla för reglerna i SFB om hur föräldrapenning på sjukpenningnivå ska beräknas. Utredningen konstaterar även att det är otillfredsställande att endast dagar på sjukpenningnivå är reserverade men att det är för tidigt att föreslå ändringar kring detta i delbetänkandet. Nivån på föräldrapenning vid flerbarnsfödsel Utredningen föreslår att de ytterligare dagar med föräldrapenning som en förälder enligt den föreslagna begränsningsregeln har rätt till vid flerbarnsfödsel ska lämnas på sjukpenningnivå, dock lägst på grundnivå. Avräkning av tid med föräldrapenningförmån enligt utländsk lagstiftning Om föräldrapenning lämnas enligt den föreslagna begränsningsregeln och den ena av föräldrarna eller båda har fått en motsvarande föräldrapenningsförmån enligt utländsk lagstiftning, föreslår utredningen att den tid som den utländska förmånen har lämnats för ska räknas av. Utredningen föreslår att förmånen räknas av från det högsta antal dagar som föräldrapenning hade kunnat lämnas för. Utredningen föreslår att bestämmelserna ska träda ikraft . Utredningen bedömer att den föreslagna regleringen bör förenas med Utredningen föreslår att bestämmelserna ska tillämpas första gången på föräldrapenning för ett barn som blir bosatt här i landet efter ikraftträdandet. Utredningen föreslår också en över- gångsbestämmelse som innebär att även om bosättning sker efter ikraft- trädande så ska äldre föreskrifter fortfarande gälla i de fall föräldra- penning lämnas eller har lämnats för ett barn för tid före ikraftträdandet. Här avses situationer där bosättningen i och rätten till föräldra- penning upphör tillfälligt. I de fall föräldrapenning lämnas eller har läm- nats för tid före ikraftträdandet ska äldre föreskrifter gälla om föräldern blir bosatt på nytt och ansöker om föräldrapenning. En generell regel istället för en särregel Utredningen överväger om det istället för en särregel skulle vara möjligt att begränsa föräldrapenningen genom att införa en generell tvåårsgräns som skulle gälla för alla försäkrade. Utredningen ser flera fördelar med ett sådant förslag men eftersom direktiven inte föreskriver en generell lösning lämnas inget sådant förslag. Utredningen anser att det är svårt att redan i delbetänkandet ta ett helhetsgrepp på föräldrapenningens regelverk men lämnar ett förslag på hur en alternativ reglering skulle kunna se ut i en bilaga till betänkandet. Utredningens lagförslag (SOU 2016:73) Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 12 kap. 12 och 33 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i balken ska införas en ny paragraf, 12 kap. 45 a §, samt närmast före 12 kap. 45 a § en ny rubrik av följande lydelse. av ett barns födelse lämnas under av ett barns födelse lämnas under föräldrarna, och vid flerbarns- födsel under ytterligare högst 180 dagar för varje barn utöver det Vid flerbarnsfödsel lämnas för- Om ett barn blir bosatt här i landet under barnets andra lev- utöver det första. lagt för föräldrarna, och vid fler- utöver det första. emot blir bosatt här i landet efter föräldra-penning under högst 100 dagar sammanlagt för föräl- för varje barn utöver det första. För tid efter barnets fjärde levnadsår, räknat från barnets födelse eller därmed likställd tidpunkt, lämnas föräldrapenning dock under sammanlagt för föräldrarna, och vid flerbarnsfödsel under ytterligare för varje barn utöver det första. Om en förälder har fått en förmån enligt utländsk lagstiftning, som motsvarar föräldrapenning med anledning av ett barns födelse, ska den tid som den utländska förmånen har lämnats för räknas av från det högsta antal dagar som föräldrapenning kan lämnas för enligt 12 §. Om rätten till föräldrapenning Om rätten till föräldrapenning 1Senaste lydelse 2013:999. 2Senaste lydelse 2013:999. inträder först som avses i 12 § tredje stycket och den ena av föräldrarna eller båda har fått en sådan utländsk förmån som ska räknas av enligt första stycket, ska avräkningen göras från det högsta antal dagar som föräldrapenning hade kunnat lämnas för enligt 12 § första och andra styckena. avses i 12 § andra eller tredje styckena och den ena av för- äldrarna eller båda har fått en sådan utländsk förmån som ska räknas av enligt första stycket, ska avräkningen göras från det högsta antal dagar som föräldrapenning hade kunnat lämnas för enligt 12 § Antalet dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas vid bosättning efter första levnadsåret När det gäller föräldrapenning för sådan tid som avses i 12 § andra stycket, ska vid flerbarnsfödsel föräldrapenning lämnas på sjukpenningnivå, dock lägst på grundnivå. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna tillämpas första gången på föräldrapenning för ett barn som blir bosatt här i landet efter ikraftträdandet. 3.Äldre föreskrifter i 12 kap. 12 § gäller dock fortfarande i de fall föräldrapenning lämnas eller har lämnats för ett barn för tid före ikraftträdandet. Efter remiss av delbetänkandet Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn (SOU 2016:73) har följande instanser inkommit med yttrande: Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), , , , kommun, Falken- bergs kommun, kommun, kvinnolobby, Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU), kommun, Justitiekanslern, kommun, , Special- pedagogiska skolmyndigheten, kommuner och landsting (SKL), , , kommun, kommun, , Kammarrätten i , ombudsmän (JO), (), , Skolinspek- tionen, (), Förvaltningsrätten i , Diskrimi- neringsombudsmannen, för familjerätt och föräldraskaps- stöd (MFoF), , , , , , , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), kommun, TCO, Svenskt närings- liv, Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS), , , , Pensions- myndigheten, , Föreningens Socialchefer, , Män för jämställdhet, , , , kommun, , Följande instanser utom remisslistan har inkommit med yttrande: Feministiskt initiativ (Fi), Naturvetarna, universitetslärare och forskare (). Följande instanser har inbjudits men avstått från att lämna yttrande: kommun, kommun, kommun, kommun, , skolchefers förening, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Civil right defenders, , Föreningen, Kommunala Familjerådgivare (KFR), Företagarna, , Barnens Rätt i Samhället (), Föreningar för Invandrarkvinnor (RIFFI), för kvinnojourer och tjejjourer i (ROKS), för valfrihet, jämställdhet och föräldraskap (HARO), Makalösa föräldrar, , Röda korset, UNHCR, Promemoria om ikraftträdande – och övergångsbestämmelser till lagförslagen som lämnas i Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn (SOU 2016:73) 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för föräldrapenning som avser dagar före ikraftträdandet. 3.Om föräldrapenning för ett barn har beviljats för dagar före ikraftträdandet ska 12 kap. 12 § i den äldre lydelsen tillämpas även för föräldrapenning som avser dagar efter ikraftträdandet. Begränsningsregeln bör träda i kraft och arbetsgruppen föreslår därför (i likhet med utredningen) ett ikraftträdande den Arbetsgruppen inser att måste anpassa såväl IT-system som administration inför ikraftträdandet. Arbetsgruppen bedömer att ett ikraftträdande till ändå bör vara möjligt för . Arbetsgruppen anser att förslaget om begränsningsregel bör förenas med övergångsbestämmelser. Förutsättningarna för att planera uttag av föräldrapenning skulle försämras på ett oskäligt sätt om övergångsregler saknades. Barnets födelsedatum är normalt utgångspunkten för förändringar av regelverket inom föräldraförsäkringen eftersom detta ger goda förutsättningar för planering. Om den nya begränsningsregeln enbart skulle gälla för barn som är födda efter ikraftträdandet skulle effekterna av begränsningen dock utebli för föräldrar som har barn som fötts före ikraftträdandet. Det skulle vidare ta efter ikraftträdandet innan begränsningen av dagar för föräldrar som kommer till med barn får genomslag. Det är enligt arbetsgruppen inte en tillfredsställande ordning mot bakgrund av begränsningsregelns syfte. Arbetsgruppen föreslår därför en övergångsbestämmelse som innebär att föreskrifterna ska tillämpas första gången när en förälder ansöker om föräldrapenning för dagar som infaller efter . Har föräldrapenning beviljats för ett barn enligt huvudregeln i 12 kap. 12 § första stycket SFB (dvs.