prop · H403104 · 2017-01-30 00:00:00 — Att ett nationellt råd inrättas för att bidra till att genomföra strategin. Rådet ska stärka samarbetet mellan berörda aktörer. Regeringen bör även uppdra åt berörda myndigheter att samverka och medverka till förbättrad konkurrenskraft inom sektorn. Detta bör ske genom en översyn av instruktioner och regleringsbrev. Utredningen vill särskilt betona följande bedömningar: En positiv utveckling som leder till en stärkt konkurrenskraft bör ha sin utgångspunkt i ett tydligt politiskt mål. Detta mål är en viktig grund för attityderna såväl inom sektorn som i det omgivande samhället. Statens roll är främst att skapa goda förutsättningar genom bl.a. villkor och regler i paritet med konkurrentländerna och genom kunskaps- och innovationssystemet. Ett stort ansvar ligger på näringen att marknadsanpassa, utveckla och formulera egna strategier. Utvecklingen av produktiviteten bedöms vara avgörande i sammanhanget. Det finns anledning att analysera om den svenska ståndpunkten rörande EU:s gemensamma jordbrukspolitik behöver anpassas så att den i större utsträckning gagnar svenska näringspolitiska intressen. Utredningens förslag till åtgärder, inom strategin för tillväxt och värdeskapande, utgår ifrån fyra fokusområden. Lönsamhet, oavsett storlek på företagen inom jordbruks- och trädgårdsnäringen, är nödvändig för en gynnsam utveckling och för konkurrenskraften. En analys som utredningen har låtit göra visar att de större företagen generellt är mer effektiva, i ekonomiskt hänseende, än de små. Utredningens bedömning är därför att strukturomvandlingen kommer att fortsätta och gynna konkurrenskraften. Dagens produktivitetsutveckling är inte tillräcklig för att upprätthålla eller för att öka produktionsvärdet i primärledet. Därför anser utredningen att produktiviteten behöver öka. Detta kan ske genom att öka kompetens och fokus på produktionsprocesser, marknad, företagsledning och entreprenörskap. Utredningen betonar att det är företagaren själv som ansvarar för besluten i företaget och som därmed har det yttersta inflytandet över processen. Kapitalförsörjning, riskhantering och ägarbyte Investeringar är en förutsättning för tillväxt men kan inte komma till stånd om förväntningarna på lönsamhet är låga. Byggkostnaderna har här stor betydelse. Marknads- och prisrisker i jordbruks- och trädgårdsnäringen är, liksom i andra företag, betydande och behöver hanteras effektivt för att säkra lönsamhet, framtidstro och investeringar. Utredningen föreslår därför: Att , tillsammans med berörda intressenter, får i uppdrag att sammanfatta kunskap och identifiera kunskapsluckor om byggande inom jordbruks- och trädgårdssektorn. Att forskningsmedel och innovationsinsatser fördelas till att utveckla kostnadseffektivt byggande inom jordbruks- och trädgårdssektorn. , i samarbete med marknadens aktörer, får i uppdrag att redogöra för modeller för olika former av ägarbyten samt för vinstdelning mellan fastighetsägare och driftsansvariga. Att utbildningsinsatser görs för att öka kunskapen om riskhantering på marknadens villkor och hur exponeringen för risk kan minskas vid företagsexpansion. Utredningen bedömer att jordförvärvslagstiftningen, i dess nuvarande utformning, försvårar för extern kapitalförsörjning och komplicerar överlåtelse och försäljning av jordbruksmark samt ger upphov till admi- Det kommer att krävas en ökad dynamik och nya kategorier av ägare för att kunna överlåta och investera i jordbruks- och Överlåtelser måste kunna ske på ett effektivt sätt för de stora och kapitalintensiva företag där merparten av produktionen sker. Utredningen bedömer vidare att det är viktigt att arrende är en attraktiv upplåtelseform och att arrendemarknaden är väl fungerande. Utredningen föreslår därför: Att regeringen tar initiativ till att utreda konsekvenserna av att ändra jordförvärvslagstiftningen så att aktiebolag lättare kan förvärva jordbruksmark. Att regeringen beaktar förslag (SOU 2014:32) om förändrat besittningsskydd vid sidoarrenden. Utredningen föreslår, till skillnad från , att full avtalsfrihet ska råda vid fastställande av arrendeavgiften. Medlemskapet i EU 1995 innebar en ny konkurrenssituation för näringen och skillnader i villkor och regler mellan olika medlemsländer fick större betydelse. Utredningen konstaterar att kostnader för arbetskraft, skatter på produktionsmedel, djurskydds- och växtskyddslagstiftning, tillståndsprövning enligt samt tillämpning av regelverk har stor påverkan på jordbruks- och trädgårdsnäringens konkurrenskraft. Utredningen anser att grunden för samhällets styrning bör vara den gemensamma lagstiftningen i EU. Nationella regler och krav som går utöver detta bör vara väl motiverade, vila på vetenskaplig grund och noga prövas bl.a. vad gäller deras effekter på konkurrenskraften. Utredningen bedömer att beskattningen av olika produktionsmedel är en faktor som i hög grad påverkar jordbruks- och trädgårdsnäringens konkurrenssituation. Även kostnaden för arbetskraft har stor betydelse för att näringen ska kunna växa. Utredningen föreslår därför: Att nationella beslut om produktionsmedelsskatter bör grundas på en analys av bl.a. effekter på konkurrenskraften. En sådan analys bör göras inom ramen för uppföljningen av klimat- och energipolitiska beslut . Att arbetsgivar- och ledarutbildning erbjuds företagare inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Ett gott djurskydd har en djup förankring i det svenska samhället. Den svenska animalieproduktionen har emellertid minskat . Konsumenterna har i ökad grad valt importerade livsmedel trots att mindre stränga krav på djurskydd kan gälla i de länder som importen kommer ifrån. Utredningen anser att ett gott djurskydd kan åstadkommas på fler sätt än genom lagstiftning. Utredningen föreslår därför: Att regeringen driver på för skärpt EU-lagstiftning och verkar för en likvärdig tillämpning av djurskyddslagstiftningen på EU-nivå. Att en översyn av djurskyddslagstiftningen görs med utgångspunkt i en balans mellan ett gott djurskydd och konkurrenskraft. Att ett uppdrag ges till om att utreda möjligheterna och konsekvenserna av att ta bort det obligatoriska kravet om för- prövning vid ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar samt inredning Utredningen konstaterar att i vissa fall har tillgång till färre växt- skyddsmedel av betydelse för produktionen än övriga konkurrentländer. Utredningen anser att det är av stor vikt att använder de möjlig- heter till förenkling som ömsesidigt erkännande innebär och i större utsträckning accepterar andra medlemsländers godkännandeprocesser. Utredningen föreslår därför: Att Kemikalieinspektionen får i uppdrag att redovisa hur handläggningen kan förenklas av ärenden om godkännande av växtskyddsmedel. Fortsatta insatser för att säkra tillgången på växtskyddsmedel för grödor som odlas i liten omfattning och för begränsade användningsområden. Miljöfarliga verksamheter är enligt tillstånds- eller anmälningspliktiga. Utredningen konstaterar att prövningsprocessen är lång och kostsam. Utredningen föreslår därför: Att ett uppdrag ges till om att tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten ta fram en ny vägledning för handläggning av tillstånd och anmälan av verksamheter med animalieproduktion. Att regeringen överväger att ta bort kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktig verksamhet. För att nå visionen behöver marknadsmöjligheter tas tillvara bättre än . Detta förutsätter ett strategiskt och långsiktigt arbete inom primärproduktionen och dess kringliggande led. Kostnadseffektiviteten i slakterinäringen har bedömts vara likvärdig med jämförbara konkurrentländer. Däremot bedöms den svenska livsmedelsindustrin kunna bli bättre på att få ut maximalt värde av alla produktdelar. Företagen inom primärproduktionen har begränsat inflytande över marknaden för insatsvaror, livsmedelsindustrin och handelsledet. En anledning till detta är att företagen ofta är små som det i övriga led finns aktörer med stor marknadsmakt. Utredningen föreslår därför: Att får i uppdrag att löpande analysera marknadskoncentrationen i livsmedelskedjan. Mer export bedöms vara en viktig väg framåt för att skapa nya marknadsmöjligheter, inklusive för att kunna få intäkter av alla produktdelar. Utredningen föreslår därför: Att arbetet med att öka antalet landsgodkännanden prioriteras. Livsmedelsattachéer på strategiskt viktiga marknader. Kompetensutvecklingsinsatser för att underlätta export för små och medelstora företag. Konsumtion och offentlig upphandling Den svenska marknaden är viktig för primärproduktionens konkurrenskraft. Svenska konsumenter efterfrågar prisvärda och högkvalitativa produkter men även egenskaper som ursprung, djurvälfärd och livsmedelssäkerhet har betydelse. Att ett uppdrag ges till och om att sammanställa fakta om svensk livsmedelsproduktion. Utredningen lyfter därtill särskilt fram följande bedömningar: Att kommuner, stat och landsting bör använda sig av upphandlingsstöd i större utsträckning. Offentlig upphandling bör användas för att efterfråga nya lösningar och därmed bidra till innovation. Ursprungsmärkning kan underlätta för konsumenterna och det är värdefullt att marknadsaktörer utvecklar en nationell gemensam ursprungsmärkning. För att kunna konkurrera krävs ständigt ny kunskap, innovation och förnyelse av produkter, metoder, processer och organisation. Det ställer höga krav på aktörerna inom forskning, rådgivning, utbildning, näringsliv och utveckling. Det ställer också krav på kunskaps- och innovationssystemet. Det måste vara attraktivt för privata svenska och utländska aktörer att investera tid och pengar i forskning och utveckling. Detta bör beaktas i arbetet med nästa forsknings- och innovationsproposition. Behovsdriven forskning och prioriterade områden Utredningen anser att mer offentliga medel behöver fördelas till behovsdriven forskning för att stärka konkurrenskraften i sektorn. Bättre produktionsprocesser, företagande och marknadskunnande är exempel på prioriterade kunskapsområden. Utredningen föreslår därför: Att Formas instruktion ändras så att myndigheten i större utsträckning kan verka för att forskningen bidrar till ökad konkurrenskraft. Att Formas respektive SLU får i uppdrag att tydligare redovisa vilken andel som går till behovsdriven forskning samt vilka behov denna forskning svarar emot. Stärkt privat engagemang, mer samverkan med mera Privata företag och branschorganisationer behöver öka sitt engagemang i kunskaps- och innovationssystemet och att stärka beställarkompetensen. Institutssektorn behöver bli starkare inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Utredningen bedömer att det krävs ökat strategiskt samarbete mellan kunskaps- och innovationssystemets aktörer. Näringsliv, lärosäten, institut, rådgivning och myndigheter behöver arbeta mer tillsammans. Att ett uppdrag ges till SLU om att redovisa omfattningen och effekten av samverkan med näringslivet samt institutsuppgifterna. Att SLU får i uppdrag att, tillsammans med relevanta organisationer inom näringsliv och offentlig verksamhet, arbeta fram ett särskilt program för industridoktorander. Att regeringen anlitar för att analysera det svenska kunskaps- och innovationssystemet inom jordbruks- och trädgårdssektorn, inklusive SLU:s framtida roll. Rådgivningsföretagen spelar en viktig roll i kunskapssystemet som brygga mellan akademi och näringsliv. För att stärka konkurrenskraften behöver rådgivningen fungera bättre. Utredningen föreslår därför: Att SLU i samarbete med näringsliv samt svensk och internationell expertis får i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Utredningen lyfter vidare fram följande bedömningar: Rådgivningsföretagen bör utveckla kompetens inom områden som är strategiskt viktiga både vad gäller sakkunskap och företagande. Genom att förbättra möjligheterna om tillträde till underlättas kompetensförsörjningen. Att det är angeläget att utbildning på naturbruksgymnasium bör kunna kombineras med högskolekompetens, som den praktiska kunskapen fortsatt är viktig. Det är angeläget med en högre grad av nationell samordning av kompetensutvecklings- och rådgivningsinsatser inom Landsbygdsprogrammet. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2015:15) Efter remiss har yttrande över förslagen i betänkandet Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15) inkommit från ombudsmän, , , , , , Kammarkollegiet, Statskontoret, i län, i , i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , i , i , i , i , för Södra vattendistrikt, Myndigheten för , , , , , , , , Havs- och vattenmyndigheten, , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , Verket för innovationssystem, , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , , , , , (regionen), kommun, Kommuner och Landsting, Djurens Rätt, Djurskyddet , Ekologiska Lantbrukarna, , Föreningen och Spannmål, Föreningen , , , Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, Kött- och Charkföretagen, Livsmedelsföretagen, , , , Stiftelsen , Svensk Dagligvaruhandel, , Svensk Fågel, , Svenska ägg, , , Svenskt Växtskydd, Svenskt Sigill, Grisföretagare, , Konsumenter, Svenska Köttföretagen, , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, Vreta kluster, Världsnaturfonden och World Animal Protection. har svarat gemensamt för flera remissinstanser. Dessa är: LRF Mjölk, LRF Växtodling, LRF Trädgård, LRF Kött, LRF Häst, , LRF Ungdomen, Lantmännen, Frö- och Oljeväxtodlare, och Nötköttsproducenter. Utöver det gemensamma svaret har några av dessa även lämnat egna svar. Utöver de som har fått betänkandet på remiss har yttranden inkommit från , , , Medveten Konsumtion, , Jordbruksförvaltarna, Djurägarna , Växtkraft Boarps gård AB, Föreningen och . Följande remissinstanser har avstått från att besvara remissen: för vattendistrikt, för Norra vattendistrikt, , , , , , , , , Förbundet , Föreningen , , , Hela ska leva, JTI – , , KRAV ekonomisk förening, , , , , , Organic , , , , , , , , , , , , Mjölkbönder och Växa . Sammanfattning av betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) i de delar som behandlas i propositionen Uppdrag till att se över föreskrifter i syfte att sänka detaljeringsgraden Vilken detaljeringsgrad som djurskyddsföreskrifterna bör ha anser utredaren inte går att bestämma generellt utan detta måste övervägas från fall till fall. Som utredaren ser det påverkas möjligheten att sänka detaljeringsgraden, bl.a. av vilka djurskyddsrisker, behov och förutsättningar som finns. Kompetensen hos djurägare och kontrollpersonal har också stor betydelse. Utredaren pekar också på behovet av att lagstiftningen är tydlig, rättssäker och kontrollerbar. Det kan finnas en motsättning mellan intresset av att sänka detaljeringsgraden och kraven på tydlighet, rättsäkerhet och kontrollerbarhet. Utredaren anser dock att strävan bör vara att finna en så låg detaljeringsgrad som möjligt utan att riskera att djurskyddsnivån sänks. Utredarens slutsats är därför att noggranna avvägningar måste göras mellan intresset av att göra lagstiftningen mer flexibel och målinriktad och de djurskyddsrisker och problem i djurskyddskontrollen som det kan medföra. Utredaren föreslår därför att det bör uppdras åt att göra en översyn av sina djurskyddsföreskrifter i syfte att sänka detaljeringsgraden där så är möjligt. Djurskyddsbestämmelserna har i olika sammanhang fått kritik för att de inte i tillräcklig utsträckning är baserade på vetenskapliga rön. Den vetenskapliga grunden efterfrågas exempelvis ofta när bestämmelserna får inverkan på djurhållarnas ekonomi. har olika råd där myndigheter, forskare, bransch- och intresseorganisationer är representerade. Utredaren anser att det är lämpligt att dessa råd finns kvar för att ge myndigheten hjälp i avvägningar mellan djurskyddsintresse och ekonomi. Utredaren anser dock att före det att dessa avvägningar görs bör den vetenskapliga grunden i frågorna vara klarlagd. För att göra detta anser utredaren att det behövs ett råd där forskningsresultat kritiskt granskas och diskuteras av en grupp med forskare som är insatta i området. Utredaren föreslår därför att det uppdras till Nationellt välfärdscentrum för djurskydd att inrätta ett vetenskapligt råd. Utredaren befarar att utan ett särskilt vetenskapligt råd finns det en stor risk att forskningsresultat med olika tyngd och tillförlitlighet används felaktigt. Att ha den vetenskapliga grunden samlad och presenterad från ett oberoende råd skulle också väsentligt förenkla myndighetens arbete eftersom denna skulle ha en vetenskapligt förankrad grund att stå på om motiven i bestämmelserna ifrågasätts. Utredaren anser att utifrån den vetenskapliga grunden som rådet ger kan sedan myndigheten med hjälp av redan befintliga rådsstrukturer göra avvägningar på samma sätt som det görs mellan djurskyddsintresse och ekonomi. Utöver den vetenskapliga värderingen ska den vanliga processen med dialog följas vid föreskriftsförändringar. bransch- och intresseorganisationer är en mycket viktig del i föreskrifts- Detta möjliggör för bransch- och intresseorganisationerna att ta sitt ansvar och hjälpa myndigheten att skapa ett ändamålsenligt regel- verk som får acceptans hos djurhållarna. Utredaren föreslår att ett nytt bemyndigande införs i lagen i vilket rege- ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ges möjlighet att godkänna organisationers kontrollprogram som syftar till att upprätthålla och säkerställa god djurvälfärd på annat sätt än de krav som följer av föreskrifter som meddelats med stöd av djurskyddslagen, ge organisa- tioner och andra sammanslutningar rätt att anordna sådan kontroll och meddela föreskrifter för kontrollen. Det föreslås också en bestämmelse om möjlighet att överklaga de beslut som en organisation eller samman- slutning har fattat. Utredaren anser att kontrollprogram som är godkända av myndighet- erna är ett bra sätt att få ytterligare flexibilitet i lagstiftningen. hållare som är ansluten till ett kontrollprogram åtar sig exempelvis extra skötselåtgärder som är mer långtgående än de krav som ställs i lagstift- Vidare underställer sig djurhållaren också en särskild kontroll och i utbyte för detta får djurhållaren vissa andra lättnader i djurskydds- Utredaren anser att det på djurområdet behövs en minimilagstiftning som tydligt anger vad som är den undre gränsen för vad som är en Lagstiftningens mål är att förebygga djur- skyddsproblem och bestämmelserna är utformade för att minimera risken för dålig djurvälfärd även hos den djurhållare som kompetensmässigt ligger under genomsnittet. I praktiken varierar dock risken för djur- skyddsproblem mycket beroende på olika djurhållares kompetens, prak- tiska förutsättningar, intresse och ekonomi. För duktiga djurhållare kan bestämmelserna verka hämmande eftersom dessa djurhållare även skulle klara av att ha en god djurhållning under andra former än vad som mini- Utredaren anser att det är viktigt att denna grupp av djurhållare premieras och känner att det finns möjligheter till utveckling och alternativa lösningar. Som utredaren ser det är olika for- mer av kontrollprogram en möjlighet till utveckling och andra lösningar. Utredaren anser att det bör vara möjligt med olika kontrollprograms- lösningar så att branscherna vid utarbetandet av förslagen till program kan välja vilken nivå som respektive program bör ligga på. som medför avvikelser från gällande lagstiftning måste dock först god- kännas av och alla aspekter av djurvälfärden måste Utredaren anser exempelvis att möjligheten till att utföra naturliga beteenden inte kan ersättas med andra välfärdsaspekter, som Förteckning över remissinstanserna (SOU 2011:75) Efter remiss har yttrande över förslagen i betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) inkommit från ombudsmän, för , , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , , , Försvarsmakten, Generalläkaren, , , , , , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , Statskontoret, , Myndigheten för , , , , , , , , , Norra djurförsöksetiska nämnd, Södra djurförsöksetiska nämnd, djurförsöksetiska nämnd, djurförsöksetiska nämnd, /Lunds djurförsöksetiska nämnd, djurförsöksetiska nämnd, djurförsöksetiska nämnd, , , , , , , , , , , Bodens kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, Sala kommun, kommun, , , , , , för den Svenska Varmblodiga Hästen, , Cirkusakademien, Djurens Rätt, Djurens jurister, , , Ekologiska Lantbrukarna, , , Forska utan djurförsök, Föreningen , Föreningen , Föreningen , Katthjälp, Hushållningssällskapen, Hästföretagarna, , , Kött och Charkföretagen, , (och sektionen för Legitimerade Sjukgymnaster inom Veterinärmedicin), , Ridskolornas , , Svensk Djursjukvård, Svensk Fågel (inkom efter remisstidens utgång), , Svensk Mjölk, Svensk Travsport, , Svenska Avelspoolen, Svenska Blå Stjärnan, , , , , , , , , , , , , , , Svenska Ägg, Svenskt Sigill, , Grisföretagare, , , , kaninproducenters förening, , Konsumenter, Mjölkbönder LDM, Nötköttsproducenter, , , , , Veterinärer i , , Western och . Utöver de som fått betänkandet på remiss har ytterligare 71 yttranden över utredningens betänkande inkommit från olika organisationer, företag eller privatpersoner. Följande remissinstanser har meddelat att de inte har några synpunkter på betänkandet eller att de avstår från att svara på remissen: Förvaltningsrätten i , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och sjukvård, Havs- och vattenmyndigheten, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , kommun, , , kommun, , kommuner och landsting, , och Följande remissinstanser har inte besvarat remissen: , Bjuvs kommun, kommun, , , Kumla kommun, , , kommun, Åmåls kommun, , landsting, Västra , , Djurens Vänners , Handikappförbundens samarbetsorgan, , , Konsument-Forum, KRAV, Lika Unika, Federationen mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, , Nationellt centrum för djurvälfärd, , , Nordisk Veterinär , , , , , Stiftelsen , , , Svenska , , Svenska medicinska akupunktursällskapet, , Lammköttproducenter, , . SwedenBIO, , , Viltskadecenter, Grimsö och och Hälsa. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , Regeringen beslutar proposition /17:104 En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet