prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Insatser i städerna för planering och byggande m.m. har stor påverkan på miljökvalitetsmålet och är därför en viktig del i att nå bl.a. miljö- kvalitetsmålen. Jämställdhet är en central fråga för att få hållbara och levande städer. har på regeringens uppdrag arbetat med jämställdhet i samhälls- planeringen . Regeringen har –2016 avsatt totalt att fördela i stöd till utvecklingsprojekt för jäm- ställda offentliga miljöer i städer och tätorter. har fördelat stödet vid fyra tillfällen och överlämnat en slutredovisning till regeringen . Jämställdhet innebär att kvinnor och män har samma makt att forma samhället och sina egna liv. I många tätorter finns miljöer som är utformade så att människor känner sig otrygga och ovälkomna. Framför allt i kvinnors och flickors liv får det direkta konsekvenser genom att de känner sig begränsade i sina möj- ligheter att röra sig i vissa miljöer. Stöd har kunnat sökas för fysiska och strate- giska åtgärder eller en kombination av dessa och metodutvecklande åtgärder i form av integrering av ett tydligt jämställdhetsperspektiv exempelvis i gestaltning av mötesplatser och stråk såväl inom- som utomhus. Stödet har vänt sig till en bred krets av stödmottagare såsom kommuner, landsting, huvudmän för kollektivtrafik, fastig- hetsbolag, föreningar, universitet och högskolor. Ett jämställdhetsperspektiv i fysisk planering handlar bl.a. om att kvinnor och män har olika erfarenheter som behöver uppmärksammas i stadsplanering. Vid prövningen har prioriterat projekt där flickors och pojkars intressens och behov särskilt uppmärksammas, men också projekt där flera aktörer har sam- verkat. Sammanlagt har 187 ansökningar kommit in och 24 projekt har tilldelats stöd. De projekt som fått stöd kan delas in i följande kategorier: metodutveckling (nio projekt), kommunikation (ett projekt), fritidslokaler (två projekt), lek- platser (ett projekt), skolgårdar (ett projekt), parker (två projekt), stråk (två projekt) samt torg- och aktivitetsplatser (sex projekt). En av förutsättningarna för att få stöd har varit att sprida erfarenheter och information om projektet. De flesta av projekten avslutades . Omställningen till ett fossilfritt Omställningen av till ett fossilfritt väl- färdsland är en av regeringens mest prioriterade frågor och av stor vikt för att nå målet för levande städer. Minskade fossila utsläpp bidrar också till hälsosammare luft i städerna. Med initiativet Fossilfritt (dir. 2016:66) har regeringen stärkt dialogen med näringsliv, kom- muner, andra offentliga aktörer och civila sam- hället. Till initiativets nätverk finns 258 aktörer anslutna. lanserade utmaningar är Fossilfria transporter och Solceller på taket med än så länge 37 respektive 36 anslutna aktörer. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Miljömålsberedningen påtalar att personbilen och dess infrastruktur länge varit normgivande för utformningen av städer (SOU 2016:47). Utbyggnaden av väginfrastrukturen i städerna och användningen av bilar har medfört fördelar för människors möjligheter till rörlighet. Men städernas planering har skapat barriäreffekter och motverkat en hållbar stadsutveckling. Miljömålsberedningen framför att om gång- trafik, cykeltrafik och kollektivtrafik tas till utgångspunkter för stadsutvecklingen kan den befintliga infrastrukturen utnyttjas mer effektivt. Regeringens satsning på stadsmiljöavtal om- fattar –2018 (prop. 2014/15:1, utgiftsområde 22). Resultatet av arbetet med stadsmiljöavtalen har bidragit till en hållbar stadsutveckling. Satsningen handlar om att främja hållbara stadsmiljöer genom att skapa förutsättningar för att en större andel persontransporter i städer ska ske med kollek- tivtrafik. omfattas även anläggningar för cykeltrafik. Stadsmiljöavtalen är också viktiga för att skapa bra stadsmiljöer och för att bidra till att nå miljömålen. har genomfört tre ansöknings- omgångar och har fördelat totalt . Stöd har bl.a. beviljats till BRT-åtgärder (Buss Rapid Transit), ladd- stationer för elbussar, elbusskoncept, spårvägs- linjer, sändarutrustning för bussar, realtids- information, signalprioriteringar, kollektiv- trafikfält, nya bussgator, hållplatser och platt- formar samt plattformsbarriärer som person- skydd i tunnelbanan. Som motprestationer har kommunerna och landstingen redovisat flera viktiga insatser bl.a. detaljplaner för bostads- byggande, parkeringsstrategier, nya parkerings- normer, stadsutvecklingsprojekt, hastighets- planer, snabbcykelleder, åtgärdsprogram för omgivningsbuller, fotgängarprogram, gång- och cykelvägar, cykelparkeringar, hyrcykelsystem och laddhybridbussar. En fjärde utlysning har genomförts . Det har visat sig att åtgärderna tar att genomföra än vad stödet medger . är stadsmiljöavtalen en del av den ekonomiska ramen för utveckling av transportsystemet och omfattar – 2029. Se vidare utgiftsområde 22 Kommunika- tioner. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringens satsning på regionala och lokala klimatinvesteringar –2020 skapar ökade förutsättningar för att nå målet för levande städer. har genom Klimatklivet fram till beviljat 1 003 ansökningar som samlat uppgår till ca till åtgärder som beräknas leda till en utsläppsminskning med koldioxidekvivalenter . Se vidare under utgiftsområde 20 Miljö- och naturvård. Plattformen för hållbar stadsutveckling Regeringen gav uppdrag åt Bo- verket, , Statens energimyndig- het, och att upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling (S2013/03465/PBB). Plattfor- men ska bidra till tvärsektoriell samverkan, samordning, kunskapsutveckling, kunskaps- spridning och erfarenhetsutbyte samt utgöra ett processtöd för de regionala strukturfonds- programmens arbete med hållbar stadsutveck- ling. Arbetet ska möta städernas och stads- regionernas olika förutsättningar och behov. Plattformen har arrangerat fyra möten och ett konvent. Plattformsmyndig- heterna samarbetar med Statens centrum för arkitektur och design om ett s.k. digitalt kun- skaps- och samverkansforum i form av en webb- plats (). Av för hållbar stadsutveckling (2016:33) framgår att arbetet med plattformen för hållbar stadsutveckling har bidragit till en god sam- verkan och en ökad förståelse mellan myndig- heter och andra aktörer och organisationer i samhället gällande frågor om hållbar stads- utveckling. Regeringen lanserade fem sam- verkansprogram för att kraftsamla kring våra största samhällsutmaningar. Med hjälp av inno- vationer, digitalisering och miljö- och klimat- teknik finns det möjlighet att möta vår tids utmaningar på ett effektivt och hållbart sätt. Arbetet med samverkansprogrammen handlar om innovationer som bidrar till en positiv utveckling i och som kan stärka svensk konkurrenskraft och bidra till genomförandet av Agenda 2030, se vidare under utgiftsområde 24 Näringsliv. Ett av programmen fokuserar på smarta städer. Syftet är att arbeta för mer innovativa och smarta lösningar på stadens utmaningar för att öka förutsättningarna för en mer hållbar stads- utveckling. har ett intensivt arbete pågått kring fem prioriterade områden: Öppna och delade data: Gröna affärsmodeller och modeller för delningsekonomi (avseende bl.a. mobilitet, energi, ytor, konsumtion): Framtidens bebyggelse i en smart stad (med relation till delningsekonomin och resurseffektivitet): Digi- taliserad planprocess: Library (en data- och informationsmodell). Arbetet har bidragit till en kraftsamling inom alla samhällssektorer. Den nationella investerings- och exportplatt- formen invigdes . Där demonstreras smarta och innovativa idéer och lösningar för en hållbar stadsutveckling, med utgångpunkt i Agenda . Syftet är att visa upp verksamheter och testbäddar för smarta städer runt om i landet och öka spridningen av svenskt kunnande samt export av svensk teknik och lösningar för den smarta staden. Intresset har varit stort med besök av flera utländska delegationer. Uppdrag om strategisk användning av spetstekniker och avancerade systemlösningar för hållbar stadsutveckling Regeringen har gett i uppdrag att utlysa stöd för spetstekniker och avancerade systemlösningar för hållbar stadsutveckling –2019. kom- mer att utlysas. Stödet kallas Stadsinnovationer. Naturvårds- verket genomför uppdraget i samverkan med och samt i dialog med , , Verket för innovationssystem (), Kemikalie- inspektionen och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). I den första utlysningen beviljade Naturvårds- verket 16 projektstöd på sammanlagt 16,2 miljo- ner kronor. Projekten genomförs av flera olika typer av aktörer och innehåller flera olika åtgär- der som främjar en hållbar stadsutveckling. Se även Utgiftsområde 24 Näringsliv. Grönstrukturer och ekosystemtjänster i hållbara städer Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en satsning på kommunikation om ekosystemtjänster (M2014/01903/Nm). Syftet är att höja medvetandegraden och för- ståelsen för ekosystem och för de värden som ekosystemen ger till oss människor. Arbetet görs i samarbete med ett tiotal centrala myndig- heter, länsstyrelser och andra regionala aktörer. Inom ramen för uppdraget har sammanställt en guide för värderingen av eko- systemtjänster. Ekosystemtjänster bidrar till en hållbar stadsutveckling. Ett stort antal kommu- ner har inkluderat grönstrukturer och eko- systemtjänster i sin planering visar tjänster i staden – till nytta och glädje. Tillgänglighet är en förutsättning för hållbara städer Samhällen och städer behöver utformas på ett sätt så att de är tillgängliga för alla i befolk- ningen. När vi bygger samhället smart och håll- bart ska hela befolkningens behov och förutsätt- ningar beaktas. Tillgänglighet i den byggda miljön är en förutsättning för inkludering och delaktighet för bl.a. personer med funktionsned- sättning. Principen om universell utformning innebär att samhället utformas med medvetenhet om den variation som återfinns i befolkningen. Regeringen har i en proposition till föreslagit ett nytt nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken, där arbetet bl.a. ska inriktas mot principen om universell utformning och att åtgärda befintliga brister i tillgängligheten. Det sektorsöver- gripande arbetet med funktionshinderspolitiken beskrivs under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjuk- vård och social omsorg. anordnades Habitat III, om bostäder, byggande och hållbar 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 stadsutveckling som arrangeras . Huvudsyftet med konferensen var att de del- tagande länderna gemensamt antog en ny urban dagordning, New . Lantmäteriet hade regeringens uppdrag att, i samarbete med , samordna deltagande i kon- ferensen. New är en färdriktning för hållbar stadsutveckling inom ramen för Agenda 2030. Genomförandet av New kommer att ske i nära anslutning till arbetet med genomförande av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling och sär- skilt mål 11 om hållbara städer. EU:s agenda genomförs fortsatt i ett arbete som sker genom flera olika arbetsgrupper, s.k. partner- skap, som har i uppgift att ge förslag så att målen i agendan uppfylls. Inom hanteras stadsutvecklings- frågorna i arbetsgruppen Working Party on under (). Inför Habitat III togs bl.a. en sammanställning av ländernas stra- tegier gällande hållbar stadsutveckling fram. Arbetet med hållbara städer ger möjlighet till policydialoger och erfarenheter, t.ex. i hållbar- hetsperspektiv och kring genomförande av Agenda 2030. Det ger också möjligheter till stöd till svensk export av system och delsystem för hållbara städer och av tjänster i form av konsult- studier. Forskning och utveckling i fråga om hållbara städer Forskningsfrågor inom området hållbar stads- utveckling handlar om ett holistiskt synsätt där en integrerad fysisk planering av bostäder, bostadsområden, arbetsplatser, kommunika- tioner, infrastruktur och smartare användning av olika tjänster och applikationer leder till mer hållbara städer och en mer hållbar samhälls- utveckling. Detta gäller en hållbar utveckling av såväl nya som befintliga områden i städer och tätorter. För att stärka forskning för hållbart samhälls- byggande, där stadsutveckling ingår som en del, presenterade regeringen ett nytt forsknings- program på detta område (prop. 2016/17:50). Med anledning av detta har forskningsråden , Formas och Forte gemensamt fått i uppdrag att inrätta nationella forsknings- program inom sina respektive ansvarsområden. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Formas har fått i uppdrag att inrätta tioåriga nationella forskningsprogram för hållbart sam- hällsbyggande, klimatforskning och en stödjande forskningssatsning för social bostadspolitik. Mer information finns bl.a. i utgiftsområde 20 All- män miljö- och naturvård. Delmål för området bostadsmarknad är: –Långsiktigt väl fungerande bostadsmark- nader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. –Antal bostäder per 1 000 invånare. –Antal färdigställda bostäder i förhållande till befolkningens utveckling. –Antal sociala kontrakt på den sekundära bostadsmarknaden. –Boendeutgift som andel av disponibel inkomst. Resultatredovisningen förs utifrån ovan nämnda mål. Bostadsbyggande, bostadsbestånd och befolkningsutveckling Bostadsbyggandet fortsätter att öka Bostadsbyggandet ökar och prognoserna indi- kerar att det kommer fortsätta att öka. Bygg- behovet påverkas framför allt av befolknings- utvecklingen och hushållsbildningen. ökade folkmängd med drygt 144 100 personer, vilket var en ökning i jämförelse med motsvarande befolk- ningsökning 2015. Befolkningsökningen består av födelseöverskott men till störst del (82 pro- cent) av invandringsöverskott. Den stora ökningen beror på att det kom många asylsökande till 2015 och flera av dessa beviljades uppehållstillstånd och blev folk- bokförda . befolkning uppgick strax efter års- skiftet 2016/17 till 10 miljoner personer, för- delade på 4,5 miljoner hushåll. Över hälften av individerna i bor i småhus och något fler kvinnor än män bor i flerbostadshus. Diagram 3.3 Antal kvinnor och män efter boendeform 2016 Antal i 1 000-tal Antal påbörjade bostäder ökade och uppgick till ca 67 300 bostäder. har antalet påbörjade bostäder för- dubblats i landet. Jämfört med ökade an- talet påbörjade bostäder mest i och i gruppen mindre kommuner utanför stor- stadsområdena. prognos är att det påbörjas ca 72 000 bostäder och ca 74 500 bostäder . I synnerhet förväntas byggan- det av hyresrätter att öka. Kapacitetsbrister i byggsektorn kan dock få negativa konsekvenser för byggandet. Tabell 3.6 Antal påbörjade bostäder och befolkningsökning färdigställdes totalt drygt 45 800 bostäder, varav ca 3 400 var nettotillskott genom ombyggnad och övrig nyproduktion. Ny- produktionen fördelade sig på 17 100 hyres- rätter, 16 200 bostadsrätter och 9 100 ägande- rätter. Det innebär en ökning av samtliga upp- låtelseformer jämfört med . Diagram 3.4 visar att det totala tillskottet av bostäder har ökat En fortsatt kraftig befolknings- ökning medför ett fortsatt stort behov av fler bostäder. Diagram 3.4 Totala tillskottet av bostäder i relation till befolkningsutvecklingen Knappt fyra av tio lägenheter är hyresbostäder. Något fler ägs direkt av den boende (små- hus/egnahem och ett litet antal ägarlägenheter). Drygt var femte bostad ägs av bostadsrätts- föreningar, varav ett okänt antal upplåts med hyresrätt. Att en bostadsrättsförening äger hyresrätter är relativt vanligt, efter att ett hyres- hus har köpts av en bostadsrättsförening för ombildning till bostadsrätt. Av småhusbeståndet är det ett litet antal som upplåts med hyres- eller bostadsrätt medan det bara finns ett fåtal ägarlägenheter i flerbostads- hus. av lägenheterna i fler- bostadshus upplåts med hyresrätt medan ägs av bostadsrättsföreningar. Tabell 3.7 Bostädernas fördelning 2016 efter upplåtelseform och hustyp 1Upplåtelseform redovisas utifrån ägaren av lägenheten. Detta innebär att lägenheter som ägs av bostadsrättsföreningar redovisas som bostadsrätter även om de hyrs ut. Vidare redovisas ägarlägenheter i flerbostadshus som äganderätt oavsett ägare och bostadsföreningar redovisas som bostadsrätt. 2I flerbostadshus ingår även specialbostäder och bostäder i övriga hus. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Boendetätheten – antalet bostäder i förhållande till befolkning Boendetätheten mätt som antalet bostäder per tusen invånare är ett mått som är mest använd- bart vid långa tidsserier eller för att visa på vari- ationer mellan olika områden eller olika delar av landet. Boendetätheten påverkas både av befolk- ningsförändringar och av förändringar i bostads- beståndet. Därutöver påverkas bostadsbehovet av skillnader i och förändringar i hushållsmöns- ter. Det finns även skillnader i boendetäthet och utrymmesstandard mellan olika bostadsområden på grund av invånarnas socioekonomiska för- utsättningar. Boendetätheten i är förhållandevis låg men har ökat långsamt. En anledning till den låga boendetätheten är att av alla individer bor ensamma eller tillsammans med en annan person. Lika många kvinnor som män bor med en annan per- son. Andelen ensamboende kvinnor är 1–1,högre än andelen ensamboende män som andelen kvinnor som är ensam- stående föräldrar (5,2016) är mer än så stor som andelen män som är ensamstående förälder (1,). Årsskiftet 2016/2017 varierade boendetät- heten mellan 366 i kommun och 599 i kommun. Generellt tycks tenden- sen vara att det är färre bostäder per 1 000 in- vånare i storstadsregionerna. Tabell 3.8 Antal bostäder per 1 000 invånare Den genomsnittliga bostadsytan per person är , men det finns stora skillnader mellan olika regioner och hushållstyper. I några kom- muner i har de boende i genom- snitt per person medan motsvarande yta är per person i flera glesbygdskommuner. Skillnaden i utrymmesstandard skiljer sig även mellan olika hushållstyper. Barnfamiljer med tre eller fler barn bor i genomsnitt per 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 person medan sammanboende utan barn bor per person. Det finns även skillnader i boendetäthet och utrymmesstandard mellan olika bostadsområden på grund av invånarnas socioekonomiska förut- sättningar. Särskilt nyanlända och asylsökande har stora problem med att hitta bra bostadslös- ningar där inneboende eller sovplats hos släk- tingar eller vänner är vanligt, liksom andra- handsboende till höga hyror. Huvudsakligen handlar det om hyresbostäder med litet inslag av andra boende- eller upplåtelseformer. Trång- boddhet är ett stort problem som även har lång- siktiga sociala konsekvenser. bedömer byggföretagen enligt konjunkturbarometer att arbetskraftsbrist är det i särklass största hindret för bostadsbyggande, se diagram 3.5. Regeringen mottog en rapport, Slutsatser och förslag på åtgärder för att säkerställa till- räcklig byggkapacitet inom byggsektorn (N2016/05027/PUB), från två samordnare som haft i uppdrag att se över kompetensförsörj- ningssituationen inom byggbranschen. Sam- ordnarna konstaterar att det råder stor brist på arbetskraft inom många yrken med betydelse för bostadsbyggandet, inte bara inom traditionella byggyrken utan även inom den statliga och kommunala administrationen samt inom till- verkningsindustrin. Diagram 3.5 Hinder för företags bostadsbyggande Främsta hinder: efterfrågan Främsta hinder: arbetskraft Främsta hinder: finansiella restriktioner Främsta hinder: annat Det allmännyttiga beståndet minskar Enligt () uppgick det allmännyttiga bostadsbeståndet 2016 till sammanlagt 822 000 lägenheter. nyttiga beståndet förändras genom försäljningar, inköp, nybyggnation, ombyggnation och riv- ningar. Enligt bostadsmarknadsenkät minskade det allmännyttiga beståndet med 1 600 bostäder. Minskningen kan främst förklaras av försäljningar till privata hyresvärdar i syfte att möjliggöra nyproduktion eller effektivisera förvaltningen. Minskningen kan jämföras med 2014 och 2015 då beståndet ökade med drygt 2 400 respektive 3 600 bostäder. Statliga kreditgarantier för bostadsbyggande En kreditgaranti är en försäkring som ger lån- givaren ett skydd mot kreditförluster och mins- kar behovet av topplån eller egen kapitalinsats för den som bygger bostäder. Antalet lägenheter för vilka garantier tecknas är fortsatt lågt även om en viss ökning skett jämfört med året innan. Äldre garantier förnyas inte varför det totala antalet garantier minskar. Tabell 3.9 Kreditgarantier för bostadsbyggande Antal lägenheter för vilka Antal lägenheter för vilka för vilka garantier tecknats Garanterat belopp vid årets Underskott på bostäder i de flesta kommuner I bostadsmarknadsenkät (BME) anger 255 kommuner att de har underskott på bostä- der, 34 kommuner anger att de har balans och endast en kommun anger att de har ett överskott på bostäder. anger , Helsing- borg och att de har balans på bostadsmarknaden totalt sett. Det behöver dock inte betyda att det är balans i hela kommunen eller för alla grupper. Gemensamt för kommu- nerna är att det har påbörjats många bostäder och att de förväntar sig att bostads- byggandet även fortsättningsvis kommer att hålla en hög takt. I enkäten bedömer 71 kom- muner att bostadsmarknaden kommer att vara i balans totalt sett, 44 av dessa kommu- ner anger att de har underskott på bostäder. Många har svårt att hitta en bostad Enligt BME är situationen för grupper som är nya på bostadsmarknaden, såsom nyanlända och unga kvinnor och män, fortsatt ansträngd. Det gäller även för äldre kvinnor och män som vill flytta till en mer tillgänglig bostad. I BME bedömer 255 kommuner, , att de har ett underskott på bostäder för ny- anlända. Det är en liten minskning jämfört med året innan då 272 kommuner, , gjorde samma bedömning. Totalt 30 kommuner be- dömer att de har balans på bostäder för ny- anlända, vilket kan jämföras med 12 kommuner året innan. Den vanligaste orsaken till under- skottet är att det finns en generell brist på hyreslägenheter. Ungdomar har varit en av de grupper som har det svårast att få tag i en bostad. Drygt 250 kommuner, , bedömer att de har ett underskott på bostäder för ungdomar. Det är en ökning med 6 kommuner jämfört med året innan då 245 kommuner, , uppgav ett underskott. Den främsta orsaken bedöms gene- rellt vara för få lediga bostäder eller för få små lediga bostäder. Totalt 125 kommuner bedömer att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre. Det är 16 kommuner fler än då 109 kommuner uppgav att de hade underskott på den här formen av bostäder. Underskottet på särskilda boendeformer för äldre är enligt enkä- ten mest utbrett i högskolekommuner med färre än 75 000 invånare. har situationen ofta varit bättre i till invånarantalet små kommuner utanför storstadsområdena, men uppger av kommunerna i kommungruppen övriga kommuner med färre än 25 000 invånare att de har underskott på dessa bostäder. Antalet kontrakt med särskilda villkor fortsätter öka Den sekundära bostadsmarknaden, när kommu- nerna hyr eller äger lägenheter och hyr ut dessa till personer som av olika anledningar inte kan få en bostad på ordinarie bostadsmarknaden, fort- sätter att växa. Enligt BME har antalet kontrakt med särskilda villkor ökat från drygt 18 600 till 26 000 . Det är nära en 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 fördubbling jämfört med då det fanns 13 400 kontakt med särskilda villkor. Knappt 260 kommuner arbetar med den här typen av kontrakt och finns i alla kommuntyper oavsett om det råder underskott i kommunen som hel- het eller inte. Diagram 3.6 Antal lägenheter som kommunerna hyr ut med särskilda villkor Källa: bostadsmarknadsenkät. Antalet utfärdade hyresgarantier är fortsatt lågt Kommunala hyresgarantier som berättigar till statlig ersättning har funnits . En hyresgaranti innebär att kommunen går i borgen för hyresgäst som har tillräckligt god ekonomi för att ha ett eget boende, men som ändå har svårt att få en hyresrätt med besittningsskydd. uppgick det beviljade bidraget för kommunala hyresgarantier till , vilket motsvarar 166 utfärdade hyresgarantier som utfärdats av 18 kommuner. Det är en ökning jämfört med året innan då det beviljade bidraget uppgick till , mot- svarande 110 utfärdade garantier i 14 kommuner. Enligt SCB ökade hyrorna med i genomsnitt 2016 jämfört med .