prop · H403143 · 2017-03-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:143 En stadieindelad timplan i och Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800). I propositionen görs bedömningen att det bör införas en stadieindelad timplan i och att den, i likhet med timplanerna för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, ska regleras på förordningsnivå. Som en följd av detta föreslås att nuvarande timplan, som är reglerad i en bilaga till skollagen, ska upphävas och att regeringen i skollagen ska ges ett bemyndigande att fördela undervisningstiden i timplan. Vidare föreslås att benämningarna låg-, mellan- och högstadium ska införas i skollagen. Det föreslås att moderna språk ska anges som ett ämne i skollagen och undervisningstiden i sameskolan ska utökas för språkval, som är en avsatt tid inom vilken eleven kan göra vissa val. En stadieindelad timplan medför att undervisningen i språkval kommer att påbörjas senast i årskurs 6 och av den anledningen föreslås att betyg i och sameskolan ska sättas i samtliga ämnen från och med denna årskurs. Detsamma ska gälla i grundsärskolan, om en elev eller en elevs vårdnadshavare begär att betyg ska sättas. I specialskolan ska betyg sättas från och med årskurs 7. Slutligen ska bestämmelsen i skollagen om anpassad studiegång i , specialskolan och sameskolan förtydligas så att det framgår att sådant särskilt stöd ska utformas så att eleven så långt det är möjligt får förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ........................... Ärendet och dess beredning ............................................................ En stadielös timplan leder till bristande likvärdighet ...................... timplan och en stadieindelad skola .......................... En stadieindelad timplan bidrar till en ökad 6.2En reglering av timplanen på förordningsnivå ger ett 6.3Benämningarna låg-, mellan- och högstadium ska återinföras i skollagen ...................................................... Om moderna språk anges som ett ämne blir regleringen För att uppnå likvärdighet ska sameskolans elever erbjudas Ett enhetligt betygssystem bidrar till ökad likvärdighet.................. Anpassad studiegång ska utformas så att eleven så långt det är möjligt når .....................................behörighet till gymnasieskolan Ekonomiska konsekvenser för kommunala Ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän Ekonomiska konsekvenser för staten Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Konsekvenser för små företag 12.6Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och Konsekvenser för elever ................................................... medlemskap i unionen .................... Sammanfattning av remisspromemorian En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (U2016/03475/S) ................................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att 10 kap. 16 §, 12 kap. 16 § och bilaga 1 ska upphöra att gälla, dels att nuvarande bilaga 2–5 ska betecknas bilaga 1–4, dels att 3 kap. 12 §, 10 kap. 3–5 och 15 §§, 11 kap. 4, 7 och 19 §§, 12 kap. 3–5 och 15 §§, 13 kap. 3–5 och 16 §§ och rubrikerna närmast före 10 kap. 3 §, 11 kap. 4 §, 12 kap. 3 § och 13 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 10 kap. 6 §, 11 kap. 9 § och 12 kap. 6 § ska lyda ”Ytterligare bemyndiganden om undervisningens innehåll och omfattning”. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om det särskilda stödet för en Om det särskilda stödet för en elev i , grundsär- elev i , grundsär- skolan, specialskolan eller same- skolan, specialskolan eller same- skolan inte i rimlig grad kan an- skolan inte i rimlig grad kan an- passas efter elevens behov och passas efter elevens behov och förutsättningar, får ett beslut enligt förutsättningar, får ett beslut enligt 7 § innebära avvikelser från den 7 § innebära avvikelser från den timplan samt de ämnen och mål timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen som annars gäller för utbildningen (anpassad studiegång). (anpassad studiegång). skolan, specialskolan och same- skolan ska den anpassade studie- gången utformas så att eleven så långt som möjligt får förutsätt- ningar att nå behörighet till gym- nasieskolans nationella program. Rektorn ansvarar för att en elev med anpassad studiegång får en utbildning som så långt det är möjligt är likvärdig med övrig utbildning i den aktuella skolformen. 1 Senaste lydelse av 10 kap. 16 § 2014:458 12 kap. 16 § 2014:458 bilaga 1 2016:553 bilaga 4 2012:109 bilaga 5 2012:109. Årskurser, läsår och terminer Årskurser, stadier, ska ha nio års- ska ha nio års- Utbildningen i varje års- kurser, som indelas i lågstadium, kurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och Lågstadiet består av årskurs 1–3, mellanstadiet av årskurs 4–6 och högstadiet av årskurs 7–9. Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och sluta. 4 § Undervisningen ska omfatta följande ämnen: –hem- och konsumentkunskap, –idrott och hälsa, –naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, –samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, –svenska eller svenska som andraspråk, och Härutöver ska det som ämnen Härutöver ska det som ämnen finnas språkval och, för elever som finnas moderna språk som ska erbjudas varje elev inom ramen visning, modersmål. för språkval och, för elever som visning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. Den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara 2 Senaste lydelse 2016:553. 2016/17:143 minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Bestämmelser om fördelning av Regeringen får meddela före- undervisningstiden (timplan) finns skrifter om fördelning av under- i bilaga 1. visningstiden (timplan). Betyg ska sättas i Betyg ska sättas i ämnen i slutet av varje termin från och med årskurs 6 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 6. Årskurser, läsår och terminer Årskurser, stadier, Grundsärskolan ska ha nio års- Grundsärskolan ska ha nio års- Utbildningen i varje års- kurser, som indelas i lågstadium, kurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och Lågstadiet består av årskurs 1–3, mellanstadiet av årskurs 4–6 och högstadiet av årskurs 7–9. Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och sluta. Den totala undervisningstiden för varje elev i grundsärskolan ska vara minst . För en elev i inriktningen träningsskolan ska den totala undervisningstiden dock vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. 3Senaste lydelse 2010:2022. 4Senaste lydelse 2016:553. Regeringen eller den myndighet Regeringen får meddela före- som regeringen bestämmer får skrifter om fördelning av undervis- meddela föreskrifter om fördelning ningstiden (timplan). av undervisningstiden (timplan). Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska betyg sättas i Betyg ska sättas i slutet av varje 1. i slutet av varje termin från termin från och med årskurs 6 i de och med årskurs 6 till och med ämnen som eleven har fått under- höstterminen i årskurs 9 i de äm- visning i under terminen. nen som eleven har fått under- visning i under terminen och som inte har avslutats, och 2. när ett ämne har avslutats. Årskurser, läsår och terminer Årskurser, stadier, Specialskolan ska ha tio års- Specialskolan ska ha tio års- Utbildningen i varje års- kurser, som indelas i lågstadium, kurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och Lågstadiet består av årskurs 1–4, mellanstadiet av årskurs 5–7 och högstadiet av årskurs 8–10. Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. 4 §6 Undervisningen ska omfatta följande ämnen: –hem- och konsumentkunskap, –idrott och hälsa, –naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, –rörelse och drama eller musik, –samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, –svenska eller svenska som andraspråk, 5Senaste lydelse 2014:458. 6Senaste lydelse 2011:876. För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). – teckenspråk, och För hörande elever gäller att ämnet musik ersätter ämnet rörelse och För elever som tagits emot enligt 7 kap. 6 § första stycket 1 och 3 gäller att ämnet svenska ersätter ämnet teckenspråk, om dessa elever inte har behov av teckenspråk. Härutöver ska det som ämnen Härutöver ska det som ämnen finnas språkval och, för de elever finnas moderna språk som ska som ska erbjudas modersmåls- erbjudas varje elev inom ramen undervisning, modersmål. för språkval och, för elever som visning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Den totala undervisningstiden för varje elev i specialskolan ska vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § tredje stycket ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Betyg ska sättas i specialskolans Betyg ska sättas i specialskolans ämnen i slutet av varje termin från och med årskurs 7 i de ämnen som eleven har fått undervisning i Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 7, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 7. 7Senaste lydelse 2016:553. 8Senaste lydelse 2010:2022. Årskurser, läsår och terminer Årskurser, stadier, Sameskolan ska ha sex års- Sameskolan ska ha sex års- Utbildningen i varje års- kurser, som indelas i lågstadium kurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och består av årskurs 1–3 och mellan- stadiet av årskurs 4–6. Utbildningen i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. 4 § Undervisningen ska omfatta följande ämnen: –hem- och konsumentkunskap, –idrott och hälsa, –naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, –samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, –svenska eller svenska som andraspråk, och Härutöver ska det som ämnen Härutöver ska det som ämnen finnas språkval och, för elever som finnas moderna språk som ska erbjudas varje elev inom ramen visning, modersmål. för språkval och, för elever som visning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. för varje elev i sameskolan ska för varje elev i sameskolan ska För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra 9 Senaste lydelse 2016:553. 2016/17:143 stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om fördelning av med stöd av 8 kap. 7 § regerings- undervisningstiden (timplan). (timplan). Betyg ska sättas i sameskolans Betyg ska sättas i sameskolans ämnen utom språkval. Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen. Denna lag träder i kraft i fråga om 12 kap. 5 § och i övrigt . Den upphävda bilagan gäller fortfarande för elever som påbörjar årskurs 7 eller en högre årskurs i . 10 Senaste lydelse 2010:2022. Ärendet och dess beredning Promemorian En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (U2016/03475/S) har upprättats inom (). I promemorian föreslås att det i skollagen (2010:800) ska införas ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Vidare lämnas förslag om att den nuvarande timplanen för , som regleras i en bilaga till skollagen, ska upphävas och att det ska införas en ny stadieindelad timplan som en bilaga till skolförordningen (2011:185). Det föreslås också att benämningarna låg-, mellan- och högstadiet ska införas i skollagen samt ytterligare förslag till ändringar i den lagen. I denna proposition behandlas den del av promemorians förslag som innefattar förslag till ändringar i skollagen. En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilaga 1 och 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (U2016/03475/S). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som är likalydande med propositionens lagförslag, med undantag för en ändring av rättelsekaraktär, som gäller 12 kap. 5 § och som Lagrådet upplystes om vid föredragningen. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. 4En stadielös timplan leder till bristande likvärdighet Eleverna i de obligatoriska skolformerna, dvs. , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan är enligt skollagen garanterade ett minsta antal undervisningstimmar. Hur undervisningstimmarna ska fördelas mellan olika ämnen framgår av så kallade timplaner. Dessa timplaner är inte uppdelade efter stadier, utan anger en minsta garanterad undervisningstid per ämne, ämnesgrupp eller ämnesområde för årskurs 1–9 i och grundsärskolan, årskurs 1–10 i specialskolan och årskurs 1–6 i sameskolan. En stadielös timplan resulterar i skillnader i hur undervisningstiden fördelas och kan påverka elevers möjlighet att få meritpoäng Nuvarande ordning innebär att huvudmännen relativt fritt kan fördela undervisningstimmarna mellan årskurserna. Denna frihet har resulterat i skillnader när det gäller hur undervisningstiden fördelas. Nuvarande timplan i kan enligt rapporten av uppdrag om att ta fram förslag till stadieindelad timplan för t.ex. ge upphov till variationer i fråga om i vilken årskurs undervisningen i ämnet språk- val påbörjas (, 2014). En huvudman kan nämligen välja om språkval ska erbjudas i årskurs 6 eller i årskurs 7. har uppmärksammats på att elever vid skolbyten inte fått möjlighet att läsa moderna språk inom ramen för språkval i årskurs 7 i den nya skolan, på grund av att de inte har påbörjat språkval i årskurs 6 vid sin tidigare skola. Att en elev ges möjlighet till språkval kan ha betydelse i samband med att han eller hon söker ett nationellt program i gymnasieskolan. Om antalet platser vid ett nationellt program i gymnasieskolan är färre än antalet sökande som ska tas emot ska det göras ett urval. Företräde mellan de sökande bestäms efter ett meritvärde som utgörs av summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. För elever som fått betyg i moderna språk som språkval får meritvärdet beräknas på summan av betygsvärdena av detta betyg och de 16 bästa betygen i övrigt. Detta innebär att det högsta meritvärdet utan betyg i moderna språk inom ramen för språkval är 320 poäng. Om eleven har ett betyg i moderna språk inom ramen för språkval är däremot det högsta meritvärdet 340 poäng. En elev har således möjlighet att höja sitt meritvärde genom att läsa moderna språk inom ramen för språkvalet, som en elev som inte ges möjlighet till språkval går miste om meritpoängen. Huvudmännens möjlighet att relativt fritt kunna fördela undervisningstimmarna har även visat sig ge upphov till stora variationer i hur många undervisningstimmar eleverna får under en årskurs. har undersökt hur många undervisningstimmar som eleverna i årskurs 8 fått i matematik under ett läsår. Rapporten timplaner – en förutsättning för en likvärdig skola? visar att vissa elever fått medan andra elever fått undervisning i (, 2012). Enligt spelar det därmed stor roll i vilken skola en elev går och denna skillnad kan påverka måluppfyllelsen för den enskilda eleven. I intervjuer som förbundet gjorde med 348 matematiklärare framkom det dessutom att av lärarna inte kände till fördelningen av undervisningstiden i matematik. Skolorna har svårt att garantera undervisningstiden Dagens stadielösa timplan kräver att det finns ordentliga rutiner för uppföljning som säkerställer att eleverna verkligen får den undervisningstid som de har rätt till. Om det inte görs ordentliga uppföljningar riskerar eleverna nämligen att gå miste om undervisningstid och i förlängningen inte nå kunskapskraven. Det har visat sig att skolor behöver vidta åtgärder för att eleverna ska kunna erbjudas den utbildning de har rätt till. I 70 av 722 grundskolor där genomfört tillsyn behövde åtgärder vidtas (Regelbunden tillsyn, Skolinspektionen, 2011). Vidare finns det uppgifter som talar för att huvudmännen har svårt att garantera att eleverna får den undervisningstid de har rätt till. Av 250 huvudmän som besvarade en enkät från uppgav att det saknades riktlinjer för hur den garanterade undervisningstiden i skolorna ska följas upp. Det framkom även i intervjuer med rektorer och lärare att målen och elevernas resultat tycks vara i fokus i den dagliga verksamheten, snarare än den garanterade undervisningstiden (Att fånga undervisningstiden med målen i fokus – Garanterad undervisningstid i Prop. 2016/17:143 ur ett huvudmanna- och skolperspektiv, rapport 384, 2013). När en elev byter skola saknas det ofta uppgifter om vilken undervisningstid som eleven har fått i olika ämnen i den tidigare skolan. Dessa brister kan leda till att en elev som byter skola riskerar att missa centralt innehåll eller får läsa samma centrala innehåll två gånger eftersom undervisningstiden planeras olika vid olika skolor (Redovisning av uppdrag om att ta fram förslag till stadieindelad timplan för , , 2014). Enligt skollagen (2010:800) ska alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet om inte annat följer av särskilda bestämmelser i skollagen (2 kap. 8 §). Att timplanerna inte är stadieindelade kan, som framgår av beskrivningen ovan, leda till brister i likvärdigheten. Vidare är uttrycken låg-, mellan- och högstadiet väl inarbetade och används vid beskrivandet av verksamheterna i de obligatoriska skolformerna. Uttrycken förekommer dock inte i skollagen. Eleverna är garanterade viss undervisningstid som fördelas mellan ämnen i timplaner Enligt skollagen är eleverna i de obligatoriska skolformerna, dvs. , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan garanterade ett antal timmar som undervisningen minst ska uppgå till i skolformen. Undervisningstiden uppgår i och grundsärskolan , i specialskolan och i sameskolan, som omfattar årskurs 1–6, . Vidare framgår det av skollagen vilka ämnen som undervisningen ska omfatta och därmed vilka ämnen som den minsta garanterade undervisningstiden ska fördelas mellan. timplan regleras i en bilaga till skollagen. För grundsärskolan gäller att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden. När det gäller specialskolan och sameskolan finns det upplysningsbestämmelser av vilka det framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden. Timplanerna för dessa tre obligatoriska skolformer (grundsärskolan, specialskolan och sameskolan) regleras i bilagor till skolförordningen (10 kap. 4 och 5 §§, 11 kap. 6 och 7 §§, 12 kap. 4 och 5 §§, 13 kap. 4 och 5 §§ och bilaga 1 skollagen samt bilaga 1–3 skolförordningen). I timplan fördelas undervisningstiden mellan de olika ämnena på följande sätt: Svenska eller svenska som andraspråk Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik får dock inte minskas. Det finns en begränsad möjlighet att bedriva utbildning utan att tillämpa timplan påbörjades ett försök med timplanelösa grundskolor och 2005 föreslog Timplanedelegationen i ett betänkande att timplanerna helt skulle avskaffas (SOU 2005:101). Förslaget blev dock inte verklighet och i samband med införandet av den nu gällande skollagen avslutades försöksverksamheten. Det finns dock en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från skyldighet att tillämpa timplanen. Huvudmän som vill bedriva utbildning i utan att tillämpa timplanen kan ansöka om detta hos . En förutsättning för att Skolinspektionen ska kunna lämna ett sådant tillstånd är att huvudmannen har godtagbara pedagogiska eller organisatoriska skäl för att bedriva sådan utbildning. Vidare ska eleverna ges förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i samtliga ämnen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Skolinspektionens medgivande ska avse en eller flera bestämda skolenheter och det får förenas med villkor (10 kap. 6 § 4 skollagen och 9 kap. 23 § skolförordningen). Det finns inte några motsvarande bestäm- melser för de övriga obligatoriska skolformerna. Kursplaner, ämnesspecifika förmågor och kunskapskrav Kursplanerna är de styrdokument som gäller för undervisningen i de Varje kursplan inleds med en kort motivering till att det enskilda ämnet finns i skolan. Därefter anges syftena med under- Prop. 2016/17:143 visningen i ämnet, vilka avslutas med att ämnesspecifika förmågor anges. Det centrala innehållet definierar sedan vad undervisningen ska behandla för att eleverna ska ges möjlighet att utveckla de ämnesspecifika förmågorna så långt som möjligt.