prop · H50328 · 2017-10-19 00:00:00 — Bedömningen är därför att förslaget i stor utsträckning påverkar individer med relativt höga inkomster, både i den del som avser investeringssparkonto och den del som avser kapitalförsäkring. Förslaget har därmed positiva effekter för den ekonomiska jämlikheten. till hela befolkningen bedöms kapitalunderlagen också vara större i genomsnitt hos män än hos kvinnor. Det innebär att förslaget även har positiva effekter för den ekonomiska jämställdheten. Figur 6.1 Effekt på justerad disponibel inkomst per decilgrupp, hela befolkningen -0,01 -0,02 -0,03 -0,04 -0,05 Källa: Egna beräkningar. Anm. Disponbel inkomst har här justerats med hänsyn tagen till försörjningsbörda. Effekten på justerad disponibel inkomst per decilgrupp av höjd beskattning på investeringssparkonto framgår av figur 6.1. till befolkningen som helhet innebär förslaget avseende investeringssparkonto att den justerade disponibla inkomsten reduceras med i genomsnitt. Effekten är störst för de med högre inkomster. I den högsta decilgruppen reduceras den ekonomiska standarden med i genomsnitt. Beräknas effekten enbart för de individer som berörs av reformen minskar den individuella disponibla inkomsten, utan hänsyn tagen till försörjningsbörda, med . Bland de som berörs påverkar reformen kvinnor och män ungefär lika mycket i procentuella termer. I kronor räknat minskar den disponibla inkomsten däremot mer för män än för kvinnor. Sparande på investeringssparkonton är vidare vanligare bland män än bland kvinnor. till hela den vuxna befolkningen är därför den genomsnittliga effek- ten i procent av disponibel inkomst något högre för män (0,) än för kvinnor (0,). Aktiespararna och framhåller att det främst blir personer som saknar möjlighet till löneväxling – de med lägre inkomster – som drabbas av skattehöjningen. Även Näringslivets Skattedelegation, och Svensk Försäkring anser att förslaget kommer att bli mest kännbart för personer med låg inkomst. Regeringen grundar sina fördelningspolitiska bedömningar på hur den samlade hushållsekonomin påverkas av en förändrad beskattning av investeringssparkonton. Därvid tas inte bara hänsyn till hur enskilda hushållsmedlemmars individuella inkomster påverkas utan även till hushållets samlade försörjningsbörda. Det är ett analytiskt förhållningssätt som inte bara används i utan även i den akademiska världen och av internationella organisationer som analyserar och utvärderar den svenska fördelningspolitiken. Givet detta förhållningssätt finns av de som berörs av reformen i den övre hälften av inkomstfördelningen. Ju högre upp i inkomstfördelningen man befinner sig desto större behållning har man också i genomsnitt på sitt investeringssparkonto och därmed blir effekten av den ökade beskattningen större. Regeringens bedömning är därför att den ökade beskattningen på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar kommer ha en utjämnande effekt på inkomstfördelningen. Reformen kan även ur ett jämställdhetsperspektiv bedömas ha en utjämnande effekt på kvinnors och mäns inkomster. Fler män än kvinnor har investeringssparkonton och har i genomsnitt en större behållning på sina konton. Män kan därför förväntas påverkas i större utsträckning än kvinnor av den högre beskattningen, vilket leder till en utjämning av inkomster och livsförutsättningar mellan kvinnor och män. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna kan behöva ändra informationsmaterial till följd av förslaget. Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Några särskilda informationsinsatser bedöms inte behövas eftersom berörda företag som rapporterar kontrolluppgifter om schablonintäkten till redan uppdaterar beräkningen av schablonintäkten på grund av förändrad statslåneränta. Eventuella tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få några effekter. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Av riktlinjerna framgår att en viktig princip för skattepolitiken är att regelverket ska vara förenligt med . Förslaget bedöms vara förenligt med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förslaget bedöms inte ha några effekter för miljön. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel I paragrafens andra och tredje stycke anges hur skatteunderlaget för kapitalförsäkring och sådant avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring ska beräknas. Ändringen i andra stycket innebär att den räntefaktor som kapitalunderlaget ska multipliceras med höjs genom att det till statslåneräntan vid utgången av november kalenderåret närmast före beskattningsåret läggs en procentenhet. Övervägandena finns i avsnitt 5. Den nya bestämmelsen föreslås träda i kraft (första punkten) och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter (andra punkten). 7.2Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) I paragrafen anges bl.a. hur schablonintäkten för investeringssparkonto ska beräknas. Ändringen i paragrafen innebär att den räntefaktor som kapitalunderlaget ska multipliceras med höjs genom att det till statslåneräntan vid utgången av november närmast före det aktuella kalenderåret läggs en procentenhet. Övervägandena finns i avsnitt 5. Den nya bestämmelsen föreslås träda i kraft (första punkten) och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter (andra punkten). Sammanfattning av promemorian Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring I promemorian föreslås att beskattningen av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring höjs. Vid beräkningen av schablonintäkten för investeringssparkonto respektive skatteunderlaget för kapitalförsäkring ska kapitalunderlaget multipliceras med statslåneräntan ökad med en procentenhet. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Härigenom föreskrivs att 3 d § lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skatteunderlaget är kapitalunderlaget enligt 3 a §, multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan under kalenderåret närmast före ingången av beskattningsåret, om inte annat anges i andra eller tredje stycket. Skatteunderlaget är dock lägst av kapitalunderlaget. För skattskyldiga som avses i 2 § första stycket 1 och 2 ingår inte den del av kapitalunderlaget som ska tas med vid beräkning av skatteunderlag enligt andra eller tredje stycket. Skatteunderlag som avser kapi- Skatteunderlag som avser kapi- enligt 3 a §, som är hänförligt till enligt 3 a §, som är hänförligt till kapitalförsäkring, samt enligt 3 b kapitalförsäkring, samt enligt 3 b och 3 c §§, multiplicerat med stats- och 3 c §§, multiplicerat med stats- före beskattningsåret ökad med en laget är dock lägst av dock lägst av kapital- Andra stycket gäller även för skatteunderlag som avser sådant avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring. Skatteunderlaget avrundas nedåt till helt hundratal kronor. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 3 d § i den nya lydelsen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 1 Senaste lydelse 2016:1237. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Den som under kalenderåret har Den som under kalenderåret har för vilket ett kapitalunderlag ska för vilket ett kapitalunderlag ska beräknas enligt 37–41 §§ ska ta beräknas enligt 37–41 §§ ska ta ska beräknas till kapitalunderlaget ska beräknas till kapitalunderlaget enligt 37–41 §§ multiplicerat med enligt 37–41 §§ multiplicerat med november närmast före det aktu- november närmast före det aktu- ella kalenderåret ökad med 0,75 ella kalenderåret ökad med en ska dock beräknas till lägst 1,25 ska dock beräknas till lägst 1,25 procent av kapitalunderlaget. procent av kapitalunderlaget. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 42 kap. 36 § i den nya lydelsen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 1 Lagen omtryckt 2008:803. 2 Senaste lydelse 2015:775. Efter remiss har yttranden inkommit från Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , , , Föreningen , i (LO), Näringslivets skattedelegation, , , Svensk Försäkring och (). Yttranden har även inkommit från , SPF Seniorerna och ett stort antal privatpersoner. akademikers centralorganisation () har angett att de avstår från att lämna några synpunkter. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , M , Baylan, Bucht, , , , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , , Regeringen beslutar proposition Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring