prop · H403156 · 2017-03-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det införs bestämmelser i skollagen (2010:800) om att huvudmän ska vara skyldiga att i vissa situationer erbjuda elever i undervisning under skollov. En huvudman ska erbjuda lovskola till elever som avslutat årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskola ska även erbjudas elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått sådan behörighet. Lovskolan ska anordnas som eleven avslutat årskurs 8 respektive 9 och uppgå till minst i båda fallen. Den tid som en elev har deltagit i en lovskola som huvudmannen frivilligt har anordnat det år eleven påbörjar årskurs 8 respektive 9 till och med vårterminen påföljande år, får räknas av från ett erbjudande om lovskola. Om eleven har deltagit i lovskola behöver huvudmannen inte erbjuda eleven lovskola det aktuella året. Tiden för lovskola ingår inte i den minsta totala garanterade undervisningstiden enligt skollagen. Lovskola som anordnas enligt skollagen ska ingå i . En elev ska kunna tacka nej till lovskola, men om ett erbjudande accepteras ska eleven delta i verksamheten. Vidare ska undervisning inom ramen för lovskolan få överlämnas på entreprenad. Den nuvarande bestämmelsen om tilläggsbelopp till enskilda huvudmän ska utökas till att även omfatta ersättning för elever som deltar i lovskola. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2016/17:156 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skollagen (2010:800)......................................... Ärendet och dess beredning ............................................................ anordnas lovskola på frivillig väg men alla elever ges inte denna möjlighet........................................................................ Huvudmän för grundskola ska vara skyldiga att erbjuda En skyldighet att erbjuda lovskola leder till ökad 6.2Det ingår i skyldigheten att erbjuda lovskola att informera om den ............................................................. 6.3En elev som accepterar ett erbjudande ska vara skyldig att delta ................................................................ 6.4En huvudman ska ha rätt att bestämma vid vilken skolenhet lovskolan ska anordnas .................................... 6.5En huvudman ska inom ramen för lovskolan erbjuda elever prövning för betyg ................................................. 6.6Enskilda huvudmän ska få tilläggsbelopp för elever i 6.7Det ska vara möjligt att överlämna undervisning i lovskola på entreprenad.................................................... Det bör inte införas en skyldighet att erbjuda lovskola till Konsekvenser av förslagen ............................................................. Konsekvenser för kommunerna........................................ 10.2Förslagen medför inte några ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän .............................. 10.3Förslagen medför ekonomiska konsekvenser för Förslagen medför positiva konsekvenser för elever ......... 10.5Förslagen medför positiva konsekvenser för 10.6Förslagen medför positiva konsekvenser för de 10.7Förslagen berör inte medlemskap i Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800).......... 11.2Förslag till lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skollagen (2010:800)........................................ Sammanfattning av betänkandet Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81) ................................................................ Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 2016/17:156 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i skollagen (2010:800), 2.lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skollagen (2010:800). 2.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 1 kap. 3 §, 10 kap. 1, 3, 23 och 39 §§ och 23 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sju nya paragrafer, 10 kap. 23 a–23 f §§ och 23 kap. 4 a §, och närmast före 10 kap. 23 a § en ny rubrik av följande lydelse. I denna lag avses med –elev: den som deltar i utbildning enligt denna lag med undantag för barn i förskolan, –fjärrundervisning: interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte , –fristående fritidshem: sådant fritidshem som bedrivs av en enskild och som avses i 2 kap. 7 § andra stycket, –fristående förskola: förskoleenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning i form av förskola, –fristående skola: skolenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning inom skolväsendet i form av förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller sådant fritidshem som avses i 2 kap. 7 § första stycket, –förskoleenhet: av huvudman för förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera förskolebyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon förskolebyggnad, –lovskola: undervisning inom som anordnas enligt denna lag under lov under en termin eller utanför terminstid och som inte är obligatorisk för elever, –skolenhet: av huvudman för annan skolform än förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad, –undervisning: sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden, och 1 Senaste lydelse 2015:194. – utbildning: den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–13 §§), –bestämmelser om betyg (14–23 §§), – bestämmelser om lovskola (23 a–23 f §§), –bestämmelser om grundskola med offentlig huvudman (24–34 §§), –bestämmelser om fristående grundskola (35–41 §§). ska ha nio årskurser. Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. I ingår även lovskola i de fall sådan anordnas 1. enligt 23 a § första stycket eller 23 b § första stycket, eller 2. i syfte att den tid som en elev deltagit i lovskolan ska kunna avräknas från ett erbjudande om lovskola enligt 23 a § andra stycket eller 23 b § andra stycket. Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och sluta. Den som vill ha betyg från har rätt att genomgå prövning för betyg. Denna kan avse hela utbildningen i eller ett eller flera ämnen som ingår i utbildningen. Detta gäller även den som har fått betyg i ett avslutat ämne eller slutbetyg från . Den som har fått undervisning i lovskola enligt 23 b § första stycket ska av huvudmannen erbjudas att i anslutning till lovskolan genomgå prövning för betyg i de ämnen undervisningen i lovskolan har avsett. Bestämmelserna om betygssättning i detta kapitel och i 3 kap. ska i tillämpliga delar gälla i fråga om prövningen. En huvudman ska, om annat inte följer av andra stycket, erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas som eleven har avslutat årskurs 8 och uppgå till sammanlagt minst . Tiden för lovskola ingår inte i den minsta totala undervisningstiden enligt 5 §. En huvudman får från ett erbjudande enligt första stycket räkna av den tid som eleven deltagit i lovskola som huvudmannen frivilligt anordnat det år eleven påbörjar årskurs 8 till och med vårterminen påföljande år. Om eleven har deltagit minst i sådan undervisning behöver huvudmannen inte lämna något erbjudande enligt första stycket. En huvudman ska, om inte annat följer av andra stycket, erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas som eleven avslutat årskurs 9 och uppgå till sammanlagt minst . Tiden för lovskola ingår inte i den minsta totala undervisningstiden enligt 5 §. En huvudman får från ett erbjudande enligt första stycket räkna av den tid som eleven deltagit i lovskola som huvudmannen frivilligt anordnat det år eleven påbörjar årskurs 9 till och med vårterminen påföljande år. Om eleven har deltagit minst i sådan undervisning behöver huvudmannen inte lämna något erbjudande enligt första stycket. Lovskolans verksamhet får om- och får inte förläggas till , Lovskolan får avbrytas om syftet än ett erbjudande enligt 23 a eller 23 b § omfattar. En elev som accepterar ett er- bjudande om lovskola ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att Om en elev i lovskolan utan gil- tigt skäl uteblir från den verksam- het som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att ele- ven har varit frånvarande. finns särskilda skäl behöver ele- vens vårdnadshavare inte infor- vilken skolenhet som lovskola ska inte 25 och 30 §§. Regeringen eller den myndighet meddela ytterligare föreskrifter om Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett omfattande be- hov av särskilt stöd eller ska 1. har ett omfattande behov av Tilläggsbeloppet för en elev i 2. ska erbjudas modersmåls- behov av särskilt stöd ska vara 2 Senaste lydelse 2016:550. individuellt bestämt utifrån ele- 3. deltar i lovskola. Tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån elevens behov. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. som avser undervisning i lovskola enligt 10 kap. 23 a och 23 b §§ överlämnas till en annan huvud- man på entreprenad. Om det finns särskilda skäl får Om det finns särskilda skäl får regeringen efter ansökan av en regeringen efter ansökan av en kommun, ett landsting eller en en- kommun, ett landsting eller en en- skild huvudman i andra fall än som skild huvudman i andra fall än som anges i 2 och 3 a–4 §§ medge att anges i 2 och 3 a–4 a §§ medge att enskilde huvudmannen får över- enskilde huvudmannen får över- lämna åt någon annan att bedriva lämna åt någon annan att bedriva Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2016:761. 2016/17:156 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 3 § skollagen (2010:800) i stället för lydelsen enligt lagen (2017:000) om ändring i den lagen ska ha följande Lydelse enligt prop. ska ha nio årskurser, som indelas i lågstadium, mellanstadium och högstadium. Lågstadiet består av årskurs 1–3, mellanstadiet av årskurs 4–6 och högstadium av årskurs 7–9. Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. I ingår även lovskola i de fall sådan anordnas 1. enligt 23 a § första stycket eller 23 b § första stycket, eller 2. i syfte att den tid som en elev deltagit i lovskola ska kunna avräknas från ett erbjudande om lovskola enligt 23 a § andra stycket eller 23 b § andra stycket. Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och sluta. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast kan införas. Utredaren skulle även utreda och föreslå hur en förlängning av skolplikten med för elever i nuvarande årskurs 9, som inte når behörighet till gymnasieskolans nationella program, kan utformas och införas. Slutligen skulle utredaren utreda hur en obligatorisk sommarskola som är riktad till samma elevgrupp och för elever i nuvarande årskurs 8 som löper risk att inte nå behörighet till gymnasieskolans nationella program kan utformas och genomföras. Enligt direktiven ska det vara obligatoriskt för huvudmännen att erbjuda sommarskola (dir. 2014:41). Utredningen redovisade sina förslag i betänkandet Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81) . I denna proposition behandlas utredningens förslag som rör lovskola. En sammanfattning av betänkandet i denna del finns i bilaga 1. Be- tänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (U2015/04749/S). Under den fortsatta beredningen har tjänstemän från samrått med företrädare för Kommuner och Landsting (SKL) om bl.a. de ekonomiska effekterna av de förslag som lämnas i propositionen. Vidare har vissa myndigheter och organ beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. Utkastet överensstämmer med utredningens förslag i sak, men innehåller andra författningstekniska lösningar. De myndigheter och organ som har beretts tillfälle att yttra sig är , , , , , Idéburna skolors riksförbund, , , och Datainspektionen. Inkomna yttranden finns tillgängliga i (U2017/00534/S). Skolinspektionen och har inkommit med besked om att de inte har några synpunkter på förslagen i utkastet till lagrådsremiss. tillstyrker de omarbetade förslagen. Vidare har synpunkter inkommit från SKL, och . Yttrandena från SKL och hanteras i dels i avsnitt 6.1, dels i avsnitt 10.1. I sistnämnda avsnitt behandlas även synpunkter. De synpunkter som inkommit från Datainspektionen behandlas i avsnitt 6.7. Regeringen har i prop. 2016/17:143 lämnat förslag om ändring i bl.a. 10 kap. 3 § skollagen (2010:800) med ikraftträdande . Då det i förevarande proposition föreslås en ändring i samma paragraf, som ska träda i kraft , lämnas ett förslag till lag om ändring i lagen om ändring i skollagen i avsnitt 2.2. I propositionen behandlas även några tillkännagivanden från , se avsnitt 8. 2016/17:156 Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som är likalydande med lagförslagen i propositionen. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. 4I dag anordnas lovskola på frivillig väg men alla elever ges inte denna möjlighet Enligt skollagen (2010:800) ska alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 8 och 9 §§ skollagen). Skolans huvuduppdrag är att ge alla elever förutsättningar att uppnå de nationella kunskapskraven och målen för utbildningen, dvs. tillräckliga kunskaper för att de ska klara framtida studier och yrkesliv. har dock elevernas kunskapsresultat försämrats. Det framgår bl.a. av den årliga betygsstatistiken för årskurs 9 i , av andelen behöriga elever till gymnasieskolans nationella program och av resultaten från de internationella studierna Programme for International Student (), Trends in International Mathematics and Science Study (TIMSS) och Progress in Reading Literacy Study (PIRLS). I en av de senaste kunskapsmätningarna, TIMSS 2015, som presenterades genom rapport 2015 – Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv, rapport 448 (2016) noteras dock ett trendbrott i resultatutvecklingen. De svenska elevernas genomsnittliga resultat i matematik och naturvetenskap i årskurs 8 är högre än den senaste mätningen (TIMSS 2011) och är tillbaka nivå. Resultaten är dock fortfarande lägre än 1995. I både årskurs 4 och 8 presterar eleverna bättre i matematik än i TIMSS 2011. I mätningen konstateras att elevernas socioekonomiska bakgrund har fortsatt stor betydelse för resultaten. På gruppnivå presterar elever som har en högre grad av hemresurser betydligt bättre än elever med lägre grad av sådana resurser. Ett liknande trendbrott, som det som noteras i TIMSS 2015, noteras även i rapport 2015 – 15-åringars kunskaper i naturvetenskap, läsförståelse och matematik, rapport 450 (2016) där svenska elever i såväl läsförståelse som matematik i absoluta mått har förbättrat sig jämfört med 2012. I naturvetenskap är de uppmätta resultaten också högre men ökningen är inte statistiskt säkerställd. I likhet med TIMSS 2015 visar resultatet i 2015 att den socioekonomiska bakgrunden har en ökad betydelse för resultaten. Även ny betygsstatistik visar på ett trendbrott och i fyra av fem elevgrupper ökar andelen behöriga till gymnasieskolan. Enligt promemorian Slutbetyg i , (2016) har behörigheten för gruppen födda i ökat från och för gruppen av elever som invandrat före skolstart har behörigheten För grupperna av elever som invandrat och Prop. 2016/17:156 börjat årskurs 1–5 eller årskurs 6–9 har behörigheten ökat från 71,7 till Däremot har behörigheten för gruppen okänd bakgrund minskat från . I den senare gruppen återfinns elever som ännu inte har fått personnummer. Även om behörigheten således har ökat i flertalet elevgrupper var det drygt 17 800 elever som lämnade utan att ha blivit behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Även om utvecklingen går i positiv riktning så behövs det fler insatser som kan förbättra resultaten ytterligare. Mot denna bakgrund är alla åtgärder som dels ökar andelen elever som når behörighet till gymnasieskolans nationella program, dels kan skapa en mer likvärdig skola, angelägna. Allt fler elever får undervisning under skollov… I syfte att förbättra skolresultaten har allt fler huvudmän börjat anordna undervisning under skollov. På så sätt ges de elever som riskerar att inte nå kunskapskraven för godkänt betyg eller de elever som inte uppnått be- hörighet till gymnasieskolan möjlighet till extra undervisning. visning under skollov anordnas på frivillig väg, men de huvudmän som väljer att ge eleverna denna möjlighet har kunnat söka bidrag från staten. som statsbidraget betalades ut deltog drygt 4 000 elever i sådan verksamhet. ansvarar för att fördela bidraget till huvudmän som anordnar undervisning under skollov. myndigheten visar att deltog 16 700 elever i lovskola. dessa gick 11 290 i årskurs 7–9 och 5 390 i gymnasie- På grund av översökning beviljade dock myndigheten endast bi- drag för 12 000 elever om sammanlagt (U2010/07415/S). ansökte och beviljades 242 av 290 kommuner statsbidrag för undervisning under skollov (U2016/03412/S). Av de elever som deltog i undervisningen var det 2 637 som hade avslutat årskurs 9. Av dessa prövade 1 781 för ett nytt betyg och 1 094 uppnådde behörighet till gymnasieskolan efter avslutad under- visning under skollov. Det är en lite större andel av pojkarna än av flickorna som blivit behöriga efter prövning, respektive 60 Av de 1 781 elever som prövade för betyg var det 951 elever som hade deltagit i verksamheten och 416 elever som hade Nästan lika många, 402 elever, deltog i och 12 elever deltog (U2014/06431/S). De redovisade erfarenheterna visar dels att allt fler elever ges möjlighet till undervisning under skollov, dels att undervisningen kan vara ett framgångsrikt sätt för elever att nå goda resultat och därmed uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella … men alla elever får inte en sådan möjlighet Det har alltså skett en positiv utveckling i fråga om elevernas möjlighet att delta i undervisning under skollov. 2016/17:156 ställning av antalet ansökningar om statsbidrag för sådan undervisning visar dock att av landets kommuner inte ansöker om sådant bidrag. Även om det inte är möjligt att med utgångspunkt i denna uppgift dra någon säker slutsats om hur stor del av eleverna i behov av undervisning under skollov som inte erbjuds att delta i sådan verksamhet, är det i vart fall en indikation på att en inte obetydlig del av elever inte ges en sådan möjlighet. Den nuvarande ordningen, där det är upp till huvudmannen att avgöra om det ska anordnas undervisning under skollov eller inte, gör att inte alla elever är garanterade sådan möjlighet. Därmed får inte alla elever samma möjlighet till undervisning, vilket i förlängningen kan ha en negativ inverkan på deras möjligheter att exempelvis nå behörighet till gymnasieskolan. Av den anledningen finns det skäl att vidta åtgärder som kan bidra till att fler elever får tillgång till undervisning under skollov. Undervisning under skollov är oreglerad vilket kan leda till variationer Eftersom det saknas bestämmelser som reglerar innehållet och minsta omfattning av undervisning under skollov, är det upp till varje huvudman att avgöra om sådan undervisning ska erbjudas och, om undervisning erbjuds, hur den ska utformas. Det innebär att undervisningen kan uppvisa skillnader i fråga om vilka ämnen som eleverna ges möjlighet att läsa och hur länge verksamheten pågår. Även detta förhållande kan leda till problem när det kommer till att alla elever ska erbjudas likvärdiga förutsättningar. Avsaknaden av regler för undervisning under skollov gör även att det kan uppstå oklarheter om vilka rättigheter som elever har. Det rör exempelvis tillgången till skolskjuts, näringsriktiga skolmåltider, tillgång till elevhälsa m.m. Skolplikten inträder det kalenderår ett barn fyller och medför skyldigheter Barn som är bosatta i har skolplikt och enligt huvudregeln fullgörs skolplikten i . Om särskilda förutsättningar är uppfyllda kan skolplikten i stället fullgöras i grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan (7 kap. 2, 4 och 5–7 §§ skollagen). Enligt huvudregeln inträder skolplikten höstterminen det kalenderår då barnet fyller och upphör vid utgången av vårterminen det nionde året eller, om eleven går i specialskolan, det tionde året, efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten. För den elev som inte gått ut högsta årskursen när skolplikten annars skulle ha upphört, upphör skolplikten i stället . Skolplikten upphör emellertid alltid när eleven fyller . En elev i har rätt att slutföra den högsta årskursen, även om skolplikten upphört (7 kap. 10 § första stycket, 12, 13 och 15 §§ skollagen). Skolplikten innebär att en elev i , grundsärskolan, special- Prop. 2016/17:156 skolan och sameskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Om en elev på grund av sjukdom eller av någon annan orsak inte kan delta i den obligatoriska verksamheten ska detta anmälas till skolenheten (7 kap. 17 § skollagen). Den obligatoriska verksamheten får omfatta per läsår och eller, i de två lägsta årskurserna, . Obligatorisk verksamhet får inte förläggas till , eller Ett läsår består av en höst- och vårtermin och ska ha minst och minst . Utöver skoldagarna får det inom läsåret läggas ut högst för personalen. börja och sluta . Dagarna för höst- och vårterminens början och slut beslutas av huvudmannen (7 kap. 17 § och 10 kap. 3 § skollagen och 3 kap. 2 och 3 §§ och 4 kap. 8 § skolförordningen [2011:185]). Elever har rätt till en likvärdig utbildning i en miljö som präglas av Som nämnts tidigare ska alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet om inte annat följer av särskilda bestämmelser i skollagen. Vidare ska utbildningen inom skolväsendet vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas. Utbildningen i skolan ska utformas på sådant sätt att alla elever till- försäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. säkerställa dessa rättigheter för eleverna eller för att komma till rätta med