prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — IKEM anför vidare att det står tämligen klart att ett borttagande av försäkrans- systemet ökar de administrativa bördorna vars kostnader föreslås finansieras genom begränsningar i avdrags- och återbetalnings- rätten. IKEM gör bedömningen att företagens liksom elleverantörernas redovisning ger en god kontroll över dessa avdrag. IKEM avvisar införandet av begränsningar i avdrags- och återbetalningsrätten och anser att det också ska vara möjligt för en behörig företrädare för sökanden att lämna in ansökan om avdrag och återbetalning som rör elanvändning som omfattas av 11 kap. 9 § första stycket 1–5. En liknande situation föreligger också inom en sammanhållen hantering för flera skattskyldiga och återbetalningsberättigade inom en och samma företagsgrupp. anser inte att den nu föreslagna ändringen att ta bort försäkranssystemet för nollskattad el kan motiveras av att det behöver upprättas en direktkontakt mellan företagen och samt anför att dessa användnings- områden inte omfattas av energiskattedirektivet och att nedsättningen inte är att betrakta som statsstöd. anser i första hand att försäkranssystemet inte ska avskaffas för företag med metallurgiska processer och i andra hand att effekterna för små och medelstora företag med metallurgiska processer minimeras genom att förbrukningsgränsen för godkännande som frivilligt skattskyldig tas bort. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 har mot bakgrund av de krav som ställs i i och för sig inget att erinra mot förslaget när det gäller övergång från ett försäkranssystem till ett återbetalningssystem. Återvinningsindustrierna framför bl.a. att de har medlemsföretag som köper el mot försäkran samt att de förutsätter att förändringen inte påverkar återvinningsföretagens möjligheter att få skatteavdrag även i fortsättningen. tillstyrker förslaget att möjligheten att köpa el utan energiskatt mot försäkran tas bort. framför bl.a. att det vore önskvärt om lagändringen beslutades , dvs. utanför ramen för budget- propositionen. påtalar att för det fall att lagförslaget inte går igenom måste nätinne- havarna bl.a. bygga upp rutiner och it-system för att hantera försäkranssystemet med tillhörande avdrag. påtalar att detta arbete måste genomföras innan november- december, då riksdagsbeslut om budget- propositionen normalt sett väntas, samt att förutsatt att lagändringen går igenom är det nedlagda arbetet gjort till ingen nytta. anser att de föreslagna förändringarna av återbetalnings- och avdrags- bestämmelserna för energiskatt på el är till fördel för alla aktörer. lyfter fram att det är önskvärt att reglerna antas innan de ska träda i kraft för att ge berörda möjlighet att anpassa sig till de nya förhållandena och efterfrågar därför en snabbare hantering av förslagen i stället för att behandla dem inom ramen för budgetpropositionen. Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i budgetpropositionen gjordes vissa förändringar av hur en lägre energiskattenivå skulle åstadkommas för de elskattenedsättningar som bedömts utgöra statliga stöd. Ändringarna syftade bl.a. till att i möjligaste mån skapa en direktkontakt mellan stödmottagare och stödgivande myndighet för att uppfylla EU- rättens krav om datainsamling och offentlig- görande. Förändringarna medför även att det så långt som möjligt är respektive stödmottagare som drar nytta av nedsättningen som står den ekonomiska risken för eventuella felaktigheter i stället för den skattskyldige. Förändringarna innebär också att i högre utsträckning än tidigare får information om vem som förbrukar den el som avdrag och återbetal- ning yrkas för samt för vilka ändamål elen P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Detta förväntas dels öka möjligheten att kontrollera beskattningen i ett tidigare skede, dels möjligheter att vända sig direkt till den förbrukande aktören vilken har tillgång till samtliga uppgifter som är nödvändiga för att kontrollera om korrekt skatt tagits ut. Försäkranssystemet skiljer sig från den ovan nämnda ordningen med direktkontakt mellan den beviljande myndigheten och det förbrukande företaget genom att försäkrans- systemet innebär att el säljs utan skatt till en aktör som inte är känd av samt att skattskyldigheten för el kan komma flyttas till denna aktör utan att har kännedom om vem den aktören är. Detta gör att inte kan vända sig till det förbrukande företaget om det inte självt gett sig till känna eller om inte myndigheten inhämtat uppgifter från den skattskyldige som försett förbrukaren med elen. Till skillnad från vad IKEM anför, så redovisar således endast de skattskyldiga som ger sig till känna förbrukningen i punktskatte- deklarationer medan de som köper in el mot försäkran och antingen inte förbrukar el för ett annat förbrukningsändamål än som avses i 11 kap. 9 § första stycket 1–5 LSE eller som förbrukar el för ett annat ändamål utan att ge sig till känna, inte redovisar sin förbrukning direkt till . Avsaknaden av transparens försvårar därmed skattekontrollen vilket medför en ökad risk för skatteundandragande. En förändring som innebär att den som förbrukar el för de ändamål som omfattas av försäkranssystemet själv ska vända sig till för att erhålla nedsättningen skulle innebära en lättnad för de skattskyldiga som förser annan med el för den senares förbrukning eftersom att den skattskyldiges återkommande hanteringen av försäkransblanketter försvinner. En sådan förändring innebär också att den skattskyldige inte behöver agera/fungera som mellanhand innan kontroll kan göras av en förbrukares rätt till skattebefrielse för förbrukad el. En sådan förändring bör vidare öka kontrollmöjligheter, göra det enklare att bedöma om elen används för något av de nedsättningsberättigande ändamålen och därmed minska risken för felaktig skatteredo- visning och skatteundandragande. Regeringen anser därför, i likhet med bl.a. Energiföretagen och således till skillnad från och Gjuteri- föreningen att det, på motsvarande sätt som för de energiskattelättnader som utgör statligt stöd är lämpligt att skapa en direktkontakt mellan den som förbrukar elen för även dessa nedsättnings- berättigande ändamål och beskattnings- myndigheten. Det gäller alltså även om nedsätt- ningarna inte är att betrakta som statligt stöd. En sådan direktkontakt åstadkoms lämpligen genom att de förbrukare som är skattskyldiga även i fortsättningen gör avdrag för energi- skatten på den el som de förbrukar för de aktuella ändamålen. Om denna avdragsrätt även skulle omfatta el som förbrukades av annan så skulle den eftersökta direktkontakten inte åstadkommas. Regeringen anser därför att el som förbrukas av annan än den skattskyldige inte bör omfattas av avdragsrätten. De aktörer som inte är skattskyldiga bör i stället ansöka om återbetalning av energiskatten på den el som de förbrukar för ändamålen. Återvinningsindustrierna anfört och konstaterar att en sådan ordning inte påverkar avdragsrätten för de medlemsföretag som gör avdrag för egen förbrukning och att en återbetalningslösning medför att nedsättning kan sökas även av medlemsföretag som inte är skattskyldiga. kommer vidare skattskyldigheten för leverantörer ersättas med en skattskyldighet för nätinnehavare vars verksamhet är ett naturligt och legalt monopol. Genom en förändring som innebär att förbrukaren själv söker nedsättningen undanröjs risken att den skattskyldige väljer att endast nyttja avdragsrätten för den egna förbrukningen för de berörda ändamålen vilket i sådant fall skulle kunna utestänga förbrukare som inte är skattskyldiga från skattebefrielsen. Den befintliga avdragsrätten för förbrukning vid sådan överföring av el på det elektriska nätet som utförs av den som ansvarar för förvalt- ningen av nätet i syfte att upprätthålla nätets funktion omfattar endast el som förbrukas av nätföretag. I och med att den som överför el med stöd av en koncession kommer vara skattskyldig såsom nätinnehavare och därmed kan använda sig en avdragsrätt saknas det skäl att införa en återbetalningsmöjlighet för sådan förbrukning. Regeringen anser, till skillnad från IKEM och , att det inte är lämpligt med en ordning som innebär att skattskyldiga ska tillåtas göra avdrag för ändamål enligt 11 kap. 9 § första stycket 1–5 även för andra skattskyldiga och återbetalningsberättigade inom samma företags- grupp. En sådan ordning skulle innebära att en direktkontakt inte uppnås mellan det elför- brukande företaget och samt ytterligare försvåra kontrollmöjligheterna genom en ökad risk att flera företag kan göra anspråk på samma skattelättnad. Regeringen föreslår därför att försäkrans- systemet för el slopas, avdragsrätten enligt 9 § första stycket 1–5 begränsas till att enbart gälla den skattskyldiges egen förbrukning samt att en återbetalningsmöjlighet införs för andra än skattskyldiga som förbrukar el för ändamålen som avses i 9 § första stycket 1, 2, 3 och 5. Regeringen anser, till skillnad från , att det inte är nödvändigt att från avdragsmöjligheten i 11 kap. 9 § första stycket 8 LSE exkludera alla förbrukningsändamål som kan ge rätt till återbetalning enligt 13 a § för att säkerställa att bemyndigandet för att tillämpa en lägre skattenivå för el som förbrukas i vissa delar av landet följs. Detta då elförbruk- ning som sker i industriell verksamhet redan är undantagen från punkt 8 genom underpunkten a. Med undantag för den förbrukning som sker i spårbundet transportmedel eller för motordrift eller uppvärmning i samband med sådan förbrukning så kommer förbrukningen för de återbetalningsberättigande ändamålen i allt väsentligt ske i verksamhet som är exkluderad genom nämnda punkt. För att undvika att skattenedsättningen för el som förbrukas i eller i direkt anslutning till spårbunden trafik förmedlas delvis genom avdrag i en stödordning, som bl.a. förutsätter prövning av stödmottagarens ekonomiska situation, och delvis genom återbetalning i en ordning som inte anses utgöra statligt stöd föreslår regeringen att avdragsmöjligheten i 11 kap. 9 § första stycket 8 LSE ska begränsas så att den inte omfattar elförbrukning i tåg eller annat spårbundet transportmedel eller för motordrift eller uppvärmning i samband med sådan förbrukning. Lagrådet anger i sitt yttrande att det är svårt att få en överblick över de lagförslag i lagråds- remissen Vissa punktskattefrågor inför budget- propositionen som rör ändringar avseende energiskatt i LSE samt anknytande förfaranderegler i skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. Regeringen noterar att Lagrådets yttrande emellertid inte innehåller P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 några invändningar i sak mot de aktuella förslagen i sig. När det gäller överskådligheten av lagråds- remissens lagförslag beror svårigheten enligt Lagrådet bl.a. på att vissa delar av LSE ändras mycket ofta, även innan en tidigare ändring har hunnit börja tillämpas. Detta ger upphov till motsvarande svårigheter med SFL eftersom i denna har detaljerade föraranderegler specifika för en rad olika skatteslag sammanförts. Enligt Lagrådets mening indikerar förslagen att det finns strukturella brister i LSE och i SFL, i vart fall om dessa ska fungera med nuvarande lagstiftningstakt. Lagrådet lämnar mot denna bakgrund den generella synpunkten att det bör göras en teknisk översyn av de båda lagarna för att underlätta ändringstakten. En sådan teknisk översyn som Lagrådet efterfrågar ryms dock inte inom ramen för detta lagstiftningsprojekt. Regeringen anser, till skillnad från Energiföretagen , Energigas , och vilka visserligen tillstyrkt förslagen, att fördelarna med att behandla förslagen på energiområdet samlat, vilket stärker överskådligheten, överväger fördelarna med att hantera vissa av de aktuella förslagen separat utanför budgetpropositionen. Ändringarna behandlas därför gemensamt och föreslås träda i kraft . I 53 kap. 5 § SFL anges att vissa beslut om återbetalning av eller kompensation för punktskatt ska anses som beslut om punktskatt. Den paragrafen har ändrats genom lagen (2016:1077) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), som träder i kraft . För att även beslut om återbetalning enligt den nya paragrafen, 11 kap. 13 a § LSE, ska vara att anse som beslut om punktskatt föreslås en ändring i 53 kap. 5 § lagen (2016:1077) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Lagen (2011:1200) om elcertifikat innehåller hänvisningar till avdragsregler i lagen om Hänvisningarna, som finns i 2 § och 4 kap. 5 § förstnämnda lag, till möjligheten till avdrag genom 11 kap. 9 § första stycket 2, 3 och 5 i lagen om skatt på energi vid förbrukning för vissa ända- mål. För att säkerställa att det vid tillämpningen av lagen om elcertifikat ska saknas betydelse om skattenedsättningen vid elförbrukningen för berörda ändamål uppnås efter ansökan om återbetalning eller efter avdragsyrkande föreslås att hänvisningar till återbetalning enligt 11 kap. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 13 a § första stycket 2, 3 och 4 ska läggas till i 1 kap. 2 § och 4 kap. 5 § i lagen (2011:1200) om elcertifikat. I 7 kap. 1 § SFL finns bestämmelser om vem som ska registreras hos . Skatte- verket ska enligt 7 kap. 1 § första stycket 10 SFL registrera den som är skattskyldig enligt ett antal uppräknande lagar, bl.a. den som är skattskyldig enligt LSE. I propositionen Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen (prop. 2016/17:142) föreslås att punkt 10 j i första stycket i 7 kap. § SFL ska slopas. har antagit regeringens förslag (bet. 2016/17:SkU31, rskr. 2016/17:268). Den ändringen träder i kraft . Mot bakgrund av om- numreringen i 11 kap. 5 § LSE (se lagförslag 3.24 görs ändring i 7 kap. 1 § lagen (2017:404) om ändring i lagen (2016:1077) om ändring i skatteförfarandelagen, dvs. en ändring av förslaget i prop. 2016/17:142. Ikraftträdande- bestämmelserna i propositionens ändring kommer därmed att vara tillämplig även på den nu föreslagna ändringen. Eftersom den i propositionen föreslagna ändringen träder i kraft behövs inga ytterligare ikraftträdandebestämmelser. Dessutom görs en rent författningsteknisk ändring i lagen (2017:405) om ändring i lagen (2017:387) om ändring i skatteförfarandelagen. I propositionen Uppgifter på individnivå i arbets- givardeklarationen (prop. 2016/17:58) föreslås att 7 kap. 1 § SFL ska ändras (en ny punkt 13 läggs till i första stycket). har antagit regeringens förslag (bet. 2016/17:SkU21, rskr. 2016/17:256). Den ändringen träder i kraft (se punkt 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till den lagen), dvs. efter det att den nu föreslagna ändringen i LSE har trätt i kraft. Med anledning av det ovan nämnda förslaget i prop. 2016/17:142 görs i den propositionen också en rent författningsteknisk ändring av ändringsförslaget i prop. 2016/17:58. Vid borttagandet av försäkranssystemet upphävs 11 kap. 11 § lagen om skatt på energi och rubriken närmast före nämnda bestämmelse utgår. Dessutom görs en rent författnings- teknisk ändring av lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi med anledning av att en ändrad lydelse av 11 kap. 11 § i annat fall följt av den lagen. Förslaget föranleder dels att 11 kap. 11 § i lagen (1994:1776) om skatt på energi ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 11 kap. 11 § i lagen (1994:1776) om skatt på energi ska utgå, dels införandet av en ny paragraf, 11 kap. 13 a §, i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dels ändring i 11 kap. 5, 7 och 9 §§ i lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dels att ändringen av 11 kap. 11 § genom lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi ska utgå. Förslaget föranleder vidare ändring av 53 kap. 5 § lagen (2016:1077) om ändring i skatte- förfarandelagen (2011:1244), 7 kap. 1 § första stycket dels i lagen (2017:404) om ändring i lagen (2016:1077) om ändring i skatteför- farandelagen (2011:1244), dels i lagen (2017:405) om ändring i lagen (2017:387) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Förslaget föranleder vidare ändring av 1 kap. 2 § och 4 kap. 5 § lagen (2011:1200) om elcertifikat. Se avsnitt 3.9, 3.18, 3.24, 3.25, 3.28 och 3.30. 6.20.4Översyn och förenkling av återbetalnings- och avdragsbestämmelser för energiskatt på el Regeringens förslag: Likalydande villkor som förekommer i flera återbetalningsbestämmelser flyttas från dessa paragrafer för att i stället samlas i två nya paragrafer med gemensamma åter- betalningsbestämmelser. I den ena paragrafen behandlas villkor som hör samman med reglerna för statliga stöd medan den andra innehåller villkor som är gemensamma för flera återbetal- ningsregler och berör den administrativa hanteringen av återbetalningar. Motsvarande ändring för villkor som rör statliga stöd görs även för avdrag på energiskatt på el. Möjligheten till kvartalsvis återbetalning av energiskatt på el i 11 kap. lagen om skatt på energi ersätts med en möjlighet till återbetalning. För nya återbetalningar införs en återbetal- ningsgräns som innebär att återbetalning endast medges för den del av återbetalningsbeloppet som under kalenderåret överstiger . Det ska framgå direkt av lagen om skatt på energi att beskattningsmyndigheten får bevilja månatlig återbetalning om sökanden beräknas förbruka per kalenderår för nedsättningsberättigande ända- mål. Denna nivå innebär en lättnad för dem som förbrukar el som , i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller i datorhall. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorians förslag skulle vissa villkor som avser åter- betalning enligt 9 kap. 5 och 5 a §§ (1994:1776) om skatt på energi (LSE) regleras i 11 kap. 17 § LSE. Dessa villkor regleras i 9 kap. enligt regeringens förslag i avsnitt 6.19. Promemorian innehöll inte förslag om att möjligheten till kvartalsvis återbetalning av energiskatt på el i 11 kap. LSE skulle vara månatlig. I förhållande till promemorians förslag har även vissa språkliga justeringar gjorts. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot det remitterade förslaget. tillstyrker förslaget att reglera gränsen för när får medge kvartalsvis återbetalning i lagen (1994:1776) om skatt på energi i stället för i förordningen (2010:178) om skatt på energi. tillstyrker förslaget att samla likalydande villkor som är gemensamma för flera bestämmelser om återbetalning och avdrag, under förutsättning att de villkor som gäller bestämmelser i 9 kapitlet LSE regleras separat. tillstyrker förslaget att införa en lägsta beloppsgräns för återbetalning enligt den föreslagna 11 kap. 13 § LSE, men anser att gränserna bör sättas betydligt högre. efterfrågar även förtydligande av beräkningen av återbetalningen i förhållande till återbetalningsgränsen ska göras för respektive användningsändamål eller sammanlagt för alla i bestämmelsen uppräknade användningsändamål. tillstyrker åtgärderna och välkomnar denna typ av regeländringar. tillstyrker promemorians delar om förändringar av energiskatten på el. Energiföretagen stödjer föreslagna förenklingar i återbetalnings- och avdragsbestämmelserna som förenklar och gör regelverket något mer lättillgängligt. Energi- företagen och Energigas stödjer också P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 införandet av en återbetalningsgräns på för att kunna medge återbetalning och att det införs regler i lagen om när beskattningsmyndigheten får bevilja kvartalsvis återbetalning. Innovations- och kemiindustrierna (IKEM) anför bl.a. att ett borttagande av försäkrans- systemet ökar de administrativa bördorna vars kostnader föreslås finansieras genom begränsningar i avdrags- och återbetalnings- rätten. IKEM gör bedömningen att företagens liksom elleverantörernas redovisning ger en god kontroll över dessa avdrag. IKEM avvisar införandet av begränsningar i avdrags- och återbetalningsrätten och hävdar bl.a. att de aktuella avdragen om skattebefrielse omfattar sådana som i energiskattedirektivet är s.k. obligatoriska och att det inte är industrin som föranlett några administrativa ökade kostnader. motsätter sig införandet av en återbetalningsgräns som innebär att åter- betalning inte medges för hela nedsättnings- beloppet. anför vidare att om företagen bedömer att det är värt att ansöka om nedsättning så ska hela beloppet betalas ut, att en beloppsgräns inte kommer påverka administration samt, med hänvisning till tröskelvärdet för jord- och skogsbruk om , att det är rimligt att även åter- betalningar för nedsättningar för tillverknings- process i industriell verksamhet och verksam- heter enligt 11 kap. 9 § 1–5 har samma tröskel- värde. är positivt till sänkningen av gränsen för kvartalsvis återbetalning för industriell verksamhet. är även positivt till möjligheten för företag att god- kännas som frivilligt skattskyldig men anser dock att det ska vara möjligt för alla oavsett energiförbrukning. efterfrågar vidare att koncernbolag som är skattskyldiga ska tillåtas deklarera och göra avdrag för skatt för sina dotterbolag även om dotterbolagen inte är skattskyldiga. Skogsindustrierna tillstyrker förslaget om kvartalsvis återbetalning av energiskatt på el vid förbrukning om . har i och för sig inget att erinra mot förslaget när det gäller övergång från ett försäkranssystem till ett återbetalningssystem men motsätter sig skattehöjningen som åter- betalningsgränsen innebär. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 och Teknikföretagen avstyrker återbetalnings- gränsen och anför att de skäl som anförts för återbetalningsgränsen inte är godtagbara för att inte heller vid rätt till återbetalningar av belopp större än endast återbetala belopp därutöver. och Teknikföre- tagen anför vidare att företaget själv bör kunna bedöma huruvida administrationskostnaden är för hög för att i ett enskilt fall motivera en ansökan om återbetalning. Sveriges Energiföreningars anför bl.a. att de anser att lämnat förslag är bra som ett första steg men att gränsen i nästa steg bör höjas till . är positivt till att reglerna om återbetalning förenklas. anför vidare bl.a. att den snabba förändringstakten inom energiskatteområdet medför betydande svårigheter för regelefterlevnaden. anser att de föreslagna förändringarna av återbetalnings- och avdrags- bestämmelserna för energiskatt på el är till fördel för alla aktörer. anför vidare att de saknar förtydligande om hur dessa förenklingar förhåller sig till den lägre skattenivån som gäller i vissa delar av norra . efterfrågar en snabbare hantering av förslagen i stället för att behandla dem inom ramen för budget- propositionen. Förbundet framför i huvudsak att det anser att den lättnad om att det ska framgå direkt av LSE att beskattnings- myndigheten får bevilja kvartalsvis återbetalning under vissa förutsättningar inte är tillräcklig för att locka framför allt de utländska rederierna till att använda . Svensk kollektivtrafik och har efterfrågat skattendesättningar för elbussar och laddhybrider. Det är regeringens bedömning att ett riktat investeringsstöd såsom elbuss- premien, vilket subventionerar inköp av den dyrare tekniken, är ett mer lämpligt styrmedel än sänkt elskatt. Regeringen anser därför att det nu saknas tillräckliga skäl för att gå vidare med förslaget. Skälen för regeringens förslag Återbetalning – administrativa regler inkl. större 11 kap. 12–14 §§ likalydande villkor av administrativ karaktär vilka upprepas i var och en av dessa bestämmelser. Det rör sig bl.a. om att nedsättningen uppnås efter ansökan, när och hur en ansökan ska lämnas, längden på återbetalningsperioder och när rätt föreligger för kortare återbetalningsperioder. Såsom Lagrådet påpekat kan det finnas skäl att se över LSE för att öka överskådligheten. Om de ovannämnda bestämmelserna flyttas från de individuella återbetalningsbestämmel- serna, 11 kap. 12, 12 a, 12 b och 14 §§, till en gemensam bestämmelse kommer en upprepning av dessa regler inte längre tynga lagtexten. Därtill kommer att villkoren inte behöver upprepas i eventuella tillkommande återbetalningsregler. Flera remissinstanser har tillstyrkt en sådan förändring som ingen av remissinstanserna har invänt mot förändringen.