prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — 1.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som in- klusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden (avsnitt 3.1.7), 2.godkänner förslaget om att det särskilda kontot under Samefonden som nyttjas för betalning av del av arrendekostnad för ren- bete i får användas för finansie- ring av underhåll av för arrendeavtalen nöd- vändiga stängsel (avsnitt 3.2), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt tabell 1.1, 4.bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom om- rådena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskeri- näring, landsbygd, livsmedel, djur, skog och jakt samt rennäring och andra samiska näringar. Utgiftsområdet omfattar även verksamhet inom utbildning och forskning. Verksamheten gällande jordbruks- och fiske- rinäringarna är i hög grad inriktad på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten inom jordbruks- och fiske- områdena bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. Verksamheten inom landsbygdsområdet består till stor del av åtgärder inom Landsbygds- program för 2014–2020. Programmets övergripande mål är att främja jordbrukets kon- kurrenskraft, säkerställa hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder samt att uppnå en territoriellt balanserad utveckling av ekono- mier och samhällen på landsbygden. Program- met för lokalt ledd utveckling och havs- och fiskeriprogrammet bidrar också till utveckling på landsbygden. De djurfrågor som omfattas berör djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Djurhälsa, djurskydd, skyddsåtgärder mot växtskadegörare och viltvård behandlas under utgiftsområdet, liksom verksamhet som rör livsmedelsburna smittor som kan smitta från djur till människa. Inom livsmedelsområdet syftar verksamheten till att utveckla regler, bedriva, leda och sam- ordna den offentliga kontrollen, ge råd och information till företag och konsumenter med målen att livsmedlen på marknaden ska vara säkra, att livsmedelshanteringen ska vara redlig och för främjande av bra matvanor. Dricksvatten inkluderas i verksamheten. Lagstiftningen på området är i huvudsak gemensam inom EU. Därtill bedrivs verksamhet som avser att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft och att öka livsmedelsexporten, bl.a. i arbetet med en nationell livsmedelsstrategi. Verksamheten på skogsområdet är inom ramen för de jämställda målen för produktion och miljö inriktad på tillsyn, inventering, upp- följning, utvärdering samt på rådgivning, utbild- ning och information. Vidare ingår framför allt miljöinriktade bidrag och ersättningar. Därtill bedrivs arbete med ett nationellt skogsprogram. Målsättningen för verksamheten om ren- näring och andra samiska näringar är att dessa ska bedrivas hållbart. sam- ordnas samepolitiska frågor av Kulturdeparte- mentet. Samepolitiska frågor omfattar flera utgiftsområden. Rennäring och samiska näringar hanteras under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel även fortsätt- ningsvis. Verksamhet inom utbildning och forskning utvecklar kunskapen om de biologiska natur- resurserna samt om människans förvaltning och hållbara nyttjande av dessa. Den forskning som bedrivs inom de areella näringarna har fokus på såväl produktionsinriktad forskning som att utveckla kunskaperna om naturresurserna och ekosystemtjänsterna för kommande generatio- ners behov. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Samarbete mellan länder bedrivs inom utgifts- området, särskilt inom ramen för EU men även internationellt inom Food and of the United Nations (FAO), det nordiska samarbetet, (), operation and Development (), (alleuropeiskt skogssamarbete), (FAO:s och WHO:s gemensamma livsmedelsstandardiseringsprogram), Inter- nationella växtskyddskonventionen (IPPC), för djurhälsa (OIE) och flera andra internationella organisationer. Inom utgiftsområdet ingår följande myndig- heter: (), , för djurens hälso- och sjukvård, Centrala djurförsöksetiska nämnden, Livs- medelsverket, , lant- bruksuniversitet (SLU) och vissa verksamheter vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Av utgifterna finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruk, Euro- peiska jordbruksfonden för landsbygdsutveck- ling samt Europeiska havs- och fiskerifonden. En stor del av EU-medlen avser obligatoriska åtgärder såsom gårdsstöd och intervention. Där- till kommer delfinansierade stöd och ersätt- ningar som förutsätter nationell medfinansie- ring, i huvudsak inom landsbygdsprogrammet och havs- och fiskeriprogrammet. I diagram 2.1 visas fördelningen av medel 2018 inom utgiftsområdet. Diagram 2.1 Utgiftsområde 23 Nationell medfinansiering av EU-stöd 20, –EU-stöd (9,): Finansie- ring från EU-budgeten, t.ex. gårdsstöd, intervention, landsbygdsprogrammet och havs- och fiskeriprogrammet. En del av EU-stödet förutsätter nationell medfinan- siering. –Nationell medfinansiering av landsbygds- programmet och havs- och fiskeri- programmet (3,). –Forskning och utbildning (2,): SLU och stöd till forskning. –Myndigheter (1,): Jord- bruksverket, , m.fl. (ej SLU). –Övrigt (1,): Nationellt stöd, bekämpande av smittsamma husdjurs- sjukdomar, m.m. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1:2 Insatser för skogsbruket 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. 1:9 Bekämpande av växtskadegörare 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 1:21 Åtgärder på fjällägenheter 1:22 Främjande av rennäringen m.m. 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter 2016 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. Totalt för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Utfallet inom utgiftsområdet blev , vilket är lägre än anvisade medel. Utgifterna för anslagen 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur är tillsammans 1,7 miljarder lägre än anvisade medel, vilket i huvudsak förklaras av förseningar inom vissa delar av landsbygdsprogrammet för perioden 2014–2020. Utgifterna för anslaget 1:10 Gårds- stöd m.m. är också lägre, , än anvisade medel och beror på att det inte har gjorts någon slututbetalning av gårdsstödet . föreslår regeringen att anvisas inom utgiftsområdet. beräknas utgifterna uppgå till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Anm.: Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kate- gori av skattebetalare är lägre än vad som är för- enligt med . Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skatte- sanktioner där skatteuttaget är högre än den Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redo- visningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2016/17:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livs- medel. Därutöver tillkommer kapitalvinst på näringsfastigheter. Det har dock inte varit möj- ligt att i redovisningen särskilja hur stor andel som hänför sig till lantbruksfastigheter respek- tive övriga näringsfastigheter. Anläggning av ny skog m.m. uppvärmningsbränslen inom jord-, skogs- uppvärmningsbränslen inom jord-, skogs- Nedsatt energiskatt på el inom jord-, Nedsatt koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner och fartyg inom jord-, Totalt för utgiftsområde 23 Anm.: Ett ”-” innebär att skatteutgiften inte kan kvantifieras, medan ett ”u” innebär att skatteutgiften upphör. Enligt huvudregeln är uttag ur näringsverksam- het skattepliktigt. Uttag av bränsle från en fas- tighet i som är taxerad som lantbruks- enhet ska dock inte uttagsbeskattas, om bränslet används för uppvärmning av den skattskyldiges privatbostad på fastigheten (22 kap. 9 § inkomst- skattelagen [1999:1229], förkortad IL). Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av näringsverk- samhet och särskild löneskatt. Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffats. Enligt gällande lag- stiftning tillämpas dock kontantprincipen då ersättning för avverkningsrätt till skog betalas (21 kap. 2 § IL). Detta innebär att beskattningen skjuts upp och att en räntefri kredit uppstår i näringsverksamheten. I princip borde räntan på krediten utgöra underlag för skatt på inkomst av näringsverksamhet och sär- skild löneskatt. Anläggning av ny skog m.m. Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk ska kostnadsföras direkt (21 kap. 3 § IL). Utgifter för inköp samt plante- ring av träd och buskar för frukt- eller bärodling får dras av direkt (20 kap. 17 § IL). Skatte- utgiften utgörs av ränteeffekten på den omedel- bara avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Vid avyttring av skog får en fysisk person göra avdrag med högst av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juri- diska personer är begränsat till . För ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdragsgrundande skogsintäkten (21 kap. 4–19 §§ IL). Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Däremot saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteutgiften uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE), gäller energiskatte- befrielse för användning av fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon, dock inte förbrukning i skepp eller båt, i jord-, skogs- eller vattenbruks- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 utgörs av full energiskatt på uppvärmningsbränslen. Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 LSE gäller kol- dioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon, dock inte för- brukning i skepp eller båt, vid jord-, skogs- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att nedsättningen ska slopas 2018. Nedsatt energiskatt på el som används inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna El som används i jord-, skogs- eller vattenbruks- verksamhet beskattas med /kWh (11 kap. 12 och 12 a §§ LSE). utgörs av den energiskattesats som anges i 11 kap. 3 § LSE. Nedsatt koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner och fartyg inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna Enligt 6 a kap. 2 a § LSE gäller nedsatt kol- dioxidskatt för dieselbränsle som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jord-, skogs- eller för fartyg som används inom jord-, skogs- och kronor/liter vilket är en höjning från tidigare /liter. En del av höjningen, 0,27 kro- nor/liter är temporär 2016–2018. motsvarar därmed nedsättningen 1,43 kro- nor/liter. utgörs av full koldioxid- skattesats. Målet för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är: –Att insatserna ska bidra till goda förutsätt- ningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimat- omställningen och att naturresurserna används hållbart (prop. 2014/15:1, utg.omr. 23 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:MJU2, rskr. 2014/15:88). har beslutat om ett övergripande mål för livsmedelskedjan samt mål för tre strategiska områden: Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och Innovation (prop. 2016/17:104 bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338): Det finns även ett övergripande mål för same- politiken: –Att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Målet är beslutat av (prop. 2000/01:1, utg.omr. 23 avsnitt 7.3, bet. 2000/01:MJU2, rskr. 2000/01:86). Samepolitiken omfattar flera utgiftsområden bl.a. under utgiftsområde 1 , 16 Utbildning och universitets- forskning och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. –Det övergripande målet för livsmedelsstra- näringar görs i förhållande till den delen av målet tegin ska vara en konkurrenskraftig livs- medelskedja där den totala livsmedels- produktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produk- tionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjnings- grad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedels- kedjan ska minska. För skogspolitiken finns vidare två jämställda mål beslutade av : som rör samiska näringar. har beslutat om ett generationsmål för miljöarbetet och om 16 miljökvalitetsmål som uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Miljö- kvalitetsmålen, generationsmålet och de globala målen för hållbar utveckling är styrande för det miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Resultatredo- visningen av miljökvalitetsmålen i sin helhet finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. –Ett produktionsmål och ett miljömål. Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. Miljömålet innebär att skogsmarkens natur- givna produktionsförmåga ska bevaras. En bio- logisk mångfald och genetisk variation i skogen ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252, prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). Med utgångspunkt i målen för utgiftsområdet redovisas i det följande resultat för de fyra resultatområdena En sammanhållen landsbygd, En konkurrenskraftig och hållbar livsmedels- kedja, Skog och De samiska näringarna. I enlighet med önskemål i till- kännagivande (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23, bet. 2016/17:MJU2, rskr. 2016/17:94) framgår del- mål för resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. Resultatredo- visningen kommer att utvecklas i takt med genomförandet av politiken. För resultatom- rådet En sammanhållen landsbygd kommer resultatredovisningen att anpassas efter det kommande förslaget från regeringen om en sammanhållen landsbygdspolitik. En återkommande dialog avses som tidigare att föras med miljö- och jordbruks- utskottet om utvecklingen av resultatredo- visningen. 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatindikatorer och andra bedömnings- grunder redovisas under respektive avsnitt. överlämnade den parlamentariska landsbygdskommittén sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2017:1). Utöver ett stort antal förslag till åtgärder i en sammanhållen lands- bygdspolitik lämnade utredningen också förslag på ett övergripande mål och elva delmål för poli- tiken. Regeringen avser att återkomma till med en proposition med förslag till en samman- hållen landsbygdspolitik, i vilken regeringen kommer att föreslå en ny målstruktur för lands- bygdspolitiken. I budgetpropositionen kommer därefter mål och resultat för lands- bygdspolitiken att redovisas i enlighet med den i propositionen föreslagna strukturen. Då de åtgärder och målformuleringar som föreslås i landsbygdskommitténs betänkande berör flera områden och samhällssektorer kan flera utgifts- områden i statsbudgeten komma att påverkas. Resultatet för en sammanhållen landsbygd redovisas under följande rubriker: –En hållbar landsbygdsutveckling. –Landsbygdsprogrammet 2014–2020. För att redovisa resultat och bedöma målupp- fyllelsen för utgiftsområdet med avseende på målet om goda förutsättningar för sysselsättning och tillväxt i alla delar av landet används följande indikatorer: –Sysselsättningsutvecklingen för kvinnor och män på landsbygden. –Befolkningsutvecklingen för kvinnor och män på landsbygden. –Andel av befolkningen (totalt och utanför tätort och småort) med tillgång till bred- band om minst /s. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Befolkningsutveckling och sysselsättning på landsbygden I landsbygder finns både expansiva områden och områden med befolkningsminsk- ning. Den högre urbaniseringsgraden jäm- fört med 1980 förklaras med att befolkningen i städerna ökar på grund av att fler barn föds där, att de äldre lever i hela landet samt med den ökade invandringen. Urbaniseringsgraden beror i mindre grad på inflyttning från lands- bygden till städerna. folkmängd ökade med ca 439 300 personer 2012–2016. Generellt har områden i närheten av större befolkningscentra en mer dynamisk utveckling än mer avlägset belägna områden. Noterbart är att både antalet kvinnor och män ökar i nästan alla delar av landet bort- sett från i de mycket avlägset belägna kommu- nerna. Befolkningsminskningen i mycket avläg- set belägna landsbygdskommuner visar dock en avtagande trend. 2012–2016*, antal 2012–2016*, % Täta kommuner nära en större -1,5 -2,6 -1,1 * Tillväxt i antal förvärvsarbetande. I tabell 2.5 ovan visas befolkningsutvecklingen och bygger på Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers (Tillväxtanalys) indelning i sex kommuntyper. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Av tabellen framgår att befolkningen har ökat, förutom i mycket avlägset belägna kommuner. En uppdelning i åldersgrupper visar att befolk- ningen generellt sett har minskat i åldersgruppen 0–för såväl kvinnor som män i mycket avlägsna kommuntyper. I övriga kommun- grupper är utvecklingen däremot omvänd och befolkningen har ökat . har sysselsättningen ökat i hela riket, se tabell 2.6 nedan. Bland kvinnor har sysselsättningen ökat och bland män . Sysselsättningen har ökat för hela riket men minskat för mycket avlägset belägna landsbygdskommuner. 2011–2015*, % 2014–2015*, % Täta kommuner nära en större Täta kommuner avlägset belägna -0,5 -1,4 -0,7 -0,3 -0,2 -1,6 -0,5 * Tillväxt i antal förvärvsarbetande. Tillgången till bredband med hög överförings- hastighet är fortsatt ojämnt fördelad över landet. av befolkning har tillgång till bredband med hög överförings- kapacitet om minst /s. Motsvarande siffra för områden utanför tätort och småort är . Partnerskapsöverenskommelsen är en över- gripande strategi för genomförandet av de fyra Europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) programperioden –2020: Europeiska regionala utvecklingsfonden, Euro- peiska socialfonden, Europeiska jordbruks- fonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Regeringen lämnade en fram- stegsrapport för perioden –2016 till kom- missionen. I denna konstateras bl.a. att samtliga fonder har kommit igång och att efterfrågan på medel på en övergripande nivå är i linje med de godkända programmen. Sammantaget görs bedömningen att det finns goda förutsättningar för att nå de fastställda målen. Nästa framstegs- rapport ska lämnas senast . , Rådet för Europeiska social- fonden i (Svenska ) och Jord- bruksverket har – 2020 i uppdrag att arbeta med fondöver- skridande samverkan inom ramen för partner- skapsöverenskommelsen. redovisa- des arbetet avseende 2016 till (). Myndigheterna har bl.a. arbetat med insatser som syftar till att underlätta mottagande av flyktingar. Samtliga fonder finansierar integrationsprojekt och myndigheterna har på olika sätt arbetat för att främja insatser med koppling till integration av nyanlända genom att exempelvis föra dialog med regionalt utvecklingsansvariga aktörer, strukturfondspartnerskapen samt andra berörda aktörer. Landsbygdsprogrammet 2014–2020