prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — investeringskostnader för upp- byggnad av system för administration av träng- selskatt och infrastrukturavgifter belastar också låneramen. Anläggningstillgångar ska enligt budgetlagen (2011:203) finansieras med lån i . Dessa omfattas inte av den låneram som redovisas här. om- sättningstillgångar finansieras över verkets räntekonto med därtill kopplad kredit. I det följande ges en närmare redovisning av vad de olika delposterna i tabell 3.20 (beräknad netto- upplåning) innebär. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslags- förbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt ska använda inbespa- rade driftsmedel från färjetrafiken. Regeringen undertecknade 2002 ett avtal med den norska regeringen om byggandet av Svine- sundsförbindelsen. Investeringsutgifterna är lånefinansierade både i och i . De två staternas regeringar är nu överens om att alla betalstationer ska lokaliseras till den norska delen av den nya Svinesundsförbindelsen och att avgifter ska tas ut med stöd av automatiska betalstationer. Av denna anledning under- tecknade regeringen ett nytt avtal med den norska regeringen avseende den nya Svinesundsförbindelsen. Det nya avtalet är ett konsoliderat avtal som ersätter det ursprungliga avtalet . De svenska lånen för Svine- sundsförbindelsen beräknas vara slutamorterade . beslutade med anledning av tilläggsbudgeten i samband med ekono- miska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regering- en får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten delen –Hogdal, E20 delen – samt genom , Rv 40 delen –, 40 delen –Ljunga- rum, Rv 45 delen –, Rv 44 delen Båberg–Väne Ryr och Rv 49 – samt de prioriterade järnvägsprojekten –Degerön, –, Troll- –samt järnvägsprojekt i Stock- holmsområdet. Den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 (N2014/01779/TE, m.fl.) samt läns- planen för regional transportinfrastruktur i för perioden –2025 inne- håller ett antal investeringar som delvis har finansierats eller kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastruktur- avgifter. Det gäller de objekt som enligt Stock- holmsöverenskommelsen respektive Väst- svenska infrastrukturpaketet delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt samt broarna över Sundsvallsfjärden på och över på som delvis finansieras av inkomster från infrastruktur- avgifter. Den del av investeringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån som totalt får uppgå till i enlighet med den av beslutade planeringsramen8 för sådana investeringar. I detta inkluderas även kostnader för uppbyggnaden av administrationen av systemen. 8 Planeringsramen prisnivå för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter som beslutades med anledning av regeringens proposition Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) ska uppgå till för perioden – 2029 och komplettera den statliga ekonomiska ramen för infrastrukturåtgärder för planeringsperioden –2025 som uppgår till prisnivå. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Låneramen 2016 för ovan angivna ändamål föreslås sammanlagt uppgå till . I tabell 3.20 redovisas nettoupplåning med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amorte- ring. I tabell 3.21 redovisas den ackumulerade skulden –2025, vilken är en konsekvens av den nettoupplåning som anges i tabell 3.20. Tabell 3.20 Beräknad nettoupplåning för projekt som med godkännande finansieras med lån strukturpaketet(vägar) strukturpaketet (bana) Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i budgetunderlag 2018–2020 samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.21 Beräknad låneskuld för projekt som med godkännande finansieras med lån strukturpaketet (vägar) strukturpaketet (bana) Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i budgetunderlag 2018–2020 samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). Kostnaden för räntor och amortering av lån för prioriterade infrastrukturobjekt, el- och tele- anläggningar samt belastar anslag- et 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. I tabell 3.22 nedan redovisas det beräknade årliga anslagsbehovet –2025 för dessa kost- nader. Kostnader för räntor och amortering av lån för dels de projekt som enligt Stockholms-över- enskommelsen och Västsvenska infrastruktur- paketet delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt, dels de avgifts- finansierade broarna kommer att finansieras genom inkomster från trängselskatt respektive avgifter. Vid beräkningen av anslagsbehovet har en kalkylränta på , , respektive använts för åren 2018, 2019 respektive 2020. har en kalkylränta på använts. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.22 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar och järnvägar Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i budgetunderlag 2018–2020 samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). Utökade resurser till utveckling av det statliga transportsystemet Regeringen föreslog i propositionen Infrastruk- tur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) en ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029. biföll regeringens förslag (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Med anledning av beslut höjdes utveck- lings- och vidmakthållandeanslagen i budgetpro- positionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100) med totalt 2019 och 2020. Av denna totala satsning höjdes anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med 2020. är stadsmiljöavtalen en del av den ekonomiska ramen för utvecklingen av transportsystemet och beräknas omfatta 1 mil- jard kronor 2018–2029. Förstärkning av förvaltningsanslag med anledning av ökade verksamhetsvolymer De kraftigt ökade verksamhetsvolymer som följer av beslut om en ny långsiktig ekonomisk ram på medför stora utmaningar för . En adekvat kompetensförsörjning och nyrekry- teringar behöver säkras. För att ge förbättrade förutsättningar att möta denna utmaning föreslår regeringen en förstärkning av förvaltningsanslag med 45 mil- joner kronor 2018 och Finansiering sker dels genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfra- struktur minskas med 2018 och med , dels genom att anslaget 1:2 Vidmakthållande av sta- tens transportinfrastruktur minskas med 22 mil- joner kronor 2018 och med . Investeringar i anläggningar för nykterhetskontroll Automatiserade nykterhetskontroller i hamnar är en del i regeringens nysatsning på trafik- säkerhet och det intensifierade arbetet för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Regeringen gör bedömningen att automatiserade anlägg- ningar för nykterhetskontroller i hamnar och andra strategiska platser utökar polisens möjlig- heter till kontroller med alkoholutandningsprov och bidrar till att reducera antalet omkomna och skadade i alkoholrelaterade trafikolyckor. Som ett första steg ska relevanta hamnar förses med automatiserade nykterhetskontroller. Regering- en föreslår därför en satsning på totalt 78 miljo- ner kronor –2020 varav för investeringar i anläggningarna och för drift av dessa. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med 2018, 2019 och 2020. genomför arbete i enlighet med 4 d § i förordningen (2010:1745) om bilstöd till personer med funktionshinder. belastar kostnaderna anslaget 1:1 Utveck- ling av statens transportinfrastruktur. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 föreslår mot den bakgrunden att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med . Finansi- ering sker genom att anslaget 4:3 Bilstöd till per- soner med funktionsnedsättning under utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. transporthistoriska museer och samlingar Ansvaret för transporthistoriska museer och samlingar är i hög utsträckning samlat hos . i är det enda egna museet som driver, men omfattande samlingar vårdas eller visas även på andra ställen i . Regeringen har beslutat att och Statens maritima museer ska inleda förberedelser för att föra över uppgiften att förvalta och utveckla och de sam- lingar som ansvarar för till Statens maritima museer (N2017/04204/SUBT). Rege- ringen föreslog ekonomiska vårpro- position (prop. 2016/17:100) att de uppgifter och verksamheter som avser bevarande av trans- porthistoriska samlingar och som finansieras från anslaget 1:1 Utveckling av statens transpor- tinfrastruktur under utgiftsområde 22 Kom- munikationer flyttas till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Konse- kvensen av förslaget är att utgiftsramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer permanent minskas med och att utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ökas med 2016/17:KU26, 2016/17:305) Regeringen föreslår denna bakgrund att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur under utgiftsom- råde 22 Kommunikationer minskas med 47 mil- joner kronor och att motsvarande belopp tillförs anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Främjande av kollektivtrafik i landsbygd För att ytterligare främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygd föreslår regeringen en utökning av den satsning på kollektivtrafik i landsbygd som aviserades i budgetpropositionen . Utökningen föreslås uppgå till 2018, 2019 och ska samråda med regionala utvecklingsansvariga aktörer om vad som kan uppnås i respektive län och därefter lämna förslag till regeringen om hur medlen bäst kan användas. Ett exempel på åtgärd kan vara förbättringsåtgärder på järnvägar i landsbygd som är viktiga för kollektivtrafiken. Det kan även omfatta investeringar som främjar ökat kollektivtrafikresande med buss. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med 85 mil- joner kronor 2018, 2019 och 2020. ska genomföra förbättringsåtgärder på vägnät i syfte att öka framkomlighet och förbättra trafikmiljön. Åtgärderna kan bestå dels av förbättringsåtgärder på det statliga väg- nätet (länsvägar) samt dels av statlig medfinansi- ering till åtgärder på det kommunala väg- och gatunätet. Åtgärderna ska planeras i samråd med . Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med 2018. Bidrag för avgiftsfri kollektivtrafik till skolungdom Regeringen föreslår att ett statligt bidrag på införs 2018–2020 för att finansiera avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar . Målgruppen är de skolungdomar som respektive vårtermin lämnar årskurserna 6–9 i och år 1 och 2 i gymnasieskolan. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Utveckling av statens trans- portinfrastruktur ökas med 2018, 2019 och 350 mil- joner kronor 2020. Fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter Regeringen har sett ett behov av att vidta olika åtgärder i syfte att minska förekomsten av s.k. fordonsmålvakter. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anvisas –2020 som ett riktat statbidrag till kommuner. Kammarkollegiet före- slås bli den myndighet som administrerar bidragshanteringen. Regeringens avsikt är att dessa medel bör användas för att öka bort- , uppställning och skrotning av de aktu- ella fordonen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med 25 mil- joner kronor 2018, 2019 och 2020. Civilt försvar inom transportområdet Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utveck- lingen i närområdet och händelser som visat på samhällets sårbarhet ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anvisas i syfte att stärka , , och Transportstyrelsens arbete med civilt försvar inom transportområdet. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med . Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. Tabell 3.23 Utveckling av statens transportinfrastruktur fördelning på anslagsposter Större investeringar i nationell plan 1 Trimning och effektivisering samt Investeringar i regional plan Planering, stöd och myndighetsutövning Bidrag till avgiftsfri kollektiv trafik för Räntor och återbetalning av lån 3 Räntor och återbetalning av lån för vägar Räntor och återbetalning av lån för järnvägar Medel till andra myndigheter för Bidrag till kommuner för kostnader kopplat till 1Större investeringar i nationell plan avser namngivna investeringar och åtgärder vars planerade kostnader överstiger . 2Anslagsposten Civilt försvar avser utgifter för förvaltningskostnader och andra åtgärder för beredskap och civilt försvar inom transportområdet. Tilldelade medel kommer att fördelas mellan , , och i regleringsbrevet för . 3Till anslagsposten för räntor och återbetalning av lån har medel avsatts som motsvarar det beräknade anslagsbehovet vid en kalkylränta på . Den preliminära beräkningen av tilldelning av medel till den aktuella anslagsposten baseras därmed på en högre kalkylränta än den som använts vid beräkning av anslagsbehovet i tabell 3.22. Regeringen menar att det finns behov av en buffert på anslagsposten för räntor och återbetalning av lån för att kunna hantera eventuella räntehöjningar. Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i budgetunderlag 2018–2020 samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Nya bilstödsregler: Överföring Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att 25 anvisas under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur . beräknas anslaget till 25 respektive 26 . 3.7.21:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 23 239 118 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 763 495 tkr prisnivå. Anslaget får användas till utgifter för –trafikledning, drift, underhåll och bärig- hetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar, –bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, –statsbidrag till drift av enskilda vägar, –ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motor- fordon eller spårbundna fordon liksom administrations- och fakturahanteringsutgifter för detta, –kommunikationer till , –eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv, –betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och trafikerings- avtal fastställt användande av infrastruk- turen som orsakats av , –ersättning som betalas ut av i egenskap av infrastrukturförvaltare med stöd av gällande lagstiftning för järnvägs- trafik, –kompensation till godstransportörer på spår för icke internaliserade kostnader avseende godstransporter på väg respektive inom sjöfarten, –forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet, –räntor och amorteringar på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät, samt –drift och underhåll av anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar. Bestämmelser finns i förordningen (2009:236) om en nationell plan för transportinfrastruktur och förordningen (1989:891) om statsbidrag till enskild väghållning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 28 2019–2022. Skälen för regeringens förslag: Den verk- samhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet ska avse det total- belopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vid beräkningarna används en långsiktig jämvikts- ränta som är vilken är fast- ställd av den europeiska tillsynsmyndigheten (Pensions Authority). Avgörande för när ett åtagande inträffar enligt gällande redovisningsregler är vanligen när respektive kontrakt tecknas. De exakta tid- punkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna till att genomföra kostnadseffektiva upphand- lingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphand- ling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och även kan fördyra projektgenom- förandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtag- anden medför behov av framtida anslag på högst 28 2019–2022. Tabell 3.26 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur -8 425 100 -11 168 000 -12 826 000 -10 755 000 -7 481 000 -10 108 300 Erhållet/föreslaget bemyndigande Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i budgetunderlag 2018–2020 samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utökade resurser till vidmakthållande av det statliga transportsystemet Regeringen föreslog i propositionen Infra- struktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) en ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029. biföll regeringens förslag (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Med anledning av beslut höjdes utveck- lings- och vidmakthållandeanslagen beräknings- mässigt i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100) med totalt 2019 och 2020. Av denna totala satsning höjdes anslaget 1:2 Vidmakt- hållande av statens transportinfrastruktur med 2019 och 2020. Förstärkning av administrationsanslaget med anledning av ökade verksamhetsvolymer De kraftigt ökade verksamhetsvolymer som följer av beslut om en ny långsiktig ekonomisk ram på medför stora utmaningar för . En adekvat kompetensförsörjning och nyrekry- teringar behöver säkras. För att ge möjligheter att möta denna utmaning föreslår regeringen en förstärk- ning av administrationsanslag med 2018 och . Finansiering sker dels genom att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transport- infrastruktur minskas med 2018 och med , dels genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med 2018 och med . Regress vid fel och brister i infrastrukturen Regeringen kommer att föreslå att en ny järnvägstrafiklag ersätter de civilrättsliga lagar som reglerar inrikes och inter- nationell järnvägstrafik. Avsikten är bl.a. att järnvägsföretag i större utsträckning ska kunna få ersättning av infrastrukturförvaltaren (den som har ansvaret för spåranläggningen) vid för- seningar som beror på fel och brister i infra- strukturen (regress). finns en sådan möjlig- het vid internationella järnvägstransporter. slaget medför att en ändamålsändring måste göras i det anslag som används för regress vid internationella järnvägstransport- er. Avsikten är att den nya lagen ska träda i kraft . Drift och underhåll av anläggningar för nykterhetskontroll Automatiserade nykterhetskontroller i hamnar är en del i regeringens nysatsning på trafik- säkerhet och det intensifierade arbetet för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Regeringen gör bedömningen att automatiserade anlägg- ningar för nykterhetskontroller i hamnar och andra strategiska platser utökar polisens möjlig- heter till kontroller med alkoholutandningsprov och bidrar till att reducera antalet omkomna och skadade i alkoholrelaterade trafikolyckor. Som ett första steg i en satsning som syftar till att relevanta hamnar ska förses med automatiserade nykterhetskontroller föreslår regeringen en sats- ning på totalt – 2020 varav för investeringar i anläggningarna och för drift och underhåll av dessa anläggningar. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökas med 2018, 2019 och 2020. Drift och underhåll av vägar i landsbygd För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygd föreslås en satsning på förbättrat vägunderhåll. Satsningen inriktas på vägar i landsbygd och bidrar till en ökad robusthet, kapacitet, trafiksäkerhet och framkomlighet. Åtgärderna skapar även förut- sättningar för att ha kvar gällande hastighets- gränser på landsbygdsvägar vilka kan riskera hastighetsnedsättningar som en följd av eftersatt underhåll. Åtgärder för bärighet och tjälsäkring är också viktiga för den regionala tillväxten och vägnätet på landsbygden. Åtgärder leder till att robust- heten och kapaciteten kan återställas och bevaras . Åtgärderna skapar även förutsättningar för att ha kvar gällande hastighetsgränser på landsbygdsvägar. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökas med 2018, 100 miljo- ner kronor 2019 och 2020. Ökad trygghet och säkerhet på järnvägsstationer På järnvägsstationer förekommer brottslig verksamhet och störning av allmän ordning och säkerhet. Problembilden är främst kopplad till stationshus men förekommer även på Trafik- verkets plattformar och plattformsförbindelser (gångbroar, gångtunnlar, hissar och rulltrappor). Konsekvensen av detta blir att resenärer upplever vissa stationer som otrygga och väljer andra kommunikationsmedel. ansvarar vid järnvägsstationer för trafiksäkerhet och allmän trygghet på och invid den statligt ägda spåranläggningen inklusive perronger. Inom ramen för sitt ansvar som infrastruktur- förvaltare planerar för en översyn och utökning av antalet järnvägsstationer som har bevakning och kameraövervakning som ett led i att öka säkerheten och tryggheten. Arbetet sker i samverkan med intressenter med förvalt- ningsansvar vid stationerna. Kameraövervakning bidrar positivt för både säkerhet och skydd mot kriminalitet. Vidare genomför trygghetsskapande åtgärder med stationsvärdar vid stationer i samverkan med andra aktörer som en arbetsmarknadsåtgärd. Under kommande planeras en förstärkning av denna insats som kompletterar det arbete som bedrivs. Med en högre grad av närvaro vid problembelastade bytespunkter försvåras möjligheterna till brott- slig verksamhet. Kostnaderna som belastar är bl.a. kostnader för teknisk övervakningsutrustning, arbetsledning och andra omkostnader till ett be- lopp av 2018, 2019 och 2020. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Personalintensiva underhållsåtgärder längs vägar och järnvägar har fortlöpande behov av att se till att det statliga väg- och järnvägsnätet förvaltas så att trafiksäkerheten säkerställs och anläggning- arnas status upprätthålls. Det kan ske genom att sidoområden hålls fria från uppväxande vegetation som kan skymma sikt eller utgöra en direkt risk för trafiken.