prop · H403143 · 2017-03-21 00:00:00 — Kursplanerna kompletteras med kunskapskrav vid slutet av årskurs 3, 6 och 9, beroende på ämne. Kunskapskraven beskriver den lägsta godtagbara kunskapsnivån för en elev i årskurs 3 och anger den kunskapsnivå som krävs för betygen A, C respektive E i årskurs 6 och 9. Betyg sätts i och i sameskolan från årskurs 6 och i specialskolan från årskurs 7 I och sameskolan sätts betyg från och med årskurs 6 i alla ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen utom språkval. Betygssättning i språkval påbörjas i årskurs 7. I specialskolan gäller liknande betygsbestämmelser med den skillnaden att betygssättningen påbörjas , dvs. i årskurs 7 och att betygssättning i språkval påbörjas i årskurs 8. För grundsärskolans elever gäller att betyg ska sättas om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det. I sådant fall ska betyg sättas från och med årskurs 6 i alla ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen (10 kap. 16 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 16 § och 13 kap. 16 § skollagen). När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid betygssättningen av ett ämne som har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav. Terminsbetyg ska utfärdas vid slutet av varje termin från det att betygssättningen påbörjas (i årskurs 6 eller 7) till den näst sista terminen i skolformen. Den sista terminen ska det, i samband med att skolplikten upphör, utfärdas ett slutbetyg. Slutbetyget ska innehålla uppgifter om den högsta årskursen som eleven genomgått och om de senaste besluten om elevens betyg. Betyg som satts innan ett ämne har avslutats ska inte ingå i slutbetyget (10 kap. 19 och 20 §§, 11 kap. 22 och 23 §§, 12 kap. 19 och 20 §§ och 13 kap. 20 och 21 §§ skollagen och 6 kap. 11, 14 och 15 §§ skolförordningen). Som betyg för godkända resultat ska i , specialskolan och sameskolan någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. För en elev i grundsärskolan som inte uppnår kraven för betyget E, ska betyg inte sättas (10 kap. 17 §, 11 kap. 20 §, 12 kap. 17 § och 13 kap. 18 § skollagen). Att läsa moderna språk kan ge högre meritvärde Om antalet platser vid ett nationellt program i gymnasieskolan är färre än antalet sökande som ska tas emot ska företräde mellan de sökande bestämmas efter ett meritvärde som utgörs av summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. Betygsvärdet för betygen har fastställts enligt följande: För sökande som fått betyg i moderna språk som språkval får meritvärdet beräknas på summan av betygsvärdena av detta betyg och de 16 bästa betygen i övrigt. Som nämnts tidigare innebär detta att det högsta meritvärdet utan betyg i moderna språk som språkval är 320 poäng och att det högsta meritvärdet med betyg i moderna språk som språkval är 340 poäng (7 kap. 4 § gymnasieförordningen [2010:2039]). En stadieindelad timplan bidrar till en ökad Regeringens bedömning: Det bör införas en stadieindelad timplan i bör få i uppdrag att ta fram förslag till stadiein- delade timplaner för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. , nads- och utbildningspolitisk utvärdering, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Myndigheten för delaktighet, Arbetsmiljöver- ket, , , och flera kommuner, t.ex. , , , , , Flera remissinstanser anser att förslaget att införa en stadieindelad tim- plan kan medföra en ökad likvärdighet, t.ex. , miljöverket anför att förslaget om en stadieindelad timplan kan underlätta planering och uppföljning av undervisning, vilket kan vara positivt för lärarnas och huvudmännens arbetsbelastning. tillstyrker förslaget och föreslår att regeringen ger en skolmyndighet i uppdrag att föreslå riktlinjer för hur huvudmännen, med minsta möjliga administrativa börda för lärare och rektorer, ska följa upp hur mycket undervisningstid en elev i verkligheten har fått per ämne välkomnar förslaget men avstyrker att det fort- Prop. 2016/17:143 satt ska finnas möjlighet att tillåta huvudmän att bedriva utbildning utan tillämpning av timplanen. Den stadieindelade timplanen måste enligt förbundet gälla för alla skolor för att säkra likvärdighet och rättssäkerhet för eleverna. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) tillstyrker förslaget, men anser att det nödvändigt att alla timplaner i de olika skolformerna börjar gälla för att förslagen i promemorian ska fungera i specialskolan. förändringar som genomförts successivt i de olika skolformerna har inneburit onödiga svårigheter för specialskolan. tillstyrker förslaget, men framhåller att svårigheterna vid skolbyten i praktiken kommer att kvarstå. Detta eftersom många skolor inte är stadieindelade. bedömer att en stadieindelad timplan kan bidra till att underlätta uppföljningen av att eleverna får den undervisningstid de minst ska vara garanterade och att behovet av kompletterande undervisning vid skolbyten minskar något. Kommunen framhåller dock att en flexibel timplan främjar ett ämnesövergripande arbetssätt med en helhetssyn på de nationellt satta målen. Kommuner och Landsting (SKL) anser att den nya stadieindelade timplanen inte bör bli en tvingande reglering, utan att den i stället bör utgöra en rekommendation till huvudmännen. På så sätt ges de huvudmän som har en verksamhet med en mer flexibel timplan fortsatt möjlighet att arbeta på detta sätt. Därmed kan även de huvudmän som har organiserat sina skolor på annat sätt slippa genomföra organisatoriska förändringar utan att det finns behov av sådana. Det gäller t.ex. de huvudmän som har skolor för förskoleklassen och årskurs 1–5 (F–5) respektive 6–9. bedömer att det inte bör införas en stadieindelad timplan i . menar att förändringstakten i skolan har varit hög och att de insatser som har gjorts, exempelvis förändringarna i läroplanen Lgr 11 samt större kompetensutvecklingsinsatser som matematik- och läslyftet, behöver utvärderas för bedömning av vilka effekter dessa gett innan ytterligare insatser genomförs. CETIS – i skolan ställer sig bakom yttrandet från . Skälen för regeringens bedömning En stadieindelad timplan underlättar uppföljning… Som nämndes inledningsvis finns det studier som visar att det förekommer brister i huvudmännens uppföljning av att eleverna verkligen får de undervisningstimmar som de har rätt till. I stället lägger huvudmännen i första hand fokus på att eleverna når kunskapskraven. Det är naturligtvis av centralt intresse för skolornas verksamhet att eleverna når dessa krav. Enligt regeringen finns det dock skäl att framhålla att en viktig förutsättning för att eleverna ska kunna nå kunskapskraven är att de får de undervisningstimmar som anges i timplanen. Av den anledningen är det av betydelse att huvudmännen genom ordentliga uppföljningar säkerställer att eleverna får undervisning i den omfattning de har rätt till. Regeringen anser i likhet med Skolinspektionen att en stadieindelad timplan skapar fler naturliga avstämningstillfällen och kan bidra till en bättre uppföljning av att eleverna får den tid som anges i timplanen. En tydlig uppdelning av timplanen i låg-, mellan- och högstadium kan dessutom, som framhåller, förväntas underlätta huvudmännens planering. Timplanen blir mer lättöverskådlig och möjliggör regelbundna uppföljningar, som enligt regeringen är nödvändiga för att kunna garantera att eleverna får den undervisning de har rätt till. …och underlättar elevers flytt mellan skolor… Enligt regeringen kan den stadielösa timplanen orsaka problem vid ett skolbyte eftersom en elev riskerar att inte få den undervisningstid som han eller hon är garanterad och därmed att gå miste om undervisning i delar av det centrala innehållet. finns det en risk för att eleven får läsa samma centrala innehåll två gånger. Skolinspektionen framhåller att med den nuvarande timplanen har undervisningstiden kommit att variera mellan olika huvudmän och skolor. Vidare upplever rektorer och lärare att elevernas rörlighet mellan skolor och kommuner har ökat och därmed att skolpersonalen arbetar under delvis nya förutsättningar. Den information som följer med när en elev byter skola kan se väldigt olika ut och det saknas ofta uppgifter om hur mycket undervisningstid som eleven fått vid den tidigare skolan. anser att svårigheter vid skolbyten i praktiken kommer att kvarstå även med en stadieindelad timplan eftersom många skolor inte är indelade i stadier. Därmed kommer det enligt kommunen även fortsättningsvis att finnas krav på huvudmännen att följa upp undervisningstiden vid skolbyten. För att kunna göra detta måste huvudmännen definiera antalet timmar per årskurs. Regeringen är medveten om att en stadieindelad timplan inte per automatik leder till att elever får den undervisningstid de har rätt till. Det är dock en central uppgift för huvudmännen att genom uppföljningar säkerställa att eleverna får det. Ett av syftena med den stadieindelade timplanen är att underlätta uppföljningsarbetet och därmed minska de svårigheter som enligt kan uppstå vid skolbyten. Den nuvarande timplanen i gör det möjligt för en huvudman att avgöra om eleverna ska erbjudas undervisning i moderna språk inom ramen för språkval från årskurs 6 eller årskurs 7. Det har i vissa situationer resulterat i att elever i samband med skolbyten inte getts möjlighet till undervisning i moderna språk inom ramen för språkval på den nya skolan, eftersom de inte påbörjat sådan undervisning i årskurs 6. Som framgått av avsnitt 4 kan möjligheten till språkval ha betydelse i samband med att en elev söker till ett nationellt program i gymnasieskolan. När det gäller möjligheten till undervisning i moderna språk inom ramen för språkval gör regeringen bedömningen att förslaget i promemorian som innebär att eleverna ska erbjudas sådan undervisning i mellanstadiet bör genomföras. Det medför att undervisningen ska påbörjas senast i årskurs 6 och därmed minskas risken att det uppstår situationer där en elev nekas sådan undervisning i samband med skolbyten. Med en stadieindelad timplan kommer ett skolbyte således ytterst sällan att leda till att eleven riskerar att gå miste om meritpoäng vid urval till gymnasieskolans nationella program. En stadieindelad timplan kan Prop. 2016/17:143 vidare förväntas bidra till att skolbyten inte riskerar att orsaka att elever- na går miste om undervisningstimmar eller medföra extrastudier, jämfört med den ej stadieindelade timplanen och därmed underlättas skolbyten. …och utgör en naturlig fortsättning på tidigare genomförda förändringar… SKL anser att förslaget till stadieindelad timplan endast ska vara en rekommendation för att huvudmän som har organiserat skolor för exempelvis föreskoleklassen och årskurs 1–5 (F–5) respektive årskurs 6–9 inte ska behöva genomföra organisatoriska förändringar. Uppdelningen mellan F–5 och 6–9 följer läroplan där det angavs s.k. uppnående- och strävansmål för det femte respektive nionde skolåret (se prop. 1992/93:220 s. 29 f.). Regeringen vill framhålla att det 2011 genomfördes en läroplansreform som innebar att det infördes nya kursplaner i samtliga ämnen. I samtliga kursplaner, förutom de i moderna språk och hem- och konsumentkunskap, formuleras det centrala innehållet för årskurs 1–3, 4–6 och 7–9. I moderna språk formuleras det centrala innehållet i stället för årskurs 4–9 och i hem- och konsumentkunskap för årskurs 1–6 och 7–9. För samtliga ämnen, förutom i moderna språk, finns det kunskapskrav för slutet av årskurs 6 och 9. För svenska eller svenska som andraspråk, matematik, natur- och samhällsorienterande ämnen finns dessutom kunskapskrav för slutet av årskurs 3. För moderna språk finns kunskapskrav för slutet av årskurs 9. Vidare genomförs nationella prov i matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 3, 6 och 9. Nationella prov i engelska genomförs i årskurs 6 och 9. I de natur- och samhällsorienterande ämnena genomförs nationella prov i årskurs 9. Vidare utgår behörighetskraven för bl.a. grund- och ämneslärare i från indelningen årskurs 1–3, 4–6 och 7–9 (2 kap. 2, 6 och 8 §§ förordningen [2011:326] om legitimation för lärare och förskollärare). Därtill utgår grund- och ämneslärarutbildningens inriktningar från indelningen förskoleklass och årskurs 1–3, årskurs 4–6 och årskurs 7–9 (bilaga 2 till högskoleförordningen [1993:100]). Det har således redan genomförts ett antal reformer som inneburit att utvecklingen gått i riktning mot en tydligare stadieindelning av och de övriga obligatoriska skolformerna. Mot denna bakgrund utgör enligt regeringen en stadieindelad timplan en naturlig fortsättning på de förändringar som har genomförts. Med en stadieindelad timplan får den minsta garanterade undervisningstiden i de olika ämnena en tydligare koppling till kursplanerna och de nationella proven. På så sätt blir systemet mer enhetligt och greppbart. Regeringen vill framhålla att avsikten med den stadieindelade timplanen är att uppnå en ökad likvärdighet mellan skolor. Om timplanen, som SKL föreslår, skulle utgöra en rekommendation finns det en betydande risk att detta syfte motverkas och SKL:s förslag utgör därmed inte något lämpligt alternativ. delar bedömningen att en stadieindelad timplan kan bidra till att underlätta uppföljning och minska behovet av extrastudier vid skolbyten. pekar kommunen på att timplanen, ge- nom att i allt för hög grad styra huvudmännen, kan motverka ett ämnes- Regeringen vill dock framhålla att den stadieindelade timplanen inte utesluter ämnesövergripande arbetssätt där huvudmän, rektorer och lärare finner det lämpligt. Det kommer även i fortsättningen att finnas möjlighet för rektorn att besluta om att det ska sättas ett sammanfattande betyg i årskurs 6 i de natur- och samhällsorienterande ämnena, om undervisningen i huvudsak har varit ämnesövergripande (10 kap. 15 § skollagen). …och bidrar slutligt till en mer likvärdig skola Ett antal remissinstanser, t.ex. , och , är positiva till förslaget om en stadieindelad timplan i eftersom den kommer att bidra till en ökad likvärdighet. Regeringen delar denna uppfattning och anser att en stadieindelad timplan kommer att ge huvudmännen bättre förutsättningar att säkerställa att eleverna får den undervisningstid som de har rätt till. Det kan i sin tur förväntas leda till förbättrade möjligheter för eleverna att nå kunskapskraven. Detta är viktiga byggstenar när det gäller det grundläggande kravet om att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 9 § skollagen). och anser att det inte bör införas en stadieindelad timplan och pekar på att förändringstakten i skolan har varit hög . De insatser som har gjorts, som t.ex. förändringarna i läroplanen och större kompetensutvecklingsinsatser, behöver enligt dessa remissinstanser utvärderas innan det genomförs ytterligare insatser. Regeringen delar remissinstansernas uppfattning om att förändringar på skolområdet bör göras med urskiljning för att ge huvudmän och skolpersonal en rimlig arbetsro. måste det finnas utrymme för reformer som bedöms nödvändiga för att skolhuvudmännen ska kunna genomföra sitt uppdrag. Som nämnts tidigare framhåller vidare att den stadieindelade timplanen kan förväntas underlätta huvudmännens planering, vilket kan vara positivt för lärarnas och huvudmännens arbetsbelastning. I avvägningen mellan behovet av att hålla en rimlig reformtakt och de fördelar som en stadieindelad timplan kan förväntas medföra, anser regeringen att syftet med förslaget, dvs. att den stadieindelade timplanen ska öka likvärdigheten i skolan, väger så pass tungt att förändringen bör genomföras . Av samma skäl bör även timplanerna för de övriga obligatoriska skolformerna stadieindelas. Regeringen har förståelse för SPSM:s synpunkt att de stadieindelade timplanerna bör införas i samtliga skolformer. Det saknas dock ett beredningsunderlag för att kunna införa sådana timplaner i grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Skälen för att införa en stadieindelad timplan i är så pass tunga att timplanen bör införas . har regeringen för avsikt att ge i uppdrag att ta fram förslag till stadieindelade timplaner för övriga obligatoriska skolformer. Möjligheten att bedriva utbildning utan timplan bör finnas kvar framhåller vikten av att den stadieindelade timplanen måste gälla för alla skolor och att det inte ska vara möjligt för huvudmän att bedriva utbildning utan tillämpning av timplanen. De skäl Prop. 2016/17:143 som förbundet anför är likvärdighet och rättssäkerhet för eleverna. ringen har förståelse för denna synpunkt. De negativa konsekvenser som en stadielös timplan kan föra med sig borde vara särskilt tydliga på skolenheter där huvudmannen överhuvudtaget inte behöver tillämpa timplanen. gör de skäl som lyfts fram för att införa en stadieindelad timplan sig gällande även i förhållande till dessa elever, dvs. att ytterligare förbättra uppföljningen och utvärderingen av skolans arbete och därmed av möjligheten att tidigt sätta in extra stöd till de elever som är i behov av detta. Även elever på skolor som bedriver utbildning utan tillämpning av timplanen har ett intresse av att det skapas en ordning som säkerställer att de når kunskapskraven och att eventuella skolbyten inte försvåras i onödan. Vidare har de precis som alla andra elever rätt till en likvärdig utbildning. För att den stadieindelade timplanen ska kunna utgöra grunden för en likvärdig skola är det enligt regeringen nödvändigt att det finns en skyldighet för det stora flertalet av huvudmännen att tillämpa timplanen. Dessa förhållanden talar för att möjligheten att meddela undantag från att tillämpa timplanen bör tas bort. Det finns dock skäl att framhålla att när denna möjlighet infördes uttalades att en förutsättning för att ett undantag från att tillämpa timplanen ska kunna medges bör vara att huvudmannen kan visa godtagbara pedagogiska eller organisatoriska skäl för detta. Huvudmannen måste även visa hur det kommer att säkerställas att utbildningen håller en så hög kvalitet att eleverna ges fullgoda förutsättningar att nå utbildningens mål. Skolinspektionen ska inom ramen för sin tillsyn bevaka att villkoren för undantagen uppfylls (prop. Det kan således i vissa undantagsfall finnas huvudmän som bedriver en utbildning med ett pedagogiskt innehåll som inte låter sig förenas med timplan. Dessa huvudmän bör enligt regeringen även fortsättningsvis ges förutsättningar att bedriva utbildning och det talar emot att möjligheten till undantag från att tillämpa timplanen bör tas bort. Till detta kommer att en huvudman inte får bedriva undervisning utan timplan om inte huvudmannen har fått ett tillstånd från Skolinspektionen. Ett sådant tillstånd får bara lämnas om huvudmannen har godtagbara pedagogiska eller organisatoriska skäl för att bedriva utbildning utan timplan och eleverna ges förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i samtliga ämnen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. De rättssäkerhetskrav som ligger bakom förslaget till en stadieindelad timplan tillgodoses därmed även i förhållande till dessa elever. Regeringen bedömer därmed till skillnad från att möjligheten att bevilja undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen ska finnas kvar. Regeringen vill dock framhålla att utgångspunkten måste vara att den stadieindelade timplanen ska tillämpas i och att tillstånd att få bedriva utbildning utan timplan bara ska lämnas i undantagsfall. 2016/17:143 6.2 En reglering av timplanen på förordningsnivå ger ett enhetligt normgivningssystem Regeringens förslag: Regeringen ska ges ett bemyndigande att meddela föreskrifter om fördelningen av undervisningstiden i (timplan). timplan i bilaga 1 till skollagen ska upphöra att gälla. Det befintliga bemyndigandet i skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om timplanen för grundsärskolan ska ändras så att möjligheten för regeringen att delegera föreskriftsrätten till en myndighet tas bort. Vidare ska upplysningsbestämmelsen om regeringens möjlighet att meddela föreskrifter om timplanen för specialskolan och sameskolan förtydligas så att det framgår att så kan ske med stöd av den s.k. restkompetensen. Slutligen ska en felaktig hänvisning i en paragraf korrigeras. Regeringens bedömning: timplan bör regleras som en bilaga till skolförordningen. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. I promemorian lämnas det dock inte något förslag om korrigering av den felaktiga hänvisningen. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , utvärdering, , och , , , , och kommuner och . framhåller att även om de olika timplanerna skiljer sig åt är det viktigt att de revideras och beslutas i relation till varandra. Detta för att säkerställa likvärdigheten mellan skolformerna och möjliggöra integrering och övergångar mellan olika skolformer. En gemensam reglering av timplanerna som bilagor i skolförordningen underlättar och kan göra sådana förändringsprocesser snabbare och mer flexibla. påminner om vikten av långsiktighet vid förändringar av timplaner för och motsvarande skolformer. Skolinspektionen framhåller att genom förändringen kommer timplanerna för de obligatoriska skolformerna att hamna på samma författningsnivå. anser att förslaget bidrar till en enhetlig reglering av skolformerna. Sameskolstyrelsen menar att det är av yttersta vikt att samtliga skolformer finns under samma förordning alternativt skollagen och att förändringen därmed kommer att medföra att likvärdigheten mellan de olika skolformerna ökar. har inget att invända mot förslaget och framhåller att det kan vara en fördel att inte behöva ändra i skollagen förutsatt att det finns goda och väl underbyggda skäl att snabbt behöva göra justeringar. Förbundet framhåller vikten av att lärare ges långsiktiga förutsättningar att bedriva undervisning i och inte tvingas att med kort varsel, och bristande implementering, anpassa sig till nya förut- Prop. 2016/17:143 sättningar. har en liknande uppfattning och anser att för- slaget är positivt men framhåller att det inte får leda till att timplanen ändras ofta och att förändringar genomförs utan förberedelser. framhåller att alla förändringar bör utgå från elevernas behov, vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. kommun anser att förslaget är oroande. Kommunen pekar på att det sker för många och för snabba förändringar i styrningen av svensk skola. Av den anledningen bör timplanerna regleras som bilagor till skollagen. Det skulle skapa ökad tröghet i systemet, något som enligt kommunen skulle vara i enlighet med synpunkter om att skapa långsiktiga förutsättningar i utbildningssystemet. Skälen för regeringens förslag och bedömning De obligatoriska skolformernas timplaner finns i olika regelkomplex Det finns en timplan för varje obligatorisk skolform, men återfinns timplanerna i två olika regelkomplex. Medan timplan regleras i en bilaga till skollagen, återfinns de övriga obligatoriska skolformernas timplaner som bilagor till skolförordningen. Denna skillnad innebär bl.a. att det krävs att beslutar om en lagändring för att det ska kunna ske en förändring av timplan, medan det för en förändring av de övriga timplanerna är tillräckligt att regeringen beslutar om en förordningsändring. När det gäller grundsärskolan finns det i den nuvarande skollagen ett bemyndigande enligt vilket regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan).