prop · H403176 · 2017-04-06 00:00:00 — När myn- digheternas behovsprövning slopades, menade , skulle rekryteringar kunna gå bättre och snabbare. Ansvaret för att tillståndsprövningen utformas så att arbetsgivarna ges goda möjligheter att rekrytera är . Ansvaret för att har förutsättningar för att lösa uppgiften är regeringens. Fråga 4 är utformad för att tydliggöra att avsett att skapa ett system som både hanterar tillståndsprövningen på ett sätt som svarar mot arbetsgivarnas och arbetsmarknadens behov av en rimligt snabb och förutsebar tillståndshandläggning och upprätthåller en tillfredställande hög kontrollnivå. Ansvaret för att arbetet styrs och organiseras på ett sätt som möjliggör både god kontroll och en välfungerande tillståndsprövning vilar på . Ansvaret för att ges tillräckliga förutsättningar för att åstadkomma både effektiv handläggning och god kontroll vilar på regeringen. Arbetskraftsinvandringens omfattning och arbetsgivarnas möjligheter att rekrytera från tredje land kan dessutom påverkas av politiska beslut som styr tillgången på bostäder och skolor, antalet studenter från tredje land i , m.m. eller arbets- marknadspolitiken i stort. Denna granskning avgränsas emellertid till arbetskrafts- invandringssystemet som sådant och beslut som direkt syftar till att reglera arbets- kraftsinvandringen från tredje land. 2007/2008:147 s. 37. 2013/14:SfU19 s. 10. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Kapitel 2 beskriver arbetskraftsinvandringssystemet: regelverket, vem som ansvarar för vad och vad tidigare undersökningar av systemet kommit fram till. I kapitel 3 beskrivs metodval och vilken typ av material analysen bygger på i de olika delstudierna. I kapitel 4 beskrivs hur systemet tagits i bruk: de yrkesgrupper och arbetsgivare som använder systemet. Där beskrivs även omfattningen av s.k. spårbyte, dvs. när en arbetskraftsinvandrare byter uppehållsgrund till asylsökande, eller tvärtom. I kapitel 5 beskrivs arbete och inkomster. Där undersöker vi i vilken utsträckning det verkar förekomma att arbetskraftsinvandrare inte arbetar, om arbetstagarnas månadslöner når upp till lagens krav om och vad som karaktä- riserar de arbetsgivare som kan kopplas till icke önskvärd användning av systemet. I kapitel 6 undersöks om arbetsgivare ges goda möjligheter att rekrytera: handlägg- ningstidernas utveckling, användningen av ett certifieringssystem för vissa arbets- givare, samt begriplighet och förutsebarhet i tillståndsprövningen. I kapitel 7, slutligen, granskas tillståndsprövningssystemet, avseende dess kapacitet att både upprätthålla god kontroll och hålla rimliga handläggningstider. Huvudfo- kus är handläggning. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N beslutar om arbetstillstånd med stöd av 6 kap. utlänningslagen (2005:716). Tillstånd får ges om de erbjudna anställningsvillkoren inte är sämre än vad som följer av svenska kollektivavtal eller vad som är praxis inom yrket eller bran- schen.9 Den erbjudna anställningen ska göra det möjligt för sökanden att kunna försörja sig. Därför får bruttolönen inte heller, t.ex. på grund av deltidsarbete, un- derstiga den gräns som enligt riksnormen berättigar till försörjningsstöd. Migrat- ionsverket har gjort bedömningen att denna försörjningsgräns motsvarar , och Migrationsöverdomstolen har slagit fast att den tolkningen är rimlig och får godtas.10 Kravet att arbetstagaren ska kunna försörja sig själv, lik- som kravet på att lön och andra villkor ska vara i nivå med kollektivavtal eller praxis, fanns även i det gamla systemet. Facket ska ha beretts möjlighet att yttra sig över arbetsvillkoren innan fattar sitt beslut. För att tillstånd ska beviljas för en arbetstagare från tredje land krävs dessutom att arbetstagare på den europeiska arbetsmarknaden först ska ha haft möjlighet att söka arbetet. Bestämmelsen följer av åtaganden i EU och ska säkerställa det s.k. gemenskapsföreträdet, vilket säger att europeiska arbetstagare har företräde till ar- beten på den gemensamma arbetsmarknaden. 11 Ett arbete ska därför, för att ge- menskapsföreträdet ska anses ha respekterats, ha utannonserats i på Plats- banken/Eures, eller via likvärdig tjänst där annonsen är tillgänglig i alla EU/EES- länder och Schweiz.12 Enligt utlänningslagen ska tillståndet knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete (6 kap. 2a §)). kan arbetsta- garen ansöka om två års förlängning – före reformen gällde 18 plus 6 månader. För att förlängning ska beviljas krävs att arbetsvillkoren har 9Enligt tolkning kan förmåner som uttryckligen ingår i anställningsvillkoren och tas upp till förmånsbeskattning räknas in, liksom traktamenten för utlandstjänstgöring vid utstationer- ing (2016b och rättsliga ställningstagande RCI 14/2014) 106 kap. 2 § första stycket 1 UtlL 2005:716, MIG 2015:11. Beloppsgränsen har legat fast sedan refor- men genomfördes. utgår från att den lön som ska prövas mot försörjnings och lö- nekrav ska komma från en (1) arbetsgivare (2016b). 11Principen härleds ur det europeiska rådets resolution av om begränsning av rätten till inresa och vistelse för tredje-landsmedborgare till medlemsländerna för anställning, se även för- ordning EEG nr 1612/68 och anslutningsfördraget av vid EU:s utvidg- ning . Principen ses som politiskt men inte juridiskt bindande för medlemsländerna (se prop. 2007/08:147, s. 21). Innan reformen prövade Arbetsförmedlingen om gemenskapsföreträdet var uppfyllt i samband med att behovet prövades. följde regelmässigt Arbetsför- medlingens bedömningar. 2007/08:147 s. 36, 6 kap. 2 § andra stycket UtlL 2005:716, prop. 2013/14:227 s. 8, MIG 2015:6. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? som kan beviljas efter en förlängningsansökan ska till- ståndet knytas till ett visst slag av arbete, men inte till en viss arbetsgivare. Även om ansökan ska grundas på ett specifikt erbjudande om arbete har arbetstagaren alltså möjlighet att byta arbetsgivare , om yr- ket är detsamma.13 Efter sammanlagt kan arbetstagaren ansöka om perma- nent uppehållstillstånd.14 En arbetskraftsinvandrare får redan från början ta med sig sin familj.15 Speciella tillstånd för säsongsarbete togs bort, och tillstånd för sä- songsarbete prövas nu i det nya mer heltäckande systemet.16 Arbetstillstånd ska i de flesta fall sökas före inresan till . Studenter från tredje land som fått erbjudande om arbete undantogs dock i samband med reformen. Se- dan tidigare fanns ett undantag från krav på arbetstillstånd för asylsökande . I och med reformen infördes möjligheten för den som under sin asyl- prövningsprocess haft ett arbete , och dessutom hade ett löfte om fortsatt arbete framåt, att söka arbetstillstånd utan att lämna landet. Den arbetstagare som förlorat jobbet gavs också möjlighet att söka tillstånd för ett nytt jobb utan att lämna landet. Därutöver finns möjlighet för den som rest in i landet för att träffa en arbetsgivare att söka arbetstillstånd utan att resa ut igen. Denna möjlighet gäller i arbeten där bristen på arbetskraft är stor (5 kap. utlänningsförordningen 2006:97). Även en utstationerad arbetstagare, dvs. den som är anställd hos en arbetsgivare utomlands men som tjänstgör i inom ramen för sin anställning, behöver arbetstillstånd om inte det särskilda undantag för specia- lister som rör sig inom en koncern kan tillämpas.17 2.1.1 Förändringar som genomförts efter reformen Mot bakgrund av rapporter om missbruk beslutade om vissa justeringar av regelverket fr.o.m. . Ändringarna innebar bl.a. att det infördes regler om att ett tidsbegränsat arbetstillstånd ska återkallas om villkoren inte är uppfyllda eller om arbetstagaren inte påbörjat sitt arbete 13Kravet på specifik arbetsgivare gäller , och enl. rättspraxis, även vid förlängning innan gått, MIG 2016:10. 14Det tidigare systemet medgav i återhållsamt tillämpad princip permanent uppehållstillstånd direkt till personer med kompetens som det antogs råda långsiktig brist på. Det nya systemet ger inte auto- matiskt permanent uppehållstillstånd (PUT) . 2007/2008:147 s. 31, bet. 2008/09:SfU3 s. 11. Möjligheten överfördes utan närmare diskussion från det gamla till det nya systemet, förutom att man såg ett behov av att förtydliga vem som är an- hörig (prop. 2007/2008:147 s. 31, bet. 2008/09:SfU3 s. 11). 2007/2008:147 s. 34-35. 175 kap. 2 § första stycket 10 UtlF. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N från arbetstillståndets första giltighetsdag,18 att fick möjlighet att kontrollera detta under gällande tillståndstid,19 att arbetsgivare blev skyldiga att in- formera om vilka anställningsvillkor som gäller för utländska ar- betstagare som har fått arbetstillstånd, och att blev skyldigt att in- formera utländska arbetstagare om deras rättigheter. beslutades att den s.k. omställningsperioden, dvs. tiden för att söka nytt arbete om det gamla upphört, i vissa fall ska vara i stället för tre och att permanent uppehållstillstånd prövas för den som haft tillfälliga tillstånd i fyra av i stället för fyra av fem år.20 ges något större möjligheter för studenter att stanna kvar i anslut- ning till studietiden för att söka arbete i och det har gjorts vissa justeringar för att göra det enklare att byta spår från asylsökande till arbetskraftsinvandrare, s.k. ”spårbyte”.21 fattades ett beslut om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få up- pehållstillstånd i som ska gälla från 20 juli 2016.22 Det gäller inte arbetskraftsinvandrarna direkt, men de tillfälliga bestämmelserna om anhörigin- vandring påverkar även möjligheten för arbetskraftsinvandrarnas anhöriga att få permanent uppehållstillstånd . Den person med arbetstillstånd som en anhörig åberopar anknytning till måste då, enligt den tillfälliga lagen, kunna för- sörja både sig själv och den anhörige.23 Den tillfälliga lagen ger dessutom en asyl- eller skyddssökande flykting, som får ett temporärt uppehållstillstånd och tillstånd att arbeta, möjlighet att söka permanent uppehållstillstånd om han eller hon har ett arbete som uppfyller villkoren för arbetskraftsinvandring. begränsas möj- ligheten för andra asyl- eller skyddsökande att få permanent uppehållstillstånd.24 Förutom de förändringar som skett till följd av riksdagsbeslut har tillståndspröv- ningen förändrats efterhand inom . En viktig förändring är infö- randet 2011 av det s.k. certifieringssystemet, som innebär att arbetsgivare med 187 kap. 7 e § UtlL (2005:716). Det har också konsekvens för ansökan om förlängning och PUT, då vill- koren för den föregående tillståndsperioden anses behöva ha uppfyllts , se MIG 2015:11 och 2015:20. 196 kap. 6 a § UtlF. 20Riksdagsbeslut med anledning av proposition Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskrafts- invandring (prop. 2013/14:227, bet. 2013/14:SfU19, rskr. 2013/14:338). sänktes kravet på arbetade månader från sex till fyra, se prop.2013/14:213, bet. 2013/14:SfU13, rskr. 2013/14:337. Beslutet ingick i ett program för att underlätta cirkulär migration. 22Riksdagens beslut med anledning av propositionen Förslag om att tillfälligt begränsa möjligheten att få uppehållstillstånd i (prop. 2015/16:174 bet. 2015/16:SfU16, rskr. 2015/16:303). 23Anhörigas rätt till uppehållstillstånd regleras i 9 § lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i som temporärt ersätter 5 kap. 3b § utlänningslagen (2005:716). 2015/16:174. I den mån de nya flyktinggrupperna konkurrerar om samma arbeten som de som byter spår från asylsystemet till arbetskraftsinvandringssystemet, kan den tillfälliga lagen förändra förutsättningarna för spårbyte. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? minst 25 arbetskraftsinvandringsärenden kan ingå en särskild överenskom- melse med , där utlovar snabb handläggning mot att de ansökningar som kommer in alltid är fullständiga och korrekta (Migrat- ionsverket 2016c).25 En annan viktig förändring var införandet 2011–2012 av sär- skilda kontrollrutiner i vissa branscher där problem med oseriösa ansökningar upp- fattades vara stora (2015a).26 Det finns ett parallellt EU-system för arbetskraftinvandring från tredje land, s.k. blåkort. Blåkortsdirektivet antogs 2009 och infördes i svensk lagstiftning 2013. Det är ett särskilt uppehålls- och arbetstillstånd för högkvalificerad arbetskraft. Blåkort kan beviljas av i de fall anställningstiden är till den som har relevant och särskild kompetens för anställningen i form av hög- skoleutbildning (motsvarande 180 högskolepoäng) eller motsvarande yrkes- erfarenhet.27 Blåkorten utnyttjas dock i mycket liten utsträckning för arbetskraftsin- vandring till , då det är kopplade till fler restriktioner än det svenska systemet och bara ger den fördelen att det är lättare att röra sig mellan EU-länder. När blåkortsdirektivet införlivades i svensk lagstiftning infördes en möjlighet att överklaga arbetstillstånd. Den begränsades inte till beslut om blåkort, utan gavs för alla arbetstillståndsbeslut.28 var det bara möjligt att överklaga beslut om arbetstillstånd som innebar avvisning eller utvisning. 2.2 Vem ansvarar för vad? Arbetskraftsinvandringssystemet består av lagar och andra föreskrifter för arbets- kraftsinvandringen från tredje land, men också av den myndighetsorganisation som ansvarar för implementeringen av dessa regler och de fackförbund som har en roll vid tillståndsgivningen. Det förvaltningssystem som ska genomföra den beslutade politiken kan sägas ha tre funktioner: en främjande funktion, en tillståndsprövande funktion och en kon- trollfunktion: 25Migrationsverket, verkschefens instruktion, VCI 3/2012. 26Migrationsverket, VCI 7/2011. 27Rådets direktiv /50/EG av om villkor för tredje-landsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning, prop. 2012/13:148 Genomförande av blåkortsdirektivet, bet. 2012/13:SfU13, rskr. 2012/13:275. 2814 kap. 3 § UtlL (2005:716). Ändringen trädde i kraft . Möjlighet att överklaga krävs även av direktiv /98/EU (prop. 2013/14:153, bet.. 2013/14:SfU14, rskr. 2013/14:216). 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I främjande syfte har () en roll för att säkerställa att den som är intresserad av att arbeta i hittar information. Det sker främst genom SI:s värdskap för webbportalen Working in . Portalen vidareutvecklades efter re- formen för att främja arbetskraftsinvandringen, i ett samarbete mellan SI, Migrat- ionsverket och Arbetsförmedlingen (Arbetsförmedlingen 2012). SI fick också ett särskilt uppdrag att marknadsföra som arbetsdestination för tredje-lands- medborgare. Det upphörde emellertid 2013 medan uppdraget att förvalta portalen kvarstår (2013). För tillståndsprövning i arbetsmarknadsärenden (i vilka arbetstillstånd ingår) an- svarar . Myndigheten ansvarar också för att informera om till- ståndsprocessen. Utlandsmyndigheterna svarar för inhämtning och elektronisk re- gistrering av foto, fingeravtryck och signatur (s.k. biometriska data), som ska lagras på det uppehållstillståndskort () som arbetstagaren i de flesta fall behöver. AB Svenska Pass producerar och levererar , som lämnas ut vid utlands- myndigheten i de fall då arbetstagaren inte kan resa in utan visum. Arbetsförmedlingen bistår med uppgifter om bristyrken – yrken där det råder liten konkurrens om jobben och stor konkurrens om arbetstagarna – som används när beslutar om den ”bristlista” med vars hjälp det avgörs om tillstånd kan sökas av en person som redan befinner sig i är också ansvarig för Platsbanken och förmedling av annonser till den europeiska platsbanken . Eures är en platsbank som bedömt kan säkerställa att europeiska arbetstagare haft möjlighet att söka tjänsten.30 Kontrollen sker i huvudsak i samband med tillståndsprövning, men myndigheten gör även i viss mån efterkontroller. Flera andra myn- digheter har dessutom ansvarsområden som gör att de kommer i kontakt med ar- betstagare från tredje land, och kan bidra till kontroll av regelefterlevnaden. Skatte- verket gör branschinriktade skattekontroller och bedriver arbete mot skatteundan- dragande i företag. bedriver tillsyn över arbetsmiljön och har i samband med det uppmärksammat den utländska arbetskraftens arbetsvillkor (Ar- betsmiljöverket 2012). Myndigheten ska även bevaka frågan om utstationering (9 § lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare). Polisens nationella operativa avdelning (, f.d. ) arbetar också med utredningar utifrån anmälningar om oegentligheter kopplade till arbetstill- stånd som ibland kommer från andra myndigheter, t.ex. . 295 kap 1 § utlänningsförordningen. Att söka inifrån landet är tillåtet när det är brist på en yrkeskate- gori, och det dessutom är förenat med olägenhet för arbetsgivaren att arbetstagaren lämnar landet. Att söka inifrån landet är därutöver tillåtet för f.d. studenter och f.d. asylsökande. 30Enligt regelverkets förarbeten kan annonsering även ske på annan plats som fyller samma funktion (prop 2007/2008:147 s. 36). R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? av dessa myndigheter har emellertid något direkt ansvar för att kontrollera fusk, missbruk eller utnyttjande kopplat till arbetskraftinvandringssystemet. är ansvarigt departement inom . I arbetskraftsinvandringssystemet finns två mekanismer som ska tillse att relat- ionen mellan arbetskraftsinvandrare och deras arbetsgivare fungerar i den svenska arbetsmarknadsmodellen. För det första innebär regelverket att tillstånd bara får ges när lön och andra villkor inte är sämre än vad som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. För det andra har facket möjlighet att yttra sig över villkoren i avtalen innan tillståndsbeslut fattas.31 Facket har dock ingen ve- torätt. I utlänningsförordningen stadgas att i ärenden av principiell betydelse eller större vikt ska arbetsmarknadens parter ges möjlighet att yttra sig (5 kap. 7 § UtlF). Facket lyfts också i viss mån fram som en del i det system som ska säkerställa att villkoren uppfylls när arbetet väl påbörjats, i så måtto att det framhålls att villkors- brott i samband med arbetskraftsinvandring antas kunna tas om hand av partsmo- dellen. I samband med att 2014 fattade beslut om ökade möjligheter till kontroll lyftes det fram att rätten att stämma sin arbetsgivare vid avtalsbrott, och möjligheten att ta hjälp av en arbetstagarorganisation för att bevaka sin rätt, gäller för utländska arbetstagare precis som för andra. Arbetskraftsinvandrare från tredje land antogs dock behöva extra information om hur detta system fungerar.32 2.3 Förändringar under utredning fattade regeringen beslut om en utredning, Åtgärder för att stärka arbets- kraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden.33 Den började arbeta och ska lägga sina förslag . Utredningen har ett brett man- dat men också uppdraget att överväga lagändringar, bl.a. krav på anställningsavtal och sanktioner mot arbetsgivare för att sätta hårdare press på oseriösa arbetsgivare och öka tryggheten för arbetstagarna. I uppdraget ingår även att överväga utökade kontroller av arbetsgivare och eventuella sanktioner mot arbetsgivare som missbru- kar systemet. gav regeringen i uppdrag åt , , , , , , , , , export- och investe- 31Tidigare fanns även möjlighet för facket att yttra sig över behovet, enligt 5 kap 7 a §. utlänningsför- ordningen (2006:97). 2013/14:227 s.24-25, bet. 2013/14:SfU19 s. 7. 2015:75, tilläggsdirektiv 2016:72. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ringsråd (Business ), och att, uti- från sina respektive uppdrag, analysera och lämna ett gemensamt förslag hur web- baserad information till utländska arbetstagare, arbetsgivare och egenföretagare som verkar eller avser att verka i kan samordnas och utformas på ett lättill- gängligt sätt. 34 Uppdraget ska redovisas . I ett remissbehandlat betänkande från utlänningsdatautredningen (dir. 2014:76) finns flera förslag om behandling av personuppgifter i den verksamhet som Migrat- ionsverket, och utlandsmyndigheterna bedriver enligt utlän- nings- och medborgarskapslagstiftningen. Ett av förslagen är att ska ges möjligheter till direktåtkomst av uppgifter från bl.a. Skatteverket.35 Just detta förslag bereddes inte i den efterföljande propositionen, men förkastades inte hel- ler.36 tillsattes en utredning med uppgift att se över ansvaret för migrat- ionsverksamheten vid utlandsmyndigheterna, vilket även berör deras roll i arbets- kraftsinvandringssystemet. .37 Utredningen ska lämna förslag om förbättringar och effektiviseringar . 2.4 analyser av arbetskraftsinvandringssystemet Det svenska systemet efter reformen 2008 har beskrivits som mycket ovanligt i in- ternationellt perspektiv, på så sätt att det varken har restriktioner beträffande kvali- fikationsnivåer eller antal arbetskraftsinvandrare, och inte heller finns det starka begränsningar av arbetskraftsinvandrarnas rättigheter. Det vanliga i höginkomst- länder är att det antingen finns restriktioner av antal eller kvalifikationskrav. Öp- penhet brukar också balanseras med begränsningar av rättigheter (Ruhs 2016). De slutsatser som drogs då var att sy- stemet var enkelt, snabbt och billigt för arbetsgivare, att invandringen inte hade ökat i någon större omfattning men att det kunde vara en effekt av en generell nedgång i ekonomin, att systemet inte hade stor betydelse på arbetsmarknaden annat än i ett fåtal branscher och yrken, att reformen gav helt nya typer av arbetsgivare och arbets- tagare möjlighet att anställa och arbeta, att hälften av arbetskraftsinvandrarna kom till andra yrken än bristyrken och att det inte syntes tecken på lönedumpning (2011 s. 11–15). Många analyser har därefter antingen fokuserat på betydelsen av systemet för ar- betsgivarna, arbetsmarknaden och samhällsekonomin eller på missbruk av systemet 34Regeringens beslut Uppdrag om webbaserad information till utländska arbetsta- gare, arbetsgivare och egenföretagare som verkar eller avser att verka i A2016/00159/ARM, se även prop. 2014/15:1 Utgiftsområde 8, s. 29-30, 2014/15:FiU10 s. 10. 35SOU 2015:73, Personuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet. 2015/16:65, bet. 2015/16:SfU10, rskr. 2015/16:132. 37Dir 2016:5 Ansvar för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? och utnyttjande av utsatta arbetstagare. En del studier är rena forskningsprodukter, medan andra är forskningsrapporter som är beställda av intresseorganisationer eller egenproducerade av intresseorganisationer. Delegationen för migrationsstu- dier (Delmi) har publicerat antologin från hela världen. Hur blev det med reform? (2015) med bidrag från 13 forskare från olika discipliner. 2.4.1Studier av reformens betydelse för arbetsgivare och samhälls- ekonomin Flera rapporter riktar intresset mot reformens konsekvenser för arbetsgivarna. Några undersökningar beskriver att reformen framför allt bidragit till en ökning av arbetstillstånd till mindre företag, och för arbeten där det inte råder brist på arbets- kraft, ofta i den privata tjänstesektorn (se t.ex. Arbetsförmedlingen 2012 och 2013, samt 2014 s. 39–40, 60 i en studie för Fores). Andra har velat förstå svå- righeter med att öka rekryteringen men också beskriva den betydelse som reformen och invandringen har för näringsliv och företag. Behovet av ingenjörer och pro- grammerare har ökat kraftigt och arbetskraftsinvandring beskrivs som en viktig pusselbit för att lösa rekryteringsproblem (se t.ex. IT & Telekomföretagen 2015, 2016 c).