prop · H50334 · 2017-10-24 00:00:00 — Vilka familjemedlemmar som kan komma i fråga för ett uppehållstillstånd på grund av anknytning till innehavare av tillstånd för företagsintern förflyttning behandlas i avsnitt 13. 2017/18:34 Rätten till likabehandling i fråga om studiestöd bör begränsas till att omfatta personer som har fått ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för längre vistelse i för en period som överstiger . Direktivets möjlighet enligt artikel 18.3 att begränsa likabehandlingen i detta avseende bör således utnyttjas. Genom en sådan begränsning säkerställs att den som får del av förmånen har en viss anknytning till . Till skillnad från i blåkortsdirektivet saknas möjlighet i ICT- direktivet att begränsa rätten till studiestöd till att gälla inom territoriet, dvs. till stöd vid studier i . Social trygghet i övrigt Svensk lagstiftning avseende social trygghet, dvs. förmåner inom socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen samt hälso- och sjuk- vården, är i övrigt neutral i förhållande till medborgarskap. Direktivets krav på likabehandling i fråga om social trygghet tillgodoses genom gällande rätt och kräver därmed inte några författningsändringar. Direktivet innehåller inte något krav på en sådan underrättelseskyldighet för som efterfrågar och någon sådan föreslås därför inte. Regeringens bedömning: Direktivets krav på likabehandling i fråga om rätt till lagstadgade pensioner som är grundade på tidigare anställning tillgodoses genom gällande rätt och kräver inte några författningsändringar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: efterfrågar ett klargörande av hur fastställandet av bosättningstid för garantipension ska hanteras för utlänningar som omfattas av ICT-direktivet. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 18.2 d ska, utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EU) nr 1231/2010 och bilaterala avtal, utbetalning av lagstadgade ålders- och invaliditets- pensioner och pensioner vid dödsfall grundade på tidigare anställning som personer som är föremål för företagsintern förflyttning haft och som förvärvats av sådana personer som flyttar till ett tredje land, eller efterlevande till sådana personer som är föremål för företagsintern förflyttning som bor i ett tredje land och som erhåller rättigheter härledda från den person som är föremål för företagsintern förflyttning i enlighet med den lagstiftning som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 883/2004, ske på samma villkor och med samma belopp som medborgarna i de berörda medlemsstaterna när de flyttar till ett tredje land. De tillämpliga svenska bestämmelserna om utbetalning av förmåner vid ålderdom, förmåner till efterlevande och vid arbetsskada till en person som vistas eller bor utomlands finns i 5 kap. 13–16 §§ och 6 kap. 16–17 §§ socialförsäkringsbalken och omfattar inkomstgrundad ålders- pension, inkomstrelaterad efterlevandepension och efterlevandeskydd i form av premiepension. Något krav på likabehandling i fråga om tillgång till bosättningsgrundad pension såsom garantipension ställer direktivet Prop. 2017/18:34 emellertid inte upp. Kravet på likabehandling avser i detta sammanhang endast rätt till lagstadgade pensioner som är grundade på tidigare anställning. De ovan omnämnda bestämmelserna är inte beroende av vilket medborgarskap förmånstagaren har. Direktivets krav på lika- behandling i fråga om rätt till de aktuella förmånerna tillgodoses således genom gällande rätt och kräver inte några författningsändringar. 15.6Tillgång till varor och tjänster Regeringens bedömning: Direktivets krav på likabehandling i fråga om tillgång till varor och tjänster tillgodoses genom gällande rätt och kräver inte några författningsändringar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har något att invända Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 18.2 e ska personer som är föremål för företagsintern förflyttning likabehandlas med svenska medborgare i fråga om tillgång till varor och tjänster och leverenser av allmänt tillgängliga varor och tjänster, utom förfaranden för att få tillgång till bostäder enligt nationell rätt, utan att detta påverkar avtalsfriheten i enlighet med unionsrätten och nationell rätt, och tjänster som tillhandahålls av offentliga arbetsförmedlingar. Utländska arbetstagare som lagligen vistas i ska likabehandlas med svenska medborgare i fråga om tillgång till varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten. Av 2 kap. 12 § diskrimineringslagen följer att diskriminering är förbjuden för den som utanför privat- och familjelivet tillhandahåller varor, tjänster eller bostäder till allmänheten. Enligt 2 kap. 9 § samma lag är diskriminering av arbetssökande och arbetstagare förbjuden i fråga om arbetsmarknadspolitisk verksamhet och arbetsförmedling utan offentligt uppdrag. Det finns alltså inga begränsningar på grund av medborgarskap för att få tillgång till sådana varor och tjänster som avses i artikel 18.2 e, förfaranden för att erhålla bostäder eller för att ta del av arbetsförmedlingars tjänster. Direktivets bestämmelse om likabehandling med svenska medborgare i denna del tillgodoses således genom gällande rätt och kräver inte några författningsändringar. Regeringens bedömning: Några författningsändringar är inte nödvändiga med anledning av ICT-direktivets krav på att till- handahålla kommissionen statistik. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. 2017/18:34 Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har något att invända mot bedömningen. Några remissinstanser har lämnat detaljsynpunkter kring hantering av statistik. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 26 i direktivet ska medlemsstaterna utse en nationell kontaktpunkt som ska samarbeta effektivt och ansvara för att motta och översända den information som är nödvändig för tillämpningen av artiklarna 21, 22 och 23. Vidare ska medlemsstaterna, enligt artikel 24, tillhandahålla kommissionen uppgifter om antalet ICT-tillstånd och ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse som har utfärdats samt i tillämpliga fall uppgifter om underrättelser som mottagits enligt artikel 21.2, och, i möjligaste mån, uppgift om antalet personer vars ICT-tillstånd har förnyats eller återkallats. Statistikuppgifterna ska redovisas utifrån medborgarskap och uppehållstillståndens giltighetstid och, i möjligaste mån, utifrån ekonomisk sektor och den av företaget internt förflyttade personens ställning. Regeringen har utsett till kontaktpunkt enligt ICT- direktivet, se 3 § förordningen med instruktion för . Enligt 2 § i samma förordning ska bl.a. föra register och statistik över utlänningar i landet i den utsträckning det behövs för verksamheten. uppdrag får anses innefatta att tillhandahålla kommissionen sådana statistikuppgifter som avses i artikel 24 och det bedöms inte finnas behov av ytterligare reglering. Några författningsändringar för att genomföra direktivet i denna del är därför inte nödvändiga. Regeringens förslag: I upplysningsbestämmelsen om att bestäm- melser om uppehålls- och arbetstillstånd finns i lagens kapitel om EU- blåkort ska det även upplysas om det nya kapitlet om tillstånd för före- tagsintern förflyttning. Lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska ändras så att även en utlänning som ska utöva umgänge med ett barn som är bosatt i ska erbjudas samhällsorientering. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har något att invända Skälen för regeringens förslag: I 2 kap. 7 a § UtlL finns en upp- lysningsbestämmelse som anger att bestämmelser om uppehålls- och arbetstillstånd för högkvalificerad anställning (EU-blåkort) finns i 6 a kap. Med hänsyn till att det nu införs ytterligare ett kapitel med bestämmelser om kombinerade uppehålls- och arbetstillstånd bör bestämmelsen ändras så att den även anger att bestämmelser om uppehålls- och arbetstillstånd finns i kapitlet om tillstånd för företagsintern förflyttning. Lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare Prop. 2017/18:34 innehåller bestämmelser om kommuners ansvar att erbjuda samhällsorientering. Enligt 2 § första stycket 2 ska samhällsorientering erbjudas nyanlända invandrare som har beviljats ett uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 a § första stycket 1–3, andra eller tredje stycket UtlL. Den sistnämnda paragrafen har emellertid ändrats genom att en ny tredje punkt har tagits in i paragrafens första stycke vilket har fått till följd att de påföljande punkterna fått en ny numrering (SFS 2014:778, prop. 2013/14:217). Av förbiseende ändrades inte hänvisningen i lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare, vilket har fått till följd att samhällsorientering inte enligt lagen ska erbjudas en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till ett barn med vilken han eller hon har umgängesrätt (nuvarande 5 kap. 3 a § första stycket 4 UtlL). Eftersom samhällsorientering bör erbjudas även sådana invandrare bör hänvisningen i 2 § första stycket 2 lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ändras. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det behövs inte några övergångsbestäm- melser. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås att författningsförslagen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har något att invända mot förslaget eller bedömningen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: I artikel 27 anges att medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och författningar som är nödvändiga för att följa direktivet . Det är angeläget att lagändringarna kan träda i kraft . Det föreslås därför att författningsförslagen ska träda i kraft . De nya bestämmelserna ska tillämpas vid prövning från och med den dag då de träder i kraft. Regeringen bedömer att det inte behövs några övergångsbestämmelser. Kostnader och andra konsekvenser Regeringens bedömning: Förslagen bedöms leda till marginellt ökade kostnader för , migrationsdomstolarna och . Dessa kostnader ska hanteras inom myndigheternas befintliga anslag. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: gör bedömningen att antalet ärenden som omfattas av förslagen är begränsat. Verket har inte haft möjlighet att göra några ekonomiska beräkningar men anser att ökade kostnader på grund av den nya ärendetypen, utbildningsinsatser samt längre handläggningstider inte kan uteslutas. () instämmer i den bedömning som görs i promemorian. anser att konsekvensanalysen är bristfällig och bedömer att antalet överklagade beslut kommer att öka mer än bara marginellt som en följd av de begränsningar och oklarheter som de nya reglerna medför. ifrågasätter bedömningen att förslagen endast innebär en marginell påverkan på de myndigheter som handlägger utlänningsärenden. påpekar att en konsekvens av förslagen är att undantaget från krav på arbetstillstånd för specialister och praktikanter tas bort vilket är en stor förändring för internationella företag. efterfrågar en analys av om handläggningstiden kommer att påverkas och anser att behöver få en kraftfull resursförstärkning för att säkerställa att handläggningen av ICT-tillstånd går snabbt och smidigt och att övergången till det nya systemet inte påverkar företagens verksamhet negativt. Skälen för regeringens bedömning Det är svårt att bedöma i vilken omfattning som förslaget att införa särskilda tillstånd för arbete och vistelse för företagsintern förflyttning kommer att innebära en ökning av antalet personer från tredje land som arbetar och vistas här. beviljades ca 13 000 arbetstillstånd, vilket är en ökning i förhållande då ca 11 000 arbetstillstånd beviljades. 2016 beviljades ca 11 000 arbetstillstånd. Det framgår dock inte hur många arbetstagare som är anställda av arbetsgivare i eller som har utstationerats hit av arbetsgivare i tredje land. är utstationerande arbetsgivare skyldiga att anmäla utstationeringar till . Av statistikuppgifter från om utstationering från arbetsgivare i tredje land framgår att det främst rör sig om utstationering från , , och , framför allt för tjänstgöring inom telekommunikation- och databranscherna. Det som anges i anmälan är sätet för det utsändande företaget, vilket inte behöver innebära att nationaliteten på den utstationerade arbetskraften är densamma. Mellan har ca 125 000 personer – utstationerade från företag både inom och utanför EU – registrerats i utstationerings- Prop. 2017/18:34 registret. Av dessa har ca 32 000 vistats här än . Eftersom det stora flertalet av de som utstationeras till är här än vad ICT-direktivet kräver (vistelsen ska överstiga för att ett ICT-tillstånd ska kunna beviljas) torde många av de som utstationeras hit inte falla in under ICT-direktivets tillämpnings- område. Av de utlänningar som utstationeras hit för än finns det inte några uppgifter om hur många av dem som förflyttas hit inom en koncern och därmed skulle kunna omfattas av de nya reglerna om ICT-tillstånd. Det framgår inte av statistikuppgifterna hur många uppehållstillstånd som har beviljats till medföljande familjemedlemmar till den som beviljats uppehålls- och arbetstillstånd vid utstationering från tredje land. Konsekvenser för det allmänna Det finns redan enligt nuvarande regler i utlänningslagen möjlighet att ansöka om och beviljas uppehålls- och arbetstillstånd för utstationering av personal från länder i tredje land för kortare eller längre tids tjänstgöring i . Till skillnad från tillstånden för företagsintern förflyttning, som endast kan beviljas för vistelser som överstiger , finns det enligt gällande ordning ingen begränsning för vilken tillstånd kan beviljas. Några remissinstanser, däribland , anser att förslagen kommer att påverka de myndigheter som handlägger utlänningsärenden och bl.a. innebära att handläggningstider för andra ärenden kan förlängas. anser att behöver få en kraftfull resursförstärkning för att säkerställa att handläggningen går snabbt och smidigt. Regeringen konstaterar dock att de uppgifter som ska kontrollera innan ett tillstånd ska beviljas eller förlängas i princip är uppgifter som verket redan enligt nuvarande ordning hanterar inom ramen för sin verksamhet. Detsamma gäller för prövning av en ansökan om uppehållstillstånd för familjemedlem till den som beviljas tillstånd för företagsintern förflyttning. Som påpekar är antalet ärenden som omfattas av förslagen dessutom begränsat. Regeringen bedömer därför att införandet av ett särskilt tillstånd för företagsintern förflyttning endast marginellt kommer att påverka de myndigheter, framförallt , som hanterar utlänningsärenden. Kostnaderna för och övriga myndigheter ryms inom befintliga anslag. Förslaget innebär att beslut i ärenden om tillstånd för företagsintern förflyttning ska kunna överklagas till migrations- domstolarna. Regeringen delar inte Svenskt Näringslivs bedömning av antalet överklagade beslut utan bedömer att antalet överklaganden till domstol kan förväntas bli relativt få. Med hänsyn till att det finns en möjlighet för utlänningar att ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd och få sin sak prövad i domstol bör enligt regeringens bedömning de nya ärendena inte leda till annat än marginella kostnads- ökningar. Dessa kostnader ryms inom befintliga anslag. 2017/18:34 De föreslagna ändringarna i studiestödslagen bedöms endast ha en marginell påverkan på kostnaderna för studiestöd och ryms inom befintliga anslag. De föreslagna ändringarna i lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare bedöms inte i någon större utsträckning påverka storleken på den målgrupp som kommunerna är skyldiga att erbjuda samhällsorientering. De familjemedlemmar som kan komma i fråga för uppehållstillstånd på grund av anknytning till innehavare av tillstånd för företagsintern förflyttning kan redan enligt gällande ordning beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning till en arbetskraftsinvandrare och ska i sådana fall erbjudas samhällsorientering av kommunerna. Det totala antalet familjemedlemmar som ska erbjudas familjeorientering förväntas därför inte öka. Väl fungerande kompetensförsörjning är avgörande för företags internationella konkurrenskraft. Underlättande av personrörlighet för viktiga personalkategorier stärker också företags möjligheter att delta i de globala värdekedjorna utifrån en etablering i , genom t.ex. exportverksamhet. Tydliga regelverk är ett centralt redskap för att kunna attrahera spetskompetens och investeringar i . Möjligheten till tillstånd för företagsintern förflyttning införs för att ge värdföretagen nya färdigheter och kunskaper och syftar till att underlätta för multinationella företag att använda sin personal på bästa sätt. Att det införs gemensamma regler inom EU innebär en enhetlighet som delvis kan kompensera den förändring av det interna svenska regelverket som regleringen innebär. Vidare bör noteras den betydelse som regeringen fäster vid att handläggningen hos är effektiv och ändamålsenlig. Förslagen bör sammanfattningsvis gynna företagen och leda till förbättrade ekonomiska möjligheter för dessa. Betydligt fler män än kvinnor ansöker om arbetstillstånd i , vilket även torde få genomslag på antalet ansökningar om tillstånd för företagsintern förflyttning. Även om förslaget är könsneutralt utformat kommer därför fler män än kvinnor att direkt beröras. 20.1Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Lagens innehåll, vissa definitioner och allmänna bestämmelser 1 § I denna lag finns föreskrifter om –lagens innehåll, vissa definitioner och allmänna bestämmelser (1 kap.), –villkor för att en utlänning ska få resa in i samt vistas och arbeta i (2 kap.), –visering (3 kap.), –uppehållsrätt (3 a kap.), –flyktingar och andra skyddsbehövande (4 kap.), –uppehållstillstånd (5 kap.), –ställning som varaktigt bosatt i (5 a kap.), –arbetstillstånd (6 kap.), –EU-blåkort (6 a kap.), –tillstånd för företagsintern förflyttning, ICT (6 b kap.), –återkallelse av tillstånd (7 kap.), –avvisning och utvisning (8 kap.), –utvisning på grund av brott (8 a kap.), –kontroll- och tvångsåtgärder (9 kap.), –förvar och uppsikt avseende utlänningar (10 kap.), –hur en utlänning som hålls i förvar ska behandlas (11 kap.), –verkställighet av beslut om avvisning och utvisning (12 kap.), –handläggningen av ärenden hos förvaltningsmyndigheterna m.m. (13 kap.), –överklagande av förvaltningsmyndighets beslut (14 kap.), –nöjdförklaring (15 kap.), –migrationsdomstolar och Migrationsöverdomstolen (16 kap.), –skyldighet att lämna uppgifter (17 kap.), –offentligt biträde (18 kap.), –kostnadsansvar (19 kap.), –bestämmelser om straff m.m. (20 kap.), –tillfälligt skydd (21 kap.), –tribunalvittnen (22 kap.), och –särskilda bemyndiganden (23 kap.). I paragrafen finns en innehållsförteckning till lagen. Paragrafen ändras till följd av att ett nytt kapitel, 6 b kap., införs i lagen. 2017/18:34 2 kap. Villkor för att en utlänning skall få resa in i samt vistas och arbeta i Kombinerade uppehålls- och arbetstillstånd 7 a § Bestämmelser om kombinerade uppehålls- och arbetstillstånd finns i 6 a och 6 b kap. I paragrafen finns en upplysningsbestämmelse om att det finns bestämmelser om kombinerade uppehålls- och arbetstillstånd i 6 a kap. om EU-blåkort och i 6 b kap. om tillstånd för företagsintern förflyttning, ICT. Övervägandena finns i avsnitt 17. Paragrafen ändras till följd av det nya 6 b kap. I övrigt görs vissa språkliga ändringar. Undantag från kraven på pass, visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd 8 a § Kravet på visering enligt 3 § gäller inte för en utlänning som 2.har uppehållskort eller permanent uppehållskort som har utfärdats i eller av en behörig myndighet i en annan EES-stat, 4.har ställning som varaktigt bosatt i , eller 5.återtas enligt 6 a kap. 14 § eller 6 b kap. 19 §. Kravet på visering enligt 3 § för inresa gäller inte heller för en utlänning som återtas enligt 4 kap. 5 d § eller 5 a kap. 7 §. Paragrafen innehåller undantag från kravet på visering enligt 3 §. Övervägandena finns i avsnitt 10.4. I paragrafen genomförs delvis artikel 23.5. Ändringen i första stycket 5 innebär att det gäller ett undantag från kravet på visering för inresa och vistelse i när återtar en utlänning och hans eller hennes medföljande familjemedlemmar från en annan EU-stat under de förutsättningar som anges i 6 b kap. 19 §. Uppehållstillstånd på grund av arbete, utbildning på forskarnivå eller försörjning på annat sätt 5 § Ett permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft 1.uppehållstillstånd för arbete eller ett av utfärdat EU-blåkort, ICT- tillstånd eller ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse, eller 2.uppehållstillstånd för studier som avser utbildning på forskarnivå. Uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som har sin försörjning ordnad på annat sätt än genom anställning. Om utlänningen ska bedriva näringsverksamhet ska han eller hon ha förmåga att bedriva den aktuella verksamheten. Paragrafen innehåller bestämmelser om permanent uppehållstillstånd på Prop. 2017/18:34 grund av arbete, utbildning på forskarnivå eller försörjning på annat sätt. Övervägandena finns i avsnitt 12. Av ändringen i första stycket 1 framgår att den tid som en utlänning har haft ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse utfärdat av ska räknas in vid bedömningen av om kravet på en sammanlagd tidsperiod är uppfyllt. Det innebär att om utlänningen har haft tillstånd enligt en eller båda tillståndstyperna för företagsintern förflyttning så är kravet uppfyllt. Det är också möjligt för en utlänning att räkna samman tid med någon typ av tillstånd med tid som han eller hon har haft tillstånd enligt de allmänna bestämmelserna om arbetskraftsinvandring. Tiden kan också, i förekommande fall, räknas samman med den tid som utlänningen har haft ett av utfärdat EU-blåkort. När ansökan om uppehållstillstånd skall vara gjord 18 a § Det som föreskrivs i 18 § första stycket gäller inte för en utlänning som ansöker om uppehållstillstånd enligt 5 § första stycket eller uppehållstillstånd för arbete enligt 10 § om han eller hon har ett av utfärdat EU-blåkort, ICT- tillstånd eller ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse, eller om han eller hon har eller har haft ett EU-blåkort utfärdat av och har återtagits enligt 6 a kap. 14 §. En ansökan om uppehållstillstånd efter inresan i får även bifallas för en familjemedlem till en utlänning som avses i första stycket om utlänningen beviljas uppehållstillstånd enligt de bestämmelser som anges där. Paragrafen behandlar vissa situationer när en ansökan om uppehålls- tillstånd får ges in och beviljas efter inresa i landet. Övervägandena finns i avsnitt 12. Av ändringen i första stycket framgår att den som har ett av utfärdat ICT-tillstånd eller ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse får ansöka om och beviljas ett permanent uppehållstillstånd eller ett uppehållstillstånd för arbete enligt de allmänna bestämmelserna om arbetskraftsinvandring, utan att först behöva lämna landet. Att även arbetstillstånd får beviljas under vistelsen i framgår av 6 kap. Ändringen medför även, enligt andra stycket, att den som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till en utlänning som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse, får ansöka om och beviljas uppehållstillstånd under vistelsen här om den som han eller hon åberopar anknytning till har haft ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse utfärdat av och därefter beviljas ett nationellt uppehållstillstånd för arbete. Detsamma gäller om den som har haft något slags ICT-tillstånd beviljas ett permanent uppehållstillstånd enligt 5 §. 2 b § Arbetstillstånd enligt 2 § första stycket får inte ges till en utlänning som är anställd av ett företag som är etablerat utanför EES-staterna och och