prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Kulturinstitutionernas hyreskostnaders andel av det statliga bidraget varierar från som gäller för till som är andelen för Statens maritima museer. Vidare framgår att 17 av 23 institutioner minskat sina hyrors andelar av det totala statliga bidraget 2014–2016. Minskningen som gäller Forum för levande historia är på grund av en tidsbegränsad satsning som ökat myndighetens anslag 2015–2017. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 4.8 Hyreskostnader för vissa kulturinstitutioner –2016 Hyreskostnad, uppvärmning och el, andel av anslag/bidrag -1,2 -0,7 -0,3 -1,1 -2,3 -3,2 -0,6 -2,5 -2,1 -0,4 -2,1 -0,5 -2,1 -2,5 -4,0 -0,2 -1,8 Källa: Uppgifter från respektivet mynidghet/institution. 1Hyreskostnadernas andel av anslag/bidrag 2Inklusive återbetalning av minskade underhållskostnader om för åren 2010 –2015 från . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 När det gäller kostnadshyresmodellen har lämnat förslag på hur modellen kan vidareutvecklas så att både hyresgästernas och hyresvärdens långsiktiga förutsättningar förbättras. Stöd till icke-statliga kulturlokaler Kulturlokaler som ägs av annan aktör än staten, t.ex. museer, teatrar och konsthallar, kan söka statligt stöd hos för ombyggnader, reparationer och standardhöjningar eller inventarier. fördelar nära , främst till länsmuseer. beviljades 17 av 37 sökande bidrag. Kulturella och kreativa näringar Goda förutsättningar för kulturella och kreativa näringar innebär att kulturskapare får förbättrade förutsättningar att leva på sitt konstnärskap. Av länens regionala kulturplaner framgår att kulturella och kreativa näringar är betydelsefulla för kulturens utveckling. och arran- gerade tillsammans med ett internationellt idékonvent, Creative Powers for Europe, för att stärka de kulturella och kreativa näringarna. Omkring 210 deltagare från 26 länder deltog. Vidare har och samverkat kring ett nytt stöd till kulturexport för att främja internationalisering av mellanledets aktörer (t.ex. agenter och producenter). har de kulturella och kreativa näringarna även varit ett fokusområde inom regeringens exportstrategi. Ett Team för kulturella och kreativa näringar har bildats där berörda organisationer deltar. Lärande och forskning om kultur publicerade Myndigheten för kulturanalys rapporter om museistatistik, kultur- vanor, samhällets utgifter för kultur, kultur- miljöstatistik, Skapande skola samt hat och hot inom kultursektorn. Myndigheten har värderat resultaten i relation till de nationella kultur- Myndigheten har formulerat tre uppföljningsmål: delaktighetsmålet, självständig- hetsmålet och samhällsmålet. Delaktighetsmålet handlar om allas möjlighet att delta i kulturlivet. Självständighetsmålet utgår från att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Samhällsmålet utgår ifrån att kreativitet, mångfald och konst- närlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Myndigheten bedömer att uppfyllelsen av delaktighetsmålet ligger väl i linje med de nationella kulturpolitiska målen medan själv- ständighetsmålet och i viss mån samhällsmålet inte når upp till de nationella kulturpolitiska målen. Lärandedag om Europeiskt kulturhuvudstadsår 2014 arrangerade en lärandedag om Europeiskt kulturhuvud- stadsår 2014. Vid detta kunskaps- seminarium deltog representanter från lokal, regional och nationell nivå samt från Europeiska kommissionen. Ett resultat av dagen var att samtliga aktörer fick utbyta kunskap om genomförda utvärderingar och erfarenheter. På europeisk nivå har 2014 bl.a. bidragit till att bredda bilden av – här lyftes det samiska särskilt. Den lokala förankringen lyftes fram som en förebild för andra kultur- huvudstäder. Statens stöd till forskning och utveckling inom kulturområdet uppgick till totalt , se tabell 4.9 nedan. Tabell 4.9 Anslag 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet fördelar medlen som kan sökas av de centrala museerna. Bidragsfördelningen har fortsatt att främja samarbeten mellan bl.a. museer, universitet och högskolor. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 beviljade projekten rör bl.a. antiziganism, hbtq- relaterade frågor och barns och ungas datorspelsanvändning. fördelade ca för bl.a. ökad tillgänglighet till och användning av arkiv och till långsiktigt bevarande av audiovisuellt material, utveckling av digitala bildformat och metoder för digitalt bevarande. Inom FoU-program har medel fördelats till 26 projekt. Bland annat har nya metoder för kulturmiljö- arbetet prioriterats har medverkat i referensgrupper för EU:s forsk- ningsprogram Horisont 2020, i vidarutveck- lingen av kulturarvsforskningen i och samverkat med om forsk- ningsutlysningar för att utveckla samarbetet och genomslaget för kulturarvsfrågorna. Av det totalt disponibla anslagsbeloppet, , har myndigheten även använt medel till forskningskommunikation genom seminarier där resultaten av tidigare projekt presenterats. och folkminnen har 2016 hel- eller delfinansierat 13 projekt inom myndighetens samtliga fem ämnesområden: dialekter, folkminnen, namn, svensk och allmän språkvård samt minoritetsspråk. har 2016 drivit olika forskningslaboratorier inom geologi och biologi och bidragit till ett antal forskares lönekostnader där övriga forskningskostnader finansieras med externa medel. Såväl de moderna analyslaboratorierna som forskarkompetensen är en forskningsinfrastruktur av stor nationell och internationell betydelse. Regeringen bedömer i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) att förut- sättningarna för att bedriva konstnärlig forskning i förbättrats avsevärt . Den konstnärliga forskningen bedöms också ha utvecklats i positiv riktning. En viktig indikation på detta är att konstnärliga högskola fått tillstånd av Universi- tetskanslersämbetet att utfärda konstnärliga examina på forskarnivå. Samtliga kulturmyndigheter främjar internationalisering har och Till- växtverket initierat ett nytt stöd till kulturexport för att främja internationalisering av mellanledets aktörer (exempelvis agenter och producenter). Stödet uppgick till och ger nya möjligheter att verka för internationell spridning av svensk konst och kultur. Riksantikvarie- ämbetets arbete med att uppmärksamma den illegala handeln med kulturföremål har fortsatt tillsammans med flera andra myndigheter. Fokus har legat på samverkan, utbildning och informationsspridning. har ett omfattande arbete med Agenda 2030 för hållbar utveckling, både nationellt och internationellt. De mest centrala målen för kulturområdet bedöms vara mål 4 (utbildning, livslångt lärande), mål 10 (ökad jämlikhet), mål 11 (säkra och hållbara städer) och mål 16 (fredliga och inkluderande samhällen) samt tvärperspektivet mänskliga rättigheter. Tio myndigheter under har återrapporteringskrav om Agenda 2030 för hållbar utveckling i sina regleringsbrev . Svenskt deltagande i EU:s program för de kulturella och kreativa sektorerna och utgör tillsammans nationell kontaktpunkt i för EU-programmet 2014–2020. Deras uppdrag är att öka kunskapen om programmet samt att främja ansökningar från svenska aktörer. Det beviljade beloppet till ansökningar där svenska organisationer ingick var totalt ca . Det totala beloppet som organisationer i får del av inom delprogrammet Kultur uppgick till och inom delprogrammet MEDIA till . Inom det sektorsöver- gripande programområdets stöd för integration av flyktingar via konst, kultur och audiovisuella medier beviljades projekt med svenska aktörer ca . var efter det europeiska land som hade bäst resultat. Svenskt deltagande i Kreativa bidrar enligt till en ökad och stärkt internationalisering av kultursektorn och den audiovisuella sektorn. De projekt som svenska aktörer deltar i är betydelsefulla för såväl den enskilda organisationen som för publiken i och i andra delar av . För redovisning av delprogrammet MEDIA se avsnitt 13.4.2. Regeringen beslutade att stationera ett kulturråd vid ambassaden i , . Det är första gången som har ett kulturråd på den afrikanska kontinenten. har styrningen av kulturrådens verksamhet setts över för att tydliggöra deras strategiska roll i relation till både de nationella kulturpolitiska målen och till det utrikespolitiska arbetet (utrikesdiplomati, handels- och Sverigefrämjande samt utvecklings- samarbete). Jämställdhetsfrågor har präglat kulturrådens verksamheter. Till exempel har flera jämställdhetsprojekt genomförts i samband med utställningen om Gender Equality. Svenska ambassaden i bidrog till Kulturdepartemen- tets och Svenska Filminstitutets jämställdhets- seminarium under filmfestivalen i , där och kulturministrar medverkade. Fokus på barn- och ungdoms- litteratur har fortsatt varit stort i flera länder som t.ex. i där Felleshusets barnboksut- ställning fick stor uppmärksamhet. I ordnades en workshop för ryska kreativa kluster som byggde på erfarenheter från kommun. En av de viktigaste satsningarna i har varit att stärka översättarkåren genom ett flertal seminarier. I har frågor som yttrandefrihet och hållbarhet inom mode särskilt uppmärksammats. I har förberedelserna varit omfattande inför den årslånga nordiska kulturfestivalen ”Nordic Matters” som äger rum på i . Europeana är en digital plattform för europeiskt kulturarv som etablerades 2008 och som kopplar samman och förmedlar information om mer än 50 miljoner objekt från ca 3 700 kultur- arvsinstitutioner över hela . är den femte största leverantören av objekt. Rådet antog slutsatser om att tydliggöra P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 ramar och inriktning för den framtida utveck- lingen av Europeana. På förslag från kommissionen beslutade och rådet om ett Europaår för kulturarv 2018. antog kommissionen och unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik ett gemensamt meddelande med rubriken ”Mot en EU-strategi för inter- nationella kulturella förbindelser”. Meddelandet har följts upp genom slutsatser antagna av rådet. EU:s struktur- och investeringsfondsprogram tilldelades 127 projekt med svenskt deltagande och med kulturanknytning från EU:s struktur- och investeringsfondsprogram. Från Regionalfonden fördelades 31 miljoner, från Interregionala programmen 157 miljoner, från Socialfonden 9 miljoner, från Landsbygdsprogrammet och från programmet Lokalt ledd utveckling . uppgick det totala beloppet till . belopp ingick dock inte medel från Landsbygdsprogrammet och programmet för Lokalt ledd utveckling. anordnades en konferens om kulturens och det civila samhällets roll för integration av nyanlända och flyktingar i . Konferensen var också startskottet för ett treårigt nordiskt projekt på samma tema. redovisade Nordicom sitt uppdrag att kartlägga de utmaningar som den nordiska mediebranschen möter i samband med att globala medieaktörer tar en allt större andel av annonsmarknaden. beslutade de nordiska kultur- ministrarna om satsningen ”Nordic Matters” vid Denna satsning sätter fokus på nordisk kultur och frågor om jämställdhet, hållbarhet samt barns och ungas rättigheter. sjösattes kulturministrarnas pilotprogram för barn och unga för främjande av ungas eget kulturella skapande samt nordisk språkförståelse. har fokus för arbetet inom ramen för styrkommittén för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP) bl.a. lagts på kultur- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Mot bakgrund av förslag vid minister- konferens för kulturarvsfrågor i har ett särskilt arbete bedrivits av experter från medlemsstaterna av CDCPP för att utforma en europeisk kulturarvsstrategi. Strategin godkän- des av . Regeringen har gett Riks- antikvarieämbetet i uppdrag att främja kunskapen om och spridningen av kulturarvsstrategin till berörda aktörer. har deltagit i förhandlingar om konvention om brott med anknytning till kulturföremål och kultur- egendom. Arbetet bedrevs inom ramen för straffrättsliga styrkommitté (CDPC) i nära samverkan med CDCPP. Resultat för samarbetet inom området medier och information redovisas under avsnitt 14.4.2. Inom ramen för bl.a. EU, , , nordiskt samarbete och Östersjösamarbete medverkar i flera nätverk och arbetsgrupper som bl.a. bidrar till att främja utbyte, kunskap och lärande. har myndigheten också ordförandeskapet i the Baltic Sea States monitoring group. är för perioden –2021 invald i kommittén Unescokonvention om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten av kulturegendom. gav till arbetet med tre av kulturarvs- konventioner: konvention om skydd för kultur- och naturarv, konvention om skydd för kulturegendom i händelse av väpnad konflikt () och 1970- års konvention om åtgärder för att förbjuda och hindra olovlig import, export och överförande av äganderätt av kulturegendom (utgiftsområdet 16). Regeringen bedömer att de statliga insatserna inom det kulturområdesövergripande området bidrar väl till uppfyllelsen av de nationella kulturpolitiska målen. Statens insatser behöver ofta samspela med andra offentliga aktörers, det civila samhällets och andra berörda aktörers insatser för god måluppfyllelse. Barn och unga är en viktig målgrupp för att kulturen ska komma fler till del. Rätten och möjligheten att ta del av kultur och att skapa själv måste ta sin början redan från tidig ålder. Skapande skola gör att ett stort antal flickor och pojkar får ta del av professionell kultur i förskola och grundskola. Det är också viktigt att fler barn och unga får tillgång till de kommunala kulturskolornas verksamhet oavsett bostadsort och ekonomiska och sociala förhållanden. Regeringen konstaterar att utredningen om en nationell strategi för den kommunala kultur- skolan väckt mycket stort intresse och engage- mang. Det stora antal kommuner som ansökt om statsbidrag för höjd kvalitet i visar att det finns ett behov av att vidareutveckla . Regeringen avser att fortsatt verka för en ökad nationell likvärdighet i detta avseende. De nationella kulturpolitiska målen lyfter fram allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. För att detta mål ska kunna uppnås krävs att kulturen är tillgänglig för alla. De resultat och insatser som redovisats under kultur för fler visar att kulturområdet på många sätt utvecklas väl och bidrar till allas möjligheter att delta i kulturlivet i enlighet med de nationella kulturpolitiska målen. Med ett kulturliv som når fler och är öppet för alla, skapas förutsättningar för en hållbar samhällsutveckling med god social sammanhållning. I detta sammanhang är det viktigt att det civila samhällets goda krafter tas tillvara i hela landet. Samverkan mellan kulturinstitutioner och det civila samhället är viktig att utveckla vidare. Regeringen bedömer att arbetet för de nationella minoriteternas kultur fortsatt har utvecklats positivt och spelar en viktig roll för det samiska folkets och de nationella minori- teternas språk och kulturella identitet. Runt om i hela landet finns ett stort intresse för kulturens roll i arbetet med nyanländas etablering. Regeringen följer dessa initiativ och deras effekter. När det gäller att kulturen ska nå ut i hela landet visar fördelningen av kultursamverkans- modellens medel att de statliga insatserna kommer hela landet till del. Genom modellen ökar samverkan mellan aktörer som har stor betydelse för kulturens spridning, såväl inom länen som i hela . Genomförda uppföljningar och utvärderingar om kultur- samverkansmodellen visar att det finns vissa behov av att utveckla modellen. Även satsningen Äga rum 2016–2018 är betydelsefull för att främja och ta till vara kulturella initiativ i hela landet. Regeringen konstaterar att satsningen mötts av stort intresse. De projekt satsningen bidrar till att förverkliga visar på den kreativitet och det engagemang som finns runt om i landet och ger plats för nya tankar och berättelser samt nya samverkansformer med bl.a. det civila samhället i fokus. Det är viktigt att kulturområdet blir föremål för forskning på olika sätt. Goda forsknings- underlag bidrar till att regeringen och andra får underlag om politikens genomslag och effekter. är och ska fortsatt vara ett innovativt och öppet land. De kulturella och kreativa näringarna bidrar till detta. Regeringen bedömer att de initiativ som tas för att utveckla de kulturella och kreativa näringarna är av betydelse för kulturskapares arbetsmarknad, exporten och Sverigebilden. Det nya stödet till kulturexport för att främja internationalisering av mellanledets aktörer fungerar som ett bra komplement till befintliga stöd. Kulturen har alltid hämtat kraft och inspiration genom utbyte med omvärlden. Ett stort och öppet internationellt utbyte är av avgörande betydelse för kulturens vitalitet och förnyelse samt för exportmöjligheterna och Sverigefrämjandet. Kulturrådsverksamheten, som 2017 utökats med ett kulturråd i , främjar kultur- utbytet väl och bidrar till ökad förståelse för det svenska samhället, dess utmaningar och värder- ingar. Regeringen bedömer att det arbete som rör kulturområdet och som bedrivs i internationella sammanhang som det nordiska samarbetet, EU, , och FN är mycket viktiga för såväl kulturområdets utveckling som för samverkan och utbyte med omvärlden. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 4.10 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 55 462 tkr prisnivå. 3Motsvarar 55 462 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens kulturråds förvaltningsutgifter. Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för inrättandet av ett nationellt kulturskolecentrum vid . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . beräknas anslaget till respektive . 4.5.21:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Tabell 4.12 Anslagsutveckling 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Skälen för regeringens förslag: De aktörer som får bidrag inom ramen för detta anslag har behov av att kunna planera sin verksamhet . Ett bemyndigande möjliggör en mer långsiktig planering. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Anslaget får användas för utgifter för administration, uppföljning och genomförande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 4.13 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag och med 2019 ökas anslaget med för en satsning på att förvalta konstnärskap. Anslaget minskas även med för att biblioteks- verksamhet framöver i stället ska finansieras från förvaltningsanslag, det under ut- giftsområde 1 uppförda anslaget 3:1 . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete . beräknas anslaget till respektive . 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget beräknas f.om. 2017 med ett bestämt nominellt belopp. Mot bakgrund av detta tillförs anslaget vilket motsvarar den prisomräkning som hade skett om anslaget fortsatt hade pris -och löneomräknats. föreslagna och aviserade anslagsförändringar förstärkning av biblioteksverksamhet i hela landet. Vidare ökas anslaget med för ett ökat stöd till det samiska folkets och de nationella minoriteternas 2018–2020 för kultur- 2018 för en satsning på att uppmärksamma att skulle fyllt 2018. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 4.5.3 1:3 Skapande skola Tabell 4.15 Anslagsutveckling 1:3 Skapande skola 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till för barn i förskola, förskoleklass, grundskola och motsvarande skol- former. Anslaget får även användas för stats- bidrag till andra verksamheter som syftar till att stärka kultur i skolan. Vidare får anslaget användas för utgifter för administration, främjande, uppföljning och genomförande av verksamheten. Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Skapande skola Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget beräknas med ett bestämt nominellt belopp. Mot bakgrund av detta tillförs anslaget vilket motsvarar den prisomräkning som hade skett om anslaget fortsatt hade pris -och löneomräknats. föreslagna och aviserade anslagsförändringar omprioritering inom utgiftsområdet. anvisas under anslaget 1:3 Skapande skola . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 4.5.41:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Tabell 4.17 Anslagsutveckling 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för forsk- nings- och utvecklingsinsatser inom kulturom- rådet. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genomförande av verksam- heten. Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att möjliggöra en ny forsknings- funktion för gestaltad livsmiljö vid Statens centrum för arkitektur och design. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet . beräknas anslaget till respektive . 4.5.51:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Tabell 4.19 Anslagsutveckling 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till icke-statliga kulturlokaler för ändring, tillbyggnad och handikappanpassning av sådana lokaler.