prop · H403180 · 2017-04-11 00:00:00 — En modern och rättssäker förvaltning - ny förvaltningslag Regeringens proposition 2016/17:180 En modern och rättssäker förvaltning Regeringens proposition 2016/17:180 En modern och rättssäker förvaltning – Regeringen överlämnar denna proposition till . Det är viktigt att allmänheten har ett stort förtroende för att offentliga förvaltningsuppgifter sköts på ett ansvarsfullt och korrekt sätt. Förvaltningslagen ger en grundläggande och central struktur för kontakterna mellan myndigheter och enskilda vid ärendehandläggningen. Regleringen har successivt byggts ut och med tiden fått allt större betydelse i det löpande arbetet i myndigheternas verksamhet. För att ytterligare stärka enskildas rättssäkerhet vill regeringen att reglerna reformeras och moderniseras. I propositionen föreslår därför regeringen en ny förvaltningslag. Genom den nya lagen regleras förfarandet hos förvaltningsmyndigheterna mer heltäckande än . Vissa allmänna förvaltningsrättsliga principer som har utvecklats i praxis slås fast i uttryckliga bestämmelser och lagen görs därigenom mer lättillgänglig. Lagen innehåller också ett nytt rättsmedel mot långsam handläggning. Regeringen föreslår även ändringar i förvaltningsprocesslagen och lagen om överklagande av beslut av enskilda organ med offentliga för- valtningsuppgifter. Ändringarna innebär anpassningar till utformningen av motsvarande bestämmelser i den nya förvaltningslagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2016/17:180 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Förslag till lag om ändring i lagen (1986:1142) om överklagande av beslut av enskilda organ med 3 Ärendet ............................................................och dess beredning 4 En modern .............................................och rättssäker förvaltning Ett tydligt medborgarperspektiv i förfarandet Förvaltningslagen – års lag En ny förvaltningslag som ersätter lag Ärendehandläggning och faktiskt handlande Lagen ska gälla för i princip hela förvaltningen Undantag för vissa kommunala ärenden Undantag för brottsbekämpande verksamhet Hälso - och sjukvården Bestämmelser i specialförfattningar ska ha företräde framför bestämmelserna i lagen Begränsningen i tillämpningsområdet till 7 Grunderna ........................................................för god förvaltning Legalitet, objektivitet och proportionalitet Service, tillgänglighet och samverkan 8 Allmänna ...............................krav på handläggningen av ärenden En rättighet för enskilda Vad gäller i fråga om fullmakt? Tydliga behörighetsregler – särskilt i fråga om krav på lämplighet och fullmakt Jävsgrunderna och när man kan bortse Verkan av jäv.................................................. Åtgärder mot långsam handläggning ........................................... Behov av åtgärder mot långsam handläggning.............. Underrättelse om försening ........................................... Åtgärder om handläggningen försenas .......................... Hur ärenden inleds ....................................................................... 10.1Det saknas en uttrycklig reglering om hur ärenden Den inledande framställningen från en enskild ............. Komplettering av bristfälliga framställningar................ Bekräftelse av handlingar .............................................. 11 Hur ankomstdagen för en handling ska bestämmas ..................... 11.1Det behövs en reglering om när en handling ska anses ha kommit in till en myndighet ............................ 11.2En handling har kommit in när den når myndigheten eller en behörig befattningshavare................................. En bevislättnadsregel för postförsändelser .................... Handlingar som finns i myndighetens postlåda ............. 12 Hur ärenden ska beredas .............................................................. En starkare rätt till delaktighet i En regel om onödig kommunikation ............ I några fall bör kommunikation inte vara kommunikationen ska genomföras ............... Remiss – ett viktigt inslag i handläggningen ................. Anteckningar och andra former av dokumentation ....... 13 Myndighetens beslut .................................................................... Beslutsfattande och omröstning..................................... Reservation och avvikande mening ............................... Dokumentation av beslut ............................................... Motivering av beslut...................................................... Det saknas heltäckande krav på En huvudregel om att beslut ska Undantag från kravet på motivering ............. Motivering i efterhand .................................. Underrättelse om beslut ................................................. 14 Myndighetens korrigering av egna beslut ..................................... Behov av reglering av befogenheten för myndigheter att rätta och ändra egna beslut ........................................ Rättelse eller ändring...................................................... När och hur rättelse och ändring får göras ..................... Korrigeringar innan ett beslut har Rättelse på grund av skrivfel eller Befogenheten att ändra ett beslut................... Skyldigheten att ändra ett beslut.................... Ett begränsat utrymme att ändra beslut som har överklagats ....................................... Underrättelse till part i samband med rättelse och ändring ....................................... Till vilken myndighet ska ett beslut överklagas? Huvudregeln är domstolsprövning ................ Beslut överklagas till allmän Vilka beslut får överklagas? Beslut som har en påvisbar effekt kan En allmän bestämmelse om Ingen särbehandling av förfarandebeslut ....... Inga undantag för vissa beslutstyper ............. Vem får överklaga ett beslut?......................................... Det finns ett krav på saklegitimation ............. Enskildas rätt att överklaga ........................... Överklagandet och tiden för överklagande..................... Begärd ändring ska anges skriftligen............. Överlämnandet till överinstansen .................. Överinstansen avgör om överklagandet kan prövas i sak ............................................. 16 Överklagande av beslut av enskilda organ .................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................. Förslaget till förvaltningslag .......................................... Förslaget till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) .......................... 19.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:1142) om överklagande av beslut av enskilda organ med En ny förvaltningslag (SOU 2010:29) ........................... Författningsförslagen i betänkandet En ny förvaltningslag (SOU 2010:29) ..................................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2010:29)..... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 2016/17:180 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 2.lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291), 3.lag om ändring i lagen (1986:1142) om överklagande av beslut av enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter. Regeringen har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs följande. Lagen gäller i förvaltningsverksamhet 1 § Denna lag gäller för handläggning av ärenden hos förvaltningsmyn- digheterna och handläggning av förvaltningsärenden hos domstolarna. Bestämmelserna i 5–8 §§ om grunderna för god förvaltning gäller även i annan förvaltningsverksamhet hos förvaltningsmyndigheter och domstolar. Undantag för kommunala ärenden där besluten kan laglighetsprövas 2 § Vid handläggning av sådana ärenden hos myndigheter i kommuner och landsting där besluten kan laglighetsprövas genom att överklagas enligt 13 kap. kommunallagen (2017:000) tillämpas inte 9 § andra stycket, 10–12, 16–20 och 23–49 §§. Undantag för brottsbekämpande verksamhet 3 § I brottsbekämpande verksamhet hos , Polismyndig- heten, , , eller en åklagarmyndig- het tillämpas inte 9 § andra stycket och 10–49 §§. Avvikande bestämmelser i andra lagar eller i förordningar 4 § Om en annan lag eller en förordning innehåller någon bestämmelse som avviker från denna lag, tillämpas den bestämmelsen. Grunderna för god förvaltning Legalitet, objektivitet och proportionalitet 5 § En myndighet får endast vidta åtgärder som har stöd i rättsordningen. I sin verksamhet ska myndigheten vara saklig och opartisk. Myndigheten får ingripa i ett enskilt intresse endast om åtgärden kan antas leda till det avsedda resultatet. Åtgärden får aldrig vara mer långtgående än vad som behövs och får vidtas endast om det avsedda resultatet står i rimligt förhållande till de olägenheter som kan antas upp- stå för den som åtgärden riktas mot. 2016/17:180 Service 6 § En myndighet ska se till att kontakterna med enskilda blir smidiga och enkla. Myndigheten ska lämna den enskilde sådan hjälp att han eller hon kan ta till vara sina intressen. Hjälpen ska ges i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Den ska ges utan onödigt dröjsmål. 7 § En myndighet ska vara tillgänglig för kontakter med enskilda och informera allmänheten om hur och när sådana kan tas. Myndigheten ska vidta de åtgärder i fråga om tillgänglighet som behövs för att den ska kunna uppfylla sina skyldigheter gentemot allmänheten enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen om rätten att ta del av allmänna handlingar. 8 § En myndighet ska inom sitt verksamhetsområde samverka med andra myndigheter. En myndighet ska i rimlig utsträckning hjälpa den enskilde genom att själv inhämta upplysningar eller yttranden från andra myndigheter. Allmänna krav på handläggningen av ärenden 9 § Ett ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Handläggningen ska vara skriftlig. Myndigheten får dock besluta att handläggningen helt eller delvis ska vara muntlig, om det inte är olämpligt. 10 § Den som är part i ett ärende har rätt att ta del av allt material som har tillförts ärendet. Rätten att ta del av uppgifter gäller med de begränsningar som följer av 10 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Åtgärder om handläggningen försenas 11 § Om en myndighet bedömer att avgörandet i ett ärende som har inletts av en enskild part kommer att bli väsentligt försenat, ska myndig- heten underrätta parten om detta. I en sådan underrättelse ska myndig- heten redovisa anledningen till förseningen. 12 § Om ett ärende som har inletts av en enskild part inte har avgjorts i första instans senast , får parten skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. den dag då en sådan begäran kom in antingen avgöra ärendet eller i ett Prop. 2016/17:180 särskilt beslut avslå begäran. Ett beslut enligt första stycket att avslå en begäran om att ärendet ska avgöras får överklagas till den domstol eller förvaltningsmyndighet som är behörig att pröva ett överklagande av avgörandet i ärendet. Myndighetens prövning enligt första stycket får begäras av parten under ärendets handläggning. 13 § En myndighet ska använda tolk och se till att översätta handlingar om det behövs för att den enskilde ska kunna ta till vara sin rätt när myndigheten har kontakt med någon som inte behärskar svenska. En myndighet ska under samma förutsättningar använda tolk och göra innehållet i handlingar tillgängligt när den har kontakt med någon som har en funktionsnedsättning som allvarligt begränsar förmågan att se, höra eller tala. 14 § Den som är part i ett ärende får som ombud eller biträde anlita någon som är lämplig för uppdraget. Den som anlitar ombud ska dock medverka personligen om myndigheten begär det. Om ett ombud eller biträde bedöms vara olämplig för sitt uppdrag får myndigheten besluta att han eller hon inte längre får medverka i ärendet. 15 § En myndighet får begära att ett ombud ska styrka sin behörighet genom en skriftlig eller muntlig fullmakt. En sådan fullmakt ska inne- hålla uppgift om ombudets namn och uppdragets omfattning. Om ombudet får sätta någon annan i sitt ställe, ska även detta framgå av fullmakten. Om ett ombud inte följer en begäran om att styrka sin behörighet genom en fullmakt, får myndigheten besluta ett föreläggande om samma sak. Ett sådant föreläggande får riktas till ombudet eller parten. Om en handling som inleder ett ärende har skrivits under av ett ombud, ska det i föreläggandet anges att följden av att det inte följs kan bli att framställningen inte tas upp till prövning. 16 § Den som för en myndighets räkning tar del i handläggningen på ett sätt som kan påverka myndighetens beslut i ärendet är jävig om 1.han eller hon eller någon närstående är part i ärendet eller annars kan antas bli påverkad av beslutet i en inte oväsentlig utsträckning, 2.han eller hon eller någon närstående är eller har varit ställföreträdare eller ombud för en part i ärendet eller för någon annan som kan antas bli påverkad av beslutet i en inte oväsentlig utsträckning, 3.han eller hon har medverkat i den slutliga handläggningen av ett ärende hos en annan myndighet och till följd av detta redan har tagit ställning till frågor som myndigheten ska pröva i egenskap av överord- nad instans, eller 2016/17:180 4. det finns någon annan särskild omständighet som gör att hans eller hennes opartiskhet i ärendet kan ifrågasättas. Om det är uppenbart att frågan om opartiskhet saknar betydelse, ska myndigheten bortse från jäv. 17 § Den som är jävig får inte ta del i handläggningen av ärendet och inte heller närvara när ärendet avgörs. Han eller hon får dock utföra sådana uppgifter som inte någon annan kan utföra utan att handläggningen försenas avsevärt. 18 § Den som känner till en omständighet som kan antas göra honom eller henne jävig ska anmäla detta till myndigheten. En myndighet ska pröva en jävsfråga . Den som jävet gäller får ta del i prövningen av jävsfrågan endast om det krävs för att myndigheten ska vara beslutsför och någon ersättare inte kan kallas in utan att prövningen försenas avsevärt. Hur ärenden inleds och åtgärder när handlingar ges in 19 § En enskild kan inleda ett ärende hos en myndighet genom en ansökan, anmälan eller annan framställning. Framställningen ska inne- hålla uppgifter om den enskildes identitet och den information som behövs för att myndigheten ska kunna komma i kontakt med honom eller henne. Det ska framgå av framställningen vad ärendet gäller och vad den enskilde vill att myndigheten ska göra. Det ska också framgå vilka omständigheter som ligger till grund för den enskildes begäran, om det inte är uppenbart obehövligt. Åtgärder för att rätta till brister i en framställning 20 § Om en framställning är ofullständig eller oklar ska en myndighet i första hand hjälpa den enskilde till rätta inom ramen för sin allmänna serviceskyldighet enligt 6 § andra stycket. En myndighet får besluta att förelägga den enskilde att avhjälpa en brist som finns kvar, om bristen medför att framställningen inte kan läggas till grund för en prövning i sak. I föreläggandet ska det anges att följden av att det inte följs kan bli att framställningen inte tas upp till prövning. 21 § En handling ska bekräftas av avsändaren om myndigheten anser att det behövs. Hur ankomstdagen för handlingar bestäms 22 § En handling har kommit in till en myndighet den dag som hand- lingen når myndigheten eller en behörig befattningshavare. Om en handling genom en postförsändelse eller en avi om en betald Prop. 2016/17:180 postförsändelse som innehåller handlingen har nått en myndighet eller behörig befattningshavare en viss dag, ska handlingen dock anses ha kommit in närmast , om det inte framstår som osannolikt att handlingen eller avin redan den skilts av för myndigheten på ett postkontor. En handling som finns i en myndighets postlåda när myndigheten tömmer den första gången en viss dag ska anses ha kommit in närmast . 23 § En myndighet ska se till att ett ärende blir utrett i den omfattning som dess beskaffenhet kräver. En enskild part som inleder ett ärende ska medverka genom att så långt som möjligt ge in den utredning som parten vill åberopa till stöd för sin framställning. Om det behövs ska myndigheten genom frågor och påpekanden verka för att parten förtydligar eller kompletterar framställningen. När får man lämna uppgifter muntligt? 24 § Om en enskild part vill lämna uppgifter muntligt i ett ärende ska myndigheten ge parten tillfälle till det, om det inte framstår som obehöv- ligt. Myndigheten bestämmer hur detta ska ske. 25 § Innan en myndighet fattar ett beslut i ett ärende ska den, om det inte är uppenbart obehövligt, underrätta den som är part om allt material av betydelse för beslutet och ge parten tillfälle att inom en bestämd tid yttra sig över materialet. Myndigheten får dock avstå från sådan kommunika- tion, om 1.ärendet gäller anställning av någon och det inte är fråga om prövning ihögre instans efter överklagande, 2.det kan befaras att det annars skulle bli avsevärt svårare att genom- föra beslutet, eller 3.ett väsentligt allmänt eller enskilt intresse kräver att beslutet med- delas . Myndigheten bestämmer hur underrättelse ska ske. Underrättelse får ske genom delgivning. Underrättelseskyldigheten gäller med de begränsningar som följer av 10 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 26 § En myndighet kan inom ramen för sitt utredningsansvar enligt 23 § begära ett yttrande från en annan myndighet eller från någon enskild (remiss). 2016/17:180 Om en myndighet behöver inhämta yttranden från flera ska det göras , om inte ett annat tillvägagångssätt framstår som lämpligare. Det ska framgå av remissen vad yttrandet ska avse och när det senast ska ha kommit in till myndigheten. 27 § En myndighet som får uppgifter på något annat sätt än genom en handling ska dokumentera dem, om de kan ha betydelse för ett beslut i ärendet. Det ska framgå av dokumentationen när den har gjorts och av vem. 28 § Ett beslut kan fattas av en befattningshavare ensam eller av flera gemensamt eller automatiserat. Vid den slutliga handläggningen kan föredragande och andra befattningshavare medverka utan att delta i avgörandet. När flera ska fatta beslut gemensamt och de inte kan enas, ska ordför- anden presentera de olika förslag till beslut som har förts fram. Varje för- slag ska presenteras så att det kan besvaras med antingen ja eller nej. När de som deltar i avgörandet har fått ta ställning till förslagen, med- delar ordföranden vad som enligt hans eller hennes uppfattning har beslutats. Detta blir beslutet, om inte omröstning begärs. 29 § En omröstning ska genomföras öppet. Om det vid omröstningen finns fler än två förslag, ska man först avgöra vilket förslag som ska ställas mot det som ordföranden anser har beslutats. Omröstningen avgörs genom enkel majoritet. Om det blir lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Varje ledamot som deltar i den slutliga handläggningen ska delta även i avgörandet. Ordföranden ska alltid rösta om det behövs för att ärendet ska kunna avgöras. Andra ledamöter behöver dock inte rösta för mer än ett förslag. Reservation och avvikande mening 30 § När ett beslut fattas av flera gemensamt har den som deltar i avgörandet rätt att reservera sig mot beslutet genom att få en avvikande mening antecknad. Den som inte gör det ska anses ha ställt sig bakom beslutet. Den som medverkar vid den slutliga handläggningen av ett ärende utan att delta i avgörandet har alltid rätt att få en avvikande mening antecknad. En avvikande mening ska anmälas innan myndigheten expedierar beslutet eller på annat sätt gör det tillgängligt för utomstående. Om beslutet inte ska göras tillgängligt för utomstående, ska anmälan göras senast när beslutet får sin slutliga form. 31 § För varje skriftligt beslut ska det finnas en handling som visar 1.dagen för beslutet, 2.vad beslutet innehåller, 3.vem eller vilka som har fattat beslutet, 4.vem eller vilka som har varit föredragande, och 5.vem eller vilka som har medverkat vid den slutliga handläggningen utan att delta i avgörandet. 32 § Ett beslut som kan antas påverka någons situation på ett inte obetyd- ligt sätt ska innehålla en klargörande motivering, om det inte är uppen- bart obehövligt. En sådan motivering ska innehålla uppgifter om vilka föreskrifter som har tillämpats och vilka omständigheter som har varit avgörande för myndighetens ställningstagande. En motivering får helt eller delvis utelämnas, om 1.beslutet gäller anställning av någon, 2.ett väsentligt allmänt eller enskilt intresse kräver att beslutet med- delas , 3.det är nödvändigt med hänsyn till rikets säkerhet, skyddet för enskil- das personliga eller ekonomiska förhållanden eller något annat jämför- bart förhållande, eller 4.beslutet gäller meddelande av föreskrifter som avses i 8 kap. reger- ingsformen. Om motiveringen har utelämnats enligt andra stycket 1, 2 eller 3 ska myndigheten om möjligt ge en motivering i efterhand, om någon enskild begär det och det behövs för att han eller hon ska kunna ta till vara sin rätt. Underrättelse om innehållet i beslut och hur ett överklagande går till 33 § En myndighet som meddelar ett beslut i ett ärende ska underrätta den som är part om det fullständiga innehållet i beslutet, om det inte är uppenbart obehövligt. Om parten får överklaga beslutet ska han eller hon även underrättas om hur det går till. Myndigheten ska upplysa parten om avvikande meningar som har antecknats enligt 30 § eller enligt särskilda bestäm- melser i någon annan författning. En underrättelse om hur man över- klagar ska innehålla information om vilka krav som ställs på över- klagandets form och innehåll och vad som gäller i fråga om ingivande och överklagandetid. Myndigheten bestämmer hur underrättelsen ska ske. En underrättelse ska dock alltid vara skriftlig om en part begär det. Underrättelse får ske genom delgivning. 34 § Bestämmelserna i 33 § om underrättelse om innehållet i beslut och hur ett överklagande går till tillämpas också om någon som inte är part begär att få ta del av ett beslut som han eller hon får överklaga. 2016/17:180 När beslut får verkställas 35 § Ett beslut som får överklagas inom får verkställas när överklagandetiden har gått ut, om beslutet inte har överklagats. Ett beslut får alltid verkställas , om 1.beslutet gäller anställning av någon, 2.beslutet gäller endast tillfälligt, eller 3.kretsen av dem som har rätt att överklaga är så vid eller obestämd att det inte går att avgöra när överklagandetiden går ut. En myndighet får även verkställa ett beslut om ett väsent- ligt allmänt eller enskilt intresse kräver det. Myndigheten ska dock först noga överväga om det finns skäl att avvakta med att verkställa beslutet på grund av 1.att beslutet medför mycket ingripande verkningar för någon enskild, 2.att verkställigheten inte kan återgå om ett överklagande av beslutet leder till att det upphävs, eller 3.någon annan omständighet. Rättelse och ändring av beslut Rättelse av skrivfel och liknande 36 § Ett beslut som innehåller en myndighetens eller någon annans liknande förbiseende får rättas av beslutet. uppenbar felaktighet till följd av skrivfel, räknefel eller något annat den myndighet som har meddelat När en myndighet får ändra ett beslut 37 § En myndighet får ändra ett beslut som den har meddelat som första instans om den anser att beslutet är felaktigt på grund av att det har tillkommit nya omständigheter eller av någon annan anledning. Ett beslut som till sin karaktär är gynnande för någon enskild part får dock ändras till den enskildes nackdel bara om 1.det framgår av beslutet eller de föreskrifter som det har grundats på att beslutet under vissa förutsättningar får återkallas, 2.tvingande säkerhetsskäl kräver att beslutet ändras , eller 3.felaktigheten beror på att parten har lämnat oriktiga eller vilse- ledande uppgifter.