prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Bland kvinnor är det särskilt ensam- stående kvinnor med eller utan barn som uppger att de har en dålig hälsa. Hälsan kan också relateras till utbildning. Kvinnor och män med högre utbildning anger i högre grad än kvinnor och män med lägre utbildning att de har en god hälsa i allmänhet. Bland kvinnor med efter- gymnasial utbildning anger att de har en god hälsa, jämfört bland kvinnor med endast förgymnasial utbildning. Motsvarande siffror för män är . Kvinnor med endast förgymnasial utbildning är den största gruppen bland dem som uppger att de har en dålig hälsa (). Kvinnor uppger i större utsträckning än män att de har besvär av ängslan, oro eller ångest. Det gäller oavsett åldersgrupp. Särskilt unga kvinnor, 16–, men även kvinnor i åldrarna 25–, uppger att de har dessa besvär (respektive ). Dödligheten i cirkulationsorganens sjuk- domar och de fyra vanligaste cancerformerna (lung-, bröst-, prostata- och tjock- och änd- tarmscancer) fortsätter att minska bland båda könen, med undantag för lungcancer som ökar bland kvinnor. Dödstalen till följd av olyckor och våld är högre för män än för kvinnor (2014). Det är positivt för folkhälsan att daglig tobaksrökning minskar bland både kvinnor och män. I gruppen 16–uppgav av kvinnorna och av männen att de rökte tobak 2016. Förekomsten av andra riskfaktorer för ohälsa ökar bland båda könen, exempelvis övervikt och fetma. hade av kvinnor i åldern 16–övervikt eller fetma, liksom av männen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Mäns våld mot kvinnor I den Nationella trygghetsundersökningen 2016 (rapport 2017:1) från (Brå) uppgav av kvinnorna och av männen att de blivit utsatta för misshandel, vilket är i nivå med föregående år. är trenden svagt nedåtgående eftersom andelen personer som uppger utsatthet för misshandel har sjunkit . Minsk- ningen gäller i störst utsträckning mäns utsatthet för misshandel. Utifrån undersökningen beräk- nar Brå att totalt 317 000 misshandelsbrott be- gicks 2015 varav 58 000 fall rörde allvarlig miss- handel. Särskilt utsatt för misshandel är gruppen unga män 16–, där utsatts för misshandel . Av män 25–har utsatts för misshandel. Unga kvinnor 16–har i högre utsträckning blivit utsatta för misshandel än kvinnor i andra åldersgrupper. Skillnaden är dock endast marginell i jämförelse med kvinnor i åldersgruppen 25–(2,5 pro- cent respektive ). Skillnaden i utsatt- het för misshandel i olika åldersgrupper är alltså större bland män än bland kvinnor. Av de som utsatts för misshandel uppger kvinnor att de i högre grad utsatts för miss- handel i en bostad (se tabell 5.4). Tabell 5.4 Personer 16−79 år som uppgett att de utsatts för misshandel efter plats Andel (%) händelser Källa: Nationella trygghetsundersökningen (NTU 2016), (Brå). Kvinnor utsätts oftare för misshandel av när- stående, medan män oftare utsätts för miss- handel av helt okända personer (se tabell 5.5). Sedan NTU-mätningarna startade har andelen händelser vad avser utsatthet för miss- handel av närstående ökat med 14 procenten- heter för kvinnor respektive för män. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 5.5 Personer 16−79 år utsatta för misshandel efter relation till förövaren 2015 Andel (%) händelser Källa: Nationella trygghetsundersökningen (NTU 2016), (Brå). Alla brott anmäls inte och benägenheten att anmäla kan variera med olika platser, tids- perioder och brottstyper. Brott i nära relationer anmäls exempelvis i lägre utsträckning än brott som begåtts av okända gärningspersoner. An- talet anmälda brott speglar därför inte den fak- tiska utsattheten för brott i samhället. Statistiken över anmälda brott kan ändå utgöra ett komple- ment till andra källor och visar därutöver flödet av ärenden som rättsväsendet har att hantera. Totalt anmäldes närmare 88 600 misshandels- brott 2016, vilket är en ökning jämfört med . De anmälda misshandels- brotten ökade successivt –2011, för att därefter minska . har antalet åter ökat och 2016 an- mäldes fler misshandelsbrott än 2007. Misshandel mot vuxna kvinnor respektive mot vuxna män utgjorde 33 respektive 40 pro- cent av samtliga anmälda misshandelsbrott , medan avsåg barn (0–). Tabell 5.6 Anmäld misshandel Källa: , (Brå). Enligt NTU 2016 uppgav av befolk- ningen i åldrarna 16–att de blivit utsatta för sexualbrott2. Det motsvarar 129 000 personer, en ökning med drygt en halv procentenhet i jämförelse med 2014. låg utsattheten för sexualbrott på något . Kvinnor är överrepresenterade när det gäller utsatthet för sexualbrott. rapporte- rade av kvinnorna respektive 0,4 pro- cent av männen utsatthet för sexualbrott. Det finns även tydliga skillnader mellan olika ålders- grupper vad gäller utsatthet för sexualbrott. Den mest utsatta gruppen är kvinnor 16–där uppgav att de utsatts för sexualbrott 2015. Det är en ökning i jämförelse med året innan. Enligt NTU är brottsplatsen för sexualbrott i av fallen en allmän plats. Gärnings- personen är en helt okänd person för brotts- offret i av fallen. Eftersom väldigt få sexualbrott mot män rapporteras in till NTU särredovisas varken brottsplats eller relation till gärningsperson för sexualbrott uppdelat på kvinnor och män. I en majoritet av fallen för sexualbrott är gärningspersonen en man (), oftast (av fallen). Tabell 5.7 Personer 16−79 år utsatta för sexualbrott efter ålder 2015 Andel (%) av alla i gruppen Källa: Nationella trygghetsundersökningen (NTU 2016), (Brå). Med sexualbrott avses alla former av sexualbrott mot personeri åldrarna . Personer som ger svar på frågan: Ofredade, tvingade eller angrep någon dig sexuellt (2015)? Det gäller både allvarliga och mindre allvarliga händelser, till exempel hemma, på jobbet, i skolaeller på någon allmån plats. Enligt Brå (2017) polisanmäldes ca 20 300 sexu- albrott (sexuellt tvång, sexuellt ofredande m.m.) , varav 6 715 våldtäktsbrott. Det är en ökning i jämförelse med 2015 då drygt 18 000 sexualbrott och 5 918 våldtäktsbrott anmäldes. Över tid har antalet anmälda våldtäkter påver- 2 Sexualbrott i den Nationella trygghetsundersökningen omfattar ett brett spektrum av brott – allt från lindrigare händelser, som blottning, till mycket allvarliga händelser, som våldtäkt. kats av flera lagändringar som innebär att våld- täktsbegreppet utvidgats. Av de 6 715 anmälda våldtäktsbrotten var anmälningar från flickor eller kvinnor och anmälningar från pojkar eller män. Tabell 5.8 Anmälda våldtäktsbrott mot vuxna och barn Källa: , (Brå). Utsatthet för prostitution och människohandel för sexuella ändamål samt köp av sexuell tjänst Enligt ger inte statistik över människohandelsbrott en fullständig bild. För att få en komplett bild bör information om när- liggande kriminalitet såsom koppleri och köp av sexuella tjänster ingå i analysen. Statistiken över människohandelsbrott, i likhet med statistiken över köp av sexuella tjänster, är i sin tur i hög utsträckning beroende av rättsväsendets priori- teringar för att upptäcka och utreda dessa brott. Information från visar att den absoluta majoriteten av offren för människo- handel för sexuella ändamål var flickor och kvinnor. De flickor och pojkar, kvin- nor och män som förts till för prostitu- tionsändamål kom i första hand från Öst- och samt . Antalet anmälda brott rörande människo- handel fortsätter att öka och anmäl- des totalt 81 brott som rörde människohandel för sexuella ändamål jämfört med 58 . lagfördes tre brott rörande människohandel för sexuella ändamål jämfört med två brott året innan. Information om människohandel kan kom- pletteras med uppgifter från i om misstänkta fall av människo- handel som uppgick till 100 personer, varav 72 kvinnor och 28 män. Majoriteten av de miss- tänkta fallen rörde människohandel för sexuella ändamål och människohandel kopplat till tiggeri. Uppgifter visar också på att antalet misstänkta fall av människohandel för tvångsgifte bland barn och unga har ökat. Gällande brottet köp av sexuell tjänst anmäl- des totalt 603 brott 2016 jämfört med 523 an- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 mälningar året innan. lag- fördes 334 brott rörande köp av sexuell tjänst jämfört med 330 året innan. Försäljning av sex- uella tjänster sker i , liksom i andra länder, mestadels via förmedling över internet. Tabell 5.9 Anmälda brott som gäller köp av sexuell tjänst och lagförda brott som gäller köp av sexuell tjänst samt domar och strafförelägganden över människohandel för sexuella ända¬mål Anmälda brott, köp av sexuell tjänst (könsuppdelad statistik Lagförda, köp av sexuell tjänst (samtliga män) Anmälda brott, människohandel för sexuella ändamål (könsupp- delad statistik saknas) över människohandel för sexuella ändamål (samtliga män) Källa: Polisen, Brå. Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor För att stärka förutsättningarna att nå det jäm- ställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra bedrivs regeringens arbete på området i enlighet med en tioårig nationell strategi som särskilt betonar förebyggande in- satser. Den nationella strategin ingår i regering- ens jämställdhetspolitiska skrivelse till (skr. 2016/17:10). Strategin började gälla . Strategin har fyra målsättningar: –ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld, –förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn, –effektivare brottsbekämpning, och –förbättrad kunskap och metodutveckling. Strategin motsvarar till innehållet fullt ut det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra samt att kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Den omfattar alla former av våld mot kvinnor och flickor in- klusive hedersrelaterat våld och förtryck med möjliga uttryck såsom könsstympning, barnäkt- enskap och tvångsäktenskap samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. När det gäller våld i nära relationer inklusive heders- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 relaterat våld och förtryck, sexualbrott samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål syftar insatser inom strategin även till att motverka mäns och pojkars utsatthet för våld respektive kvinnors och flickors utövande av våld oberoende av sexuell läggning eller könsi- dentitet. Därmed följer strategin i stort tillämp- ningsområdet för konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (2011), den s.k. Istanbulkonventionen. Ett antal myndigheter är, enligt strategin, sär- skilt viktiga i arbetet att uppnå målsättningarna på nationell nivå. På regional nivå utgör länsstyrelserna navet i genomförandet av den nationella strategin. Därför har länsstyrelserna i myndigheternas regleringsbrev fått ett förtydligat och mer samlat uppdrag. Det handlar bland annat om att bidra med kunskap, metoder och genom- förandestöd med särskild inriktning mot vålds- förebyggande arbete, att ta fram regionala strate- gier och handlingsplaner samt att följa och rapportera utvecklingen i länen. Som del av strategin har regeringen presen- terat ett åtgärdsprogram för perioden – 2020. I åtgärdsprogrammet aviserar regeringen en mängd insatser i förhållande till strategins målsättningar, däribland stöd till utvecklingen och spridningen av universellt våldspreventivt arbete med målsättningen att nå alla unga. Rege- ringen aviserar även att vissa examensbeskriv- ningar i högskoleförordningen (1993:100) ska ändras för att obligatoriska moment om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer ska införas i utbildningar till relevanta yrken. För- ordningsändringen beslutades av regeringen och träder i kraft . Även i andra avseenden har regeringen på- börjat genomförandet av åtgärdsprogrammet. Exempelvis har fått i uppdrag att stödja genomförande och uppföljning av den nationella strategin (S2017/01221/JÄM). Upp- draget rör tre områden: kunskap om förekomst av våld och våldsrelaterade insatser samt kom- petensstöd respektive metodutveckling för vård- och omsorgspersonal. Därtill inbegriper upp- draget att ta fram förslag på indikatorer för uppföljning av den nationella strategin samt att genomföra en nationell kartläggning av heders- relaterat våld och förtryck, barnäktenskap och tvångsäktenskap. Vidare har Statens skolin- spektion i sitt regleringsbrev uppdragits att granska sex- och samlevnadsundervisningen i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Regeringen har även tillsatt ett antal utred- ningar av central betydelse för arbetet med den nationella strategin. Hit hör utredningen om stärkt barnrättsperspektiv i skyddat boende (dir. 2016:08), utredningen om återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (dir. 2017:02) samt utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25). Den sist- nämnda utredningen ska bland annat behandla frågan om det bör införas en särskild straff- skärpningsgrund för brott med hedersmotiv. i lämnade en samlad redovisning av länsstyrelsernas arbete med att stödja samordningen i länen av insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor, att barn bevittnar våld, heders- relaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål (S2017/01773/JÄM). bedömer att samarbetet och samverkan mellan länsstyrelserna har ökat och stärkts successivt , vilket har bidragit till att utjämna regionala skillnader och till att resurser används mer effek- tivt. har länsstyrelserna främst stöttat samordningen i länen genom att erbjuda metod- och kompetensstöd, men också genom att iden- tifiera resurser och behov i länen, utforma och följa upp insatser och sammankalla nätverk. Därutöver har länsstyrelserna anordnat kam- panjer, utbildningar och andra informations- och kompetenshöjande insatser, både i enskilda län och i flera län gemensamt. Flera länsstyrelser har också genomfört kartläggningar rörande bland annat hedersrelaterat våld och förtryck, våld i nära relationer, människohandel för sexuella ändamål och könsstympning i syfte att kunna identifiera behov och utforma insatser. Ett ex- empel på en sådan insats är infogeneratorn, en informationssajt som utvecklats av i tillsammans med övriga länsstyrelser och med stöd av . Infogeneratorn möjliggör för de som arbetar med våldsutsatta personer att ge information på 24 olika språk. Enligt i uppger 12 av 21 länsstyrelser att de kan presentera en uppdaterad, övergripande bild av läget i länet avseende insatsbehov, prioriterade målgrupper, pågående insatser, fördelning/styrning av resur- ser, relevanta aktörer, strukturer för samverkan och samordning samt eftersatta områden eller målgrupper i länet medan resterande länsstyrel- ser uppger att de delvis kan presentera en sådan bild. Länsstyrelserna i , och har som del av samma upp- drag lämnat stöd till utveckling av skyddat boende för våldsutsatta kvinnor med prioritet för boenden för kvinnor i särskilt utsatta grup- per (S2017/01785/JÄM). De tre länsstyrelserna beviljade till 16 verk- samheter över hela landet. i har ansvarat för en gemensam redovisning av länsstyrelsernas regionala arbete med hedersrelaterat våld och förtryck (S2016/01194/JÄM) och anger att flera länsstyrelser bedömer att det skett en positiv utveckling när det gäller kunskapsnivån i flera kommuner och myndigheter. Nationella uppdrag mot hedersrelaterat våld och förtryck samt tvångsäktenskap, barnäktenskap och könsstympning i har haft flera nationella uppdrag som syftar till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. har haft i uppdrag att sprida en vägledning för skydd, stöd och rehabilitering av unga som utsatts för hedersre- laterat våld och förtryck, riskerar att bli gifta mot sin vilja eller som har blivit gifta mot sin vilja (S2016/01194/JÄM). Inom ramen för uppdraget har i bland annat genomfört drygt 140 utbildningar i hela landet, både i egen regi och tillsammans med andra länsstyrelser myndigheter och civilsam- hällesorganisationer. anger att utbildningssatsningarna har nått alla län och hälften av landets kommuner. Inom ramen för uppdraget för föräldrastöd och förebyggande åtgärder har spridit kunskap om de erfarenheter och resultat som framkom i den kartläggning på området som myndigheten genomförde 2015. Till i läns upp- drag hör även att utveckla och driva ett nationellt kompetensteam mot hedersrelaterat våld och förtryck (S2016/01194/JÄM). Kompetens- teamet driver en nationell stödtelefon för yrkes- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 verksamma och ideellt verksamma, arrangerar och medverkar i utbildningar för dessa målgrup- per, sammankallar flera nätverk samt sprider kunskap och information på . inkom 455 ärenden till den nationella stödtelefonen rörande 619 utsatta personer, främst flickor och unga kvinnor. Detta är en ökning av ärenden med . Många är utsatta av flera olika för- övare t.ex. barn som är utsatta av föräldrar, sys- kon och andra släktingar och kvinnor som är utsatta av sin man eller före detta man och av sina egna och/eller mannens släktingar. redovisade i Öster- götlands län sitt fortsatta uppdrag med vägled- ningen Våga se. har genomfört cirka 40 föreläsningar och utbild- ningssatsningar som rör arbetet mot köns- stympning som riktat sig till bland annat till personal inom skolan, inklusive elevhälsan, per- sonal inom socialtjänst, polis samt hälso- och sjukvård. av ärendena som inkom- mit till den nationella stödtelefonen har rört konsekvenser av könsstympning, oro för att sådan ska ske eller misstanke om att könsstymp- ning har skett. Insatser mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål i redovisade sitt arbete mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål 2016 (S2017/02059/JÄM). har i uppdrag att särskilt prioritera arbete riktat mot efterfrågan på sexuella tjänster och genomförde en nationell konfe- rens samt en nationell kampanj mot sexköp. har haft stor sprid- ning och har bland annat visats på alla SF-bio- grafer i landet. Kampanjen är nationell och samtliga länsstyrelser och nyckelaktörer är avsändare för kampanjen. i har också fort- satt haft regeringens uppdrag att utveckla sam- ordning och samverkan mot människohandel för andra ändamål än sexuella (Ju2017/02405/PO). fungerar i sin roll som samord- nare som en första kontaktpunkt för myndig- heter som inte arbetar så ofta med människo- handelsfrågor och som därför har behov av ex- pertis. För att samordna hanteringen av männi- skohandelsärenden har ett nationellt metod- stödsteam mot prostitution och människohandel 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 (NMT) inrättats. inkom 150 ären- den till metodstödsteamets stödtelefon från polis, , socialtjänst, sjukvård och gode män över hela landet. Detta var en kraftig ökning i jämförelse med 2015, när 70 ärenden inkom. i har också fortsatt att samordna länsstyrelsernas arbete mot människohandel och prostitution i den gemensamma arbetsgruppen mot människo- handel och prostitution. i genomför programmet Tryggare återvändande i samarbete med den internationella migrationsorgani- sationen , (IOM). Programmet avser individan- passat stöd för utländska medborgare utsatta för prostitution och människohandel i . Un- der 2016 återvände 14 personer (8 kvinnor och 6 män) med stöd av programmet jämfört med 21 . har den manual som syftar till att stötta yrkesverksamma som kommer i kontakt med vuxna och barn som utsatts för människo- handel spridits i ett tiotal län. har inrättat ytterligare två länskoordinatorer i och region förutom de länskoordina- torer som redan fanns i , och . Länskoordinatorernas uppgift är att i samverkan med polisen bistå regionala myndig- heter med stöd i människohandelsärenden uti- från ett socialt perspektiv. Länsstyrelserna har inom ramen för sitt upp- drag att samordna insatser för att motverka mäns våld mot kvinnor, genomfört kompetenshöjande insatser riktat mot yrkesverksamma som möter våldsutsatta kvinnor, samt förebyggande insatser mot unga personer (13–) som säljer sexuella tjänster som ett självskadebeteende. Myndig- hetssamverkan till stöd för vuxna och barn ut- satta för människohandel och prostitution har också byggts upp i många län. Länsstyrelserna bedömer att samarbetet medför stora samord- ningsvinster länsstyrelserna emellan (se även under rubriken regionala arbete). har bland annat haft i uppdrag att utvärdera vilket genomslag skärpning av straffet för köp av sexuell tjänst har fått samt att analysera och ta ställning till om brottet köp av sexuell tjänst ska undantas från kravet på dubbel straffbarhet. Utredningen redovisade dessa delar av sitt uppdrag (SOU 2016:42). utredningen sitt uppdrag (SOU 2016:70) att bland annat utvärdera tillämpningen av bestäm- melsen om människohandelsbrott och granska de brottsbekämpande myndigheternas arbete med dessa ärenden. Förslagen från utredningen bereds i . Regeringens ambassadör mot människohandel har arbetat med att föra ut de svenska erfarenheterna från arbetet mot prosti- tution och människohandel i olika internation- ella forum. Ambassadören ska bland annat lyfta kvinnors och flickors särskilda utsatthet i männi- skohandel samt bidra till målen i Agenda om jämställdhet och barns rättigheter (se även utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg). Stöd till tjej- och kvinnojourer samt brottsoffer- jourer för hbtq-personer Det är viktigt att det civila samhällets organisa- tioner får stöd för att utföra verksamhet riktad till dem som utsätts för våld. De ideella tjej- och kvinnojourerna utför ett betydelsefullt arbete med att ge stöd och skydd till kvinnor som har utsatts för våld. har 100 miljoner kro- nor avsatts till lokala tjej- och kvinnojourer. Syftet är att stödet ska bidra till ökad långsiktig- het och bättre planeringsförutsättningar för de aktuella tjej- och kvinnojourerna. Medlen för- delas av , i första hand som två- åriga bidrag. avsatte regeringen även till de organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homo- sexuella, bisexuella och transpersoner som ut- satts för våld i en nära relation. Medlen fördela- des av till , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor (MUCF) har i uppdrag att främja an- vändningen av effektiva våldsförebyggande pro- gram bland kommuner och i det civila samhället (S2015/05768/JÄM). En viktig del av myndig- hetens arbete har varit att sprida metodboken vänta på, vilken har kom- pletterats med starkare implementeringsveten- skapliga perspektiv. Myndigheten har även dokumenterat respektive arbeten med att utveckla sina våldsförebyggande arbeten. Uppdraget har förlängts och ska redovisas . regeringen gett i uppdrag att utvärdera det våldsförebyggande programmet in Violence Prevention (MVP) vid användning i skolan (S2015/02414/JÄM). MVP är ett mentorsprogram som vänder sig till barn och ungdomar och genomförs i samverkan mellan t.ex. skolan, , polisen, rädd- ningstjänsten och idrottsföreningar. Uppdraget ska redovisas till (Socialde- partementet) . Informationsinsatser till asylsökande och nyan- lända unga Regeringen gav 2016 i uppdrag åt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) att, i samverkan med den nationella webbaserade ungdomsmottagningen UMO, ta fram och sprida en digital plattform med information om hälsa och jämställdhet med fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) riktad till nyanlända och asylsökande barn och unga i åldrarna 13–(S2016/02759/JÄM). Den digitala plattformen lanserades . Youmo innehåller texter, illustrationer, bildspel och filmer som besvarar frågor om kroppen, om kärlek och vänskap, psykisk hälsa, sexualitet och jämställdhet. Informationen finns på arabiska, dari, somaliska, tigrinska, lätt svenska och engelska. I uppdraget ingår att MUCF ska ta fram en vägledning för yrkesverksamma som ska arbeta med informa- tionsinsatser och möta målgruppen samt ge- nomföra utbildningsinsatser kring den digitala plattformen. Uppdraget ska redovisas till () . Jämställdhetsintegrering är en grundläggande förutsättning och ett av regeringens viktigaste verktyg för att kunna genomföra en feminist- isk politik.