prop · H403148 · 2017-03-21 00:00:00 — Syftet är att säkra transparens och säkerställa att endast realistiskt genomförbara projekt genomgår hela koncessionsprocessen. Därför har det införts ett krav på kvalitetssäkring genom att en oberoende tredje part genomför en utvärdering av systemoperatörens samhällsekonomiska analys, vid stora investeringar i stamnätet. Ansvarigt departement håller ett öppet samråd och på grundval av detta görs ett utlåtande som i praktiken anger om systemoperatören ska gå vidare med ytterligare planering och en koncessionsansökan för projektet. Det innebär att det i ett tidigt skede i beslutsprocessen beslutas om det eventuellt behövs ändringar. En tidig involvering av departementet, samt att koncessionsbeslut sker hos regeringen, ska säkerställa att långdragna processer och överklaganden efter att investeringsplanerna redan är färdigställda kan undvikas (DNV-GL 2016). Se bilaga 7. internationella jämförelse visar också att det i pågår ett arbete med att utarbeta förankrade och genomtänkta undantag från kravet på samhällsekonomiska analyser, med syfte att undvika kostsamma analyser av projekt som uppenbart är lönsamma (DNV-GL 2016). 98Norska cirkulär R-109/2014. Utöver detta finns flera sektorspecifika riktlinjer för samhällsekonomiska analyser baserade på cirkulär medan Direktoratet for økonomistyring (DFØ) har utarbetat sektorsövergripande riktlinjer. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G 4.1.2Samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar som underlag vid prioriteringar av olika investeringsalternativ är få, ofullständiga och inte transparenta Det finns många undantag från kravet att göra samhällsekonomiska analyser Svenska kraftnäts grundprincip för stamnätsinvesteringar är att en samhällsekonomisk lönsamhetsbedömning ska göras för alla projekt, när det är ekonomiskt försvarbart. Det finns dock ingen angiven beloppsgräns för när det måste göras en analys. Det är främst projekt som syftar till ökad marknadsintegration inom landet eller gentemot utlandet som är föremål för samhällsekonomiska analyser. I dessa fall utgår analysen från Svenska kraftnäts egna bedömningar av behov och efterfrågan på större överföringskapacitet i stamnätet och till grannländerna.99 Vid vissa typer av investeringar har affärsverket beslutat att inte göra någon samhällsekonomisk analys. Det gäller främst när det föreligger anslutningsplikt av ny produktion. Det gäller också vid reinvesteringar där den samhällsekonomiska lönsamheten är uppenbar, enligt affärsverket.100 Utöver dessa undantag används driftsäkerhetskriteriet (N-1-kriteriet) som ett absolut villkor i Svenska kraftnäts nätutredningar, dvs. om driftssäkerheten inte kan uppfyllas på något annat sätt än genom en investering i nätet görs ingen samhällsekonomisk analys inför beslutet.101 Det framkommer i granskningen att besluten att inte göra några samhällsekonomiska analyser hanteras internt inom . Skälen för undantag kan vara motiverade, men är inte transparenta och har inte prövats av en oberoende part. Svenska kraftnäts samhällsekonomiska analys är begränsad till främst elmarknadsnytta EU beslutade att Entso-E bör utveckla en harmoniserad, systemomfattande metod för kostnadsnyttoanalys (CBA). Metoden är fortfarande relativt ny och erfarenheterna med metoden har enligt Entso-E "tydligt visat på behovet av förbättring" och arbetet med en uppdaterad metod pågår102 (DNV-GL 2016). Svenska kraftnäts analyser bygger på principerna från Entso-E:s metod för kostnadsnyttoanalyser.103 99E-post från , om samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar. 100Svenska kraftnät, 2015. Nätutvecklingsplan –2025. 101E-post från , om samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar. Svenska kraftnäts synpunkter på rapportutkast : N-1 kriteriet bygger på en övergripande samhällsekonomisk analys där denna nivå av driftsäkerhet har bedömts som samhällsekonomiskt effektiv. Shape the next European Cost Benefit Analysis Methodology (CBA 2.0), . 103Svenska kraftnäts synpunkter på rapportutkast . 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Inför beslut om nya anläggningar gör en samlad bedömning av kvantifierade och kvalitativt beskrivna samhällsekonomiska effekter.104 De samhällsekonomiska effekter som värderas ekonomiskt är Svenska kraftnäts kostnader för projektet samt nyttovärden för elsystemet och elmarknaden. Därutöver vägs vissa miljöeffekter in som inte påverkar specifika aktörer eller geografiska områden, t.ex. utsläpp från elproduktion. gör dock inte någon ekonomisk värdering av alla samhällsekonomiska effekter. menar att nyttan för elsystemet och elmarknaden vägs mot externa intrångseffekter i koncessionsprövning.105 Investerings- och underhållskostnader är de huvudsakliga kostnader som ingår i elmarknadsnyttomodellen. Nyttorna avser främst effekter på leveranssäkerhet och överföringsförluster samt s.k. elmarknadsnytta.106 I princip härrör elmarknadsnyttan i modellen från antingen förändringar i elpriset till följd av investeringen eller till de nya flöden som skapas på elnätet. Nyttan tas fram genom simulering av kraftsystemet i en elmarknadsmodell som väger samman elmarknadsnyttan för konsumenter, producenter och systemoperatören. Elmarknadsnytta beräknas för ett svenskt perspektiv, ett nordiskt perspektiv och i tillämpliga fall för ett europeiskt perspektiv. Den samhällsekonomiska lönsamheten beräknas som ett nuvärde för uppskattade kostnader och nyttor (DNV-GL 2016). I alla samhällsekonomiska analyser ingår ett bedömningsmoment, t.ex. hur brett nyttor och kostnader ska kvantifieras och hur icke prissatta nyttor eller kostnader ska vägas in i helhetsbedömningen. Hos saknas till stor del riktlinjer för kvantifiering av effekter och vilka typer av effekter som bör kvantifieras, utöver de effekter som ingår i elmarknadsnyttomodellen (2016). Sammantaget innebär detta att det finns en risk för att inte alla väsentliga kostnader och nyttor beaktas i analysen eller värderas på relevant sätt. Den begränsade samhällsekonomiska analysen försvårar också jämförbarheten av lönsamhetsbedömningarna mellan olika alternativ och . Den norska regeringens ramverk för genomförande av samhällsekonomiska analyser förefaller exempelvis vara mer omfattande. Det beaktar i större utsträckning nyttor och kostnader för övriga samhället. Se bilaga 6. 104Svenska kraftnät, 2015. Nätutvecklingsplan –2025, s. 19; genomgång av samhällsekonomiska analyser för Sydvästlänken, Nordbalt, Kontiskan 1 och Kontiskan 2 och . 105Svenska kraftnät, 2014. Samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar av stamnätsinvesteringar. E-post från ; anger att ska göra en egen samhällsekonomisk bedömning. 106Svenska kraftnät, 2015. Nätutvecklingsplan –2025. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G Fyra samhällsekonomiska analyser har genomförts av totalt elva ledningsprojekt har granskat Svenska kraftnäts samhällsekonomiska analyser för olika typer av stora och mindre, pågående och kommande ledningsprojekt.107 har begärt in analyser för elva projekt och erhållit fyra samhällsekonomiska analyser/nyttovärderingar. Tre av analyserna avser utlandsförbindelser. Sydvästlänken är Svenska kraftnäts största och längsta projekt . För det projektet har en övergripande och summarisk samhällsekonomisk analys samt en mindre analys för länkens västra förgrening mot presenterats. I den övergripande analysen för Sydvästlänken görs ingen bedömning av mer perifera kostnader och nyttor. bedömer att djupare analyser skulle ha behövts allteftersom projektet tog mer konkret form. För de övriga sju projekten saknas helt samhällsekonomiska analyser. Beslutsprocessen för investeringsbeslut hanteras internt Svenska kraftnäts process för investeringsbeslut börjar med en nätutredning för att identifiera behov och problem. Åtgärder för att hantera behovet görs i en systemanalys. En preliminär utredningsrapport utarbetas med resultat från systemanalysen och från en samhällsekonomisk analys, i de fallen sådan genomförts. Utredningsrapporten skickas på remiss internt inom . Om flera alternativ har analyserats väljs ett ut, som går vidare till teknisk förstudie. I förstudien utreds det valda alternativet vad gäller sträckning, kostnad och eventuellt ytterligare alternativ. Om det finns en samhällsekonomisk analys, uppdateras den med nya indata och en uppdaterad utredningsrapport skickas på remiss inom . Styrelsen fattar sedan ett preliminärt investeringsbeslut, ett s.k. inriktningsbeslut. Därefter börjar samrådsprocessen med berörda parter. Efter samrådet upprättas en miljökonsekvensutredning som följs av en koncessionsansökan till (DNV-GL 2016). Ingen insyn i de samhällsekonomiska analyserna från tredje part och insyn från berörda intressenter först sent i samrådet Granskningen visar att insyn från oberoende tredje part saknas i Svenska kraftnäts investeringar, vilket bidrar till att det är svårt för någon annan än att i realiteten påverka besluten. Till skillnad från förhållandena i sker ingen 107De av efterfrågade samhällsekonomiska analyserna avsåg projekten , Nordbalt, Kontiskan 1 och Kontiskan 2, , Gotlandsförbindelsen, Ström, Ekhyddan––Hemsjö, Långbjörn–, Lindbacka–och Skogssäter– . har erhållit samhällsekonomiska analyser/nyttovärderingar av Nordbalt, , Kontiskan (genomförd inför förnyelse av kontrollanläggning) och Sydvästlänken samt Sydvästlänkens västra gren (den analys som låg till grund för beslutet om att lägga ner projektet). För de övriga projekten som nämns finns inga samhällsekonomiska kalkyler eller analyser. Flera av projekten är enligt nödvändiga för att bibehålla driftsäkerheten (N-1-krite- riet). Det gäller Ström, Ekhyddan––Hemsjö, Långbjörn–och Skogs- säter–. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N extern prövning eller kvalitetssäkring av Svenska kraftnäts samhällsekonomiska analyser av internt beslutade nyinvesteringar.108 Därmed saknas även insyn i varför i vissa fall gör undantag från att göra en samhällsekonomisk analys.109 När det gäller insynen i processen från berörda intressenter ges denna först efter valet av investeringsprojekt, efter det att koncessionsprocessen har påbörjats. Intressenter som berörs av investeringen, dvs. kommuner, länsstyrelser, boende, skogsbruk och lantbruk, bjuds då in för att informeras genom ett samrådsförfarande. När väl insynen formaliserats är det i många fall svårt att förändra sträckningen eller teknikvalet utan att göra om hela processen. Beslut om teknikval och sträckning gör redan i förstudien, långt innan samrådsprocessen påbörjas.110 I tillämpas en process där insynen från berörda intressenter sker i ett mycket tidigare skede. Se bilaga 7. Svenska kraftnäts styrelse har begränsad insyn och svårt att värdera de samhällsekonomiska analyserna genomgång av investeringsunderlagen till styrelsen visar att styrelsen inte har fått tillräckliga underlag om hur har räknat fram elmarknadsnyttan eller samhällsnyttan i investeringsprojekten. finns det endast ett färdigt investeringsförslag för styrelsen att ta ställning till.111 Delar av styrelsen bedömer också att styrelsen inte har tillräckligt underlag för att kunna bedöma samhällsnyttan och ifrågasätta investeringsförslagen. Vissa styrelseledamöter menar också att underlagen kommer för sent i beslutsprocessen.112 Som granskningen har visat (se kapitel 2) ger regeringens finansiella styrmodell inte heller incitament för affärsverket att göra prioriteringar i investeringsverksamheten utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. håller nu på att bygga upp en avdelning för marknad och systemutveckling som bl.a. ska ta fram samhällsekonomiska nyttokalkyler. Ett arbete med att göra investeringskalkyler för olika sträckningar och teknikval har påbörjats. Det är dock fortfarande oklart för delar av styrelsen om affärsverket prövar olika alternativ och om det slutliga valet är det lämpligaste alternativet utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. 108Se vidare bilaga 7. 109Intervjuer med och . 110Ett exempel där i sitt samrådsförfarande inte presenterar en samhällsekonomisk analys över olika alternativa sträckningar och teknikval är projektet ––Hemsjö. (2016). 111Riksrevisionens genomgång av investerings- och finansieringsplaner –2016, 2015–2017 respektive 2016–2018; styrelseprotokoll med bifogat beslutsunderlag , 2015 och t.o.m. ; intervjuer med styrelsen , och . 112Intervjuer med styrelsen , och . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G Regeringen har inte ställt krav på att pröva Svenska kraftnäts samhällsekonomiska analyser Varken ellagen eller instruktion kräver att en ansökan från om nätkoncession för en linje genomgår en samhällsekonomisk prövning.113 anger att personal med sådan kompetens har anställts för att kunna möta eventuella framtida krav på prövningen och att myndigheten arbetar fram metod och struktur för analyser.114 Granskningen visar att och har olika uppfattningar om vem som ska göra den samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningen.115 menar att inte beviljar koncession för nätinvesteringar som inte är samhällsnyttiga och anger i sina interna riktlinjer att eller regeringen, inte , gör den egentliga samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningen. Den samhällsekonomiska kostnaden för exempelvis markintrång vägs in i Svenska kraftnäts investeringsbeslut i så måtto att den ingår som en del av investeringskostnaden i kalkylen för projektet. Men om det ur samhällsekonomisk synpunkt vore bättre att använda marken för andra ändamål bedöms inte.116 menar att Svenska kraftnäts tillvägagångssätt ger en ofullständig samhällsekonomisk lönsamhetsbedömning. Vidare menar myndigheten att det tydligt framgår av affärsverkets instruktion att ska göra en egen samhällsekonomisk lönsamhetsbedömning.117 Kritik har också framkommit mot hur ersätter markintrång. Exempelvis är ersättningen vid etablering av vindkraftanläggningar och mobilmaster betydligt högre än för kraftledningar. En annan kritik är att teknikval och val av ledningssträckning inte tillräckligt anpassas till samhällsekonomiska värden såsom bostäder, eget företagande i skogsbruk och jordbruk, rekreationsytor etc. 118 Samhällsekonomiska analyser kan påskynda koncessionsprocessen framhåller att det i många fall är bristen på alternativa analyser som är orsaken till att handläggningstiden för koncession fördröjs. 113Intervjuer med och . Förutsättningarna för att meddela nätkoncession framgår av 2 kap 6–10 §§ ellagen (1997:857). 115Svenska kraftnät, 2014. Samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar av stamnätsinvesteringar, pm till styrelsemötet , ; e-post från 2016-04- 28; , 2015. Nätutvecklingsplan –2025. 116Intervju med Svenska kraftnäts generaldirektör ; , 2014. Samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar av stamnätsinvesteringar, pm till styrelsemötet , . 117E-post från ; se 3 § förordningen (2007:1119) med instruktion för . 118Pöyry, 2016. Samhällsekonomisk analys Ekhyddan––Hemsjö. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Myndigheten bedömer därmed att processen skulle kunna påskyndas av ett krav i ellagen på att utforma och pröva samhällsekonomiska analyser. Då skulle de intressenter som exempelvis är kritiska till byggandet av luftledningar på ett tidigare stadium kunna ta del av Svenska kraftnäts analyser för olika alternativa sträckningar och teknikval.119 Analyserna skulle exempelvis kunna klargöra nyttan av och kostnaden för markkabel kontra luftledning. I sammanhanget kan nämnas att endast i undantagsfall har avslagit eller justerat en ansökan från . 4.2Erfarenhetsåterföring är inte en självklar del i verksamheten Utgångspunkten i granskningen är att uppföljningar och utvärderingar är nödvändiga för att återföra och lära av erfarenheter. 4.2.1Uppföljningar och utvärderingar behövs i syfte att lära av och återföra erfarenheter I syfte att skapa en bättre förståelse för den egna verksamheten i den strategiska planeringen och vid genomförandet av investeringsprocessen bör uppföljningar och utvärderingar vara en självklar del i Svenska kraftnäts verksamhet. Den effektnytta som konstaterats i efterhand av investeringar bör spridas i organisationen i syfte att kunna styra mot att genomföra projekt , till budgeterad kostnad och av god kvalitet. Erfarenhetsåterföringen till styrelsen bör också vara systematisk och aggregerad och bygga på en analys, så att styrelsen får tillräckliga underlag för att fatta strategiska beslut. 4.2.2Svenska kraftnät har inte återfört erfarenheter för ett systematiskt lärande Svenska kraftnäts investeringsplaner har inte infriats. Planerna har utgjort ett tak, i stället för en plan för genomförande och till budgeterade kostnader.120 Enligt genomförs de investeringar som är möjliga att göra med befintliga interna resurser, leverantörernas resurser och möjligheten att genomföra planerade avbrott på stamnätet.121 Eftersom det inte finns något mål för leveranssäkerhet och utbyggnad av elnäten för att uppnå en tillfredsställande kraftöverföring är det dock oklart vilka konsekvenser förseningar i utbyggnaden får. har implementerat en avancerad projektstyrningsmodell uppdelad på portföljledning, beställare/programägare, programstyrgrupp, 120Intervju med Svenska kraftnäts internrevision ; intervju med . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G programledning och projektledning. Ett antal rutiner om återrapportering och beslutstillfällen finns i modellen. Därmed finns en plattform för att hantera komplicerade projekt. Utmaningen är dock att skapa ett system som är transparent och uppföljningsbart på en övergripande nivå, så att styrelsen får underlag för att fatta väl underbyggda strategiska beslut. Den skriftliga återrapporteringen till styrelsen ger i många fall endast ett begränsat bidrag när det gäller att förstå helheten inför strategiska beslut. Tidsförskjutningar i investeringsplaneringen tas i regel omhand på en lägre nivå i affärsverket. Avsaknaden av en systematisk återrapportering och analys av projektavvikelser till styrelsen medför att styrelsen inte heller vet om avvikelserna är systematiska och kräver mer övergripande åtgärder som den borde ta ställning till. Styrelsen har därvid saknat strategi för hur investeringsprocessen skulle kunna effektiviseras, eller hur affärsverket borde hantera andra frågor och utmaningar i stamnätet, givet energiomställningen.122 har inte utvecklat analyser av goda och dåliga exempel på projektgenomförande. Vidare har affärsverket i liten utsträckning genomfört större uppföljningar och utvärderingar av avslutade projekt för att klargöra nyttan av investeringen, i syfte att styra mot budgeterad kostnad till planerad kvalitet och tidsram.123 En genomförd projektrevision av etapp 1 av genomförandeprocessen av Sydvästlänken visade att är tekniktungt och reaktivt i sitt genomförande och varken tillämpar ett gemensamt arbetssätt eller arbetar tillräckligt metodiskt, strukturerat och analysinriktat. Revisionen visade att framgångsfaktorerna är kunnighet och erfarenhet i projektgenomförandet, inte i den specifika infrastrukturen som projektet avser (Beken 2013). har sedermera genomfört åtgärder i syfte att komma tillrätta med dessa svagheter, men få uppföljningar eller utvärderingar genomförs. Exempelvis har affärsverket inte genomfört någon projektuppföljning av , trots att detta projekt har använt ny teknik, genomförts och haft stora avvikelser i kostnader såväl positivt som negativt.124 122Intervjuer med styrelsen och ; genomgång av Svenska kraftnäts styrelseprotokoll med bifogat underlag , 2015 t.o.m. ; intervju med Svenska kraftnäts internrevision ; intervjuer med och ; , 2015. Nätutvecklingsplan –2025. 123Riksrevisionens genomgång av styrelseprotokoll och bifogat underlag 2014, 2015 och t.o.m. ; intervju med ; intervjuer med styrelsen och . 124Intervju med styrelsen . 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.3Oklart om forskningsfinansiering används som ett medel för effektivisering och omställning mot förnybar energi Utgångspunkten i granskningen är att forskningsfinansiering bör vara betydelsefullt för systemoperatörer. Finansieringen bör bl.a. utveckla kunskap om hur kraftsystemet påverkas av energiomställningen och vilka åtgärder som bör vidtas. 4.3.1Forskningsfinansiering behövs för att effektivisera och klara omställningen mot förnybar energi ska enligt instruktionen främja forskning, utveckling och demonstration av ny teknik av betydelse för verksamheten.125 Avsikten är att affärsverket ska delta aktivt i utvecklingen av ny teknik för smarta nät på systemnivå, i syfte att kunna övervaka och utnyttja näten effektivt. Det är också angeläget att driva utvecklingen framåt bl.a. avseende kabeltekniken, för att öka flexibiliteten i de alternativ har vid investeringsbeslut. Forskning om storskalig energilagring kan enligt också vara intressant att finansiera, både vid och Svenska kraftnät.126 bör enligt styrelsen också i större utsträckning kunna delta i pilot- och demonstrationsprojekt som utgör en brygga mellan forskning och marknadsintroduktion. internationella studie visar att det är nödvändigt för en systemoperatör att utveckla kunskap för att bli en kompetent aktör i det framtida kraftsystemet, med en stor andel variabel elproduktion. För att uppnå EU:s riktlinjer är det rimligt att en systemoperatör har tillräcklig stor budget avsedd för forskning och utveckling (FoU) och en kompetent intern beställarorganisation, så att forskningsfinansieringen ger nytta för den egna verksamheten. Av den internationella utblicken framgår vidare att europeisk lagstiftning ger anvisningar till de nationella tillsynsmyndigheterna att utforma avgifter så att dessa främjar forskning som stödjer systemoperatörernas uppdrag. När tillsynsmyndigheterna fastställer eller godkänner avgifter, metoder och balanstjänster ska de säkerställa att nätoperatörerna får incitament på både kort och lång sikt att öka effektiviteten, främja integrationen av marknaden och säkra leveranser samt stödja forskningsverksamhet på området.127 konstaterar att avgifter i de flesta länder tillåter att FoU-kostnader ersätts, exempelvis via nätavgifter. Entso-E har tagit en ledande roll i att identifiera och samordna forskningsbehoven i . Organisationen har bl.a. redovisat sex huvudmål för systemoperatörernas långsiktiga FoU (DNV-GL 2016). 1253 § 4. förordningen (2007:1119) med instruktion för . 126Intervju med Miljö- och . 127Europaparlamentets och rådets direktiv /72/EC, artikel 37.8. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G 4.3.2Forskningsfinansiering skulle i större utsträckning kunna användas för att utveckla den egna verksamheten som Svenska kraftnäts investeringar har ökat från ca till 4–5 mdkr , har budgeten för forskningsfinansiering uppgått till knappt . Därutöver tillkommer ca i anslagsfinansierad beredskapsforskning.128 En styrelsemedlem har efterfrågat vissa forskningsinsatser och ifrågasatt nivån på forskningsfinansieringen, men forskningsbudgeten har inte utökats.129 och har kompletterande roller för FoU inom energiområdet. får ca 1,3 mdkr130 i anslag för forskning, utveckling och innovation. finansierar forskning genom avgifter från kunderna. FoU ska omfatta hela energisektorn medan Svenska kraftnäts FoU ska vara av mer verksamhetsnära karaktär inom elkraftsystemet. har bl.a. en unik kompetens att identifiera områden för sådan forskning, att kunna följa projekt genom referensgrupper och att kunna erbjuda data och modeller för tillämpningsstudier (2016). finansierar grundforskning genom att stötta doktorandutbildningar på högskolor och universitet. Därutöver finansieras branschforskning genom delägda Energiforsk.