prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Anslaget används till bidrag som fördelas till fria aktörer inom bild och formområdet. Bemyndigandet innebär att dessa aktörer kan ansöka om bidrag , vilket minskar den administrativa bördan och skapar bättre planeringsförut- sättningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 7.10 Beställningsbemyndigande för anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 7.11 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för en bred satsning för att förbättra förutsättningarna för den fria konsten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Avsnittet omfattar de statliga ersättningar och bidrag som i huvudsak riktar sig till kultur- skapare och andra insatser som har direkt inverkan på kulturskapares villkor. Området behandlar särskilt och dess ersättningar, stipendier och bidrag inom bild och form-, musik-, teater-, dans- och filmområdet. I avsnittet behandlas också nämndens inter- nationella konstnärsutbytesverksamhet och bevakning av konstnärernas sociala och ekonomiska villkor. Vidare omfattas bl.a. författarfonds verksamhet, med i första hand fördelning av biblioteksersättning till konstnärer inom ordområdet, och fördelning av den individuella visningsersättningen till bildkonstnärer som den ekonomiska föreningen i ansvarar för. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom Kulturskaparnas villkor, utgiftsområde 17 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som har beslutat. Bedömningen av resultatet inom kulturs- kaparnas villkor utgår från: –uppgifter om ansökningar samt fördelade bidrag och ersättningar för de olika konst- områdena nationellt och internationellt, –arbete med att bevaka och informera om konstnärernas sociala och ekonomiska villkor, –insatser för att stärka konstnärernas arbets- marknad, Bedömningen görs vidare utifrån resultat relater- ade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.5.1). Bidrag och ersättningar till konstnärer och bidrag till enskilda konstnärer har beslutat om totalt i stipendier och bidrag. Det är en ökning med från föregående år. Ökningen kan förklaras med att Kulturbryggans bidragsgivning numera medräknas i den summan sedan den införlivades i myndigheten . behandlades 7 726 ansökningar till enskilda konstnärer och av dessa beviljades. Antalet ansökningar har minskat något , men har ansökningsantalet ökat. Tabell 8.2 stipendie- och bidragsärenden till enskilda konstnärer 2014-2016 Antal ansökningar (varav från kvinnor) Könsfördelningen är fortsatt jämn när det gäller antalet ansökningar om konstområdena betraktas samlat. av ansökningarna inom samtliga konstområden var från kvinnor. Av totalt antal bidrag fördelades till kvinnor. Ett återkommande upp- märksammat problem när det gäller jämställdhet är att det inom dansområdet är särskilt ojämnt. Styrelsen har dock beslutat att det ska vara tillåtet att fördelningen är resp. till kvinnornas fördel eftersom en statistisk jämställd fördelning annars skulle missgynna kvinnorna. Filmen är likt föregående år det mest jämställda området vad gäller sökande. Vad gäller musikområdet har inga bidrag en andel av något av könen som understiger , något som uppnåtts . När det gäller den geografiska spridningen motsvarar fördelningen av stipendier och bidrag demografin för var konstnärer är bosatta i . De flesta konstnärer bor i storstads- regionerna och således kommer av ansökningarna därifrån. I nedan tabell beskrivs fördelningen mellan konstområden av beslutade stipendier och bidrag till enskilda konstnärer. Bild och form står för den största delen av det fördelade stödet. Tabell 8.3 – beslutade stipendier och bidrag 2014-2016 till enskilda konstnärer uppdelat på konstområden1 Källa: Statistik- och fördjupningsrapport , 1 Beloppen innehåller inte indirekta kostnader för residensrogrammen för t.ex. boende, arbetsplats och resor. Även inkomstgarantier som betalas ut och formellt beslutas av redovisas inte i tabellen. Kulturbryggan främjar nyskapande kultur Kulturbryggan införlivades i . beviljades 97 stycken ansökningar av totalt 718 inom ramen för Kulturbryggans bidragsgivning, vilket ger en bifallsprocent på . Totalt beviljades bidrag för . I Kultur- bryggans årsrapport lyfts bl.a. VR (Virtual reality) och AI (Artificial intelligence) fram som nya trender inom bidragsgivningen till nyskapande kultur. Främjande av internationellt kulturutbyte har beviljat 951 ansökningar om internationellt kulturutbyte, resebidrag eller residens. Det ger en bifalls- procent på . 201 av dessa gällde resebidrag eller internationella kulturutbyten med konstnärer i utvecklingsländer eller länder med svaga demokratier. Stödet till konstnärers internationella kulturutbyte inklusive resebidrag och residens uppgick till totalt . Andelen sökande kvinnor inom internationella stöd var och beviljade var . Övriga ersättningar och bidrag till kulturskapare Inom det kulturpolitiska området finns ett flertal ersättningar som syftar till att ge kulturskapare betalt för utfört konstnärligt arbete, men också stödordningar som leder till möjligheter att fördjupa och utveckla sitt konstnärskap. Utöver de ersättningar som redovisas nedan fördelas också talboksersättning till författare och översättare för nyttjandet av deras verk i form av talböcker. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 och uppgick till . Fonogramersättningen fördelas av och som kompensation för att musikaliska verk på fonogram och i tryckt form lånas ut genom folk- och skolbibliotek. fördelades i fonogramersätt- ning. har fördelat nära 5 000 ersättningar och stipendier inom ramen för biblioteksersättningen som uppgick till , en höjning med jämfört med året innan. uppgår anslaget till . Höjningen av biblioteksersättningens grundbelopp 2016 och 2017 innebär en satsning på förbättrade villkor för författare, översättare, tecknare och fotografer. Därutöver har Författarfonden fördelat bidrag till författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker om ca . Individuell visningsersättning (IV) fördelas av Bildupphovsrätt i till bild- och form- konstnärer som ersättning för att verk som ägs av offentliga institutioner visas för allmänheten. uppgick den totala ersättningen till . beviljades totalt 3760 konstnärer (2197 kvinnor) stöd med ett belopp mellan och . Kvinnliga konstnärer utgjorde av de sökande. När det gäller ersättningsnivån är kvinnorna fler i de lägre ersättningsnivåerna och männen fler i grupperna med höga ersättningar. Kvinnorna är överrepresenterade bland de yngre ersättnings- mottagarna och män bland de äldre. Det är således fler kvinnor än män som får ersättning, men männen får i genomsnitt en högre ersättning för visningen av sina verk. Analys- och bevakning av kulturskaparnas villkor Ett av övergripande upp- drag är att sprida kunskap om och analysera konstnärernas villkor. Ett viktigt resultat inom det arbetet är rapporten , inkomster och sociala villkor som presenterades . Av rapporten framgår bl.a. att konstnärer generellt har en P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 högre utbildningsnivå än befolkningen i stort, men att konstnärernas inkomster trots det endast stigit . Detta kan jämföras för hela befolkningen. Rapporten har fått stort genomslag och är en av de mest omfattande rapporterna i världen när det gäller konstnärers villkor. har även genomfört en arbetsmiljöundersökning, Konstnärers arbetsmiljö, som presenterades . arbetar även aktivt genom bl.a. webbplatsen Konstnärsguiden för att sprida information om skatte- och socialförsäkrings- systemet. Myndigheten för kulturanalys har i rapporten 2017 gjort en samlad bedömning av läget på kulturområdet i relation till de nationella kulturpolitiska målen. I rapporten beskrivs en genomgående tendens att villkoren för de professionella kulturutövarna och konstnärerna inte utvecklats på ett gynnsamt sätt. En fråga som blivit allt mer aktuell när det gäller kulturskaparnas villkor är hot och hat. som publicerades framgår att var sjätte konstnär och författare utsatts för hot, trakasserier och våld i samband med sin yrkesutövning . Skillnaderna i utsatthet mellan könen är enligt rapporten genomgående relativt marginella. Insatser för att stärka kulturskaparnas arbetsmarknad har fördelat i bidrag till olika insatser för att öka möjligheten till anställning eller uppdrag för konstnärer. Totalt har fördelats i bidrag till scenkonstallianserna inom teater-, dans- och musikområdet. Allianserna verkar för att öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbets- löshetskassan, utveckla matchning och förmed- ling samt stimulera den konstnärliga utveckling- en. Centrumbildningarna, som samlar drygt 10 000 fria professionella kulturutövare inom olika konstområden i , arbetar med att förmedla uppdrag och med kompetensutveck- ling. De spelar en viktig roll för frilansande konstnärliga utövares arbetsmöjligheter. kulturråd har fördelat nästan till 13 centrumbildningar inom olika konstområden. Inom dans- och cirkusområdet har Kultur- rådet även fördelat bidrag till daglig träning för frilansande yrkesverksamma konst- närer. De professionella kulturskaparna är viktiga aktörer som medverkar i arbetet med att ta fram och genomföra de regionala kulturplanerna inom kultursamverkansmodellen. Avtalet om medverkans- och utställnings- ersättning, , som reglerar vilka villkor och ersättningsnivåer som ska gälla när statliga institutioner ställer ut verk som ägs av konst- nären reviderades för att bli lättare att tillämpa för både utställare och konstnärer. har regeringens uppdrag att göra allmänt känt och tillämpat. har verkat för en ökad tillämpning av avtalet genom dialoger med regionala kulturchefer, vid granskning och uppföljning av regionala kulturplaner samt vid möten med och uppföljning av bidragssökande organisationer. har även följt upp hur tillämpas hos utställ- ningsarrangörer inom kultursamverkans- modellen. I uppföljningen angav 13 av 25 utställ- ningsarrangörer att alla upphovspersoner fick ersättning på eller över lägstanivå, åtta angav att de betalat ersättning enligt MU- avtalet till några upphovspersoner men inte till alla, och fyra angav att de inte betalat ersättning enligt till någon av upphovs- personerna. Som helhet visar enkäten att av de svarande utställningsarrangör- erna tillämpar helt och hållet eller till viss del. Insatser för att stärka upphovsrätten Ett väl fungerande upphovsrättsligt skydd är en förutsättning för att kulturskapare ska kunna leva på sitt arbete. Regeringen har initierat ett strategiskt arbete för immateriella tillgångar som belyser frågor kopplade till skapande och innovation utifrån rättighetshavar-, företagar- och konsument- perspektiv. Flera initiativ har tagits för att höja kunskapen hos allmänheten om upphovs- rättens betydelse i syfte att minska intrången och öka intresset för lagliga distributions- tjänster. Bland annat har fått i uppdrag att informera barn och unga om upphovsrättsliga rättigheter och skyldigheter på internet (Ku2016/02761/LS). För att motarbeta den kommersiella och strategiskt planerade brottsligheten har en utredning tillsatts för att överväga skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång (dir. 2017:4). Vidare har Patent- och registre- ringsverket (PRV) fått i uppdrag att genom- föra kunskapshöjande insatser för bl. a. att öka förståelsen om upphovsrättens innebörd och utreda insatser som kan underlätta laglig tillgång till digitalt tillgängligt material, såsom film, böcker och musik (N2017/04031/IFK). Regeringen bedömer att stipendier och ersätt- ningar som fördelas till konstnärer bidrar till konstnärlig utveckling och ökade möjligheter för konstnärer att försörja sig på sin konstnärliga verksamhet. Uppföljningar av bl.a. användandet av projektbidrag är överlag positiva och bekräftar betydelsen av myndig- hetens olika stipendier och bidrag. Rapporter från såväl som andra berörda aktörer visar att stipendier och bidrag i huvudsak fördelas jämt mellan kvinnor och män. Trots detta kan konstateras att det fortfarande finns områden, t.ex. dansområdet, där jämställdhet inte uppnåtts varför regeringen bedömer att det är viktigt att jämställdhetsarbetet fortsätter. Regeringen bedömer att det även är viktigt att arbeta för att förbättra möjligheterna att vara verksam som professionell konstnär i hela landet. När det gäller stödet till internationella kulturutbyten ser regeringen att Konstnärs- nämndens stöd blir allt viktigare. Uppföljningar visar att kulturutbytena ofta är framgångsrika för de enskilda konstnärerna, men även att konst- närerna blir viktiga ambassadörer för genom att synliggöra sitt konstnärskap utanför landet. När det gäller Kulturbryggans verksamhet bedömer regeringen att Kulturbryggan genom sina två typer av stöd (startstöd och genom- förandestöd) bidrar till att skapa förutsättningar och förverkligande av nyskapande konst och kulturprojekt. Regeringen bedömer att scenkonstallianserna bidrar till att uppfylla både kulturpolitiska och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 arbetsmarknadspolitiska mål och ökar den sociala och ekonomiska tryggheten hos frilansande scenkonstnärer. säkrar en rimlig ersättning till konstnärsgrupperna för att deras verk ställs ut vid statliga institutioner. upp- följning visar att det finns brister i tillämpningen av avtalet och att det är angeläget att andelen offentliga och andra utställare som tillämpar principer ökar. Regeringen vill fortsatt framhålla betydelsen av att avtalet även fungerar som en förebild för andra offentliga och privata utställare. Kultursamverkansmodellen ger goda förut- sättningar för professionella kulturskapare att påverka förutsättningarna för kulturen i hela landet genom framtagande av de regionala kulturplanerna. För att skapa förutsättningar för de enskilda kulturskaparna och den fria konsten är det viktigt att återkommande analysera hur konst- närsgruppernas villkor och utmaningar ser ut. Regeringen tillsatte därför en utredning om konstnärernas villkor. Utredaren ska bedöma hur de statliga insatserna bidrar till att nå de kulturpolitiska målen och föreslå eventuella förändringar av insatserna för att anpassa dem till nuvarande förutsättningar och behov. Utredaren ska också föreslå eventuella förändringar för att förbättra möjligheterna att verka som professionell konstnär i hela landet. Uppdraget ska redovisas . Det upphovsrättsliga skyddet är viktigt för att främja skapande. Regeringen kommer att fortsätta arbeta strategiskt med frågor kopplade till immateriella tillgångar. Rapporterna Konstnärernas demografi, inkomster och sociala villkor och Kulturanalys 2017 visar att det finns behov av att stärka villkoren för de professionella kulturskaparna. När konstnärer tystas eller tystnar är det i förlängningen ett hot mot demokratin. Reger- ingen har därför beslutat om handlingsplanen Till det fria ordets försvar – åtgärder mot ut- satthet för hot och hat bland journalister, förtro- endevalda och konstnärer (/01675/D). En handlingsplan med inriktning på ett stärkt arbete för att förebygga förtroendevaldas, journalisters och konstnärers utsatthet för hot och hat. Inom ramen för driver även frågan om konstnärers yttrande- frihet globalt. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 8.4 Anslagsutveckling 5:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 953 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 954 tkr prisnivå. 8.5.25:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Tabell 8.6 Anslagsutveckling 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som är . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 5:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:1 . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och ersättningar till konstnärer och upphovsmän inom bild-, form-, musik-, teater-, dans-, ord- och filmområdet. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genomförande av verksamheten, inklusive för det särskilda besluts Kulturbryggan. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2028. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget fördelar bidrag och stipendier som sträcker sig upp till . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2028. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 8.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget beräknas med ett bestämt nominellt belopp. Mot bakgrund av detta tillförs anslaget 2018, 2019 och vilket motsvarar den prisomräkning som hade skett om anslaget fortsatt hade pris - och löneomräknats.. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för en bred satsning på att förbättra förutsättningar för den fria konsten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Avsnittet omfattar myndigheten och bidrag till regional arkivverksamhet. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom Arkiv, utgiftsområde 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som har beslutat. har även antagit mål för den statliga arkivverksamheten, som kommer till uttryck i arkivlagen (1990:782) (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307). Målen syftar bl.a. till –att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial, –att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling, och –metod- och kunskapsutveckling inom arkivområdet. Bedömningen för arkivområdet utgår från resultat inom –särskilda ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet, –normering, informationshantering och tillsynsverksamhet, –bevarande och tillgängliggörande av arkiv, och –digitalisering och digital förvaltning. Bedömning görs vidare utifrån resultat relaterade till relevanta bedömningsgrunder gemensamma för kulturområdet (se avsnitt 3.5.1). Rätten till att ta del av allmänna handlingar har inspektioner, liks- om , gjorts av arkiv inom områdena utbildning och forskning, lag och rätt samt kultur. De vanligaste bristerna i myndigheternas arkivvård har gällt bevarandestrategin för elektroniska handlingar och upprättandet av en Myndig- heternas uppfyllelse av föreskrifter är sammantaget fortsatt tillfredsställande. Normeringsverksamheten ligger på en relativt nivå sett och har haft fokus på de myndighetsspecifika föreskrifterna. Statskontoret har i sin analys (Ku2017/00774/KL) rekommenderat regeringen att i den aviserade arkivutredningen beakta mandat och roll i den offentliga arkivverksamhetens utveckling mot en digital förvaltning. bedömer att de egna beståndens förvaringsmiljö är tillfredsställande. Flertalet lokaler håller god eller mycket god kvalitet men vissa depåer uppfyller inte kraven. Tabell 9.2 Normering och tillsyn av arkiv Prestationer 2014–2016, antal har avslutat regerings- uppdraget om att utreda förvaringen av överlämnade handlingar (Ku2014/01779/KA). Regeringen har fastställt längsta förvaringstid för de enskilda organ som ansökt om tillstånd enligt lagen (2015:602) om överlämnande av allmänna handlingar för förvaring. En särskild leveransfunktion för statliga arkiv har etablerats för att förbättra servicen gentemot statsförvaltningen. Staten har löst in det s.k. beskickningsarkivet från fideikommissbo i enlighet med regeringens beslut (Ku2010/01161/KA). Mot- tagning av leveranser av statligt material ser ut att ha planat ut på en lägre nivå än . bedömer att en bidragande orsak kan vara nuvarande ytterst restriktiva policy för leverans av pappershandlingar yngre än . Leveranser av material från den enskilda sektorn har fortsatt att öka i antal men antalet hyllmetrar har minskat. Årets leveranser innebär att pappersbestånden har ökat med . Leverans av elektroniska arkiv har ökat men ligger på en fortsatt låg nivå. Statskontoret har rekommenderat regeringen att i den aviserade arkivutredningen beakta problem i samband med leveranser. Tabell 9.3 Mottagning av arkivmaterial Prestationer 2014–2016, antal Leveranser (staten) Papper, hyllmeter (staten) Kartor och ritningar (staten) Elektroniska arkiv (staten) Leveranser (enskilda arkiv) Papper, hyllmeter (enskilda Kartor och ritningar (enskilda bedömer att tillgängligheten till de arkiv som förvaras hos myndigheten samman- taget är tillfredsställande. Arkiv förvarade vid landsarkiven har en bra tillgänglighet där är sökbara på volymnivå oavsett ursprung. Tillgängligheten vid de nationella depåerna är bra vad gäller det statliga arkivmaterialet, men mindre tillfredsställande för enskilt arkivmaterial. Sammantaget bedöms tillgängligheten vara tillfredsställande. Arkivinformationssystemet Arkis innehåller 180 miljoner skannade bilder av handlingar, en ökning . Av dessa är offentliga och enkelt sökbara för allmänheten. Ökningen om mer offentliga bilder beror framför allt på att bilder av bouppteckningar lagts ut. Material som inte är tillgängligt för allmänheten utgörs till stor del av moderna folkbokföringshandlingar som på grund av personsekretessen inte kan publiceras. Sökbarheten för det digitaliserade materialet bedöms som tillfredsställande. Sammanlagt 317 institutioner, bl.a. skolor och folkbibliotek, har efter ansökan kostnadsfri tillgång till materialet. tog över ansvaret för webbplatserna och öppna- .