prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Dock når knappt en femtedel av eleverna på introduktionsprogram- men en gymnasieexamen i och med att eleverna först behöver bli behöriga och sedan fullfölja ett treårigt nationellt program. En slutförd gymnasieutbildning är en vatten- delare på arbetsmarknaden. Regeringens mål är att alla ungdomar ska slutföra en gymnasie- utbildning. Regeringen gör i denna proposition bedömningen att studerande i åldern 20–som har studerat på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan och som därefter utan avbrott fortsätter studier på ett introduktionsprogram eller påbörjar studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom komvux eller motsvarande utbildning i folkhögskola under vissa för- utsättningar bör kunna få den högre bidrags- nivån inom studiemedlen. Dessa studerande bör alltså erbjudas motsvarande studiefinansierings- möjligheter som gäller för arbetslösa 20–24- åringar som studerar inom ramen för ett ut- bildningskontrakt. Förslaget innebär att oav- brutna studier bör premieras, vilket kan bidra till en ökad genomströmning i gymnasie- utbildningen. 3.6.8Vidgad målgrupp för lärlingsersättningen Mot bakgrund av regeringens satsning på statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning (utg.omr. 16 avsnitt 9.3.5) bedömer regeringen att ersättning enligt förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lär- lingsutbildning, s.k. lärlingsersättning, även bör kunna lämnas till elever som deltar i lärlings- liknande utbildning inom vissa introduktions- program i gymnasieskolan. Flera jobb som kan vara en väg in på arbetsmarknaden kräver körkort. För att för- bättra möjligheten till etablering på arbets- marknaden och stimulera till högre genom- strömning i gymnasieskolan avser regeringen att införa en möjlighet till lån avseende utbildning för B-körkort. Lånet är avsett att finansiera kör- kortsutbildning vid godkända trafikskolor och avses i ett första steg riktas till vissa arbetslösa personer . avser regeringen att utvidga möjligheten även till unga i åldern 19–som avslutat en gymnasie- 3.6.6Studiemedlens totalbelopp höjs utbildning. Den närmare utformningen av I syfte att ge de studerande en bättre ekonomisk situation och förbättra deras möjligheter att fokusera på sina studier föreslår regeringen att studiemedelsbeloppet ska höjas . Förslaget innebär att bidragsdel- en inom studiemedlen höjs med ca per studiemånad. Med den ordinare prisbas- beloppsjusteringen förväntas studiemedlens villkoren för lånet kommer att presenteras senare (se även utg.omr. 14 avsnitt 3.5). Det är av stor vikt att CSN ges goda för- utsättningar för att hantera den utveckling och administration som följer med reformen. Regeringen föreslår därför att myndighetens resurser förstärks. Med anledning av att mål- gruppen för lånet avses utvidgas 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 kommer regeringen vid behov återkomma till det fortsatta medelsbehovet för myndigheten. 3.6.10Återbetalningsgraden bland utlandsbosatta ska öka Med tillgång till ett generöst studiestödssystem följer ansvar för individer att studieskulder återbetalas och samhället behöver säkerställa att så sker. För att kunna tillhandahålla de studerande ett generöst studiestöd är det viktigt att de utlandsbosatta i större utsträckning än betalar sina studieskulder. CSN fick därför i uppdrag av regeringen att öka åter- betalningen av obetalda skulder. CSN har redo- visat förslag samt vilka åtgärder som vidtagits på området i två rapporter. Förslagen i dessa rapporter bereds nu inom . Regeringen anser att det är viktigt att CSN bedriver ett framgångsrikt arbete med att öka återbetalningsgraden avseende utlandsbosatta låntagare. För att myndighetens arbete med detta ska kunna intensifieras föreslår regeringen att myndighetens resurser förstärks. Regeringen avser även fortsättningsvis att arbeta målinriktat med dessa frågor och noga följa utvecklingen på området. Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:1 Studiehjälp (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor. Anslaget får användas för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning och annan lärlingsliknande utbildning. Bestämmelser om ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor finns i förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlands- studerande för dagliga resor. I förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning regleras den s.k. lärlingsersättningen. Tabell 3.16 Antal studerande och genomsnittliga belopp för studiehjälp, utfall och prognos 2017–2021 Antal personer, i tusental, och tusental kronor Källor: CSN och egna beräkningar. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen Målgruppen för lärlingsersättningen utvidgas Regeringen anser att målgruppen för lärlingsersättningen bör utvidgas till att även inkludera elever som deltar i lärlingsliknande ut- bildning inom vissa introduktionsprogram i gymnasieskolan. Detta mot bakgrund av regeringens förslag att vidga målgruppen för statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning så att den även omfattar elever på introduktions- program som genomför lärlingsliknande utbildning (utg.omr. 16 avsnitt 9.3.5). Anslagets ändamål föreslås därför ändras i enlighet med detta. Studiebidraget inom studiehjälpen höjs Ärendet och dess beredning: Förslaget om en höjning av nivån för studiebidraget har beretts med CSN. Regeringens förslag: Studiebidraget inom studiehjälpen ska höjas med . Ändringen av studiestödslagen ska träda i kraft men den nya bidragsnivån ska tillämpas på bidrag som lämnas för tid . Skälen för regeringens förslag: Studiehjälpen bidrar till att minska betydelsen av ekonomiska, geografiska och sociala hinder för gymnasiala studier. Studiehjälpen lämnas till elever mellan som läser på gymnasial nivå, främst inom gymnasieskolan. Stödet består bland annat av ett studiebidrag som lämnas under tio mån- ader för studier som bedrivs på heltid. Bid- raget uppgår till ett i lag fastställt belopp. Detta innebär att någon automatisk justering av nivån inte görs i förhållande till barnbidraget. Studie- bidrag lämnas med . Som en konsekvens av höjningen av barnbidragsbeloppet med (utg.omr. 12 avsnitt 3.6) anser regeringen att studiebidragets belopp bör höjas med motsvarande belopp, dvs. Det medför emellertid tekniska och administrativa svårig- heter för CSN att hantera en höjning av studie- bidraget mitt under en pågående termin. Därför bör ändringen av studiestödslagen träda i kraft först . Den nya bidragsnivån före- slås dock kunna tillämpas på studiebidrag som lämnas för tid , dvs. från som den föreslagna höj- ningen av barnbidraget avser. Detta innebär så- ledes att de studerande retroaktivt kommer att få del av höjningen. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår att studiebidraget inom studiehjälpen höjs med . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 samt beräknar att det ökar 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 med 2019 och med 2020. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Andelen är ungefär lika stor för kvinnor som för män. Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Ut- gifterna för studiehjälp är därför främst bero- ende av utvecklingen av befolkningen i åldern 16–. Befolkningsframskrivningar från Stati- stiska centralbyrån visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar kommer att öka under hela prognosperioden. Diagram 3.18 Folkmängd 16–2015 och 2016 samt prognos 2017–2021 Källa: SCB. Mot denna bakgrund bedöms utgifterna för studiebidraget, inackorderingstillägget och det extra tillägget öka med . beräknas ut- gifterna öka med och jämfört med vad som har anvisats . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Studiehjälp Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 4 anvisas under anslaget 1:1 Studiehjälp . beräknas anslaget till 4 respektive 4 . Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:2 Studiemedel 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 22 750 508 tkr avser statlig ålderspensionsavgift . Beloppet har minskats med 213 209 tkr som avser regleringsbelopp . vändas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Bestämmelser om statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag finns i förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Studiemedlen är till övervägande del rättig- hetsstyrda och därför är utgifterna framför allt beroende av antalet studerande som deltar i en studiestödsberättigande utbildning och som an- söker om och beviljas studiebidrag och tilläggs- bidrag. Tilläggsbidrag kan lämnas till studerande med barn. Utgifterna påverkas även av beslut om t.ex. nya utbildningsplatser eller höjda bidragsbelopp. Därutöver påverkas utgiftsnivån av de studerandes studietakt, studietid och upp- givna inkomster som överstiger fribelopps- gränserna. Utgifterna påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom att studie- och tilläggsbidraget är indexerade med prisbasbeloppet. Tabell 3.19 Antal studerande och genomsnittligt belopp för studiemedel, utfall , prognos 2017 och beräknat –2020 Antal personer, i tusental, och tusental kronor 1 Exklusive statlig ålderspensionsavgift. Källor: CSN och egna beräkningar. Anslaget får användas för utgifter för studie- medel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensions- avgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Ärendet och dess beredning: Förslaget om en höjning av nivån för studiebidraget har beretts med CSN. Regeringens förslag: Studiemedlens totalbelopp ska höjas med vid heltids- studier, vilket motsvarar per studie- månad, genom en höjning av bidragsdelen. Beloppsnivåerna ska anpassas till studieomfatt- ningen. Den nya bidragsnivån ska tillämpas på studiemedel som lämnas för tid . Skälen för regeringens förslag: Studiemedlen är den viktigaste finansieringskällan för de flesta studerande på olika utbildningsnivåer. Studie- medel består av en bidragsdel och en lånedel. Det finns två bidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Totalbeloppet (lån och bidrag) och bidragsbeloppen är kopplade till prisbasbeloppet och beräknas . I syfte att ge den stu- derande en bättre ekonomisk situation föreslår regeringen att studiemedlens totalbelopp ska höjas. Höjningen bör enbart omfatta bidrags- delen. Studiemedlens totalbelopp höjdes med ca per studie- månad genom en höjning av lånedelen. Regeringen föreslår nu en höjning av total- beloppet genom en höjning av bidragsdelen. Totalbeloppet inom studiemedlen föreslås höjas från till av prisbas- beloppet för en heltidsstuderande . Det motsvarar eller per studiemånad för en heltidsstuderande oavsett om det är det generella bidraget eller det högre bidraget som lämnas. Förslaget innebär också att bidragsandelen av totalbeloppet justeras. Beloppsnivåerna är knutna till studie- omfattningen och bör därför anpassas därefter. Storleken på studielånet är oförändrat. Den nya bidragsnivån bör tillämpas för studier som bed- rivs . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Högre bidrag till vissa studerande som läser vidare efter introduktionsprogram i gymnasieskolan Ärendet och dess beredning: Bedömningen om högre bidrag till vissa studerande har beretts med CSN. Regeringens bedömning: Den högre bidrags- nivån inom studiemedlen bör under vissa för- utsättningar och inom ramen för anvisade medel få lämnas till studerande i åldern 20–som har studerat på ett introduktionsprogram i gym- nasieskolan och som därefter utan avbrott fort- sätter studier på ett introduktionsprogram eller påbörjar studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom komvux eller motsvarande utbildning i folkhögskola. Det bör bl.a. ställas krav på att också de tidigare studierna med studiestöd har bedrivits utan avbrott för att den högre bidragsnivån ska kunna lämnas. De nya bestämmelserna bör tillämpas för studiemedel som lämnas för tid . Skälen för regeringens bedömning: Studie- medlen består av en bidragsdel och en lånedel. Det finns två bidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Den högre bidragsnivån får enligt studiestödslagen lämnas till studerande från och med det kalenderår då den studerande fyller för studier på grundskole- och gymnasienivå. Enligt lagen meddelar regeringen föreskrifter om att det högre bidraget även får lämnas till studerande som är och som har ett särskilt behov av ett sådant stöd. kan arbetslösa ungdomar i åldrarna 20–som saknar fullständig grundskole- eller gymnasie- utbildning och som inte bedrivit studier med studiestöd under vissa förutsättningar få del av den högre bidragsnivån, enligt bestämmelser i studie- stödsförordningen (2000:655). Som en följd av det stora antalet barn och ungdomar som anlände till ökade antalet elever som studerar på ett intro- duktionsprogram i gymnasieskolan under /17. På introduktionsprogrammen finns även andra elever som av olika skäl inte är be- höriga till ett nationellt program inom gymnasie- skolan. Det är bara ca en fjärdedel av de elever som är och går ett introduktionsprogram 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 som fortsätter att studera på komvux eller folkhögskola för att på så sätt fullfölja sina studier på grundläggande eller gymnasial nivå. Av de elever som påbörjade ett introduktions- program 2011 hade bara knappt en femtedel tagit en gymnasieexamen . Den främsta framgångsfaktorn för att etablera sig på arbetsmarknaden är en fullföljd gymnasie- utbildning. Regeringen anser att det därför finns ett särskilt behov av att skapa ytterligare möjligheter för när det högre bidraget bör få lämnas till ungdomar i åldern 20–och på så sätt uppmuntra studerande som studerat på ett introduktionsprogram att direkt fortsätta sina studier inom vuxenutbildningen eller folkhög- skola för att fullfölja sin gymnasiala utbildning. En sådan reglering kan också bidra till att bl.a. förbättra samhällets kompetensförsörjning. Denna grupp skulle därigenom inte behöva ta omvägen via arbetsmarknadspolitiken, dvs. skapa onödiga avbrott i utbildningen, för att det högre bidraget ska få lämnas. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör kunna få lämnas till studerande som har läst på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan och som direkt fortsätter till studier på grund- läggande eller gymnasial nivå inom komvux eller motsvarande utbildning i folkhögskola från och med det andra kalenderhalvåret som han eller hon fyller . För att den högre bidragsnivån ska kunna lämnas bör det dock ställas krav på att de tidigare studierna med studiestöd har bedrivits utan avbrott. Inom till exempel kom- vux varierar tidpunkten för kursstarterna och den studerande bör därför ges en rimlig tid att efter studier på ett introduktionsprogram på- börja studier vid komvux under nästföljande ter- min utan att det räknas som ett avbrott. Det högre bidraget bör även få lämnas till studerande som övergår från studier med studiehjälp till studiemedel, men som fortsätter att studera vid ett introduktionsprogram i gym- nasieskolan även efter . Om en sådan studerande, efter fullföljt introduktionsprogram, därefter utan avbrott fortsätter att bedriva studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom komvux eller motsvarande utbildning i folkhögskola bör den högre bidragsnivån också fortsatt få lämnas, förutsatt att också de stu- dierna bedrivs utan avbrott. Studiemedel med den högre bidragsnivån bör få lämnas för studier som bedrivs från och med Studiemedel med den högre bidragsnivån bör vidare lämnas inom ramen för anvisade medel i den ordning som ansökningarna kommer in till CSN. Studiestödsförordningen bör därför ändras i enlighet med detta. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår i denna proposition att totalbeloppet inom studiemedlen höjs med per studiemånad vid heltidsstudier. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med . Regeringen bedömer att den högre bidragsnivån inom studiemedlen under vissa för- utsättningar bör kunna lämnas till ungdomar i åldern 20–som studerar vidare efter ett introduktionsprogram. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med . Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på regionalt yrkesvux (se närmare utg.omr. 16 avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom yrkes- förarutbildningen (se närmare utg.omr. 16 avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom yrkeshög- skolan (se närmare utg.omr. 16 avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom folkhög- skolan (se närmare utg.omr. 17 avsnitt 3.6.6). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser vid universitet och högskolor (se närmare utg.omr. 16 avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på komplet- terande utbildning (se närmare utg.omr. 16 avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018. Till följd av att traineejobben avskaffas (se närmare utg.omr. 14 avsnitt 3.5) föreslår reg- eringen att anslaget minskas med 2018 och beräknar att det minskar med 2019 och med 2020. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budget- propositionen bedöms anslagsbelast- ningen öka med 2018. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms minska med 2018 jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkning av anslags- nivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare öka. Anslagsförändringar på grund av övriga skäl Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften blir ca -, jämfört med ca -. Regleringsbeloppet fastställs av Pensions- myndigheten och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den statliga ålderspensionsavgiften. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Studiemedel Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 16 anvisas under anslaget 1:2 Studiemedel . beräknas anslaget till 17 respektive 18 . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.7.31:3 Avsättning för kreditförluster Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:3 Avsättning för kreditförluster 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för för- väntade förluster på nyutlåning en- ligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Bestämmelser om finansiering av kreditförluster hänförliga till statens utlåning finns i budget- lagen (2011:203) och i förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Bestämmelser finns även i kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen avser att införa en möjlighet för personer att, vid särskilda skäl, kunna vara del- tidssjukskrivna med en heltidsersättning inom studiemedelssystemet . För att satsningen ska kunna genomföras förutsätts dock att medel avsätts för detta ända- mål. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med . Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på regionalt yrkesvux (se närmare utg.omr. 16 avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom yrkes- förarutbildningen (se närmare utg.omr. 16 avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom yrkeshög- skolan (se närmare utg.omr. 16 avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 37,5 milj- oner kronor 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom folkhög- skolan (se närmare utg.omr. 17 avsnitt 3.6.6). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser vid universitet och högskolor (se närmare utg.omr. 16 avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på komplet- terande utbildning (se närmare utg.omr. 16 avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018. Till följd av att traineejobben avskaffas (se närmare utg.omr. 14 avsnitt 3.5) föreslår regeringen att anslaget minskas med 2018 och beräknar att det minskar med 2019 respektive 2020. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som på- verkar utgifterna på anslaget är främst prisbas- beloppet men även i viss mån nivån på upp- låningsräntan i . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budget- propositionen bedöms anslagsbelast- ningen minska med 2018. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrade volymer av utlånade medel och av förändringar i förlust- avskrivningar på lån tagna . Jämfört med de antaganden om volymer som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslags- belastningen öka med 2018. Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Avsättning för kreditförluster Förändring till följd av: Överföring till/från andra -1 499 042 -1 499 042 -1 499 042 Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster . beräknas anslaget till 1 respektive 2 . 3.7.41:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor