prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 insatserna inom programmet Nydanande och behovsmotiverad forskning och utveckling med energirelevans. Som synes har beviljade medel ökat både som andel och i absoluta belopp jämfört med för Energiriktad grundforskning, Tillämpad forskning och Experimentell utveckling. Insatserna för demonstration, kommersialisering och innovation var däremot något mindre än . Det måste dock påpekas att de två senare kategorierna är mycket beroende av antal ansökningar och stora variationer kan uppträda år beroende på hur många projektförslag som är mogna att tas vidare till demonstration och kommersialisering. utvecklar indikatorer för jämställdhet och kommer att kunna redovisa dessa i särskild ordning. Tabell 2.16 visar beviljningsgraden, det vill säga andelen beviljade projektmedel av det totala belopp som sökts i inkomna ansökningar. uppgick beviljningsgraden räknat på belopp till , medan den minskat något till . Beviljningsgraden avseende antal projekt var dock något högre 2016 än 2015. över en längre tidsperiod varierar beviljnings- graderna kring liknande andelar. Könsuppdelad statistik finns inte att tillgå, men har påvisat behov av att utreda indikatorer för jämställdhet inom myndighetens arbete med forskningsfinansiering för framtiden. Tabell 2.16 Beviljade projekt 2015 och 2016 Beviljat för perioden t.o.m. Tabell 2.17 visar antalet avlagda licentiats- och doktorsexamina fördelade på temaområden och uppdelat på män och kvinnor. Det kan noteras att fler disputerat för doktorsexamen än , medan det totala antalet licentiatexamina är lägre 2016 än 2015. var andelen män bland licentiaterna ovanligt låg 2016. Det måste dock påpekas att statistiken för examen beror på antagningarna till forskarutbildning och kan variera beroende på vilka år det startas många nya program eller projekt som involverar forskarstuderande. Statistiken visar att antalen forskarstuderande som tar examen varierar mellan temaområdena. Detta beror på främst på vilken karaktär de olika insatserna har. Inom temaområdena Kraftsystemet, Bränslebaserade energisystem, Transportsektorn och Energisystemstudier finns ett fokus på forskningsprojekt vid högskolor och antalet forskarstuderande är då förhållandevis stort. Inom Byggnader i energisystemet och Energiintensiv industri genomförs insatser ofta betydligt närmare marknaden och mera sällan i form av forskarutbildningsprojekt. Tabell 2.17 Antal hel- eller delfinansierade licentiater och doktorsexamina fördelade på temaområde samt på kvinnor och män P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Utvecklingen över perioden –2016 framgår av diagrammet nedan. Som synes ligger antalen för kvinnor relativt medan både antalet doktorer och licentiater för män är betydligt högre men i större utsträckning varierar. hanteringsformerna, och endast fyra stöd beviljades. ökade den externa verksamheten åter och totalt beviljades stöd om , främst i form av stöd till elva projekt mot begränsat royaltyåtagande. Diagram 2.4 Doktors- och licentiatexamnina för kvinnor och män I tabell 2.18 redovisas antalet publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter fördelat på temaområde. På samma sätt som vad gäller doktors- och licentiatexamina är det viktigt att i detta sammanhang ta hänsyn till att långt ifrån all verksamhet som finansieras av är av sådan karaktär att den leder fram till vetenskapliga publikationer. I linje med situationen rörande examina domineras också publiceringen av tema- områdena Kraftsystemet, Transportsektorn och Bränslebaserade energisystem. Tabell 2.18 Publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter fördelat på temaområden Tabell 2.19 Stöd beviljade för affärsutveckling m.m. Tillväxtlån (tkr) Tillväxtlån (antal) Affärsutvecklingslån (tkr) Affärsutvecklingslån (antal) Bidrag med royalty (tkr) Bidrag med royalty (antal) Totalt (tkr) Totalt (antal) Regeringen anser mot bakgrund av de utvärderingar som gjorts i samband med propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2016/17:66) att verksamheten överlag fungerar väl. Resultatredovisningen ovan ger också stöd för en sådan bedömning. Likväl finns möjlighet till förbättringar Inom forskningsområdet anser regeringen att samverkan mellan , , och borde öka. För att kunna genomföra sina uppdrag är myndigheterna beroende av kunskaps- och teknikförsörjning. Hos myndigheterna finns också betydande sakkunskap och erfarenhet som bör kunna vara till nytta i forskning och innovation. I syfte att bidra till ett effektivare genomförande av forsknings- och innovationsinsatser bör det övervägas hur s.k. uppdragsforskning kan hanteras så effektivt som möjligt mellan myndigheterna på energiområdet. Regeringen bedömer att insatser är viktiga för att bidra till den kraftsamling som sker inom regeringens strategiska samverkansprogram. Insatserna till stöd för affärsutveckling och kommersialisering var främst inriktade på att utveckla stöd- och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 2.5.8Resultatredovisning för Svenska stamnätsföretagen i . I studien anges att Svenska kraftnäts uppgift är att på ett affärs- mässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Denna del av verksamheten finansieras genom nät- och systemavgifter. är också elberedskapsmyndighet och den delen av verksamheten är anslagsfinansierad. Resultatet för koncernen uppgick som budgeterat till , vilket är lägre än 2015. Av resultatet har avsatts för utdelning till staten. Såväl intäkter som kostnader påverkas av marknadspriset på el och volymen balanskraft i respektive elområde och det kan därför vara stora skillnader mellan åren. Det lägre resultatet förklaras delvis av att intäkterna från överföring av el på stamnätet minskade från till . Detta berodde på lägre effekt- och energiintäkter och lägre intäkter för transit. Effektintäkterna minskade på grund av lägre intäkter från fasta och tillfälliga abonnemang samt abonnemangsöverskridanden. Energi- intäkterna minskade på grund av att energiavgiften sänktes . lönsamhetsmål är att uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på , exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag, under en konjunkturcykel. Årets resultat innebär att uppnådde en räntabilitet på , att jämföra 2015. Räntabiliteten på justerat eget kapital har –2015 uppgått till i medeltal vilket därmed överstiger lönsamhetsmålet. Skuldsättningsgraden sjönk till från 2015, vilket är i överensstämmelse med målet om högst . Kostnadseffektiviteten ska enligt beslutade mål vara minst lika hög som i jämförbara företag. Effektiviteten mäts kontinuerligt i jämförande studier med andra motsvarande företag. En benchmarkingstudie från de europeiska tillsynsmyndigheternas samarbetsorganisation (CEER) som färdigställdes visar att tillhör de mest effektiva står inför omfattande reinvesteringar i stamnätet och att det kommer att bli en utmaning att bibehålla en hög effektivitet och god kostnadskontroll. pågår ett arbete med att ta fram nya ekonomiska mål för som regeringen avsåg att återkomma med i budgetpropositionen 2018. Inriktningen är att återkomma med ett förslag senast i budgetpropositionen 2019. Tabell 2.20 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelade på verksamhetsområden Överföring av el på Rörelseresultatet för verksamhetsgrenen Överföring av el på stamnätet minskade till från året innan vilket som nämnts ovan förklaras av lägre effekt- och energiintäkter samt lägre intäkter från transit. Rörelsens kostnader ökade med till totalt . Kostnadsökningen berodde främst på ökade kostnader för underhåll, avskrivningar och avsättning för att gräva upp stolpfundament. När det gäller verksamhetsgrenen Systemansvar minskade resultatet till från året innan. Det lägre resultatet berodde främst på högre kostnader för primärregleringen. ökade genomsnittspriset för köpt balans- och reglerkraft. Detta förklarar de högre bruttonivåerna på både intäkter och kostnader som jämfört med året innan ökat med i storleksordningen . Utgifterna för elberedskapsverksamheten, som finansierats via anslaget 1:8 Elberedskap, uppgick till . kraftnät genomför beredskapsåtgärder, åtgärder för att motstå och hantera störningar och åtgärder för höjd beredskap och krig, se avsnitt 2.5.2 (rubrik Elberedskap). uppgick investeringarna i stamnätet till jämfört med 2015. Av investeringarna utgjorde reinvesteringarna och nyinvesteringarna uppgick till . godkände en investeringsplan om , vilket innebär att investeringarna i stamnätet blev lägre än planerat. Utfallet bör dock ses över en längre tidsperiod eftersom förseningar i enstaka projekt kan medföra stora konsekvenser för ett enskilt år. I tabell 2.21 nedan redovisas därför utfallet för investerings- planernas sammantagna treårsperioder. Tabell 2.21 Utfall av investeringsplaner – sammantagna treårsperioder Större delen av avvikelsen mellan planerade investeringar och utfall beror på förseningar och nedlagda projekt. Enbart förseningar i Svenska kraftnäts största projekt, Sydvästlänken och försenad drifttagning av Nordbalt, har medfört förskjutningar av utgifter om . Avvikelser till följd av nedlagda projekt beror bl.a. på beslut om att utforma den nya förbindelsen mellan fastlandet och (har senare, , beslutat att helt avbryta arbetet med den planerade elförbindelsen mellan fastlandet och ) på ett annat sätt än som tidigare P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Avvikelserna beror även på förseningar i tillståndsprocesser. har fortsatt arbetet med att effektivisera och förbättra kvaliteten i planeringen av investeringarnas genomförande. Förbättrad portföljstyrning väntas ge mer tillförlitliga investeringsplaner framöver. har tagit fram en långsiktig övergripande nätplanering genom Perspektivplan 2025 som färdigställdes , och den nationella tioåriga nätutvecklingsplan som beslutades och som kommer att uppdateras . Detta utgör en grund för affärsverkets fortsatta investeringsplanering som är transparent för elmarknadens aktörer. har över hundra planerade investeringsprojekt. Dessutom tillkommer ett antal investeringar som är nödvändiga att genomföra på grund av akuta händelser som t.ex. haverier. har de investeringar i stamnätet, som syftar till att öka marknadsintegration och motverka flaskhalsar i elnätet, uppgått till . Investeringarna med anledning av anslutning av ny kraftproduktion, vilket främst berör anslutning av nya vindkraftsparker, har uppgått till . Investeringar om har även gjorts i projektet som innebär en ny nätstruktur i för att möta framtidens behov. Stamnätet har på flera håll snart uppnått sin tekniska livslängd. Behovet av reinvesteringar kommer att vara mycket stort . uppgick reinvesteringarna till . har ett uppgraderat system för styrning och övervakning av stamnätet tagits i drift. Det pågår även ett arbete med att byta ut driftplaneringssystemet för balanstjänsten. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 Regeringspartierna har slutit en historisk bred ramöverenskommelse för energipolitikens långsiktiga inriktning tillsammans med , och i den parlamentariska . En bred politisk överenskommelse skapar förutsättningar för en långsiktigt säker och hållbar elförsörjning och ger tydliga och stabila ramvillkor för marknadens aktörer. ska ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det slås fast att målet 2040 är förnybar elproduktion. Det är enligt överenskommelsen ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Partierna ställde sig även bakom Miljömålsberedningens förslag om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. har utöver ovan nämnda mål dessutom föreslagit ett mål om effektivare energianvändning till 2030 jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till BNP. Regeringen arbetar intensivt med att genomföra energiöverenskommelsen och har lagt fram konkreta åtgärder om ett förlängt och utökat elcertifikatsystem (se avsnitt 2.5.6), och ett antal skatteförändringar i enlighet med prop. 2016/17:142 som också antagits av . Regeringen har också presenterat förändringar rörande kärnavfallsfonden (se utg.omr. 6, avsnitt 5). Regeringen avser att fortsätta arbetet. Bland annat avser regeringen att återkomma till med en proposition för att slå fast de överenskomna målen. Regeringen anser att Energi- överenskommelsen skapar långsiktiga förutsättningar för tillgången till trygg och hållbar energi till konkurrenskraftiga priser, som i sin tur kan ge nya jobb, nya företag och ökad export. Genom att vara drivande i den globala energiomställningen kan bidra till både ökad svensk export och till det globala klimatarbetet. ska därför vara drivande för energi- omställningen i såväl multilaterala som bilaterala sammanhang. Regeringens målsättning är förnybar energi. Klimatet är en av mänsklighetens största utmaningar. Förnybar energi och en effektiv energianvändning kan bidra till att lösa klimatutmaningen. Regeringen anser att arbetet med dessa frågor på lokal och regional nivå är viktigt och bör fortsätta. Regeringen satsar därför på att förstärka resurserna för energi- och klimatarbetet hos offentliga aktörer på regional och lokal nivå. Satsningarna väntas främja sysselsättning, konkurrenskraft och hållbar regional tillväxt i hela landet. Regeringen förlänger och utökar det statliga stödet för energi- och klimatrådgivning. Regeringen satsar också på att uppmuntra och stödja offentliga organ på lokal och regional nivå, såsom kommuner, landsting, samverkansorgan och länsstyrelser, med policyrådgivning för att arbeta strategiskt med energi- och klimatomställningen. Även insatserna för länsstyrelsernas regionala klimat- och energistrategier förlängs och utökas. Regeringen satsar också på att nå målgruppen barn och unga genom utveckling av nytt informationsmaterial. Som en del i omställningen till en fossilfri transportsektor och ett mer transporteffektivt samhälle föreslår regeringen en ny satsning för hållbara transportlösningar som främjar att befintliga transporter utnyttjas mer effektivt. Regeringen avser att arbeta med regionala planer för infrastruktur för el och förnybara bränslen i transportsektorn. Energiförsörjning är en central del av totalförsvarsplaneringen. Ytterligare resurser tillförs för att säkerställa att planeringen för civilt försvar inom energisektorn kan fullföljas och intensifieras. Detta i enlighet med försvarsöverenskommelsen från mellan regeringspartierna och om ytterligare åtgärder för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Att nyttja resurser, även energi, på ett effektivt sätt är grunden för hållbar tillväxt och utveckling. En effektiv användning av energi kan bidra till att stärka konkurrenskraft, minska klimat- och miljöpåverkan och öka försörjningstryggheten. För att nå målet om effektivare energianvändning, som föreslår, krävs insatser för energieffektivisering (se avsnitt 2.5.5). Regeringen gör därför nya satsningar på energieffektivisering. Den outnyttjade potentialen för energieffektiviserande åtgärder i den energiintensiva industrin är stor (se avsnitt 2.5.5). Regeringen satsar därför på ett nytt program för energieffektivisering i industrin. Satsningen svarar mot energi- överenskommelsens förslag om ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den el- och energiintensiva industrin i . Utöver de stora energieffektiviseringsvinsterna kan sysselsättning och tillväxt gynnas om företagen kan sänka sina energikostnader och öka sin konkurrenskraft. I enlighet med energiöverenskommelsen har fått i uppdrag att formulera särskilda sektorsstrategier för energi- effektivisering i samverkan med berörda branscher och myndigheter. Syftet med sektorsstrategier är att på ett tidigt stadium få till stånd en dialog mellan , olika branscher och berörda myndigheter i fråga om lämpliga vägledande målsättningar och åtgärder inom varje sektor för att kostnadseffektivt bidra till att de nationella energi- och klimatmålen nås. Enligt den internationella energibyrån IEA står belysning för 10–av den totala globala elanvändningen. Regeringen fortsätter satsningen Belysningsutmaningen som syftar till att främja klimatvänlig belysning i . Belysningsutmaningen är bidrag till det internationella initiativet som lanserades vid klimattoppmötet i . Målet är att förverkliga den besparingspotential som finns i belysning och halvera behovet av el för belysning i . Den förnybara energin ska fortsätta att byggas ut. har goda förutsättningar för förnybar elproduktion och det är rimligt att är nettoexportör av elektricitet även . Elcertifikatsystemet är ett effektivt styrmedel för att öka andelen förnybar energi och är det P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 huvudsakliga styrmedlet för att främja förnybar elproduktion. Den förlängning och utökning av elcertifikatsystemet som regeringen nu genomför är ett viktigt steg för att kunna nå målet till 2040. har beslutat om att elcertifikatsystemet förlängs till 2045 och att systemet utökas med till 2030 i enlighet med regeringens proposition Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatsystemet 2017 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20, rskr. 2016/17:330). Beslutet innebär en linjär upptrappning av de . Genom ambitionshöjningen i elcertifikatsystemet främjas utvecklingen av förnybar elproduktion i ytterligare. Eftersom elcertifikatsystemet är gemensamt mellan och behövs en bilateral överenskommelse för att kunna genomföra ambitionshöjningen. Regeringen har därför träffat en överenskommelse med , vilken har reglerats i regeringens proposition Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad (prop. 2016/17:187). Bioenergi utgör det största förnybara energislaget och närmare en tredjedel av den svenska energianvändningen och är en central del i regeringens ambitioner om förnybar energi. För att bryta fossilberoendet är det nödvändigt med en omställning av transportsektorn. Omställningen förutsätter en ökad effektivisering och elektrifiering och även en ökad andel hållbara biodrivmedel. har beslutat om målsättningen att transportsektorns utsläpp, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med i enlighet med propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). I förlängningen ska fordonsflottan vara fossilfri. För att nå det målet behövs långsiktiga förutsättningar för biodrivmedel i transport- sektorn. Regeringen har genom sitt förslag Bränslebytet – från fossilt till förnybart, levererat just detta. I denna proposition föreslår regeringen fr.o.m. ett reduktionspliktssystem samt ändrade skatteregler, som syftar till att minska växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle genom inblandning av biodrivmedel med bra P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 1 klimatprestanda (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.15). Regeringen tar även fram en nationell strategi för elektrifiering där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. Regeringen har för avsikt att analysera hur biogasens nytta som resurs tas till vara på bästa sätt och hur den kan ges konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Regeringen avser att analysera marknadsförutsättningarna och långsiktiga styrmedel för svensk biogas. Regeringen föreslår dessutom i denna proposition ett s.k. bonus–malus-system som syftar till att främja en mer miljövänlig fordonsflotta (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.16). I bonus–malus- systemet premieras miljöanpassade fordon vid inköpstillfället med en bonus, medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt (malus). Huvudsyftet för ett bonus–malus-system är att öka andelen miljöanpassade fordon med lägre koldioxidutsläpp. Därmed kompletterar bonus– malus-systemet de mer generellt verkande drivmedelsskatterna och det bidrar till att minska transportsektorns totala oljeberoende och klimatpåverkan. De nya styrmedlen är en ytterligare insats i regeringens arbete med att skapa långsiktiga och stabila förutsättningar för svensk industri, nu även för fordons- och drivmedelsbranschen. Solceller är en förnybar energiteknik som kan bidra med en del av den förnybara el som behövs för att till 2040 uppnå ett förnybart elsystem. Regeringen fortsätter att stimulera utbyggnaden av solceller. I enlighet med budgetpropositionen har investeringsstödet för solceller fått en kraftigt ökad budget även . I denna budgetproposition föreslås att solcellstödet tillförs ytterligare medel. Då det uppstått köer i systemet kommer stödets utformning och ansökningsförfarande att ses över, i syfte att de ska förenklas. Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett förslag till strategi för ökad användning av solel i . Uppdraget har redovisats och remissbehandlats. Regeringen avser återkomma till eventuella enskilda beslut som denna strategi medför i en samlad hantering av förnybar elproduktion. För att stödja den fortsatta utbyggnaden av solceller lanserar regeringen en Plattformen ska samla information om hur enskilda går tillväga för att installera solenergi. Utbyggnaden av svensk vindkraft fortsätter. För att stödja den goda utvecklingen inrättar regeringen ett stöd till kommuner för att underlätta för vindkraftsetableringar. Arbetet i regeringens Forum för smarta elnät, med syfte att främja smarta elnät som en tillväxtbransch på en global marknad, fortsätter och kommer att ledas av samordnings- och energiministern. Regeringen konstaterar dessutom att vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, dels som enskild produktionskraft, men också som regler- och balanskraft. Vattenkraften bidrar starkt till ett konkurrenskraftigt energisystem med trygga leveranser av el och är avgörande för omställningen till ett helt förnybart energisystem. Energiforskning, innovation och tillväxt För att uppnå regeringens mål på klimat- och energiområdena behövs en kraftfull och målmedveten satsning på forskning och innovation inom energiområdet. Insatserna ska fokusera på ett tryggt, hållbart och resurseffektivt energisystem och en alltmer tvärsektoriell och tvärvetenskaplig inriktning. Satsningar på energiforskning kan också bidra positivt till sysselsättning, ekonomisk utveckling och export. Svenskt näringsliv har stora möjligheter att utveckla och tillhandahålla sina varor och tjänster på en global marknad och på så sätt bidra till att möta miljö- och klimatutmaningarna. Regeringen har därför utökat det övergripande målet för insatserna kring forskning och innovation på energiområdet. Insatserna ska, förutom att bidra till att uppfylla de uppställda energi- och klimatmålen och de energirelaterade miljöpolitiska målen, även fokusera på områden som har förutsättningar för tillväxt och export. Detta utgör inriktningen för energiforsknings- politiken genom beslut om regeringens proposition Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164). Eftersom energiforskningen även kan riktas in mot produkter och tjänster som kan exporteras kan bidra till globala lösningar för hållbar energi. Internationellt samarbete blir viktigare för att öka spridningen och användningen av innovationer och ny teknik. Vid klimatmötet i startade den globala satsningen Mission Innovation där är en av deltagarna. Satsningen syftar till att snabba på innovationsprocesserna inom teknik för ren energi. För att främja tillväxt och export har regeringen höga ambitioner när det gäller nyttiggörande och kommersialisering.