prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Men eftersom det tar tid att etablera sig på arbets- marknaden väntas det ökade arbetskraftsutbudet bidra till en högre jämviktsarbetslöshet . Denna effekt motverkas dock av andra faktorer. De av regeringen genomförda, samt i denna proposition föreslagna och avise- rade reformerna, bidrar till att sänka jämvikts- arbetslösheten. Den utdragna lågkonjunkturen som följde efter finanskrisen med en åtföljande hög långtidsarbetslöshet, har inneburit att många personer förlorat sin förankring på arbetsmark- naden. Det har bidragit till en högre jämvikts- arbetslöshet. bedöms dock efterfrågan på arbetskraft vara jämförelsevis hög och de kvardröjande effekterna av lågkonjunktu- ren förväntas klinga av. Svensk exportmarknad växer i måttlig takt I de avancerade ekonomierna bedöms resurs- utnyttjandet i genomsnitt vara balanserat 2019 och 2020 och BNP växer i linje med den genomsnittliga tillväxttakten 1993–2016. Tillväxten i de framväxande ekonomierna bedöms bli lägre än genomsnittet 1993–2016. Detta beror i huvudsak på en lägre tillväxt i jämfört , vilket är en följd av landets omställning mot en mer konsumtions- driven och uthållig tillväxt. Den lägre tillväxten i 79 För en beskrivning av hur potentiella variabler beräknas, se promemoria Metod för beräkning av potentiella variabler på . 80 I denna bedömning har hänsyn tagits till prognos . bidrar även till att tillväxten i framför allt de råvaruproducerande framväxande ekonomierna blir lägre 2019 och 2020 jämfört . Svensk exportmarknad bedöms växa . Det är lägre än den genomsnittliga till- växten 1993–2016. Det medför att den svenska exporttillväxten också bedöms bli lägre än genomsnittet (se tabell 4.6). Lägre resursutnyttjande i svensk ekonomi Med oförändrade regler i finanspolitiken ut- vecklas den offentliga konsumtionen relativt svagt, vilket bidrar till att resursutnyttjandet i svensk ekonomi blir lägre 2019 och 2020, efter att ha varit något högre än normalt 2017 och 2018. En fortsatt expansiv penningpolitik med låga räntor bidrar dock till att hålla uppe efterfrågeutvecklingen och resursutnyttjandet. Sysselsättningen antas växa med i genomsnitt 2019 och 2020. Befolkningen i åldern 15–väntas öka i ungefär samma takt och sysselsättningsgraden, dvs. andelen sysselsatta i befolkningen i åldern 15–, väntas stabiliseras på vilket är en internationellt sett hög nivå. Arbetslösheten förväntas kvarstå på 2019 och 2020, givet genomförda och i denna proposition aviserade reformer. Ett stigande resursutnyttjande ger ökade möjlig- heter för företagen att successivt höja sina priser, vilket bidrar till en högre inflation . Inflationen, mätt med KPIF, bedöms nå 2020. antas höja reporän- tan gradvis, vilket bidrar till stigande statsobli- gationsräntor. Fortsatt låga styrräntor i omvärl- den antas dock resultera i att reporäntan höjs i jämförelsevis långsam takt för att i genomsnitt uppgå till . Den svenska tioåriga statsobligationsräntan bedöms bli 2020. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 4.6 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges -0,1 -0,2 Befolkning 15–74 år -0,5 -0,3 Växelkurs, kronindex KIX7 Anm: Prognosen baseras på genomförda, samt i denna proposition föreslagna och aviserade reformer. BNP och försörjningsbalansen anges kalenderkorrigerad i fasta priser, referensår 2016. Även arbetade timmar anges i kalenderkorrigerade värden. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 2Mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 4Procent av arbetskraften, 15–. 5Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Index, = 100 8Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 9Den samlade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. Källor: , , , och egna beräkningar. 4.4Osäkerhet i prognosen och alternativa scenarier Prognoser över den ekonomiska utvecklingen är i allmänhet mycket osäkra. För att belysa denna osäkerhet redogörs i detta avsnitt för några faktorer som skulle kunna leda till en utveckling som skiljer sig från regeringens prognos. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Osäkerhet om den internationella utvecklingen kunna leda till minskad konsumtion och är en liten, öppen ekonomi, vilket inne- I euroområdet kan investeringstillväxten bli bär att utvecklingen i omvärlden starkt påverkar starkare än vad som antagits i denna prognos. den svenska tillväxten. Investeringsutvecklingen har varit däm- Den politiska osäkerheten är fortsatt hög i pad, men tillväxten i bygginvesteringarna har stigit och bankutlåningen till hushåll och icke- mellan och kan påverka den finansiella företag har ökat. ekonomiska utvecklingen i såväl näringslivet och kapacitetsutnyttjande i tillverk- som andra länder som är nära sammankopplade ningsindustrin, samt en fortsatt expansiv pen- med den brittiska ekonomin. ningpolitik, innebär att det finns förutsättningar osäkerhet om inriktningen i den amerikanska för en starkare investeringsutveckling. regeringens politik på såväl det ekonomiska som gynna svensk exportindustri. det säkerhetspolitiska planet. finanspolitik än väntat kan innebära en starkare utveckling än i prognosen. Osäkerhet om den inhemska utvecklingen säkerhetspolitisk kris eller en eskalerande handelspolitisk konflikt leda till en väsentligt Det finns flera osäkra faktorer när det gäller utvecklingen av den svenska ekonomin. Utvecklingen i de framväxande ekonomierna Hushållens sparande, som andel av disponibel utgör en osäkerhetsfaktor. inkomst, är på historiskt höga nivåer. ling i och många andra framväxande ekono- indikatorer tyder på att hushållens förtroende mier skulle leda till en högre svensk export- har stigit, vilket skulle kunna bidra till ett mins- Men tillväxten i kan även bromsa in snabbare än väntat. Det kan få stora effekter på jämna ut konsumtionen över livscykeln. världsekonomin, eftersom den kinesiska efter- demografiska utvecklingen, med en ökande frågan på råvaror och andra insatsvaror utgör en andel äldre i befolkningen, talar därför för ett viktig drivkraft för den globala tillväxten. minskat sparande framöver. politiska ledningen i har ett mål om en mer utrymme för en snabbare nedgång i sparandet, hållbar ekonomisk tillväxt. Tillväxten ska, från vilket skulle kunna innebära en starkare kon- att tidigare ha dominerats av export och investe- sumtionsutveckling än i prognosen. ringar, i större utsträckning drivas av Hushållens höga skuldsättning och stigande den inhemska konsumtionen. bostadspriser är också faktorer som kan påverka huruvida kommer att lyckas med en sådan Om priserna på bostä- omställning utan en betydande inbromsning av der faller kraftigt kan högt skuldsatta hushåll tillväxten är stor. Sårbarheter i det finansiella reagera med att dra ned på sin konsumtion. systemet, bl.a. snabbt ökande privat och offent- kan i förlängningen påverka tillväxten och syssel- lig skuldsättning, kan tynga utvecklingen i den kinesiska ekonomin ytterligare. amorteringskrav, vilket har dämpat skuldutveck- Även en ökad turbulens på finansmark- Men skulderna ökar fortfarande snabbare naderna, och ett försämrat förtroende för den ekonomiska utvecklingen bland företag och ett förslag om att skärpa amorterings- hushåll, skulle kunna innebära en sämre inter- kravet för nya bolånetagare som tar stora lån i nationell utveckling än den som ligger till grund förhållande till sina inkomster. för regeringens prognos. osäkerhet om den europeiska banksektorns vidta ytterligare makrotillsynsåtgärder pågår för stabilitet, då flera banker uppvisar svag lön- samhet och har en stor andel osäkra lån. berörda myndigheter följer utvecklingen av ränteläget har vidare bidragit till stigande till- hushållens skuldsättning noga och regeringen är Ändrade förväntningar om penning- beredd att vidta ytterligare åtgärder om det politiken kan leda till en snabb och kraftig Bostadsinvesteringarna, som har korrigering av tillgångspriserna, vilket skulle vuxit snabbt , kan utvecklas starkare Efterfrågan på bostäder är fortsatt hög i , som byggföretagen enligt Konjunkturbarometern ser arbetskraftsbrist som det främsta hindret för ett ökat byggande. Trots höga bristtal skulle bostadsinvesteringarna kunna utvecklas starkare än i prognosen. Prognosen för hur arbetslösheten utvecklas är också osäker. Den beror bl.a. på att det är svårt att bedöma i vilken takt nyanlända får arbete. Vidare har kommunsektorn brist på personal och upplever rekryteringsproblem för flera yrkesgrupper. Svagare global utveckling till följd av stigande räntor i Penningpolitiken i omvärlden har varit expansiv . Den amerikanska ekonomin bedöms dock ha nära fullt resursutnyttjande. En fortsatt åtstramning av penningpolitiken kom- mer sannolikt äga rum , men det är osäkert i vilken takt detta kommer att ske. har börjat höja styrräntan och väntas även avisera att innehaven av tillgångar på balansräkningen ska trappas ner. Om penningpolitiken stramas åt snabbare än vad marknadsaktörer förväntar sig kan det leda till snabbt stigande marknadsräntor och finansiell turbulens, i likhet med situationen 2013, när förväntningar om en penningpolitisk åtstram- ning i skapade oro på de finansiella mark- naderna. Ett mer ansträngt resursutnyttjande än nuvarande bedömning, och i och med det en starkare inflationsutveckling än förväntat, skulle kunna vara bakomliggande orsaker till en stramare penningpolitik. I detta alternativscenario antas att en snabbare åtstramning än väntat av penningpolitiken i leder till att långa räntor och riskpremier stiger. Det innebär stramare kreditvillkor, en starkare växelkurs och fallande tillgångspriser, vilket dämpar aktiviteten i den amerikanska ekonomin. Stigande räntor i och globalt lägre riskaptit kan också leda till kapitalutflöden och växelkurs- försvagningar i många framväxande ekonomier, varav flera uppvisar finansiella sårbarheter, samt ökad stress på de globala finansmarknaderna. Sammantaget medför det att tillväxten i om- världen blir lägre än i huvudscenariot. Detta förstärks av att möjligheterna att stabilisera ekonomin, framför allt genom penningpolitiken, är begränsade i många länder. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 En lägre tillväxt i omvärlden medför en lägre svensk exportefterfrågan. Den lägre tillväxten i exporten dämpar BNP-tillväxten och bidrar till ett lägre resursutnyttjande än i huvudscenariot (se tabell 4.7). väntas stigande räntor i bidra till att den svenska kronan försvagas, vilket motverkar nedgången i exporten något. Det bidrar även till högre importpriser och inflationen blir därmed endast marginellt lägre. Till följd av detta väntas penningpolitiken vara i det närmaste oförändrad jämfört med huvud- scenariot. En lägre efterfrågan från omvärlden bedöms även dämpa investeringarna något. Sammantaget väntas BNP-tillväxten bli lägre 2018 och 2019, där den stora nedgången bedöms inträffa 2018. Den lägre efterfrågan håller till- baka sysselsättningstillväxten och leder till att arbetslösheten blir något högre. Därefter väntas exporttillväxten tillta i takt med att omvärlds- efterfrågan stiger. Det leder till att BNP växer i en snabbare takt jämfört med huvudscenariot och BNP-gapet sluts . Eftersom den lägre BNP-tillväxten främst är exportstyrd blir effekterna på de offentliga finanserna relativt begränsade. Den offentliga sektorns finansiella sparande försämras något, jämfört med huvud- scenariot, hela prognosperioden. Det är framför allt lönesumman som beräknas minska till följd av både färre antal arbetade timmar och något lägre lönenivå. Starkare uppgång i euroområdet Euroområdet utgör viktigaste export- marknad och den ekonomiska utvecklingen i området är därmed av stor betydelse för svensk tillväxt. I detta alternativscenario beskrivs effek- terna av en starkare uppgång i euroområdet än vad som antagits i huvudscenariot. Den ekonomiska aktiviteten i euroområdet har stigit snabbare . Tillväxten i industriproduktionen, investeringar och utrikeshandeln har ökat, om än från låga nivåer. fortsätter att stimulera ekonomin med låga räntor och omfat- tande köp av olika finansiella tillgångar. Det är möjligt att den expansiva penningpolitiken, i kombination med starkare efterfrågan från omvärlden, kan leda till en starkare investerings- utveckling än vad som antagits i prognosen. Konfidensindikatorer tyder vidare på högt förtroende hos hushåll och företag. Det har vidare hållits val i flera större länder i euro- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Sedan dessa avgjorts har räntedifferenserna mellan och andra euroländer minskat, vilket kan ses som ett tecken på att den ekonomisk-politiska osäkerheten har minskat. Återhämtningen i euroområdet kan stärkas om företag och hushåll blir mer optimistiska om framtiden än vad som antagits. Ett högre konsumentförtroende kan, tillsammans med låga räntor, leda till att hushållens konsumtion utvecklas starkare än i huvudscenariot. I detta alternativscenario antas BNP-tillväxten i euroområdet i genomsnitt uppgå till 2,0 pro- cent –2019, vilket ska jämföras i huvudscenariot. En starkare återhämtning i euroområdet kommer att stärka svensk exporttillväxt. Det leder till en högre BNP-tillväxt och ett högre resursutnytt- jande jämfört med huvudscenariot. För att möta en högre exportefterfrågan kommer även svenska företag att öka sina investeringar något. Ett högre resursutnyttjande medför också ett större utrymme för företag att höja sina priser och inflationen stiger snabbare jämfört med huvudscenariot. Det får till följd att höjer räntan i en snabbare takt. En högre ränta dämpar uppgången i investeringarna något. Sammantaget väntas dock BNP-tillväxten bli högre 2018 och 2019. En högre tillväxt leder till att sysselsättningen växer snabbare och arbets- lösheten blir något lägre än i huvudscenariot. Ett något ansträngt resursutnyttjande i kombination med att tillväxten i euroområdet återgår till mer normala nivåer leder till att BNP-tillväxten i blir något lägre 2020. BNP-nivån och sysselsättning påverkas inte långsiktigt i detta scenario. Den lägre efterfrågan leder till en lägre sysselsättningstillväxt och arbetslösheten blir 2020 densamma som i huvudscenariot. Även i detta scenario blir effekterna på det finansiella sparandet förhållandevis begränsade till följd av att den högre BNP-tillväxten främst drivs av en ökad export. Det finansiella sparan- det förstärks i detta scenario av BNP 2018 och 2019. Tabell 4.7 Alternativa scenarier: 1 Stigande räntor i och 2 Starkare uppgång i euroområdet Procentuell förändring om inte annat anges -0,5 -0,3 -0,5 -0,3 -0,1 -0,5 -0,1 BNP världen, KIX-vägd5 Anm.: Prognosen baserat på genomförda, samt i denna proposition föreslagna och aviserade reformer. 2Skillnaden mellan faktiskt och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 315–, i procent av arbetskraften. 5BNP-prognoser sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på svensk utrikeshandel med olika länder. 6I offentlig sektor. Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. 4.5Utvecklingen enligt andra bedömare Detta avsnitt innehåller jämförelser med några andra bedömares prognoser för vissa centrala makroekonomiska variabler. Regeringens prognos för BNP-tillväxten 2017 är i linje med och prognoser. Att Europeiska kom- missionens prognos är något lägre bedöms i huvudsak bero på att Europeiska kommissionens prognos gjordes innan SCB publicerade snabb- statistiken för (se fotnot i tabell 4.8, för bedömarnas publiceringsdatum). Regeringens och prognoser för BNP-tillväxten 2018 är något högre än och Europeiska kommis- sionens prognoser. Skillnaderna är ur ett statistiskt perspektiv små mellan bedömarnas prognoser för BNP- tillväxten. Diagram 4.9 visar bedömarnas prog- noser tillsammans med symmetriska osäkerhets- intervall som täcker olika andelar av regeringens historiska prognosfel, dvs. skillnader mellan utfall och regeringens prognoser. Eftersom bedömarnas prognoser ligger inom de intervall som täcker hälften av regeringens prognosfel så befinner de sig inom den typiska felmarginalen. I det avseendet är det små skillnader mellan dessa bedömares prognoser. Diagram 4.9 BNP-prognos med osäkerhetsintervall Anm.: = regeringen, KI = , KOM = Europeiska kommissionen, RB = . Osäkerhetsintervallen är baserade på regeringens historiska prognosfel i budgetpropositioner –2016, och bör inte förväxlas med en framåtblickande riskbild. För en beskrivning av hur osäkerhetsintervallen är beräknade, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2015, som publicerades på i anslutning till ekonomiska vårproposition. Källor: , Europeiska kommissionen, och egna beräkningar. Regeringens prognos för arbetslösheten 2017 är i linje med de övriga bedömarnas prognoser. bedömer regeringen att arbetslösheten kommer att vara något lägre än vad de övriga bedömarna gör i sina prognoser. En förklaring kan vara att övriga prognosmakare inte beaktat effekter av de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition. Regeringens prognoser för inflationen 2016 och 2017 ligger nära prog- noser. Europeiska kommissionen förutspår en något svagare prisutveckling och Riks- banken förutspår en något starkare prisutveck- ling 2018. Regeringen, och Riks- banken gör bedömningen att resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, kommer att vara positivt 2017 och 2018. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 dömer i stället att resursutnyttjandet kommer att vara i det närmaste balanserat. Tabell 4.8 Jämförelse mellan olika bedömare prognoser 1,6/1,7 1,7/1,5 1,7/1,8 1,6/1,4 -/1,4 -/1,4 1,8/1,9 2,1/1,8 -0,2 Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen , för BNP, arbetslösheten och KPI, för HIKP och BNP- gapet, Europeiska kommissionen , . 1Procentuell förändring, fasta priser, ej kalenderkorrigerade värden. 2Procent av arbetskraften, 15–. 3Procentuell förändring, årsgenomsnitt, KPI/HIKP. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: , Europeiska kommissionen, och egna beräkningar. 4.6Prognosrevideringar och effekter av regeringens politik Sedan 2017 års ekonomiska vårproposition publicerades har två kvartal av nationalräken- skaperna offentliggjorts, varav det andra kvarta- let baseras på ofullständiga uppgifter. Utfall för konsumentprisindex och arbetskraftsundersök- ningarna för ytterligare har kunnat beaktas i prognosen. Starkare BNP-tillväxt och högre resursutnyttjande BNP-tillväxten bedöms bli högre 2017 och 2018 än vad som bedömdes ekonomiska vårproposition (se tabell 4.9). Den främsta anledningen till upprevideringen är en P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 starkare tillväxt av fasta bruttoinvesteringar, varav en stor del investeringar i bostadsbygg- ande. En något starkare tillväxt av hushållens konsumtion bidrar också till upprevideringen. Regeringens aviserade och föreslagna åtgärder i denna proposition ökar tillväxten av de offent- liga konsumtionsutgifterna, vilket bidrar till en upprevidering av BNP-tillväxten . Upprevideringen av BNP-tillväxten följs av ett högre resursutnyttjande , mätt med BNP-gapet. Regeringens aviserade och föreslagna åtgärder bidrar till fler arbetade timmar och ett högre resursutnyttjande . Sammantaget leder detta till en upprevi- dering av BNP-gapet för hela prognosperioden. En lägre befolkningstillväxt bidrar till en nedrevidering av potentiell BNP . Lägre arbetslöshet och fler arbetade timmar Sysselsättningstillväxten har reviderats upp . Det beror på starkare utfall än väntat . Arbetslösheten är nedreviderad –2020. Det beror på den fortsatta konjunkturuppgången och regeringens aviserade och föreslagna åtgärder i denna proposition. Åtgärderna leder även till fler arbetade timmar. Lägre löner och räntor Timlönerna bedöms stiga långsammare 2017– 2019 än vad som bedömdes ekonomiska vårproposition (se tabell 4.9). Det beror främst på att de avtalade löneökningarna för bl.a. den lönenormerande industrisektorn blev lägre än förväntat. En nedreviderad löneök- ningstakt stöds även av preliminära utfall för konjunkturlönestatistiken. Prognosen för reporäntan har reviderats ner . Det beror främst på en lägre förväntad löneökningstakt, vilket är en bedöm- ning som delas av som också har reviderat ner sin prognos för reporäntan. Tabell 4.9 Jämförelse mellan regeringens senaste prognoser Prognos enligt vårpropositionen inom parentes Procentuell förändring om inte annat anges (2,6) (2,1) (2,0) (2,5) Potentiell BNP1,2 (2,3) (2,3) (2,3) (2,3) (0,5) (0,4) (0,1) (0,0) (6,6) (6,4) (6,3) (6,2) (1,8) (1,0) (0,7) (0,7) (1,5) (0,9) (0,7) (0,7) (2,9) (3,2) (3,4) (3,4) (1,5) (1,6) (2,2) (2,7) (1,7) (1,7) (1,9) (2,0) -0,5 -0,3 (-0,5) (-0,3) (0,2) (0,9) Anm.: Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Procent av arbetskraften. 6Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , , och egna beräkningar. Effekter av föreslagna och aviserade reformer Sammantaget bedöms de föreslagna och avise- rade reformerna och besparingarna i denna proposition bidra till en högre BNP-tillväxt och sysselsättning samt att arbetslösheten revideras ned 2018 jämfört med om åtgärderna inte hade genomförts.81 Refor- merna inom välfärd och trygghet bidrar till högre tillväxt av den offentliga konsumtionen och att den offentligt finansierade syssel- 81 I fördjupningsrutan ”Regeringens politik har bidragit till den starka ekonomiska utvecklingen” som återfinns i Finansplanen redovisas vilka kortsiktiga effekter olika typer av finanspolitiska åtgärder bedöms ha på BNP (den s.k. BNP-multiplikatorn). sättningen ökar 2018. Höjda barnbidrag och sänkt skatt för pensionärer samt övriga sats- ningar i budgeten som ökar hushållens disponi- belinkomst medför att hushållens efterfrågan på varor och tjänster ökar snabbare än vad den hade gjort utan dessa åtgärder. Satsningarna har även en positiv fördelningspolitisk effekt. Vidare bidrar regeringens satsningar på utbildning till att arbetslösheten blir något lägre . Även på bedöms de föreslagna och aviserade reformerna och besparingarna i denna proposition sammantaget leda till en högre sysselsättning och lägre jämviktsarbetslöshet. Utbildningssatsningarna inom yrkesvux, yrkesförarutbildning, folkbildning, högskola och folkhögskola möjliggör för fler att komma i utbildning. Genom att höja individens kompe- tens och kunskaper stärks jobbchanserna bland personer som annars skulle haft svårt att få arbete. Dessutom kan fler utbildningsplatser inom ett bristyrke leda till att en person tack vare utbildning kan ta ett mer kvalificerat arbete och då lämna ett enklare arbete med lägre kvalifikationskrav till en arbetslös. Översynen av subventionerade anställningar innebär flera förändringar av lönestöden. Särskilt anställningsstöd, för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin, inklusive det s.k. förstärkta särskilda anställningsstödet, traineejobb och instegsjobb ersätts med ett nytt och enhetligt särskilt anställningsstöd - introduktionsjobb. Taket i extratjänsterna och nystartsjobben har- moniseras på samma nivå. Dessa förändringar förväntas öka arbetsgivares benägenhet att anställa med lönestöd och därigenom blir det lättare för grupper med svag ställning att komma in på arbetsmarknaden. Satsningarna på lönesubventionerade anställ- ningar för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, bl.a. i , förväntas leda till att jobbchanserna för dessa personer stärks. Praktikplatser i industrin underlättar för nyanlända ingenjörer och natur- vetare att komma in på arbetsmarknaden. De ovan nämnda åtgärderna bedöms leda till en lägre jämviktsarbetslöshet och ett större antal arbetade timmar på . Sänkt skatt för pensionärer och för personer med sjuk- och aktivitetsersättning bedöms påverka arbets- utbudet och sysselsättningen ytterst marginellt. Åtgärderna riktade till utrikes födda kvinnor bedöms bidra till att öka arbetsutbudet i gruppen. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 De reformer och besparingar som föreslås och aviseras i denna proposition bedöms samlat leda till en något högre potentiell sysselsättning samt lägre jämviktsarbetslöshet framöver.