prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Rege- ringen har uppdragit åt att i sam- arbete med ta fram återkommande prognoser över skolväsendets behov av förskollärare och olika lärarkategorier. Uppdraget ska redovisas och därefter . Den senaste prognosen redovisades 2015 och resultaten från den visar att det svenska skol- väsendet står inför en betydande personalbrist. beräknar i sin lärarprognos att det totala behovet av personal inom samtliga skol- och verksamhetsformer kommer att öka från 236 000 heltidstjänster 2014 till 266 000 heltidstjänster 2029. Det totala personalbehovet står i direkt relation till bedömningen av vilket elevunderlag som kommer att finnas . Beräkningarna innefattar utöver lärare och förskollärare även barnskötare och fritidsledare. Behovet av lärare beräknas till 181 000. till heltidstjänster beräknas ökningen bli störst i årskurs 7–9 samt i förskolan (2015, Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier, U2014/04128/S). Verksamheternas rekryteringsbehov skiljer sig från det totala behovet av personal. Rekryte- ringsbehovet beräknas som differensen mellan det totala prognosticerade personalbehovet och den prognosticerade tillgången. För att progno- sticera tillgången beaktar i sina be- räkningar vilken personal som finns vid ut- gångsläget (2014), hur åldersstrukturen i perso- nalen ser ut och vilken kvarvaro personalen kan förväntas ha. För den första femårsperioden i prognos (2015–2019) beräknas det totala rekry- teringsbehovet till cirka 70 000 heltidstjänster, för den andra (2020–2024) till cirka 60 000 och för den tredje (2025–2029) till cirka 54 000, totalt 184 000 heltidstjänster. Dessa rekryteringsbehov motsvarar ett ex- aminationsbehov om 84 000 personer24 den första femårsperioden, 71 000 den andra och 64 000 den tredje, totalt 219 000 personer. Detta examinationsbehov motsvarar ett årligt examinationsbehov på 16 800, 14 100 respektive 12 700 personer under de tre femårsperioderna. Det är betydligt fler än vad som examinerats totalt ; /10–2013/14 examinerades totalt närmare 24 var den genomsnittliga tjänstgöringsgraden för lärare , varför examinationsbehovet av antalet personer är högre än rekryteringsbehovet av antalet heltidstjänster. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 47 000 lärare, förskollärare, speciallärare och specialpedagoger. prognoser baseras på personal- situationen 2014 och dåvarande prognoser till 2029. Mycket har dock hänt , inte minst i och med det stora antalet asylsökande som kom till under i synnerhet 2015. () följer därför noggrant de olika prognoser som görs, framför allt gällande befolknings- utvecklingen. (Utbildningsdepartemen- tets) senaste beräkning gjordes efter () befolkningsprognos och baseras på prognos . Prognosen visar att det behövs lärare, förskollärare och fritidspedagoger motsvarande ytterligare knappt 5 000 heltidstjänster den första femårsperioden, 2015–2019, på grund av ökad invandring sedan publicerade prognos. När detta läggs till ur- sprungliga skattning av kommande lärarbehov uppgår det totala rekryteringsbehovet av lärare, förskollärare och fritidspedagoger eller mot- svarande till närmare 76 000 heltidstjänster för den första femårsperioden, vilket motsvarar ett examinationsbehov på drygt 91 000 personer. Det är en minskning jämfört med den prognos som publicerades i budgetpropositionen där examinationsbehovet beräknades till 95 000 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.5.4). Minskningen beror huvudsakligen på förändrade antaganden om invandring. Ytterligare en faktor som påverkar storleken på rekryteringsbehovet enligt prognoserna är att visstidsanställda obehöriga lärare utan pedago- gisk examen i prognos antas ersättas med nyutexaminerade lärare . innehades drygt 8 000 heltidstjänster av sådana lärare. Om tiden för att ersätta obehöriga lärare med behöriga antas vara längre, blir bristen på kort sikt mindre. När det gäller andelen med pedagogisk hög- skoleexamen i förskolan och fritidshemmet an- tas att andelen ska ligga kring . Det är samma andel som antogs i prognos och var den andel som gällde i förskolan och fritidshemmen 2014. har andelarna emellertid minskat. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Beräkningarna av de nya rekryterings- och examinationsbehoven för perioden –2019 sammanfattas per verksamhetsform i tabell 2.12. I tabell 2.13 sammanfattas sedan beräkningarna av den skattade bristen också per yrkeskategori. Gällande tabell 2.12 och tabell 2.13 är det viktigt att påpeka att det inte är möjligt att summera de skattade behoven eller den skattade bristen mellan de olika kategorierna. Detta beror på att dessa uppgifter uttrycker behovet av respektive yrkeskategori, men olika individer kan i sin tur arbeta i flera verksamhetsformer. Tabell 2.12 Prognosticerat rekryterings- och examinations- behov av lärare med flera 2015–2019 Rekryteringsbehov 2015–2019 Tabell 2.13 Prognosticerad lärarbrist 2015–2019 Anm.: (*) Notera att det skattade behovet och den skattade bristen inte låter sig summeras i denna beräkning. Det beror på att de är beräknade per verksamhets- forms behov som olika individer i sin tur kan arbeta i flera verksam- hetsformer. Det skattade behovet av ämneslärare gäller sammantaget för grundlärare, ämneslärare och yrkeslärare. Huvudmännens bedömning av personalsituationen Enligt SCB:s arbetskraftsbarometer är det en stor och ökande brist på såväl nyutexaminerade som yrkeserfarna lärare och förskollärare inom de flesta inriktningar och ämnen. Störst brist rapporteras gällande grundskollärare med inrikt- ning mot senare år och matematik/natur- orienterande ämnen (NO) (se tabell 2.14). Tabell 2.14 Andel arbetsgivare som uppger brist på nyut- examinerad respektive yrkeserfaren personal inom peda- gogik och lärarutbildning Andel arbetsgivare som uppger brist på år, matematik/NO år, språk/SO utbildning 82 80 79 80 Källa: , Arbetskraftsbarometern. Skolinspektionen fick 2014 regeringens uppdrag att kartlägga huvudmäns och skolledares arbete med att säkra tillgången till behöriga lärare och förskollärare. I redovisningen av uppdraget (Skolinspektionen 2015, Kompe- tensförsörjningen – en nyckelfråga för skola och förskola) framkommer att de största utmaning- arna för huvudmännen och skolledarna att an- ställa legitimerade förskollärare och legitimerade och behöriga lärare består i att det finns för få sökande med rätt kvalifikationer, att det är hård konkurrens om de med rätt kvalifikationer samt att det är svårt att erbjuda tillräckligt attraktiva anställningsformer och anställningsvillkor. Genom förordningen (2015:215) om stats- bidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan ut- bildning har staten möjliggjort för huvudmän att söka statsbidrag för att genomföra personal- förstärkningar. I förordningen anges att de hu- vudmän som ansöker om statsbidrag ska bifoga en beskrivning av sina lokala rekryterings- strategier. har regeringens uppdrag att analysera den information som fram- kommer i dessa beskrivningar. har gjort två uppföljningar. Upp- följningarna visar att i stort sett alla huvudmän har en rekryteringsstrategi. Rekryterings- strategin uppfattas kunna bidra till att systemati- sera och förtydliga arbetet med rekrytering. Men ett tydligt resultat från båda uppföljningarna är att det största problemet vid rekrytering för skolhuvudmännen är bristen på behöriga och legitimerade lärare vilket, trots en rekryterings- strategi, försvårar rekrytering. Bristen på lärare och förskollärare har flera orsaker 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.40 Antal barn i grundskoleåldrarna 7–15 år 2000–2016 samt prognos 2017–2020 Diagram 2.41 Antal barn och unga i gymnasieåldrarna 16– 2000–2016 samt prognos 2017–2020 Antal barn och unga Befolkningsutveckling, antal som väljer att bli lärare och förskollärare, antal lärare som går i pension samt antal lärare som väljer att stanna kvar i yrket är faktorer som påverkar lärartill- gången. Fler barn och unga En orsak till det stora behovet av lärare, förskol- lärare och fritidspedagoger är ett förväntat ökat antal barn och ett ökat elevunderlag. Det gäller för samtliga verksamhetsformer. Exempelvis väntas antalet barn i grundskoleåldrarna öka eller närmare 107 000 . I gymnasieåldrarna väntas antalet barn och unga öka eller 33 000. Att antalet ökar beror både på en ökning av inrikes och utrikes födda. Detta illustreras i diagram 2.40 och diagram 2.41. Enligt prognos innehades närmare 29 000 av heltidstjänsterna 2014 inom samtliga skol- och verksamhetsformer av personal som var eller äldre. En stor del av de 29 000 heltidstjänsterna måste ersättas med nya lärare och förskollärare –2019 när flertalet sannolikt går i pension. Många lärare och förskollärare väntas således gå i pension . Det är dock färre som går i pension 2015–2019 än det var femårs- perioden innan. Många lärare stannar i yrket En faktor som har betydelse för behovet av lä- rare är hur många som väljer att stanna kvar i yrket. Enligt den internationella (The Teaching and Survey), som fokuserar på lärarnas yrkesvardag, 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är det bara var tjugonde lärare i som tycker att deras yrke har hög status och bara hälften skulle vilja bli lärare igen (2014, 2013, rapport 408). trivs de flesta lärarna i sin skola. Nästan nio av tio trivs ganska eller mycket bra i den skola där de arbetar. Denna andel har legat på en relativt stabil nivå (se diagram 2.42). Diagram 2.42 Andel av lärare som trivs ganska bra eller mycket bra i sin skola Källa: (2016) Attityder till skolan. De flesta lärarna arbetar kvar som lärare. SCB har i en analys följt nyanställda utbildade lärare och tittat i vilken utsträckning de arbetar kvar. Avhoppen är relativt stora men efter det är kvarvaron relativt hög och den har ökat något med tiden (SCB, Välfärd, nr 2 2016). Kvarvaron/återgången är relativt låg bland yngre lärare. var den bland kvinnor och bland männen i åldrarna . Den relativt låga kvarvaron/återgången bland unga speglar sanno- likt de relativt stora avhoppen som man arbetar som lärare. SCB har analyserat var på arbetsmarknaden som lärarutbildade finns (se diagram 2.43). Även denna analys ger en bild av en relativt hög kvarvaro i läraryrket. Det visar sig att av de lärarutbildade finns inom utbildnings- branschen. De allra flesta jobbar som lärare men en del har andra yrken som t.ex. rektorer och chefer. arbetar som lärare inom andra branscher än utbildning. Det betyder att av de lärarutbildade, eller knappt 34 000, arbetade inom andra yrken utanför ut- bildningsbranschen. fanns inom vård och omsorg och arbetade inom offentlig förvaltning som exempelvis utre- dare, handläggare eller chef inom myndigheter. Diagram 2.43 Fördelning av lärarutbildade efter arbete inom respektive utanför skolan 2014 Anm.: Till utbildningsbranschen hör högskolor, folkhögskolor, yrkeshögskolor, gymnasieskolor, grundskolor, förskolor, kulturskolor och övriga utbildnings- institut. Till lärare räknas personer som har yrken med krav på fördjupad hög- skolekompetens inom utbildning. Hit hör universitets- och högskolelärare, gymnasielärare, grundskollärare, fritidspedagoger, förskollärare och andra pedagoger med teoretisk specialistkompetens. Källa: (2017) Lärare utanför yrket. För få examinerade lärare och förskollärare Antalet examinerade inom pedagogik och lärar- utbildning har legat på en relativt hög nivå den senaste perioden men antalet måste upp i histo- riskt höga nivåer för att ligga i nivå med det ökade antalet barn/elever (se diagram 2.44). Antalet nybörjarstudenter ökade men var antalet nybörjare lägre jämfört med till yrkes- och ämneslärarutbildningarna medan antalet var relativt till förskollärar- och grund- lärarutbildningarna. var antalet ny- börjare till någon av de fyra lärar- och förskol- lärarutbildningarna drygt 13 000. Enligt be- räkningar från UKÄ (Fortsatt fler söker sig till lärarutbildningen – men långt från det progno- stiserade behovet) skulle runt 21 000 personer behöva börja på lärar- och förskollärar- utbildningarna . Diagram 2.44 Antal examina med inriktning mot pedagogik och lärarutbildning –2015 samt totalt antal barn/elever i verksamhetsformerna 1993–2015 samt prog- nos 2016–2019 Antal barn/elever Antal barn/elever Anm.: Antal barn/elever i förskolan, fritidshem, , gymnasieskolan, komvux och sfi. Det stora antalet examinerade som glidande medelvärden. Källor: och . För att avhjälpa lärar- och förskollärar- bristen är det viktigt att fler väljer att utbilda sig till lärare och förskollärare. Det är också viktigt att de utbildade lärarna och förskollärarna väljer att fortsätta arbeta som lärare och förskollärare. Därför är det angeläget att fortsätta att arbeta för läraryrkets attraktivitet. För att göra en lärar- karriär attraktiv har regeringen bl.a. initierat lärarlönelyftet och vidareutvecklat karriärtjänst- systemet. Regeringen har också gett fyra läro- säten i uppdrag att planera och genomföra en försöksverksamhet i syfte att utveckla sam- verkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet kring praktiknära forskning. För lärare och förskollärare innebär det möjligheter att utöva forskning inom verk- samheten och därmed stärka och utveckla yrkes- utövningen. Arbetet fortsätter också bl.a. inom ramen för den nationella samlingen för lärar- yrket inom vilken regeringen tillsammans med berörda parter arbetar för att stärka läraryrkets attraktivitet. Utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76) arbetar i dialog med den nationella samlingen för läraryrket. Utredningen ska bl.a. lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag, däribland se över möjligheterna att minska den administrativa arbetsbördan. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att till viss del motverka lärar- och för- skollärarbristen är det viktigt att det parallellt med de reguljära lärar- och förskollärar- utbildningarna också finns alternativa, kom- pletterande sätt att nå en behörighetsgivande examen. Regeringen har därför genomfört ett flertal satsningar utöver fler platser i de reguljära lärar- och förskollärarutbildningarna, t.ex. på ytterligare möjligheter för yrkesverksamma att bredda sin behörighet men också för att skapa fler vägar in i lärar- och förskolläraryrkena för personer med annan yrkes- eller utbildnings- bakgrund. 2.6Den årliga revisionens iakttagelser Regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och har fått revisionsberättelse med upplysning av särskild betydelse. har uppmärksammat att nämnderna i årsredovisningen redovisar ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksamheten för etikprövning av forskning som avser människor. Se avsnitt 8.4. Statliga myndigheter ska utveckla miljölednings- system och rapportera sina resultat till regeringen och enligt för- ordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. I enlighet med förordningen har myndigheterna inom Utbildningsdeparte- mentets område redovisat sina miljölednings- rapporter till (Utbildnings- departementet). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3 Förskola och grundskola Avsnitten om förskola och grundskola omfattar förskola, förskoleklass, fritidshem, grundskola och grundsärskola, specialskola och sameskola. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksam- het och omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. I de följande avsnitten redovisas främst resultat som avser 2016. När det gäller betyg, meritvärde och provresultat avser uppgifterna /16. Uppgifter om barn, elever och personal avser /17. Uppgifterna avseende kostnader för förskola, förskoleklass, grundskola, fritidshem och grundsärskola 2016 bygger på preliminär statistik. Uppgifter om lärare och annan pedagogisk personal, resultat, resultatindikatorer och statliga insatser för läraryrket redovisas samlat i avsnitt 2 för alla skolformer. Målet för verksamhetsområdet är en förskole- och grundskoleutbildning av hög och likvärdig kvalitet. Alla ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt oberoende av kön. 3.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för att mäta måluppfyllelsen för förskolan och : –Deltagande i förskola. Andelen barn i åldern 3–som är inskrivna i förskola. –Deltagande i förskoleklass. Andelen av alla 6-åringar som är inskrivna i förskoleklass. –Resultat på nationella prov i grundskola. För redovisas andelen elever som nått kravnivån eller fått minst provbetyget Godkänt eller E i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik i årskurs 3, 6 och 9. –Andelen elever som uppnått kunskaps- kraven i samtliga ämnen i årskurs 9. –Genomsnittligt meritvärde i årskurs 9. –Andelen elever i årskurs 9 som uppnått behörighet till gymnasieskolans nationella program. –Resultat i internationella studier avseende grundskola som , TIMSS och PIRLS i de fall någon ny studie presenterats sedan föregående års budgetproposition. –Elevers trygghet i . –Lärarbehörighet och personalens utbild- ning. Denna indikator redovisas i avsnitt 2. Indikatorerna ger inte en heltäckande bild av respektive verksamhet men belyser delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bedömer är centrala. Redovisningen av resultat inom utgiftsområdet är uppdelad på verk- samheter. Inom varje avsnitt redovisas i före- kommande fall indikatorer samt övriga resultat. All individbaserad statistik redovisas uppdelat på kön om dessa uppgifter är tillgängliga. Därutöver finns ett sammanhållet avsnitt (avsnitt 2) om personalens behörighet och utbildning. Förskolan är en frivillig skolform inom skolväsendet. Utbildningen i förskolan ska enligt skollagen (2010:800) stimulera barnens ut- veckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Kommunerna är enligt skollagen skyldiga att erbjuda barn förskola fr.o.m. i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga ska erbjudas för- skola . Alla barn ska erbjudas avgiftsfri förskola under minst fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller (allmän förskola). I förskolans läroplan (Lpfö 98, reviderad 2016) formuleras värdegrund och uppdrag samt mål och riktlinjer för verksamheten. samlades uppgifter in på individnivå i förskolan. Dessutom samlades uppgifter in från varje huvudman, såväl som enskild. var det kommunerna som lämnade uppgifter för både och fristående verksamhet. Vid denna första insamling har dock ett visst bortfall uppstått för vissa enskilda huvudmän. Detta innebär ett tidsseriebrott vilket försvårar möjligheterna att göra rättvisande jämförelser . lämnade av alla huvudmän uppgifter om verksamheten. var 501 000 barn inskrivna i förskolan. Av alla barn i förskolan var flickor och pojkar, vilket följer könsfördelningen i befolkningen för barn i Drygt hälften av alla inskrivna barn i förskolan var 1–. Av landets alla 1–5- åringar var inskrivna i förskolan. har andelen inskrivna barn ökat i alla åldersgrupper. finns det rapporter som pekar på att andelen barn som är inskrivna i förskolan från socioekonomiskt utsatta områden är mindre än i andra områden.25 till det totala antalet inskrivna barn i förskolan är andelen pojkar marginellt större än andelen flickor i såväl kommunala som fristående förskolor. fanns det nästan 16 200 nyin- vandrade barn, och knappt 6 000 barn med okänd bakgrund som var inskrivna i förskolan. Med begreppet nyinvandrad avses enbart folk- bokförda barn som är födda utomlands, som har båda föräldrarna födda utomlands, och som har kommit till landet . Med barn med okänd bakgrund avses barn som saknar personnummer i registren. En anledning till att det saknas personnummer kan vara att barnet inte är folkbokfört i . I gruppen barn med okänd bakgrund återfinns bl.a. barn som kommit till genom anhöriginvandring eller barn som söker asyl. Även barn som vistas i landet utan stöd av myndighetsbeslut eller författning återfinns i gruppen barn med okänd bakgrund liksom barn med skyddade personuppgifter. Nyinvandrade och barn med okänd bakgrund motsvarar av de inskrivna barnen i förskolan. Detta är en ökning jämfört med då motsvarande siffra var av de inskrivna barnen. Den största ökningen återfinns inom gruppen barn med okänd bakgrund, som har ökat jämfört med då det fanns knappt 4 100 barn inom den gruppen. Andelen nyinvandrade barn har ökat då drygt 14 300 barn var nyinvandrade. Kommunala förskolor har en större andel inskrivna barn som är nyinvandrade eller har okänd bakgrund än förskolor med enskild huvudman, 4,7 jämfört . 25 Förskolan – En god investering i jämlika livsvillkor, Delrapport från Kommissionen för ett socialt hållbart . Skillnader i livsvillkor och hälsa i , Rapport 2014, . gick det i genomsnitt 5,2 barn per årsarbetare, vilket är en siffra som har legat relativt . När det gäller barngruppernas storlek (antal inskrivna barn per avdelning) gick det i genomsnitt 15,9 barn per grupp 2016 (15,8 i kommunala förskolor och 16,0 i fristående förskolor), vilket är en minskning med 0,8 barn jämfört med . Både de kommunala och de fristående förskolorna har minskat sina gruppstorlekar. Sammantaget är genomsnitt det lägsta . fanns det 97 300 årsarbetare i förskolan, vilket är en ökning . De största personalgrupperna var förskollärare och lärare () och barnskötare (). hade ingen utbildning för arbete med barn, vilket är en ökning . Könsfördelningen bland personalen i förskolan är mycket ojämn: av årsarbetarna var män. Andelen har varit i stort sett . I fristående förskolor var andelen män och i kommunala förskolor 2016. Andelen barn i fristående förskolor var störst i förortskommuner till storstäder Av alla barn i förskolan 2016 gick i en fristående förskoleenhet. Det är vanligast med fristående förskolor i förortskommuner till storstäder. I kommungruppen förortskommuner till storstäder gick i genomsnitt av förskolebarnen i en fristående förskola. I den kommungrupp där kommunerna i genomsnitt hade den minsta andelen barn i fristående förskolor, varuproducerande kommuner, gick av förskolebarnen i en fristående förskola. I 47 kommuner fanns det inga förskolor i enskild regi. Den totala kostnaden för förskolan uppgick till 2016. Detta innebär en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per barn beräknas ha uppgått till i genomsnitt 2016, vilket är en ökning . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Indikator: Deltagande i förskola Diagram 3.1 Andelen barn i åldern 3–inskrivna i Andelen inskrivna barn i förskolan ökade . var andelen barn i åldrarna 3–som var inskrivna i förskolan och 2015 var andelen . Skälet till förändringen bedöms vara det tidsseriebrott som uppstått genom att statistiken samlats in på ett nytt sätt . Andelen barn i åldrarna 3–som var inskrivna i förskolan 2016 var . Över tid har andelen pojkar som varit inskrivna i förskolan varit något större än andelen flickor. var det av pojkarna och av flickorna. Annan pedagogisk verksamhet består av pedago- gisk omsorg (bl.a. familjedaghem och fler- familjslösningar), öppen förskola, öppen fritids- verksamhet och omsorg , nätter och . Enligt skollagen ska kommunerna sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Förskolans läroplan och de mål som beskrivs där ska vara vägledande för pedagogisk omsorg. Kommunen ska också sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fri- tidshem inte erbjuds (obekväm arbetstid) i den omfattning som det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Från och med höstterminen det år då eleven fyller får kommunerna erbjuda öppen fri- tidsverksamhet i stället för fritidshem. Barn i pedagogisk omsorg I pedagogisk omsorg deltar framför allt de yngre barnen.