prop · H40387 · 2017-01-25 00:00:00 — I de fall beslut om FUB föregås av annat beslut om program är det vanligast att FUB föregås av FUB, vilket kan bero på att tidigare beslut förlängs eller på att individer deltar i flera FUB med olika inriktningar. I mellan av fallen föregicks FUB av annat program än FUB.92 Även vilka andra program som kommer före en FUB har varierat . till hela tidsperioden förekom Arbetspraktik och Arbetslivsinriktad rehabilitering mest frekvent före FUB. Under början av perioden var dock Aktiviteter inom vägledning och Platsförmedling vanligast. Över tid har det blivit vanligare att FUB föregås av en AUB. I figur 9 illustreras vad som föregår FUB bland deltagare som skrevs in 2013.93 91Vad gäller kombinationer av olika slags FUB samt hur dessa kombineras med andra program har vi gjort nedslag för . 92Se underlag a, tabell 5. 93Under 2012/2013 fanns instruktioner på Arbetsförmedlingens intranät för rutiner vid dokumentationen i de fall en arbetssökande behövde komplettera en arbetsmarknadsutbildning med yrkessvenska. Instruktionen togs bort från AF:s intranät 2015, men har erhållit en skärmdump från AF vad avser instruktionerna. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Figur 9 Program som kom före FUB. Hela inflödet till AF (exklusive Etableringsuppdraget) 2013. Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. En delförklaring till att AUB i allt högre grad föregår en FUB tycks vara att FUB i högre utsträckning ges som stöd vid deltagande i AUB, dvs. FUB-besluten tas i nära anslutning till beslut om deltagande i AUB.94 Men i en klar majoritet av fallen ligger beslutet om AUB mer än en månad före beslut om deltagande i FUB, och ofta mer än före. Beslut om AUB som fattas före beslut om FUB resulterar också oftare i avbrott, jämfört med genomsnittet för AUB.95 Detta indikerar att personer som inte klarar att fullfölja AUB har anvisats till insatsen. Resultaten är intressanta i relation till att de skattade effekterna av AUB har försämrats (2015c). AF (2014e) har också lyft fram som en hypotes att effekterna av AUB har avtagit eftersom deltagarna står allt längre från arbetsmarknaden. Det bör dock i sammanhanget noteras att även om det har blivit vanligare att beslut om AUB kommer före beslut om FUB, så utgör dessa beslut enbart en mindre del av AUB-besluten.96 Vad som föregår FUB varierar beroende på om deltagarna omfattas av Etableringsuppdraget eller något av garantiprogrammen.97 Särskilt vanligt är att AUB föregår FUB inom Jobbgarantin för ungdomar.98 94Se underlag a, tabell 13 Nedslag har gjorts för individer som skrevs in vid AF (exkl. Etableringsuppdraget) 2004, 2009, 2013. 95Se underlag a, tabell 14. 96För individer som skrevs in vid AF 2013 föregick av alla AUB-beslut en FUB. 97Se underlag a, tabell 7, 9 och 11. 98Av de beslut om AUB som fattas före FUB fattas mer än en månad före, och mer än före beslut om FUB. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Program efter en förberedande och orienterande utbildning Andelen beslut om FUB som följdes av annat beslut om deltagande i program har varierat över undersökningsperioden. Andelen har varierat mellan ca 60–. Figur 10 illustrerar fördelningen för deltagare som skrevs in 2013. Figur 10 Andelen av FUB-beslut som inte följs av respektive följs av annat beslut om program. Hela inflödet till AF (exklusive Etableringsuppdraget) 2013. Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. Även vad gäller vilka program som vanligast följer efter en FUB är FUB vanligt förekommande. I mellan av fallen har FUB följts av annat program. Vanligast är att AUB följer efter en FUB.99 Andelen FUB som följs av en AUB har varierat mellan . I figur 11 illustreras vad som efterföljde FUB bland deltagare som skrevs in 2013. Figur 11 Program som kommer efter en FUB. Hela inflödet till AF (exklusive etableringsuppdraget) 2013. Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. Även inom garantiprogrammen är AUB vanligast förekommande efter en FUB. Inom Etableringsuppdraget är även Arbetspraktik relativt vanligt efter en FUB.100 99Se underlag a, tabell 6. 100Se underlag a, tabell 8,10 och 12. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Vilka program som kommer före och efter varierar beroende på inriktning på den förberedande och orienterande utbildningen Det varierar i vilken grad FUB med olika inriktning föregås av andra program, och av vilka.101 till hela tidsperioden och i princip alla slags FUB förekommer Ar- betspraktik mest frekvent före en FUB. Motivationshöjande insatser föregås oftast av Arbetslivsinriktad rehabilitering. Som konstaterats har det blivit allt vanligare att beslut om FUB föregås av eller pågår parallellt med AUB. Särskilt vanligt är detta för yrkessvenska, nivåtest och starta eget. Vilket program som följer efter FUB varierar också beroende på inriktning.102 Starta eget efterföljdes oftast av Start av näringsverksamhet, och nivåtest av AUB. Under senare delen av den studerade perioden har även kunskapsvalidering oftast följts av AUB. Vanligare att en arbetssökande deltar i flera olika slags förberedande och orienterande utbildningar Som vi såg ovan är det vanligt att flera FUB-beslut förekommer i anslutning till varandra. Här fokuserar vi på de fall där individer deltar i flera olika slags FUB.103 Det har blivit vanligare att samma individ deltar i flera FUB med olika inriktningar inom en inskrivningsperiod.104 är andelen FUB-beslut som föregås av FUB med annan inriktning omkring 10–, och är andelen 20–. Nivåtest är den typ av FUB som oftast föregås av annan FUB. Andelen FUB-beslut som efterföljs av FUB med annan inriktning har ökat från . Kunskapsvalidering är den inriktning som sett till hela tidsperioden i störst omfattning efterföljs av annan FUB.105 Inom Etableringsuppdraget är det betydligt vanligare att en arbetssökande deltar i flera FUB med olika inriktning. Det är vanligt att en arbetssökande deltar i både yrkessvenska och andra inriktningar av FUB. Det är svårt att identifiera tydliga mönster för hur FUB med olika inriktningar används i relation till varandra. Dock tycks yrkessvenska och kunskapsvalidering förekomma tidigt i kedjor av olika FUB. Även yrkesorientering förekommer tidigt samt 101Se underlag a, tabell 15,17 och 19. Resultat har även tagits fram för Jobb- och utvecklingsgarantin, Jobbgarantin för ungdomar, och Etableringsuppdraget. Resultaten liknar resultaten för hela inflödet. Se underlag a, tabell 21, 23 och 25. 102Se underlag a, tabell 16, 18 och 20; samt tabell 22, 24 och 26 för deltagarna i garantierna respektive Etableringsuppdraget. 103Se underlag a, tabell 27-38. Avseende jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar och etableringsuppdraget har enbart nedslag avseende kombinationer av olika slags förberedande och orienterande utbildningar och hur dessa kombineras med andra program genomförts 2013. 104Det är också mycket vanligt att flera beslut för samma slags FUB förekommer efter varandra. I dessa fall kan det handla om förlängningar av en FUB som den arbetssökande redan deltar i och vi har därför valt att inte analysera dessa fall. 105Avser inflödet till AF (exklusive Etableringsuppdraget). 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N även motivationshöjande insatser. Nivåtest tenderar att förekomma senare i kedjor av FUB. De kedjor som observeras är vad som kan förväntas mot bakgrund av syftet med olika inriktningar av FUB. kan inte på basis på denna analys avgöra om FUB kombineras med andra program eller med FUB av annan inriktning på rätt sätt och i rätt omfattning. 4.3.5 Beslut som resulterar i avbrott har ökat Beslut som resulterar i avbrott har varierat mellan bland personer som skrevs in hos AF (exkl. Etableringsuppdraget) –2011. Bland personer som skrevs in 2012 respektive 2013 var andelen avbrott , se tabell 25, bilaga 8. Mönstret är detsamma för deltagarna i garantiprogrammen, men med en högre andel avbrott för deltagarna inom Jobbgarantin för ungdomar, se tabell 26-27, bilaga 8. Andelen avbrott har ökat från 2013 för deltagarna i Etableringsuppdraget, se tabell 28, bilaga 8. Avbrotten är dock svåra att värdera eftersom det är svårt att överblicka och analysera orsaken. Se avsnitt 5.3 och bilaga 2 för en mer utförlig diskussion om avbrott och deras orsaker. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G 5 AF:s analys och uppföljning Styrningen av AF präglas i mindre utsträckning av detaljstyrning, se kapitel 3. En högre grad av målstyrning ställer krav på uppföljning och utvärdering av i vilken mån verksamheten uppnår uppsatta mål. I det här kapitlet beskrivs hur olika nivåer inom AF analyserar och följer upp hur FUB fungerar, och vilka möjligheter dokumentation och systemstöd ger att följa upp och utvärdera insatsen. 5.1 Analys och uppföljning på central nivå AF centralt redovisar hur många som deltar i FUB (nya deltagare under månaden samt sådana som börjat tidigare) och hur många som lämnat insatsen. Informationen presenteras inte uppdelat på olika slags FUB, och sällan uppdelat på olika grupper av deltagare. Även resultat – i form av vad en f.d. deltagare gör den nittionde dagen efter att insatsen avslutats – i återrapporteringar och andra analyser redovisas enbart på aggregerad nivå (Arbetsförmedlingen 2008a, 2009, 2010a, 2010b, 2011a, 2011b, 2011c, 2012a, 2012c, 2012d, 2013a, 2013e, 2013f, 2014b, 2014c, 2014d, 2015a, 2015c, 2015d, 2016b, 2016c). Det finns bara två studier som vi känner till där det huvudsakliga syftet är att analyserar effekter av FUB på deltagarnas arbetsmarknadsutfall. Båda dessa har genomförts av AF. I den första (Arbetsförmedlingen 2008b) utvärderades effekter av Förberedande insatser där FUB utgör en delinsats. Utvärderingen visar inte på några statistiskt säkerställda effekter av deltagande i Förberedande insatser. I den andra (Arbetsförmedlingen 2015e) utvärderas effekten av studiemotiverande kurser på folkhögskola, som är en typ av FUB som infördes och som sedan har förlängts flera gånger.106 Resultaten visar på positiva effekter för deltagarna vad gäller sannolikheten att påbörja reguljära studier jämfört med icke-deltagarna, men på negativa effekter vad gäller sannolikhet att övergå i arbete.107 5.1.1 Central nivå har inte tagit fram mått för uppföljning AF anger att man för att kunna bedöma vad som är ett lyckat utfall av en FUB skulle behöva studera vilken progression på vägen mot arbete som insatsen gett en individ. Något mått på progression finns inte fastställt. AF på central nivå har dock påbörjat 106Målgruppen för satsningen är arbetslösa som inte har slutfört gymnasiet. Från början omfattades enbart ungdomar (16–), men har även långtidsarbetslösa inom Jobb- och utvecklingsgarantin som saknar gymnasieexamen kunnat få ta del av insatsen. 107Det finns en studie från IFAU där man genom att exkludera FUB ur skattningar av effekter av AUB finner att effekten av FUB är lägre än effekten av AUB, se de m.fl. (2008). 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ett utvecklingsarbete som syftar till att utveckla relevanta resultatmått och mätmetoder för FUB.108 Syftet är att bättre kunna bedöma resultat, effekt och kundnytta. Resultatet ska kunna användas i uppföljningssyfte, för att styra omfattning, innehåll och hur FUB ska användas.109 Uppföljningen av externa leverantörer fokuserar på genomförandet enligt avtal AF följer upp sina externa leverantörer enligt en leverantörsuppföljningsmodell som används inom alla marknadsområden. Uppföljningen görs utifrån en riskbaserad bedömning.110 I leverantörsuppföljningen ingår bl.a. regelbundna dialoger med leverantörer och klagomålshantering. Syftet är att säkerställa att insatsen levereras i enlighet med avtal.111 Inom ramen för leverantörsuppföljningen har också enkäter i vissa fall riktats till deltagare de deltar i upphandlade utbildningar. Ett nytt arbetssätt med deltagarenkäter är under utarbetande som bl.a. innebär att AF också kommer att rikta enkäter till deltagarna efter att de avslutat sin insats.112 frågor till marknadsområdena visar att leverantörsuppföljningsmodellen är det sätt som främst används för att följa upp FUB på denna nivå.113 Syftet med leverantörsuppföljningsmodeller är inte att följa och mäta resultat av själva tjänsten, utan att säkerställa att leveransen är i enlighet med avtal. har intervjuat representanter114 för två av de externa leverantörer som erbjuder ett stort antal platser till AF. Dessa två leverantörers svar kan inte generaliseras till alla leverantörer. Men det är intressant att notera att de är kritiska till hur kontakterna mellan dem och AF fungerar. Leverantörerna uttrycker att de gärna vill bli uppföljda och bedömda utifrån resultatmått, snarare än utifrån kontroll av hur de krav som ställs i avtalen efterlevs.115 108Detta omfattar även arbetsmarknadsutbildning och de tjänster som AF handlar upp såsom stöd och matchning. 110Intervju med sektionschef vid enheten Externa tjänster, . 111Intervju med tjänstepersoner vid enheten Externa tjänster, ; telefonintervju med regionalt placerad tjänsteperson vid enheten Externa tjänster, . 112Telefonintervju med tjänsteperson vid Enheten externa tjänster, . 113Sammanställning av svar från marknadsområdeschefer. 114På central nivå, även en regional representant deltog vid den ena intervjun. 115Intervjuer med representanter för leverantör 1, ; leverantör 2 . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G 5.2 Analys och uppföljning på lokal nivå 5.2.1Lokal nivå har i liten utsträckning konkretiserat egna riktlinjer eller mått på resultatet AF har på central nivå inte tagit fram resultatmått för FUB. På arbetsförmedlingsnivå nämner ett flertal chefer som intervjuat att det är svårt att hitta ett bra generellt resultatmått för FUB.116 enkät visar också på att lokal nivå inte i någon större utsträckning tagit fram policyer eller riktlinjer gällande vad som är ett bra resultat av en FUB, se tabell 10, bilaga 7. 5.2.2Uppföljning görs främst av arbetsförmedlare som en del i det löpande arbetet och kan bli mer omfattande enkätundersökning riktad till chefer på arbetsförmedlingar visar sammantaget att uppföljningen, såsom den definierats i enkät, skulle kunna bli mer omfattande på arbetsförmedlings- och sektionsnivå. Med undantag för övergången till arbete anger runt en femtedel av arbetsförmedlingscheferna att de resultatmått som frågar efter i enkäten (övergång till annat arbetsmarknadspolitiskt program, reguljär utbildning, avbrott respektive fullföljande av utbildning) aldrig följs upp på kontoret, se tabell 7, bilaga 7. Motsvarande andel bland sektionscheferna är runt en tredjedel. Det är stora skillnader mellan olika marknadsområden när det gäller hur chefer på arbetsförmedlingar och sektionschefer svarat. Bortfallet skapar dock osäkerhet i resultaten. Uppföljning ska också göras av arbetsförmedlarna. Arbetsförmedlarnas enkätsvar visar på att de i regel följer upp resultatet av en enskild FUB på något sätt. Det är som bedömer att det är ganska eller mycket vanligt att de inte alls följer upp resultatet för FUB generellt sett, medan knappt hälften uppger att det är mycket ovanligt att inte alls följa upp (se tabell 36, bilaga 7). av arbetsförmedlarna följer åtminstone i de flesta fall upp om de arbetssökande som de anvisat till en FUB fullföljer utbildningen; tre fjärdedelar gör det alltid. En något lägre andel följer upp vad de arbetssökande tillgodogjort sig i motsvarande utsträckning. Andelen som alltid gör det är emellertid betydligt lägre, se tabell 9 nedan.117 Det är vanligare att arbetsförmedlare i alltid följer upp detta än att arbetsförmedlare gör det i , och Nordvästra . Det är mindre vanligt att arbetsförmedlarna analyserar om de man anvisat till FUB har gått vidare till annat program eller till arbete efter att insatsen avslutades. Andelen som aldrig gör det är . Knappt en tredjedel av arbetsförmedlarna tar alltid fram dessa resultat för dem man anvisat till FUB.118 Se tabell 9 116Intervju 1, 2, 3, 5, 6, 8, 9, 12, 14, 15 vid lokal arbetsförmedling. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det är fler arbetsförmedlare som aldrig tar fram huruvida den arbetssökande gått vidare till arbete i jämfört med i eller . Det är också vanligare att arbetsförmedlare i aldrig tar fram huruvida den arbetssökande går vidare till reguljär utbildning jämfört med i . Tabell 9 Arbetsförmedlarnas uppföljning Följer du upp nedanstående? I de flesta fall Om de du anvisat Tar du fram följande resultat för de arbetssökande som du anvisat till FUB? I de flesta fall Om de du anvisat har gått vidare till annat Om de du anvisat gått vidare till arbete Om de du anvisat Källa: enkät till arbetsförmedlare. Det är intressant att notera att det är stor spridning i arbetsförmedlarnas svar på frågan om de följer upp olika slags resultat. Spridningen i svaren kan ses som ett tecken på att styrsignaler som sänds ut när det gäller resultatuppföljningen antingen inte når fram eller saknas. I checklistan till handläggarstödet, se avsnitt 3.3.1, finns anvisningar om att följa upp vad den sökande gör och har gjort i insatsen, men inga om att följa vad den arbetssökande går vidare till efteråt. De enskilda arbetsförmedlarnas resultatuppföljning är sammanfattningsvis mer omfattande än den på de lokala arbetsförmedlingarna. Det är emellertid svårt att värdera omfattningen på uppföljningen. Man kan hävda att arbetsförmedlarna alltid R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G bör följa upp vilka arbetssökande som fullföljer och vad deltagaren tillgodogjort sig, även om det kan finnas undantagsfall då det är rimligt att inte följa upp. För att kunna bedöma om uppföljningen av FUB är mer eller mindre omfattande än den av andra insatser på AF skulle det krävas en jämförelse med resultat för andra insatser, vilket inte är möjligt inom ramen för den här granskningen. Externa leverantörer och arbetssökande viktiga källor till information om hur det gått i insatsen När FUB avslutats följer arbetsförmedlarna främst upp hur det gått i utbildningen genom kontakter med arbetssökande och den externa leverantören. följer i åtminstone de flesta fall upp genom dessa respektive kanaler, se tabell 34, bilaga 7. Uppföljningen av externa leverantörer görs vanligen genom att arbetsförmedlaren tar del av slutdokument från utbildningen som den externa leverantören sammanställt119. bad arbetsförmedlarna bedöma hur kvaliteten över lag är i de underlag som de får från de externa leverantörerna. Arbetsförmedlarnas svar är placerade på mitten av svarsskalan. En majoritet bedömer att kvaliteten är ganska hög. Men en relativt hög andel bedömer att kvaliteten i underlagen är ganska låg, se tabell 10 nedan. Tabell 10 Hur bedömer du att kvaliteten är i de underlag som du får från de externa leverantörerna? Över lag mycket hög Över lag ganska hög Över lag ganska låg Över lag mycket låg Källa: enkät till arbetsförmedlare. Intervjuerna kan sägas bekräfta det omdöme som respondenterna på enkäten gett gällande slutdokumentationens kvalitet. Det finns brister i de återrapporteringar som kommer från de externa leverantörerna, t.ex. kan de vara för allmänt hållna.120 Att dessa brister finns är negativt för arbetsförmedlarnas möjlighet att kunna bedöma innehållet i insatsen. 119Det är mindre vanligt med direkt kontakt. 120Intervju 5, 8, 12, 13 vid lokal arbetsförmedling. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5.3Dokumentation och systemstöd för uppföljning och utvärdering En nödvändig förutsättning för att kunna följa användningen av FUB och för att kunna följa upp och utvärdera resultatet är god dokumentation som möjliggör statistikbearbetning. Det är exempelvis avgörande att det går att identifiera vilken individ som har deltagit i vilken insats och i vilken omfattning. Vidare krävs att informationen går att systematisera och att dokumentationen är transparent. I AF:s statistikdatabas () finns omfattande information bl.a. om vilka insatser individer deltar i, när och hur . Det finns många olika slags FUB, och vilken FUB en individ deltagit i finns dokumenterat.121 Dock finns det brister när det gäller att på ett träffsäkert och konsistent sätt kategorisera dessa för att möjliggöra statistiska analyser. Detta gäller särskilt vid analys av olika slags FUB . För att följa FUB över en längre tidsperiod i datalagret är det främst de s.k. X-ko- derna som kan användas.122 genomgång visar dock att samma slags FUB kan ha registrerats med olika inriktningar (X-koder). I tabell 11 på nästa sida presenteras olika FUB och hur dessa fördelas mellan olika inriktningar. De mest påtagliga överlappningarna finns mellan allmänteori respektive yrkesorientering (X1 och X2). Exempelvis innehåller koden X1 och X2 i hög grad både insatserna Allmänförberedande utbildning och Grundläggande moduler. Av de insatser som kategoriseras som X1 är Allmänförberedande utbildning och Grundläggande modul. Motsvarande siffror för X2 är . In- riktningarna yrkessvenska, starta eget, och nivåtest (X3, X4 och X6) identifierar med relativt hög säkerhet vilken slags utbildning individen tagit del av. 121Se bilaga 2 för en mer utförlig diskussion. 122Se bilaga 2 för en mer utförlig beskrivning av hur deltagande i olika slags FUB kan identifieras. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Tabell 11 Utbildningar fördelat på inriktningar (X-koder) (ej folkhögskola) Not: tabellen avser de register som tillämpas efter införandet av en ny datalösning 2013, se bilaga 2. I Datalagret finns också information om deltagande i en insats avbrutits och varför, vilket kan vara värdefull information vid analyser av hur FUB fungerar. En avbruten insats kan ha positiva såväl som negativa orsaker. Ett avbrott kan innebära att individen inte har klarat av att fullfölja insatsen men även t.ex. att individen fått arbete.123 En annan orsak till att avbrott registreras är att insatsen är kortare än beslutsperioden. Det vill säga, även om den planerade insatsen fullföljs kan det förekomma att ett avbrott registreras. Det finns över 2 300 olika koder för avbrottsorsaker, 123I de fall individen avaktualiseras, dvs. skrivs ut från AF, finns avaktualiseringsorsaker dokumenterade. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N många av dessa koder tycks dock motsvara samma avbrottsorsak.124 Det finns ingen tydlig dokumentation om vad olika avbrottsorsaker innebär eller hur dessa kan kategoriseras. Att registrerade avbrott kan ha såväl positiva som negativa orsaker (och ibland inte heller innebär ett egentligt avbrott) i kombination med att avbrottsorsakerna är svåra att överblicka och kategorisera medför att avbrotten är svåra att värdera. Se bilaga 2 för en utförligare beskrivning. Trots de problem som finns med dokumentationen bedömer att det med befintlig statistik finns förutsättningar att följa upp och analysera FUB på ett bättre och utförligare sätt än vad AF har gjort. Myndigheten skulle t.ex. i högre grad kunna redovisa de resultat som tas fram och i andra analyser uppdelat på olika slags FUB, såsom hur många som deltar och hur många som lämnat insatsen. Även hur FUB, och olika slags FUB, används i kombination med andra insatser skulle kunna redovisas. Eftersom olika slags FUB har olika syften, innehåll och målgrupper ger resultat på aggregerad nivå begränsad information om hur insatsen fungerar.