prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — RiR 2016:20 Att hantera ett komplicerat skattesystem – Arbetet med att förenkla för företag har granskat hur och regeringen arbetar för att hantera några delar av den komplexitet som finns i det svenska skattesystemet. Regeringen har i skrivelsen om att hantera ett komplicerat skatte- system (skr. 2016/17:81) redogjort för sin bedömning av iakttagelser och slutsatser samt de åtgärder som vidtagits. Regeringen anser därmed att gransknings- rapporten är slutbehandlad. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.40 UO 4 Anslag -0,9 -0,4 -1,7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s -77,5 -2,0 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utgifter för kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. Även verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda samt mellan enskilda och det allmänna ingår. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår bl.a. , och Brottsoffer- myndigheten. Utfallet uppgick till och blev därmed (1,7 pro- cent) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2015 blev utgifterna (4,) högre. Fler civilanställda vid polisen Utfallet för anslaget 1:1 uppgick till , vilket är (1,) högre än vad som anvisades i statens budget och 1 127 milj- oner kronor (5,) högre än föregående år. I enlighet med propositionerna Vår- och Höständringsbudget anvisade ytterligare . ökade antalet årsarbetskrafter med 242 (1,) och uppgick vid slutet av 2016 till 25 297 årsarbetskrafter. Det är den främsta orsaken till att utfallet blev högre än anvisat. civilanställda som har anställts har framför allt förstärkt verksamheten för utredning och lagföring, polisens kontaktcenter och region- ledningscentralerna. Fler anställda i Kriminalvården Utfallet för anslaget 1:6 Kriminalvården blev . Det är högre än vad som anvisades i statens budget och (2,) högre än 2015. En stor del av det högre utfallet beror på ökade personalkostnader, framför allt inom administrations- och transportverk- samheten. Antalet årsarbetskrafter uppgick vid slutet av 2016 till 9 536, vilket är en ökning med 212 (2,). Utgifterna för Rättsliga biträden m.m. blev högre än anvisat och högre än 2015 Utfallet för anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. blev , vilket är 409 milj- oner kronor (17,) högre än vad som anvisades i statens budget. I enlighet med propositionerna Vår- och Höständringsbudget anvisade ytterligare 370 milj- oner kronor. Jämfört med 2015 blev utgifterna (8,) högre. Utgifter för offentligt försvar stod för av S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 ökningen och utgifter för bevisning, tolkar och parter för , en ökning . Jämfört med föregående år ökade antalet debiterade timmar per förordnande för offentligt försvar med , mål- sägandebiträde med och offentligt biträde med . Detta hänger samman med en utveckling mot större mål, med flera tilltalade och målsäganden i ett och samma mål. De ökade utgifterna beror också på att timkostnadsnormen för rättsliga biträden räknades upp . Utfallet för anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. blev , vilket är (58,) högre än ursprungligen anvisade medel. Anslaget används bl.a. för ersättning vid frihetsinskränk- ningar, frihetsberövanden och andra tvångs- åtgärder. Det används också till skadestånd på grund av fel eller försummelse vid myndighets- utövning. Det är framför allt utgifterna för ersättning vid frihetsinskränkning som minskat . avgjordes 1 685 ärenden där ersättning utbetalades, vilket är en minskning jämfört med . Andelen ärenden där ersättning för frihetsinskränkning beviljats har har varit . Europeiska fonden för inre säkerhet Utfallet för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet blev , vilket är lägre än vad anvisade i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Fonden är fortfarande under uppbyggnad vilket är anledningen till att utfallet blev lägre än anvisat. Fonden är kopplad till EU:s fleråriga budgetram 2014–2020 som tilldelats ca 300 milj- oner kronor och anslaget var nytt 2015. utvecklades arbetssätt kring förvaltning och kontroll av fondens medel. beviljade tio projekt medel för aktiviteter som stärker EU:s inre säkerhet, bl.a. för förebyggande arbete mot allvarliga händelser och terrorism samt utbildningsinsatser på det brottsbekämpande området. Tabell 2.41 UO 4 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . utsågs till nationellt ansvarig för EU:s fond för inre säkerhet. Gjorda åtaganden medför framtida utgifter för . iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . redovisar i sin årsredovisning (s. 86) ett stort underskott i den offentlig- rättsliga verksamheten Tillståndsgivning. har det rått osäkerhet kring det ekonomiska målet för denna verksamhet och Bevakning av penningtransporter. Regeringen har i regleringsbrev tagit bort kraven på redovisning av kostnader och ackumulerat underskott för dessa verksamheter. uttalar sig inte med reservation i detta avseende. RiR 2016:2 Tillsyn över brottsbekämpande myndigheter – En granskning av har granskat Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens verksamhet. Regeringen har i skrivelsen om Säkerhets- och integritetsskydds- nämndens tillsyn över brottsbekämpande myndigheter (skr. 2015/16:188) redogjort för sin bedömning av iakttagelser och slutsatser samt att dessa inte föranleder S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 några åtgärder från regeringens sida. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:JuU3, rskr. 2016/17: 24). RiR 2016:26 Upprättandet av tillfälliga gränskontroller vid inre gräns har granskat Polismyndig- hetens upprättande av tillfälliga gränskontrol- ler vid inre gräns. Iakttagelserna från gransk- ningen avser huvudsakligen och regeringen. Regeringen har i skrivelsen om upprättandet av tillfälliga gräns- kontroller vid inre gräns (skr. 2016/17:118) redogjort för sin bedömning av iakttagelser och slutsatser samt att dessa inte kommer att föranleda några åtgärder från regeringens sida. Granskningsrapporten är där- med slutbehandlad. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Tabell 2.42 UO 5 Anslag Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet -10,1 -1,0 Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisat- ioner. Utfallet uppgick till , vilket är (8,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2015 blev utfallet (7,) högre. Försvagad krona medför högre avgifter till FN och andra internationella organisationer Utfallet för anslaget 1:1 Avgifter till inter- nationella organisationer uppgick till 1 512 miljo- ner kronor, vilket är (13,) högre än anvisat i statens budget. Anslaget får användas för utgifter för avgifter avseende medlemskap i internationella organisationer, främst FN, , , och . beslutade i enlighet med proposit- ionen Vårändringsbudget att anslaget skulle anvisas ytterligare med anledning av att den försvagade kronkursen ledde till högre avgifter än vad regeringen tidigare hade bedömt. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget (8,) högre. Det beror främst på att avgifterna till FN:s fredsbevarande operationer blev 113 milj- oner kronor högre än 2014. Dessa avgifter uppgick till 2016. Tabell 2.43 UO 5 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . RiR 2016:13 konsulära krisberedskap har granskat den konsulära krisberedskapen. Regeringen har i skrivelsen om utrikesförvaltningens konsulära krisberedskap (skr. 2016/17:53) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:UU12, rskr. 2016/17:190). S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Tabell 2.44 UO 6 Anslag -0,4 -11,5 Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och -0,9 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor -18,1 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra -66,8 -0,9 Utgiftsområdet omfattar utgifter för försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet och elsäkerhet. Utfallet uppgick till och blev därmed (1,1 pro- cent) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2015 blev utfallet (2,) högre. Utfallet för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt uppgick till , vilket är (11,5 pro- cent) lägre än vad som anvisades i budgeten. I budgeten reserverades medel för den europeiska stridsgruppen (EU BG) som inte har utnyttjats . Högre utgifter för anskaffning av materiel och anläggningar Utfallet för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar blev . Det är (10,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade ytterligare för att anskaffa även andel av artillerisystemet . avbröt samarbetet med om anskaffning av detta system. har () levererat materiel och tjänster i högre omfattning än vad som beräknades i budgeten. Jämfört med föregående år ökade antalet genomförda leveranser av FMV med 23 stycken och uppgick till totalt 751 stycken. Utfallet för anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar blev , vilket är (0,) högre än anvisat. Utfallet följer Försvarsmaktens långsiktiga plan för vidmakthållandet av materiel. Satsning på förebyggande åtgärder flyttas fram Utfallet för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor uppgick till , vilket är (66,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror på att satsningen på förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor flyttades fram . Anvisade medel för anslaget minskades med i enlighet med propositionen Vår- ändringsbudget . Första året i innevarande inriktningsbeslutsperiod medför högre utgifter Utfallet för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap uppgick till , vilket är (5,) högre än föregående år. Det beror på att Försvarsmakten har utvecklat den operativa S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 förmågan i linje med innevarande inriktnings- beslut, bl.a. i form av omfattande övnings- verksamhet och beredskapskontroller. Utöver detta har utgifterna för underhåll av materiel ökat. Tabell 2.45 UO 6 Beställningsbemyndiganden mot jordskred och andra Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden upp- gick till och är huvud- sakligen hänförlig till anslagen 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:4 Vidmakt- hållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar. För anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar är skillnaden mellan beslutat planering innehåller ett stort antal projekt som ska beställas eller omförhandlas . Det är även ett stort antal åtaganden som ska infrias, varför det kan bli variationer i utfallet för de utestående åtagandena i förhållande till bemyndigandet. För anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar uppgick skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Det beror främst på att Försvarsmakten inte ingick nya åtaganden i planerad omfattning. Tabell 2.46 UO 6 Garantier 1998/99:1, bet. 1998/99:FöU:1 och rskr. 1998/99:74 . Tabell 2.47 UO 6 Inomstatliga lån för Myndigheten för samhällsskydd Krig, krigsfara eller andra har beslutat om låneramar på 300 mil- joner kronor för inomstatliga lån, exklusive den särskilda krediten för krig och krigsfara på . Det fanns utestående lån om vid utgången av 2016. Tabell 2.48 UO 6 Övriga krediter Inom utgiftsområdet har beviljat övriga krediter på . Utnyttjade krediter vid utgången av uppgick till . iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Myndigheten har genom att använda anslags- medel för att finansiera sitt deltagande i av EU S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 genomförda räddningsaktioner i överskridit sina befogenheter. I regeringsbeslutet skrivs att insatserna ska finansieras av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex). Även om Frontex finansierat den största delen av insatserna har förvaltnings- anslaget i strid mot regeringsbeslut Ju2015/03890/SSK belastats med kostnader om . har fått en revisions- berättelse med upplysning avseende sin årsredo- visning . Upplysning av särskild betydelse Utan att det påverkar uttalande ovan vill fästa uppmärksamhet på s. 8 i årsredovisningen, där myndigheten redo- visar resultatet av avgiftsbelagd verksamhet där avgifterna inte disponeras. Som framgår av tabell 3 i myndighetens årsredovisning finns ett stort ackumulerat överskott för kärnteknisk verksamhet respektive ett stort ackumulerat underskott för icke kärnteknisk verksamhet. I anslutning till tabellen redogörs för åtgärder myndigheten vidtagit för att komma i balans. uttalar sig inte med reservation i detta avseende. RiR 2016:8 Informationssäkerhetsarbete på nio myndigheter – En andra granskning av informationssäkerhet i staten har granskat hur nio myndig- heter arbetar med sin informationssäkerhet. Regeringen har i skrivelsen om informationssäkerhetsarbete på nio myndigheter (skr. 2016/17:42) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:FöU8, rskr. 2016/17:145). S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Tabell 2.49 UO 7 Anslag -1,3 -5,1 -1,2 Utgiftsområdet omfattar internationellt utveck- lingssamarbete. Utfallet blev , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2015 blev utfallet (0,8 pro- cent) lägre. Förtida betalningar 2015 medför lägre utgifter Utfallet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet uppgick till , vilket är (1,) lägre än an- visat i den ursprungliga budgeten och 286 milj- oner kronor (0,) lägre än 2015. Utfallet blev lägre eftersom regeringen beslutade att Sida skulle betala ut av biståndsmedel som avsåg 2016. I enlighet med propositionen Vårändrings- budget beslutade att minska anslaget 1:1 Biståndsverksamhet med 4 122 mil- joner kronor för att finansiera ökningen av anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader under utgiftsområde 8 Migration samt en valutakurskompensation till 1.2 (Sida) under utgiftsområde 7 på . Antalet asylsökande minskade därefter kraftigt, vilket innebar att i enlighet med propositionen Höständringsbudget beslutade att anslaget för ersättningar och bostadskostnader skulle minskas med 6 402 milj- oner kronor och anslaget för biståndsverksam- het höjas med motsvarande belopp. Förutom att delvis återföra medel till sådan verksamhet som blev föremål för neddragningar med anledning av Vårändringsbudgeten , tilldelade regeringen ytterligare till multilaterala utvecklingsbanker och fonder samt skuldavskrivningar, till multilaterala och internationella organisationer samt till strategiskt in- riktade bidrag. budgeten för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet , vilket är högre än utfallet . Ramen för utgiftsområdet är baserad på bruttonationalinkomstens (BNI) utveckling. BNI räknas fram med hjälp av det internationella regelverket i Europeiska nationalräkenskaps- systemet (ENS). Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats som beslutat om för varje enskilt år. Biståndsramen var av BNI enligt ENS av BNI enligt ENS 1995 eller. Vid beräkningen av biståndsramen i budgetpropositionen används den senaste tillgängliga BNI-prognosen. Det totala svenska biståndet rapporteras till DAC, som ansvarar för att sammanställa medlems- ländernas biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs efter avslutat budgetår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive kostna- der under andra utgiftsområden än S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.50 Utfall för bistånd 2006–2016 1 Den senaste tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används. utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, som klassificeras som bistånd enligt DAC:s definition. Utgifterna inom andra utgiftsom- råden avser huvudsakligen kostnader för asyl- sökande från utvecklingsländer (utgiftsområde 8 Migration), administration av bistånd inom samt den del av bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget. Den budgeterade biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av vid budgeterings- tillfället beräknad BNI enligt ENS 2010. Det preliminära utfallet är eller av BNI enligt ENS 2010 i enlighet med DAC:s redovisnings- principer. De asylkostnader som rapporterades till DAC () skiljer sig från det som budgeterades i budget- propositionen 2016 (). Det berodde framförallt på att antalet asyl- sökande minskade från prognostiserade 73 000 till ett utfall på 28 939. ökade dygn- kostnaden och den genomsnittliga vistelsetiden i mottagnings- systemet ökade från 221 till . Dygns- kostnaden ökade bl.a. till följd av att antalet ensamkommande barn och unga i mot- tagningssystemet var fler än tidigare beräknat. Den längre vistelsetiden förklarades av att många av de asylsökande som kom , liksom de som kom 2016, fick vänta på asylbeslut då prövningskapacitet inte var anpassad för att hantera den stora mängden ärenden som inkom 2015. Både det rapporterade utfallet till DAC och de budgeterade avräkningarna inkluderade kostnader för mottagande av personer som vidarebosattes i , s.k. kvotflyktingar, varav de budgeterade kostna- der uppgick till medan utfallet till DAC var . Vidare ingick kostnader för självmant åter- vändande, varav ingick i budget och rapporterades till DAC. Från och med propositionen Höst- ändringsbudget ingår inte dessa kostnader i biståndet och det lägre utfallet till DAC speglar det. I budget ingick även kostnader om för en planerad kartläggning av ensamkommande barns boenden, men dessa kostnader belastade aldrig 2016 och ingick därför inte i det rapporterade utfallet till DAC. Av det totala antalet asylsökande kom knappt beräknades, i budget, komma från låg- och medelinkomstländer enligt /DAC:s klassificering och det är endast kostnader för dessa personer i , som ingår i biståndet. Motsvarande andel för utfallet som rapporterades till DAC var . Tabell 2.51 UO 7 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och var huvudsakligen hänförlig till anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. De största beloppsmässiga skillnaderna inom området avsåg Multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivning- ar, , Forskningssamarbete, Reformsam- arbete i , och samt . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.52 UO 7 Garantier Miljoner kronor eller annan angiven valuta (AfDB) 2 (AsDB) 4 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98. 2Bemyndigandet gavs i Units of Accounts (UoA), vilket är den valutaenhet AfDB räknar i. Eftersom det är en intern valuta i banken och motsvarar i valör Special drawing rights (SDR), anges utfallet i SDR. 2012/13:1, bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91). 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98. 2009/10:1, bet. 2009/10:UU2, rskr. 2009/10:88. 2012/13:1, bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91. 1987/88:9, bet. 1987/88:UU9. Den svenska andelen av MIGA:s kapital är eller 10,49 miljoner SDR. SEK-kursen för SDR var 12,2295 den 30/12 2016. Valutakurser från per . Anm.: I Sidas utestående åtaganden för garantier inom biståndsverksamheten ingår utöver utfärdade garantier även utfästelser. Tabell 2.53 UO 7 Övriga krediter Kredit för infriande av Kredit för infriande av Sidas 2001/02:1 (vol. 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 2Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen. iakttagelser – årlig revision har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin årsredo- visning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. I årsredovisningen som lämnades till regeringen saknas samman- ställning över väsentliga uppgifter enligt 2 kap. 4 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. RiR 2016:17 Ett förutsägbart bistånd – trots en osäker finansiering har granskat om regeringen, och Styrelsen för inter- nationellt utvecklingssamarbete (Sida) planerar biståndsverksamheten på ett långsiktigt och förutsägbart sätt. Regeringen har i skrivelsen om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet (skr. 2016/17:64) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses att vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/2017:UU8 rskr. 2016/2017: 194). S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.54 UO 8 Anslag Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i -17,2 Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade -17,9 Från EU-budgeten finansierade insatser för -69,6 Utgiftsområdet omfattar frågor som rör utlänningars rätt att resa in i och vistas i samt frågor som rör mottagande av asylsökande. Utfallet uppgick till och är därmed (112,) högre än vad som ursprungligen anvisades i statens budget. (120,) högre. Antalet årsarbetskrafter vid ökade Utgifterna för anslaget 1:1 uppgick till 2016, vilket är (27,) högre än vad som ursprungligen anvisades i budgeten och (26,) högre än 2015. Orsaken till att utgifterna ökade mer än beräknat är främst kapacitetsutbyggnaden inom mottagande- och prövningsverksamheten vid till följd av det kraftigt ökade antalet asylsökande . För att finansiera de högre utgifterna beslutade i enlighet med propositionen Vår- ändringsbudget om ändringar i statens budget och anvisade ytterligare . Jämfört med ökade personal- kostnaderna med (32,) till . Antalet årsarbetskrafter ökade från 5 2015 till 7 015 (31,) . anställda ökade med 1 934 personer till 8 199 (30,) jämfört med . Det stora antalet asylsökande medförde högre ersättningar och bostadskostnader än anvisat 2016 Utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev . Det är (162,) högre än ursprungligen anvisat i statens budget. För att finansiera de högre utgifterna beslutade i enlighet med propositionerna Vår- och Höständringsbudget om ändringar i statens budget och anvisade sammantaget ytterligare . Orsaken till det högre utfallet är att det genomsnittliga antalet inskrivna personer i mottagandesystem ökat kraftigt på grund det stora antalet asylsökande . Särskilt det stora antalet ensamkommande barn och unga har medfört att utgifterna på anslaget ökat. Det genomsnittliga antalet inskrivna personer i mottagande upp- gick till 157 376 personer (varav 29 322 ensamkommande barn och unga), vilket är 79 726 fler än vad som regeringen ursprungli- gen beräknade (101,). S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.55 Asylsökande m.m. 2016 boende (ABO) eget boende (EBO) Utgifterna för ensamkommande barn och unga ökade kraftigt Utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökade med (167,) jämfört med . Ersättningarna till asylsökande, kommuner och landsting ökade med (217,) och utgifterna för anläggnings- boende ökade med (68,) och beror på att det genom- snittliga antalet inskrivna i mottagande ökade från 100 166 personer 2015 till 157 376 personer 2016. Det genomsnittliga antalet inskrivna ensamkommande barn och unga ökade från 10 600 personer 2015 till 29 322 . Ersättningarna för ensamkommande barn och unga enligt förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. ökade (353,), kommande barn och unga kräver mer resurser än övriga asylsökande och blir därför betydligt dyrare per individ. Antalet inskrivna i mot- tagande har dock minskat med 59 182 personer jämfört med . Antalet per- soner i anläggningsboende minskade med från 101 2015 till 63 063 .