prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2016 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Målet för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken är ett samhälle fritt från nar- kotika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett min- 2010/11:47, 2010/11:SoU8, 2010/11:203). för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningarna av överdrivet spel- ande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Regeringen arbetar även utifrån sitt långsik- tiga mål om att sluta de påverkbara hälso- klyftorna inom en generation. Arbetet för en god hälsa i befolkningen sker utifrån regeringens ambition vad gäller jäm- ställdhet mellan kvinnor och män respektive flickor och pojkar. Jämställd hälsa är ett delmål inom jämställdhetspolitiken. Arbetet med att förbättra folkhälsan pågår inom en rad olika samhällssektorer. De faktorer som påverkar folkhälsan är utgångspunkt för folk- hälsopolitiken och finns inom ett antal olika om- råden i samhället. Exempelvis ligger hantering av smitta mellan djur och människor, så kallade zoonoser, livsmedelsfrågor och bra matvanor inom utgiftsområdet för areella näringar, landsbygd och livsmedel (utg.omr. 23), medan idrotten redovisas inom utgiftsområdet för kultur, medier, trossamfund och fritid (utg.omr. Ytterligare områden i arbetet med folk- hälsan är exempelvis jämställdhet (utg.omr. 13), utbildning (utg.omr. 16), arbetsmarknad och arbetsliv (utg.omr. 14) samt miljö- och natur- vård (utg.omr. De samhälleliga förutsättningarnas betydelse för folkhälsoutvecklingen har bl.a. lyfts fram i propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35), där den grundläggande inriktningen för det svenska folkhälsoarbetet beskrivs. Enligt propositionen ska folkhälso- arbetet i första hand inriktas på folkhälsans bestämningsfaktorer, dvs. de livsvillkor, miljöer, produkter och levnadsvanor som påverkar folkhälsan. För att underlätta arbetet med att nå det övergripande nationella folkhälsomålet har en målstruktur med elva målområden utvecklats: 1.Delaktighet och inflytande i samhället. 2.Ekonomiska och sociala förutsättningar. 3.Barns och ungas uppväxtvillkor. 4.Hälsa i arbetslivet. 5.Miljöer och produkter. 6.Hälsofrämjande hälso- och sjukvård. 7.Skydd mot smittspridning. 8.Sexualitet och reproduktiv hälsa. 10.Matvanor och livsmedel. 11.Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel. har till uppgift att följa utvecklingen inom varje målområde. Resultatredovisningen i detta kapitel inleds med en beskrivning av hälsoutvecklingen i landet. Därefter följer resultatredovisning inom målområdena skydd mot smittspridning, hälso- främjande hälso- och sjukvård, sexualitet och reproduktiv hälsa, fysisk aktivitet, matvanor och livsmedel samt alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel. 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande resultatindikatorer och bedömnings- grunder används för att redovisa och beskriva utvecklingen inom folkhälsoområdet: –Antal insjuknade och döda i folksjukdomar. –Förekomsten av smittsamma sjukdomar. Resultatindikatorerna bygger framför allt på statistik och rapporter från myndigheter och andra organisationer. Indikatorer och bedöm- ningsgrunder ska beakta kön och inkluderar ibland även andra relevanta parametrar, såsom socioekonomiska faktorer. Folkhälsan förbättras men är inte jämlik har folkhälsan utvecklats positivt för befolkningen som helhet. Medellivs- längden ökar (diagram 4.1). var medel- livslängden för kvinnor och för män. Flertalet i befolkningen har goda livsvillkor. Den ekonomiska standarden fortsätter att förbättras. Vissa grupper har sämre förutsättningar vad gäller livsvillkor, såsom utlandsfödda, arbetslösa och lågutbildade kvinnor och män. Spädbarnsdödligheten i är låg: 1,7 döda barn per 1 000 levande födda . som folkhälsan utvecklar sig posi- tivt överlag, finns det skillnader i hälsa mellan olika grupper i samhället. Det finns även hälso- skillnader mellan t.ex. personer med funktions- nedsättning, hbtq-personer, personer med ut- ländsk bakgrund, det samiska folket och per- soner som tillhör andra nationella minoriteter jämfört med den övriga befolkningen. Exempel- vis anger av personer med funktionsnedsättning sin hälsa som bra eller mycket bra jämfört i övriga befolkningen. Den självskattade hälsan utvecklas överlag mer positivt bland äldre än bland unga. Andelen som anger att de har bra eller mycket bra självskattad hälsa ökar för både kvinnor och män i åldern 65–, men inte bland kvinnor och män i åldern 16–. Det finns ett tydligt samband mellan utbild- ningsnivå och hälsa. Medellivslängden ökar mer i gruppen med eftergymnasial utbildning än i gruppen med högst förgymnasial utbildning. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Den självskattade hälsan förbättras i grupperna med gymnasial eller eftergymnasial utbildning, men inte i gruppen med förgymnasial utbildning. I gruppen med eftergymnasial utbildning uppger att de har bra eller mycket bra hälsa, medan motsvarande siffra är i gruppen med förgymnasial utbildning. De ökade skillnaderna i hälsa mellan grupperna med för- gymnasial och eftergymnasial utbildning tyder på att den socioekonomiska positionens betyd- else för hälsan växer. Ohälsotalet är högre i socioekonomiskt ut- satta områden än i riket som helhet. Diagram 4.2 Återstående levnadsår efter Diagram 4.3 Återstående levnadsår efter Återstående antal levnadsår ökar för befolkningen som helhet, men är högre i gruppen med eftergymnasial utbildning än i gruppen med förgymnasial utbildning. Detta gäller för såväl kvinnor som män. Skillnaderna har ökat (diagram 4.2 och 4.3). P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Många av de stora folksjukdomarna har en posi- tiv utveckling med minskat insjuknande och minskad dödlighet för såväl kvinnor som män. Insjuknandet i stroke och hjärtinfarkt har min- skat det (diagram 4.4). Risken att insjukna i hjärtinfarkt är högre bland dem med lägre utbildningsnivå jämfört med dem med högre utbildningsnivå (diagram 4.6). Insjuknandet i cancer ökar och förväntas fort- sätta att öka kommande år. Detta beror bl.a. på att vi lever allt längre, vilket ökar risken att få De socioekonomiska skillnaderna märks även vad gäller antalet nya fall av cancer (diagram 4.8 och diagram 4.9). Antalet döda i hjärtsjukdom, stroke och can- cer har minskat (diagram 4.5). Dödligheten i hjärtsjukdom och stroke beror främst på lev- nadsvanor. Andelen döda i hjärtsjukdom är högst i gruppen med lägst utbildningsnivå (diagram 4.7). Diagram 4.4 Antal insjuknande i hjärtinfarkt, stroke och cancer Antal insjuknande per 100 000 invånare. Anm.: Data avser förstagångsinfarkter och förstagångsstroke, cancer avser nya fall. Åldersstandardisering i femårsgrupper efter befolkningsfördelningen i . Diagram 4.5 Antal döda i hjärtsjukdom, stroke och cancer Antal insjuknande per 100 000 invånare Anm.: Åldersstandardisering i femårsgrupper efter befolkningsfördelningen i . Diagram 4.6 Antal insjuknande i hjärtinfarkt, 35–, utbildningsnivå Antal insjuknande per 100 000 invånare Anm.: Åldersstandardisering har utförts med indelning i femårsgrupper efter Diagram 4.7 Antal döda i hjärtsjukdom, 35–, Antal döda per 100 000 invånare Anm.: Åldersstandardisering har utförts med indelning i femårsgrupper efter Diagram 4.8 Antal fall per 100 000 för dödlighet i bröstcancer, 35–, kvinnor, utbildningsnivå Antal döda per 100 000 invånare Anm.: Åldersstandardisering har utförts med indelning i femårsgrupper efter P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Diagram 4.9 Antal fall per 100 000 för dödlighet i prostatacancer, 35–, män, utbildningsnivå Antal döda per 100 000 invånare Anm.: Åldersstandardisering har utförts med indelning i femårsgrupper efter Psykisk ohälsa i befolkningen Folkhälsan har som tidigare konstaterats på många sätt utvecklats positivt. Ett undantag är att det finns flera tecken på att den psykiska ohälsan ökar. –ökade andelen i befolkningen som uppger besvär av ängslan, oro eller ångest eller nedsatt psykiskt välbefinnande. var andelen av befolkningen i åldern 16– som uppgav nedsatt psykiskt välbefinnande . Förekomsten av psykisk ohälsa skiljer sig åt mellan kvinnor och män (diagram 4.10 och 4.11). Nedsatt psykiskt välbefinnande uppges oftare av kvinnor () än av män (). Andelen av befolkningen med nedsatt psykiskt välbefinnande var högst i den yngsta åldersgruppen och lägst i den äldsta. Andelen som uppger besvär av ängslan, oro, ångest eller nedsatt psykiskt välbefinnande ökar bland unga (16–), men är oförändrad bland äldre (65– ). hade totalt av kvinnor och män i åldern 16–besvär av ängslan, oro eller ångest jämfört av kvinnor och män i åldern 65–. Nedsatt psykiskt välbefinnande förekommer i olika stor utsträckning beroende på utbildnings- nivå. har nedsatt psykiskt välbefinnande förekommit i störst ut- sträckning hos kvinnor och män med för- gymnasial utbildning. Det finns även regionala skillnader i före- komst av nedsatt psykisk välbefinnande, där den högsta andelen –2016 fanns i () och de lägsta P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 andelarna fanns i län och i (). Personer med psykisk ohälsa har ökad dödlig- het i kroppsliga sjukdomar. Överlevnaden i flera av de stora folksjukdomarna är sämre för per- soner med psykisk ohälsa jämfört med befolk- ningen som helhet. Diagram 4.10 Andelen som rapporterar psykiskt nedsatt välbefinnande, utbildningsnivå, kvinnor Diagram 4.11 Andelen som rapporterar psykiskt nedsatt välbefinnande, utbildningsnivå, män Suicid i olika grupper Dödligheten i suicid (självmord) är högre hos män än hos kvinnor. dog 1 179 personer (848 män och 331 kvinnor) till följd av suicid. Om även osäkra fall räknas med uppgår antalet suicid till 1 554. Antalet suicid har varit relativt oförändrat för såväl kvinnor som män (diagram 4.12). Före- komsten av suicid skiljer sig åt i olika ålders- grupper. Det är vanligare med suicid bland kvinnor och män med kortare utbildning jämfört med dem med längre utbildning. förgymnasial utbildning är suicid ungefär dubbelt så vanligt som bland män med efter- gymnasial utbildning. finns en nollvision för självmord som har antagits av . Regeringen har genomfört en reform avseende suicidprevention. Inom ramen för regeringens arbete med suicid- prevention har bl.a. avsatts 2017 för verksamhetsbidrag till ideella organisa- tioner som bedriver främjande och förebyggande arbete inom området psykisk hälsa och suicid- prevention. genomförde en kartläggning av de suicidpreven- tiva insatserna i landet. Det är framför allt landstingen som aktivt bedriver ett suicidföre- byggande arbete. Exempelvis driver, samordnar eller deltar av landstingen i suicid- preventivt arbete utanför den kliniska verksam- heten jämfört av kommun- erna/stadsdelarna. Diagram 4.12 Antal suicid och dödsfall med oklar avsikt per 100 000 invånare Antal per 100 000 invånare Anm.: Åldersstandardiserade värden Bättre och mer jämlik hälsa Kommissionen för jämlik hälsa Utifrån regeringens mål om att de påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation tillsattes en kommission för jämlik hälsa. Kommissionen har i uppdrag att lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar. Kommissionen har lämnat tre betänkanden där detta uppdrag redovisas. Uppdraget i denna del är därmed slutredovisat. För att kommission- en ska fortsätta sitt utåtriktade arbete och verka P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 för en fördjupad diskussion om olika aktörers för kunskapsspridning och kunskapsutveckling engagemang och ansvar för att utjämna de på- inom området psykisk hälsa och ohälsa. verkbara hälsoklyftorna beslutade regeringen i i detta syfte inrätta regionala resurscentrum om ett tilläggsdirektiv (dir. med fokus på första linjens vård. Kommissionen ska redovisa denna del har beslutat om ett tillkänna- givande där ett moment (punkt 8) avser att rege- ringen, i enlighet med ett förslag från den natio- Folkhälsoarbete inom EU och internationellt nella samordnaren för utveckling och samord- Arbetet för en bättre folkhälsa bedrivs även ning av insatser inom området psykisk hälsa, bör inom EU och internationellt. uppdra åt en myndighet eller åt den nämnda program började gälla och nationella samordnaren att ta fram förslag om hur det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa aktivt till hälsoprogrammet, vilket utgör grund kan förbättras med hjälp av mobila och flexibla för hälsofrämjande insatser inom en rad olika system (bet. 2015/16:SoU7, rskr. 2015/16:220). områden såväl i som i andra EU-länder. Inom ramen för överenskommelsen med SKL Inom WHO pågår även ett brett arbete för att om psykisk hälsa, som nämns ovan, fördelas Regeringens arbete utgår ifrån medel till kommuner och landsting via SKL, strategi för samarbete med WHO vilka får användas till arbete med in- 2016–2019 som fokuserar på hälsosystem som satser för att förbättra den psykiska hälsan. främjar jämlik och jämställd hälsa samt stärkt Medlen kan bl.a. användas till att förbättra detta arbete genom mer flexibla och mobila system. Mot denna bakgrund finns det enligt regeringens Den psykiska ohälsan är ett samhällsproblem uppfattning inte skäl att gå vidare med de förslag som lämnats av den nationella samordnaren eller Strategi för främjande av psykisk hälsa därmed att detta moment i tillkännagivandet är Regeringens strategi för området psykisk hälsa slutbehandlat med de åtgärder som har vidtagits. 2016–2020 utgår från fem fokusområden: före- byggande och främjande arbete, tillgängliga Asylsökandes och nyanländas hälsa tidiga insatser, enskildas delaktighet och rättig- Regeringen beslutade att bevilja SKL heter, utsatta grupper samt ledning, styrning och för att sprida resultat och metoder i för att åstadkomma en positiv området psykisk hälsa arbetar bl.a. med att hälsoutveckling hos asylsökande och nyanlända. stärka den statliga samverkan och samordna SKL har utformat programmet Hälsa i med fokus på att genomföra ett kunskapslyft för Regeringen ingick en överenskommelse med personal inom hälso- och sjukvården. Kommuner och Landsting (SKL) för att skapa bättre bemötande, stöd och vård till de 2016 avseende stöd till riktade insatser inom asylsökande och nyanlända som har risk för eller området psykisk hälsa. visar tecken på psykisk ohälsa. ning av överenskommelsen visar att det finns ting har deltagit i . stora variationer mellan de handlingsplaner som En kartläggning av läget i landstingen och kommuner och landsting har tagit fram i enlig- regionerna som gjordes av SKL /15 het med överenskommelsen. respektive 2015/16 visar att andelen asylsökande finns en ansats att främja den psykiska folk- fick en hälsoundersökning ökade Detta sker parallellt med att insatser riktas till riskgrupper och grupper där psykisk fördes nästan 83 000 hälsoundersökningar. ohälsa redan har utvecklats. att det vanligaste hälsoproblemet hos asyl- 2017 för insatser inom psykiatri och psykisk sökande och nyanlända barn är psykisk ohälsa En överenskommelse har ingåtts och att gruppen inte alltid får samma tillgång till med SKL, vilken omfattar totalt 885 miljoner vård som andra barn. Regeringen och SKL är överens om Regeringen beräknar att avsätta 40 miljoner behovet av att stödja utvecklingen av en struktur kronor 2017–2020 bl.a. till att öka tillgäng- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 ligheten till vård och behandling för traumati- medlemsstaterna lever upp till kraven. Av medlen har Röda Korset ramen för WHO-samarbetet har regeringen ställt sig bakom att det tas fram en global att bl.a. öka antalet behandlare på organisa- implementeringsplan för IHR. tionens fem behandlingscenter för krigsskadade även välkomnat det frivilliga verktyget som numera finns för att hjälpa länder att genomföra i uppdrag att fördela till externa utvärderingar av hur väl IHR har ideella organisationer som arbetar med före- byggande och främjande verksamhet för att Hälsohotsarbetet inom EU styrs bl.a. av motverka psykisk ohälsa bland barn och unga som är asylsökande eller nyanlända. nr 1082/2013/EU av om har även beslutat att Vårsta diakonigård ska Syftet är att öka informations- utveckla traumacenter för nyanlända och asyl- spridning och samarbete mellan medlems- staterna för att förebygga och hantera allvarliga Motion och idrott är fritidsaktiviteter som bidrar till ökad fysisk och psykisk hälsa. sionsrättens utvärdering av beslutet från novem- ringen ger stöd till idrottsverksamhet för ny- ber 2016 visar att beslutet har varit ett viktigt anlända och asylsökande. steg för att förbättra EU:s arbete med hälso- säkerhet m.m. Revisorerna konstaterade att det för drygt 150 000 deltagare (utg.omr. fortfarande finns brister. I rådsslutsatser från den medier och trossamfund, avsnitt 16 Politik för , vilka regeringen ställde sig bakom, det civila samhället). uppmanas Europeiska kommissionen och med- Andra insatser som regeringen har genomfört lemsstaterna att fortsätta arbeta för att beslutet för att stärka asylsökande och nyanlända barns ska genomföras fullt ut. hälsa redovisas i avsnitt 6 Politik för sociala tjänster samt avsnitt 7 Barnrättspolitik. samhällsskydd och beredskap (MSB) och Social- 3 Hälso- och sjukvårdspolitik redovisas att ett styrelsen har tillsammans och på regeringens nationellt för frågor kring uppdrag undersökt förutsättningarna för att ensamkommande barn har inrättats på Social- skapa en permanent svensk förmåga att delta i internationella hälso- och sjukvårdsinsatser kopplad till hanteringen av hälsohot. Skydd mot smittsamma sjukdomar Att förebygga och hantera hälsohot är ett globalt ansvar Som hälsohot räknas traditionellt smittsamma sjukdomar, men även andra typer av biologiska, kemiska och nukleära hot ryms inom begreppet. Kännetecknande för hälsohot är den gränsöver- skridande dimensionen samt att den mikrobio- logiska världen ständigt förändras och att hotens natur till stora delar är oförutsägbara. I detta avseende är tvärsektoriellt arbete enligt one health-konceptet ofta nödvändigt för att för- hindra att smittsamma sjukdomar utvecklas till hälsohot. Gränsöverskridande allvarliga hot mot människors hälsa är ständigt aktuella. Det inter- nationella hälsoreglementet (IHR 2005) gäller för alla () medlemsländer, men endast en mindre del av Antibiotikaresistens är ett växande globalt hälsohot Problemet med resistenta bakterier ökar världen över. Antibiotikaresistens är ett gränsöver- skridande hälsohot och relativt goda situation påverkas av en försämrad global situation. Exempelvis ökade antalet anmälda fall av MRSA (meticillinresistenta gula stafylo- kocker) i , framför allt hos kvinnor (diagram 4.13). Det totala antalet anmälda fall 2016 var 4 401 (2 315 bland kvinnor och 2 086 bland män). Totalt sett innebär detta en lägre ökningstakt än 2015. Diagram 4.13 Antal anmälda fall av infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) Antibiotikaanvändningen i är jämförelse- vis låg. Antibiotikaförsäljningen i öppenvård minskade jämfört med , från 323 till 318 recept per 1 000 invånare och år. Försäljningen av antibiotika för barn ökade dock något. Antalet uthämtade antibiotikarecept per 1 000 invånare 2016 var 373 för kvinnor och 249 för män (diagram 4.14). Diagram 4.14 Antal uthämtade antibiotikarecept per 1 000 Resistenta bakterier beräknas av Folkhälso- myndigheten komma att kosta sjukvården i form av direkta kostnader för patientvård . Kostnadsberäk- ningen är en minimiuppskattning och omfattar bara en del av de totala kostnaderna. Regeringen beslutade om en strategi för arbetet mot antibiotikaresistens. Antibiotikaresistens måste angripas tvär- sektoriellt, vilket innebär att bl.a. människors och djurs hälsa, miljö, forskning, utbildning, P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 handel och internationellt utvecklingssamarbete involveras. gav regeringen hälsomyndigheten och i uppdrag att gemensamt ansvara för en nationell samverkansfunktion, som bl.a. inkluderar 18 andra myndigheter, för att främja ett samordnat tvärsektoriellt arbete mot antibiotikaresistens. Uppdraget omfattar att uppdatera den nu- varande handlingsplanen och redovisa en ny gemensam tvärsektoriell hand- lingsplan som är i linje med regeringens strategi. Härutöver pågår arbete med flera andra rege- ringsuppdrag för att främja möjligheter för behandling av bakteriella infektioner. Det om- fattar uppdrag dels för att utvärdera befintliga antibiotika i syfte att undersöka om ytterligare effekt kan fås ur dessa, dels för att utforma för- slag till en eller flera modeller i syfte att säker- ställa tillgänglighet till vissa antibiotika. Mot bakgrund av antibiotikaresistensfrågans gränsöverskridande karaktär har verkat för att driva frågan framåt både inom EU och internationellt. Exempelvis har Folkhälso- myndigheten ett förnyat uppdrag att ge stöd till internationellt arbete beträffande antibiotikaresistens. Myndigheten utsågs till ett samarbetscentrum för Världshälso- organisationen (WHO) inom antibiotika- resistensområdet. Inom ramen för uppdraget organiserades bl.a. ett tekniskt högnivåmöte om global resistensövervakning i . Arbetet för en ökad miljöhänsyn i läkemedelslagstiftningen inom Europeiska unionen och internationellt är också angeläget ur ett antibiotikaresistensperspektiv (avsnitt 3 Hälso- och sjukvårdspolitik). Antibiotikaresistens behandlas även inom andra utgiftsområden, såsom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, avsnitt 2.5.3 En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. Vaccinationstäckningen är fortsatt hög och stabil visar årliga uppföljning av de nationella vaccinationsprogrammen. var av landets tvååringar full- vaccinerade enligt det nationella vaccinations- programmets schema. Sjukdomarna som om- fattas av programmen är under god kontroll och vaccinerna som används inom programmen är säkra. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Den höga vaccinationstäckningen tyder på att allmänheten har ett högt förtroende för vaccina- tionsprogrammen och för personalen som erbjuder vaccinationerna. I vissa grupper i befolkningen är vaccinationstäckningen lägre, vilket medför risk för utbrott inom dessa grupper av t.ex. mässling. lämnade in ett beslutsunderlag till regeringen med förslag om att rotavirusvaccination ska ingå i det nationella vaccinationsprogrammet. Underlaget har remitterats. I avsnitt 3 Hälso- och sjukvårdspolitik redovisas katastrofmedicin. Efter vaccinationskampanjen med Pandemrix, som genomfördes i , som en följd av att WHO deklarerat en influensapandemi, insjuknade ett antal personer i narkolepsi. har läkemedelsför- säkringen tagit emot 532 skadeanmälningar om narkolepsi. Av dem var 288 flickor och kvinnor och 244 var pojkar och män. Av de av läke- medelförsäkringen godkända fall där de sökande ansetts ha fått en läkemedelsskada till följd av vaccineringen var 193 flickor och kvinnor och 190 pojkar och män. Lagen (2016:417) om statlig ersättning till personer som har insjuknat i narkolepsi efter pandemivaccinering trädde i kraft . Personer som har insjuknat i narkolepsi som med övervägande sannolikhet har orsakats genom användningen av vaccinet Pandemrix får i första hand ersättning av läkemedelsförsäkringen och i andra hand av staten. Kammarkollegiet har ansvar för att pröva rätten till den statliga ersättningen. har 47 prövningar genom- förts. Av dem har 45 godkänts varav 20 för flickor och kvinnor och 25 för pojkar och män. har beviljats ekonomiskt bidrag –2017. Hälsofrämjande hälso- och sjukvård Hälso- och sjukvården har en central roll när det gäller att uppmärksamma patienter om levnads- vanor och erbjuda hälsofrämjande och sjuk- domsförebyggande insatser.