prop · H403200 · 2017-06-01 00:00:00 — Advokatfirman anser att det som i promemorian kallas för avgränsningssamråd bör vara utgångspunkten för processen medan de förfaranden som kan behövas för bestämmande av om det behövs någon praktisk miljöbedömning kan bestämmas av på det sätt som det enskilda fallet kräver. uppfattar förslaget som en återgång till den ordning som rådde tidigare med tidiga och utökade samråd – en ordning som avskaffa- des i propositionen En effektivare miljöprövning (2004/05:129). , , mineral- och metallproducenter i (Svemin), Innovations- och kemiindustrierna, Skogsindustrierna, 2016/17:200 Hamnar, Energiföretagen är tveksamma till om det finns något att vinna på att återgå till den ordningen. avråder från återgång till två for- maliserade samråd eftersom det anser att det inte förenklar processen och att myndigheter och allmänhet ändå kan yttra sig och lämna synpunkter på underlag till en tillståndsansökan under hela prövningsprocessen. , , mineral- och metallproducenter i (Svemin), Innovations- och kemiindustrierna, Skogsindustrierna, Hamnar, och Jernkonto- ret påpekar även att MKB-direktivet inte ställer krav på att flera samråd ska hållas. anser att förslaget om sam- råd kan innebära att två möten med tillsynsmyndigheten kommer att krävas och anser att det oundvikligen kommer att innebära ökad tidsåt- gång för processen. Förbundet föreslår därför att det ska framgå i lag- texten att det fysiska samrådet bara behöver ske en gång. Skälen för regeringens förslag Samråd inom ramen för undersökningen regleras det samråd som ska ske när det gäller verksamheter och åt- gärder i 6 kap. 4 § . I paragrafen samlas de bestämmelser som reglerar samrådsförfarandet inför tillståndsprövning av verksamhe- ter och åtgärder som omfattas av kapitlets tillämpningsområde. nuvarande bestämmelsen i 6 kap. 4 § fanns ett system med s.k. tidigt och Skillnaden mellan dagens bestämmelser om samråd i 6 kap. 4 § och de tidigare bestämmelserna om tidigt och utökat samråd är framförallt att uttrycken tidigt och utökat samråd inte finns kvar i dagens bestämmelse samt att verksamhetsutövare redan från början ska samråda med en vidare samrådskrets i fråga om verksamheter och åtgärder som enligt 3 § förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar alltid ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Varken i promemorian eller i denna proposition föreslås en ändring i fråga om hur många samråd som ska äga rum och när i tiden samråd ska Det föreslås dock att bestämmelserna om samråd delas upp och anges i den ordning de ska tillämpas. Många remissinstanser har upp- fattat förslaget i promemorian som en återgång till de tidigare bestäm- melserna om tidigt och utökat samråd och att det t.ex. skulle vara onödigt betungande med två formaliserade samråd. Förslaget i denna proposition innebär inte att uttrycken tidigt och utökat samråd återinförs. samband med propositionen En effektivare miljöprövning (2004/05:129) som begreppen tidigt och utökat samråd togs bort. Syftet var att tydliggöra att samrådsförfarandet är en pågående process. dock att den omständigheten att det är fråga om ett samman- hängande samrådsförfarande inte innebär detsamma som att samrådet kan anses genomfört genom att verksamhetsutövaren in- formerat en myndighet eller allmänheten (prop. 2004/05:129 s. 44). Regeringen upprepade även det som framgår av tidigare förarbetsuttalan- den, nämligen att det kan vara lämpligt att ett samråd upprepas eller sker i etapper om en verksamhet eller åtgärd medför betydande miljöpåverkan 1997/98:45 del 2 s. 60 och prop. 2004/05:129 s. 44). förklarade vidare att för verksamheter och åtgärder som inte omfattas av regeringens föreskrifter om vilka som alltid kan antas medföra betydande miljöpåverkan skulle samrådet även fortsättningsvis behöva inledas med en begränsad krets (prop. 2004/05:129 s. 46). Av förarbetsuttalandena kan den slutsatsen dras att någon större för- ändring av samrådsbestämmelserna inte var avsedd i fråga om verksam- heter som inte alltid ska antas medföra en betydande miljöpåverkan en- ligt 3 § förordningen om miljökonsekvensbeskrivningar och för vilka därför har att fatta beslut i frågan om betydande miljöpåver- kan. För dessa verksamheter och åtgärder skulle samrådet även fortsätt- ningsvis behöva inledas med en begränsad krets precis som enligt för- slaget i denna proposition. Det är däremot viktigt att i sammanhanget understryka att verksamhetsutövaren varken enligt dagens bestämmelse eller enligt bestämmelserna i propositionen är förhindrad att genomföra samråd med en bredare krets än den som är obligatorisk. På så vis kan det senare s.k. avgränsningssamrådet samordnas med det som enligt för- slaget i denna proposition kallas undersökningssamråd. För att tydliggöra denna möjlighet bör en bestämmelse om det tas in i författningstexten. Vad undersökningssamrådet ska handla om Enligt nuvarande bestämmelse i 6 kap. 4 § andra stycket ska samrådet handla om verksamhetens eller åtgärdens lokalisering, omfattning, ut- formning och miljöpåverkan samt miljökonsekvensbeskrivningens inne- håll och omfattning. För miljöfarliga verksamheter och vattenverksamheter som omfattas av tillståndsplikt innebär förslaget i denna proposition att en specifik miljö- bedömning är beroende av om verksamheten kan antas medföra en betydande miljöpåverkan eller inte och att en undersökning för att reda ut frågan om betydande miljöpåverkan ska göras. Samrådet inom ramen för undersökningen bör därför handla om frågan om huruvida verksamheten kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. För att kunna avgöra frågan om graden av miljöpåverkan är det nödvändigt att, precis som enligt nuvarande regelverk, bl.a. behandla verksamhetens eller åtgärdens lokalisering, omfattning, utformning och miljöpåverkan. De närmare kriterierna för att avgöra graden av miljöpåverkan framgår av bilaga 2 till förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar. Bilaga 2 till förordningen genomför de kriterier som framgår av bilaga 3 till MKB- direktivet. Genom ändringsdirektivet har bilaga 3 ändrats och regeringen har därför för avsikt att genomföra dessa ändringar i närmare föreskrifter om undersökningen. Förslaget i propositionen innebär att det är tillräckligt med en s.k. liten miljökonsekvensbeskrivning för verksamheter och åtgärder som inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, se avsnitt 10.1 och 10.6. Närmare bestämmelser om en liten miljökonsekvensbeskrivning finns i 6 kap. 27 §. För verksamheter och åtgärder som däremot kan antas med- föra en betydande miljöpåverkan ska en större miljökonsekvensbeskriv- ning som uppfyller kraven i MKB-direktivet tas fram. Bestämmelser om en miljökonsekvensbeskrivnings innehåll finns i de föreslagna 6 kap. 35– 38 §§. Oavsett vilken typ av miljökonsekvensbeskrivning som krävs be- döms det ändamålsenligt att precis som enligt dagens bestämmelse sam- 2016/17:200 råda i fråga om miljökonsekvensbeskrivningens innehåll och utformning i ett tidigt skede, dvs. redan i samband med undersökningssamrådet. 10.5.2Samrådsunderlag inom ramen för undersökningen Regeringens förslag: Ett samrådsunderlag ska lämnas till dem som deltar i undersökningssamrådet i så god tid att synpunkter på under- laget och i frågan om betydande miljöpåverkan kan tas till vara när prövar frågan om en specifik miljöbedömning ska göras. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget om samrådsunderlag. i län anser att det behöver preciseras vad som avses med uttrycket . I övrigt har remissinstanserna inte uttalat sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: Förslaget i propositionen innebär att verksamhetsutövaren på samma sätt som ska lämna ett samråds- underlag inför samrådet. När fattar beslut i frågan om huruvida verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan bör det finnas ett underlag som gör det möjligt att fatta ett välgrundat beslut. Samrådet bedöms kunna bidra till ett bättre besluts- underlag om de som deltar i samrådet har fått skälig tid att sätta sig in i underlaget. Det bedöms därför vara ändamålsenligt att införa en bestäm- melse som tydliggör att samrådsunderlaget ska lämnas till dem som del- tar i undersökningssamrådet i så god tid att kan ta hänsyn till synpunkter i samband med prövningen. i län har angett att de anser att det behöver preciseras vad som avses med uttrycket . Det är svårt att uttala något generellt i den frågan och regeringen bedömer därför att det är något som får bedömas från fall till fall. Regeringens förslag: När undersökningssamrådet är avslutat ska verksamhetsutövaren redogöra för hur samrådet skett, vilka som bju- dits in och vad som framkommit vid samrådet. Samrådsredogörelsen ska lämnas till . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget i fråga om samrådsredogörelsen. i föreslår att samrådsredogörelsen även bör omfatta resultat från samrådet eller vilken hänsyn som tagits till det som framkommit vid samrådet. menar att samrådsredogörelsen med ett sådant innehåll skulle bidra till en större tydlighet inför beslut. Skälen för regeringens förslag: I samband med ett tidigare lagstift- Prop. 2016/17:200 ningsärende (dnr M2012/02031/R) framförde i Väster- bottens län att det är otydligt vem som ansvarar för att får in de synpunkter som tillsynsmyndigheten och de särskilt berörda kan ha i frågan om verksamhetens eller åtgärdens miljöpåverkan. För att säker- ställa att har ett underlag som möjliggör ett välgrundat be- slut i frågan om en specifik miljöbedömning ska göras, bör det införas ett krav om att verksamhetsutövaren ska lämna en samrådsredogörelse till inför beslutet. Det eventuella merarbete som det innebär att ta fram en sådan redogörelse bör vägas upp av det faktum att ett sådant underlag kan återanvändas i samband med ansökan om tillstånd. Läns- styrelsen i har framfört en synpunkt om att det skulle bidra till en ökad tydlighet om samrådsredogörelsen även innehöll uppgifter om vilka hänsyn som verksamhetsutövaren har tagit till det som fram- kommit under samrådet. Regeringen gör bedömningen att ett sådant krav riskerar att bli en pålaga som inte nödvändigtvis bidrar med information utöver det som redan framgår av det samlade beslutsunderlaget. Regeringens förslag: ska fatta ett beslut om huruvida en betydande miljöpåverkan kan antas i de fall en undersökning i den frågan har gjorts. beslut ska redovisa de omstän- digheter som talar för eller emot att verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget om beslut inom ramen för undersökningen. Ett fåtal remissinstanser yttrar sig särskilt i denna del. Havs- och vattenmyndigheten anser att det bör framgå av lagtexten att beslutet ska tillgängliggöras för allmänheten på samma sätt som föreslås i fråga om motsvarande beslut för planer och program. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande 6 kap. 5 § miljöbal- ken ska fatta beslut om huruvida verksamheten eller åtgär- den ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Detta gäller dock inte om verksamheten eller åtgärden enligt föreskrifter som regeringen meddelat ska antas medföra en sådan miljöpåverkan. Att inte ska fatta beslut i de fall graden av miljöpåverkan är avgjord i före- skrifter som regeringen har meddelat var en ändring av det tidigare regel- verket som gjordes i samband med propositionen En effektivare miljö- prövning (prop. 2004/05:129). Regeringen gör fortfarande bedömningen att en sådan begränsning är en lämplig och effektiv ordning. Inte heller finns det behov av ett beslut i övriga fall då en undersökning inte är ett krav, se avsnitt 10.5. Havs- och vattenmyndigheten har anfört att de anser att det bör framgå av lagtexten att beslutet ska tillgängliggöras för allmänheten. Regeringen ser inget skäl för att införa en särskild bestämmelse om det. 2016/17:200 kommer att finnas tillgängligt genom att det upprättas som en allmän och offentlig handling. Av artikel 4.5 i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet framgår att ett sådant beslut som ska fatta i frågan om miljöpåverkan, ska innehålla skälen för bedömningen utifrån de särskilt angivna kriterierna i direktivets bilaga 3. Även om förvaltningsmyndig- heter har en skyldighet att motivera sitt beslut enligt 20 § förvalt- ningslagen bedöms det ändå finnas anledning att i en särskild bestämmel- se i ange att skälen ska innehålla en redovisning av de om- ständigheter som talar för eller emot att verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Regeringens förslag: Det ska uttryckligen anges vilka moment som ingår i en specifik miljöbedömning. Dessa moment ska bestå av att samråd i fråga om miljökonsekvensbeskrivningens avgränsning – en miljökonsekvensbeskrivning tas fram av verksamhetsutövaren, miljökonsekvensbeskrivningen ges in till prövningsmyndigheten och tillfälle för att lämna synpunkter på den ges, och prövningsmyndigheten slutför miljöbedömningen. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens med språkliga skillnader. Bland annat kallas förfarandet i regeringens förslag för specifik miljöbedömning i stället för praktisk miljöbedömning som föreslås i promemorian. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrat sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget om innehåll i en specifik miljöbedömning. och anser att definitionen av vad som avses med en praktisk miljöbedömning överensstämmer dåligt med vad som i ändringsdirektivet kallas miljökonsekvensbedömning. anser att konkretiseringsgraden och detaljeringsnivån av de åligganden som räknas upp har sänkts i förhållande till direktivets texter. Skälen för regeringens förslag: I artikel 1.2 i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet finns en definition av termen miljö- Av definitionen följer att en miljökonsekvensbe- dömning är ett förfarande som består av att exploatören tar fram en mil- jökonsekvensbeskrivning, att samråd genomförs, att den ansvariga myn- digheten granskar miljökonsekvensbeskrivningen m.m. och att den an- svariga myndigheten drar en motiverad slutsats om projektets betydande miljöpåverkan samt integrerar den slutsatsen i tillståndsbeslutet. Termen miljökonsekvensbedömning används i MKB- direktivet och innebär i sak inget nytt utan återspeglar För att i svensk rätt åstadkomma ett regelverk som fokuserar på processen och inte i första hand på det dokument som ska tas fram inom ramen för den processen, bedöms det ändamålsenligt att införa en bestämmelse som tydligt anger de moment som ingår i processen. denna proposition föreslås att termen specifik miljöbedömning används som beteckning för den aktuella processen, se avsnitt 7.1. 2016/17:200 kommer i huvudsak att ha samma innebörd som termen miljökonse- kvensbedömning i direktivet. En bestämmelse som återger de arbetsmoment som ingår i en miljöbe- dömning bedöms även ha den fördelen att det blir tydligare hur miljöbe- dömningsprocessen förhåller sig till tillståndsprocessen. Den specifika miljöbedömningen är en process som påbörjas innan en ansökan om till- stånd lämnas in till prövningsmyndigheten och som fortsätter och av- slutas inom ramen för tillståndsprövningen. och Sve- rige AB anser att definitionen av vad som avses med en praktisk miljö- bedömning överensstämmer dåligt med vad som i ändringsdirektivet kallas miljökonsekvensbedömning. Det är riktigt att den bestämmelse som anger innebörden av en specifik miljöbedömning inte till sin orda- lydelse helt överensstämmer med definitionen av ordet miljökonsekvens- bedömning i artikel 1.2 i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdi- rektivet. Det väsentliga är dock att alla de moment som ska ingå i en miljökonsekvensbedömning enligt direktivet också finns reglerade i den svenska lagstiftningen. Bestämmelsen som anger vad som ska ingå i en specifik miljöbedömning kompletteras av bestämmelser som närmare an- ger vad de olika delmomenten innebär och därför behövs inga mer preci- serade bestämmelser. 10.7.1Avgränsningssamråd inom ramen för en specifik miljöbedömning Regeringens förslag: Samråd inom ramen för en specifik miljöbe- dömning, avgränsningssamråd, ska i fråga om miljöeffekter behandla sådana effekter som verksamheten eller åtgärden kan antas medföra i sig eller till följd av yttre händelser. Samrådet ska ske med , tillsynsmyndigheten och de enskilda som kan antas bli särskilt berörda av verksamheten eller åt- gärden samt med de övriga statliga myndigheter, de kommuner och den allmänhet som kan antas bli berörda av verksamheten eller åtgärden. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Regeringens förslag skiljer sig från promemorians på så sätt att det ut- tryckligen anges att samråd ska ske med de enskilda som kan antas bli särskilt berörda och att samrådet ska handla om miljöeffekter och inte endast om huvudsakliga miljöeffekter. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrat sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget som gäller avgränsningssamråd. Mark- och miljödomstolen vid tycker det är oklart vad som ska gälla för omfattningen av de två kretsarna ”särskilt berörda” och ”den berörda allmänheten”. Domstolen påpekar att det kan uppstå dis- kussion om att formerna för samråden bör vara olika (utskick jämfört med kungörelse) beroende på om samråden ska göras med särskilt berör- da eller med allmänheten. anser att uttrycken berörd allmänhet och särskilt berörda enskilda bör ges ett entydigt innehåll. i anser att det är oklart om någon skillnad ska göras på den information om samrådet som verksamhetsutövaren ska lämna till enskilda som särskilt berörs och till allmänheten. i anser att det tydligare bör framgå att samråd även ska ske med de enskilda som kan antas bli särskilt berörda av verksamheten eller åtgärden. anser att det behöver tydliggöras vad som avses med ordet allmänhet vid tillämpning av kapitlet. Naturvårds- verket ser ett behov av förtydligande mot bakgrund av att det på andra ställen i författningstext förekommer att begreppet allmänhet används på ett sätt som ger intryck av att organisationer inte är en del av allmän- heten. anser att begränsningen till att endast statliga myndigheter innefattas i samrådskretsen bör tas bort eftersom även berörda kommunala myndigheter, t.ex. en landstingskommunal kollek- tivtrafikmyndighet, bör inkluderas. , , mineral- och metallprodu- center i (Svemin), Innovations- och kemiindustrierna, Skogs- industrierna, Hamnar och anser att samrådsprocessen är alltför noggrant reglerad i förslaget vilket motverkar att processen kan vara flexibel, snabb och smidig. Dessa remissinstanser anser vidare att behovet av en noggrant reglerad sam- rådsprocess skulle vara större om samrådet medförde någon för verksam- hetsutövarna påtaglig konsekvens, t.ex. att ytterligare synpunkter på prövningsunderlaget prekluderades efter genomfört samråd. anser att det möjligtvis kommer finnas olika uppfattningar om vilka som är de huvudsakliga miljöeffekterna. Skälen för regeringens förslag I avsnitt 10.5.1 föreslås att dagens bestämmelser om samråd delas upp och placeras i den ordning de ska tillämpas. Syftet är att tydliggöra pro- cessen. När det gäller de verksamheter och åtgärder som omfattas av det obligatoriska tillämpningsområdet, dvs. de som alltid kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, kommer verksamhetsutövaren som huvud- regel endast att behöva genomföra det samråd som i denna proposition kallas avgränsningssamråd eftersom det för dessa verksamheter inte krävs att även frågan om bedömningen av graden av miljöpåverkan om- fattas av samråd. Hur samrådet ska genomföras måste anpassas till för- hållandena i varje enskilt fall. Samrådet kan behöva genomföras med upprepade möten eller behöva ske i etapper. Det kan också samordnas med samråd som krävs enligt andra lagstiftningar. Inget hindrar att sam- rådet genomförs i ett sammanhang, utan detta är något som måste be- dömas från fall till fall. Det är viktigt att framhålla att ett väl genomfört samråd minskar risken för senare krav på kompletteringar och för över- klaganden. Enligt nuvarande 6 kap. 4 § andra stycket ska samrådet avse verksamhetens eller åtgärdens lokalisering, omfattning, utformning och miljöpåverkan samt miljökonsekvensbeskrivningens innehåll och utformning. Förslaget i propositionen innebär att det är miljöeffekter som ska identifieras, beskrivas och bedömas, se avsnitt 7.3. I promemorian förslås att samrådet i fråga om miljöeffekter ska handla om de huvudsak- liga miljöeffekterna i syfte att åstadkomma ett fokus och en fördjupning kring de frågor som är mest relevanta ur ett miljöperspektiv. har i anslutning till förslaget om vad samrådet ska be- handla kritiserat att en begränsning görs till huvudsakliga miljöeffekter. I nuvarande bestämmelse om samråd finns inte motsvarande begränsning. Det bedöms finnas skäl att i ett avgränsningssamråd behandla frågan om miljöeffekter i bred kontext för att kunna komma fram till en lämplig av- gränsning i den frågan i den kommande miljökonsekvensbeskrivningen. Regeringen föreslår därför inte en begränsning eller ändring i förhållande till vad som gäller enligt nuvarande bestämmelse. Det följer av artikel 3 i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändrings- direktivet att sådana miljöeffekter som kan förväntas till följd av risker som är förknippade med verksamhetens eller åtgärdens utsatthet för yttre påverkan i form av t.ex. naturkatastrofer eller liknande, ska ingå i en mil- jöbedömning. Det bör därför tydliggöras att samrådet ska handla om även sådana frågor. För en närmare redogörelse av yttre påverkan, se av- snitt 10.7.5. Enligt nuvarande 6 kap. 4 § första stycket 2 ska samråd ske med , tillsynsmyndigheten och de enskilda som kan antas bli särskilt berörda av verksamheten eller åtgärden samt med de övriga stat- liga myndigheter, de kommuner, den allmänhet och de organisationer som kan antas bli berörda. I promemorian föreslås att det inte uttryckli- gen behöver anges att samråd ska ske med enskilda som kan antas bli särskilt berörda eftersom sådana enskilda är en del av den allmänhet som kan antas bli berörd och med vilka samråd ska ske. i Öster- götlands län har angett att den anser att det tydligare bör framgå att samråd även ska ske med de enskilda som kan antas bli särskilt berörda av verksamheten eller åtgärden. Regeringen instämmer i den bedöm- ningen eftersom kontakt med enskilda som särskilt berörs bör ske genom en direktkontakt medan kontakt med den berörda allmänheten i bredare bemärkelse kan ske på annat sätt, t.ex. genom annons i ortspressen, se avsnitt 10.7.2. För att tydliggöra att enskilda som kan antas särskilt be- rörda utgör en annan typ av samrådspart än den berörda allmänheten i vidare bemärkelse bör sådana enskilda därför uttryckligen anges. Några remissinstanser har efterfrågat ett tydliggörande av vilka som in- går i den berörda allmänheten och vilka som kan antas vara särskilt be- rörda. Frågan har behandlats i tidigare förarbeten (prop. 1997/98:45 del II s. 57 och 60). Regeringen gör ingen annan bedömning nu än vad som gjordes i dessa förarbeten. Innebörden av uttrycket berörd allmänheten bör vara så pass vidsträckt att uttrycket även inkluderar miljöorga- nisationer. En sådan tolkning ligger i linje med vad som följer av MKB- direktivet.