prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Stöd till social trygghet utgör del av ansatsen att främja förutsättningarna för att människor som lever i fattigdom och utsatthet ska kunna delta i arbetslivet. Sidas och handels- relaterade insatser (Aid for Trade) har bl.a. bidragit till att stärka länders handelspolitiska kapacitet och förmåga att konstruktivt delta i förhandlingar och dra nytta av handelsavtal. De har också bidragit till att bygga upp infrastruktur och till stärkt produktiv kapacitet nödvändig för att delta i internationella värdekedjor. Handels- relaterade insatser har bidragit till ökad sysselsättning, jordbruksutveckling och upp- byggnad av oberoende institutioner. Arbetet med tillgång till ICT har bidragit till att ge människor som lever i fattigdom ökad tillgång till offentlig service, information, hälsa samt har ökat graden av inflytande, delaktighet och egenmakt. , har genom sin verksamhet bidragit till fattigdomsminskning genom hållbart företagande och privatsektor- utveckling. har använt riskkapital, etableringsstöd och kunskapsöverföring och därigenom ökat investeringar i låg- och medelinkomstländer främst i söder om Regeringen har tillskjutit nytt kapital till bolaget vilket bl. a. möjliggjort ökade investeringar i förnybar energi. Sida har bidragit till att bygga upp en infrastruktur och kapacitet för att möjliggöra ökat deltagande i internationella värdekedjor. Handelsprocedurerna i har förbättrats avsevärt genom stöd till bl.a. Trade . Till exempel har borttagandet av icke- tariffära handelshinder i Östafrikanska Unionen lett till en reducering av tiden det tar att importera och exportera varor från ett östafrikanskt land till ett annat. Gräns- övergångarna har effektiviserats vilket inte minst gynnar fattiga kvinnor som bedriver handel över gränserna. Garantier har bidragit till att öka tillgången till finansiering för mikro-, små och medelstora företag för investeringar bl.a. inom områden som hälsa, jordbruk, marknadsutveckling, förnybar energi och annan infrastruktur. Stödet till sociala trygghetssystem har utvecklats vilket innebär att fattiga människor fått bättre motståndskraft mot ekonomiska chocker vilket särskilt gynnar fattiga kvinnor och barn. Insatser för ekonomisk utveckling har finansierats främst över regionala och bilaterala strategier för , stöd genom svenska organisationer i det civila samhället, forsknings- samarbete samt globala insatser för socialt hållbar utveckling, enlig tabell 2.5 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida. kärnstöd till UNDP har bidragit till organisationens arbete med inkluderande ekonomisk utveckling. har i dialogen med UNDP särskilt betonat vikten av arbetsskapande åtgärder för att bidra till ökad motståndskraft i krissituationer, inte minst vid utdragna kriser. har 14 miljoner människor nåtts av UNDP:s insatser för förbättrade försörjningsmöjligheter. har också bidragit till UNDP:s arbete med att sprida information om de globala målen för hållbar utveckling bland annat till privata sektorn, vilket är en förutsättning för att Agenda 2030:s mål 17 om partnerskap ska kunna uppnås. Det svenska stödet till har bidragit till arbetet mot barnfattigdom och prioriteringen av utsatta och marginaliserade flickor och pojkar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 har genom bidragit till att 53 länder kontinuerligt övervakar och rapporterar om barnfattigdom och 60 land- kontor arbetar med realtidsdata för att identifiera marginaliserade gruppers behov. utvecklade tillsammans med och partnerskapet Global , i samarbete med en kärngrupp av länder, företag, fackföreningar och andra organisationer. Global syftar till att skapa förutsättningar för social dialog. En effektiv social dialog bidrar till anständiga arbetsvillkor och förbättrad jobb- kvalitet vilket i sin tur leder till ökad jämställdhet, inkluderande tillväxt och ökat välstånd för arbetstagare, företag och samhällen och därmed även förbättrade levnadsvillkor. har bidragit till arbetet som bedrivs av on Trade and Development () kring handel och jämställdhet och bl.a. finansierat framtagandet av konsekvensbedömningar av handelspolitiska åtgärders effekt på kvinnor och jämställdhet. I de påfyllnadsprocesser som genomfördes i fonderna i Världsbanksgruppen, samt Afrikanska och Asiatiska utvecklingsbankerna verkade med framgång för ett ökat fokus på inkluderande tillväxt och att denna målsättning ska återspeglas i policyer, projektdesign och resultatuppföljning. Även vikten av jämställdhet för ökad global ekonomisk tillväxt och utveckling har tydliggjorts och drivits inom multilaterala utvecklingsbanker och i andra internationella sammanhang. EU:s utvecklingssamarbete för inkluderande hållbar ekonomisk utveckling har bl.a. bidragit till uppbyggnad av sociala skyddsnät, jordbruks- utveckling, investeringar i hållbar energi, ökad sysselsättning i små- och medelstora företag, regional integration och institutionsuppbyggnad genom budgetsstöd. EU har vidare bidragit till regional integration och förbättrade möjligheter för utvecklingsländer att dra nytta av global internationell handel genom bl.a. insatser för att hjälpa dessa att leva upp till hälso- och säkerhetskrav på importerade varor, stöd till ny infrastruktur, ökad tillgång till förnybar energi och kapacitetsuppbyggnad inom nyckel- institutioner. EU har ett omfattande stöd på energiområdet vilket är starkt kopplat till ekonomisk utveckling, jämställdhet, tillgång till P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 ansvarsfulla globala värdekedjor uppmärk- har också verkat för sammas inom ramen för EU:s bistånd. Tabell 2.17 Ekonomisk utveckling: Indikatorer från multilaterala organisationer, utvecklingsbanker och EU Förbättrad tillgång till transport (antal som drar fördel av) Antal människor med ny eller förbättrad 49, 3 milj Antal människor som täcks av sociala Jordbruksmark där hållbara metoder för markhantering introducerats med stöd av EU (antal hektar) Antal personer som fått del av yrkesutbildning, Antal länder där företagsklimatet har Resultat bedöms utifrån hur utvecklings- samarbetet har bidragit till att öka migrationens positiva utvecklingseffekter samt minska negativa konsekvenser av ofrivillig och irreguljär migration, och därmed till att uppnå det av beslutade målet om förbättrade levnadsvillkor för människor i fattigdom och förtryck. Sida har på uppdrag av regeringen analyserat och beskrivit i vilken mån och på vilket sätt myndighetens strategistyrda verksamhet beaktar migrationsaspekter. Myndigheten har fortsatt arbetet med att integrera migration i sin verksamhet. Regeringen beslutade om två nya strategier med koppling till migration, Syrienkrisstrategin (2016-2020) samt strategin för regionalt utvecklingssamarbete med söder om (2016-2021). Den senare omfattar stärkt kapacitet hos regionala aktörer att verka för hållbara lösningar av flyktingsituationer och migrationsströmmar samt tillvarata de positiva effekterna av migration. Operationalisering av strategierna pågår . I har bidragit till att återintegrerade internflyktingar och flyktingar, barn tidigare associerade med väpnade grupper och mottagande lokalsamhällen fått stärkt förmåga att hantera återkommande kriser. I har flyktingars möjligheter att delta i ekonomin stärkts. Även i utvecklings- samarbetet med länder som , och finns verksamhet som bidrar till att minska ofrivillig migration, t.ex. genom ökade försörjningsmöjligheter. Insatser med bäring på migration och utveckling har finansierats över regionala och bilaterala strategier i bl.a. , och , humanitära insatser och globala insatser för mänsklig säkerhet och konflikt- hantering, enligt tabell 2.5 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida. har agerat för att få till stånd en global ordning för migrations- och flyktingfrågor, bl.a. genom ett stort engagemang i on Migration and Development. Detta bidrog till att två internationella topp- möten om migranter och flyktingar kom till stånd , vilket bl.a. ledde till antagandet av den s.k. New York-deklarationen och lanseringen av två parallella processer för att ta fram globala ramverk för migranter respektive flyktingar. I samband med toppmötena införlivades () i FN som en relaterad Detta var något som drivit tillsammans med andra medlemsstater. Regeringen gav också stöd till två initiativ för en bättre global ansvarsfördelning genom att stötta värdländer som tar emot ett stort antal flyktingar och nya vidarebosättningsländer. Facility (GCFF) är ett initiativ lett av Världsbanksgruppen som genom förmedling av fördelaktiga lån till medelinkomstländer med stora flykting- befolkningar skapar arbetstillfällen för flyktingar samt ger dem tillgång till hälsovård och utbildning. Lånen främjar utveckling i utdragna flyktingsituationer samt gynnar både värd- samhällen, deras medborgare och flyktingar. Insatserna riktas till och . Emerging Resettlement Countries Joint Support Mechanism (ERCM) bidrar till att öka antalet vidarebosättningsplatser globalt och på så vis till långsiktiga och hållbara lösningar för flyktingar. ERCM är beroende av att låg- inkomstländer är villiga att ta emot kvot- flyktingar. De två initiativen är delvis avhängiga engagemang från andra givare och från potentiella mottagarländer. Att ett antal länder inte betalat ut medel till GCFF enligt sina åtaganden oroar. Lanseringen av de FN-ledda processerna för att få till stånd globala ramverk för migranter och flyktingar var ett stort framsteg. är starkt engagerat i processen för framtagandet av de slutliga ramverken. har också arbetat för att öka genomslaget för jämställdhetsperspektivet i arbetet med migration och betonat sambandet mellan flykt och migration och den ökade risken för människohandel, prostitution, sexuellt och könsbaserat våld samt bristande SRHR. EU har etablerat en facilitet för att bistå de nära tre miljoner flyktingar som finns i . Facilitetens syfte är att bidra till förbättring av levnadsvillkoren för och integreringen av syriska flyktingar i . Genom faciliteten anser regeringen att och övriga medlemsstater bidragit till humanitär verksamhet, utbildning, hälsa, lokal infrastruktur samt socio-ekonomiskt stöd. EU:s regionala förvaltningsfond med anledning av Syrienkrisen (in response to the Syrian crisis) ger ett samordnat och förstärkt EU-stöd till flyktingar P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 och värdsamhällen i grannländer samt länder på västra . Fondens projekt har bland annat riktats mot barn och unga människor, både flyktingar och i värdsamhällen, samt investerat i värdsamhällen för att främja sysselsättning och social sammanhållning för flyktingar och lokalbefolkning. Projekt inom Vallettafonden (for ) har till syfte att påverka grundorsakerna till ofrivillig migration genom att bekämpa fattigdom, konflikter, brist på livsmedel, svaga institutioner samt klimat- och miljörelaterade hot. Det har även gjorts insatser för att skydda sårbara migranter, stärka kapacitet att hantera migration, bekämpa människosmuggling och trafficking samt främja återintegreringen av återvändande migranter. Resultat av utvecklingssamarbetet bedöms utifrån hur det har bidragit till jämlik hälsa, och därmed till det av beslutade målet om förbättrade levnadsvillkor för människor i fattigdom och förtryck. Av regeringen beslutade mål gällande hälsa återfinns i en fjärdedel av strategierna för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Strategimålen följer prioriteringar på hälsoområdet med fokus på robusta och hållbara hälsosystem, SRHR och förbättrad barn- och mödrahälsa. Insatsportföljerna för att uppfylla strategi- målen har kunnat genomföras i hög utsträckning. Diagram 2.12 Hälsa: Insatsportföljens genomförande Källa: Sida, strategirapportering P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Den faktiska utvecklingen har gått i önskvärd riktning i relation till knappt hälften av strategi- målen och delvis i riktning mot drygt hälften. Diagram 2.13 Hälsa: Utveckling mot förväntade strategiresultat Källa: Sida, strategirapportering Insatser har skett genom globala organisationer, regionalt stöd till söder om samt genom bilateralt stöd till 13 länder. Det har omfattat en kombination av tillgång till sjukvårdstjänster, kapacitetsuppbyggnad och påverkansarbete med fokus på SRHR, hälsosystemstärkande och barn- och mödrahälsa. Hälsosystemstärkande insatser har bl.a. utgjorts av stöd för utarbetande av nationella hälsoplaner och budgetar samt förstärkning av distributionskanaler för läkemedel. I t.ex. har stöd till kapacitet och institutionsstärkande insatser genom hälso- fonder och hälsoprogram bidragit till att nära fyra miljoner människor, inklusive utsatta grupper i konfliktområden, fått tillgång till hälsotjänster. Insatser inom SRHR-området har bl.a. utgjorts av stöd till ungdomskliniker för rådgivning och distribution av läkemedel och dialog om känsliga frågor t.ex. rätten till säker abort. Sidas stöd har bidragit till en ökad tillgång till preventivmedel och relaterad rådgivning i fattiga länder, inte minst för ungdomar. Sidas stöd har också skapat förutsättningar för dialog i samarbetsländerna om svåra frågor såsom ungdomars rätt till sexualundervisning och preventivmedel, hbtq-frågor och tillgång till säker abort. Sida har genomfört särskilda satsningar på menshygien och tillgång till säkra aborter. Koordinering över flera tematiska områden gav extra kraft. hölls ett dialogmöte med samarbetsorganisationer och andra bilaterala givare som ett led i att utveckla strategier för hur aborträtten kan stärkas globalt. I bidrog Sida till framtagandet av nya nationella riktlinjer för abortvården och i har ett svenskstött program inriktat på sexualundervisning i skolan resulterat i förebyggande av cirka 50 000 icke planerade graviditeter. Inom området barn- och mödrahälsa har stöd för barnmorskeutbildningar och utbildningar i akut förlossningsvård och fisteloperationer varit i fokus. Det har inneburit att tusentals personer har fått barnmorskeutbildning, vilket lett till att miljontals kvinnor kunnat föda med utbildad vårdpersonal. Med Sidas stöd kunde också 15 000 fisteloperationer genomföras . Hälsoinsatser har finansierats främst över regionala och bilaterala insatser för och Globala insatser för socialt hållbar utveckling, enlig tabell 2.5 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida. har bidragit till en mer jämlik tillgång till hälso- och sjukvård genom påverkansarbete och stöd främst till Globala fonden mot aids, tuberkolos och malaria, GFATM, Globala Vaccinationsalliansen, Gavi, FN:s samlade program mot hiv/aids (), Världshälso- organisationen (, WHO) och , . har särskilt drivit frågor om SRHR, fungerande finansiering av alla delar av hälsoarkitekturen, globala hälsohot såsom antimikrobiell resistens (AMR), hälsosystemstärkande insatser och anpassning till nationella planer och befintliga strukturer samt balans mellan förebyggande och behandlande insatser. I som antogs 2016 har bidragit till tydliga skrivningar om mänskliga rättigheter, SRHR, jämställdhet och nationellt ägarskap. har också drivit på för köns- och åldersuppdelad data och för att det preventiva arbetet ska fortsätta i oförminskad utsträckning. GFATM:s verksamhet har bidragit till minskat antal dödsfall i aids, tuberkulos och malaria, bl.a. genom att 11 miljoner hiv-positiva fått tillgång till broms- mediciner och 2,2 miljoner tbc-sjuka fått behandling samt genom distribution av 136 miljoner myggnät. har haft en central roll i att påtala grundtanken med som ett gemensamt FN-program inom hiv/aids, vikten av co- sponsorernas engagemang och tillräcklig och förutsägbar finansiering för arbete, inte minst på policyområdet. Gavis verksamhet har lett till minskad barnadödlighet genom att ha bidragit till att 62 miljoner barn har blivit fullt vaccinerade. Gavi verkar också för en sund vaccinmarknad och har bidragit till lägre priser på flera viktiga vacciner. har också haft ett särskilt engagemang för HPV-vaccinet, som minskat antalet dödsfall i livmoderhalscancer. Som styrelsemedlem i WHO har särskilt verkat för starka hälsosystem, ökad hälsosäkerhet samt tillgång till SRHR. har länge varit drivande för att få upp AMR-frågan på den globala dagordningen, bidrog aktivt inför och vid högnivåmötet om AMR i 2016 och har även verkat för genomförandet av den globala handlingsplanen om AMR . har aktivt verkat för att WHO, FAO och () i sitt gemensamma och enskilda arbete med implementeringen av handlingsplanen ska beakta One Health-perspektivet, dvs. att människans och djurens hälsa betraktas som en enhet. har verkat för att reformera WHO inklusive arbetet med att stärka WHO:s operativa roll i kriser samt rättighets- och jämställdhetsperspektivet inom organisationen. har även verkat för att säkerställa genom- förandet av det internationella hälsoreglementet IHR 2005 som är centralt i arbetet med global P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 stödjer WHO:s forskning och normgivande arbete kring reproduktiv hälsa. har verkat för att UNFPA ska bidra till hälsosystemstärkande insatser och för att sjuk- och hälsosystem omhändertar personer utsatta för sexuellt våld inklusive kvinnor och flickor som könsstympats. stöd till UNFPA:s arbete har bland annat bidragit till att 21 miljoner människor har fått tillgång till preventivmedel, att 730 000 kvinnor och flickor har fått tillgång till vård efter könsstympning, att 23 miljoner ungdomar har fått tillgång till SRHR-service och till utbildningen av 5 200 barnmorskor. Genomgående har , trots en hårdnande motvind, fortsatt vara en global aktör och förespråkare för SRHR i såväl ord som handling. Även i arbetet mot hiv/aids har drivit ett förebyggande arbete med utgångspunkt i ett rättighetsperspektiv. I nära samarbete med andra länder har verkat intensivt för att SRHR ska ges samma inriktning i EU:s utvecklingspolicy (Consensus on Development) som rådslutsatser om jämställdhet i utvecklingssamarbetet. Förhandlingarna fortsatte in i 2017. EU stödjer i sin tur internationella organisationer inom hälsoområdet som GFATM och Gavi som bidragit till resultat i enlighet med ovan. EU finansierar också omfattande insatser inom barn- och mödrahälsa som bidragit till att mödradödligheten minskats genom att kvalificerad sjukvårdspersonal medverkat vid en stor mängd födslar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.18 Hälsa: Indikatorer från multilaterala organisationer, utvecklingsbanker och EU Antal hiv-positiva personer behandlade med Antal fullt vaccinerade barn Antal behandlade för TBC Antal länder som rapporterar om statusen för genomförandet av det internationella hälsoreglementet (IHR) Antal kvinnor i reproduktiv ålder och barn under som fått del av nutritionsrelaterade Antal förlossningar med utbildad hälsopersonal Diagram 2.14 Utbildning och forskning: Insatsportföljens Resultat bedöms utifrån hur utvecklings- samarbetet har bidragit till en likvärdig och inkluderande utbildning av god kvalitet samt forskning av hög kvalitet av relevans för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling, och därmed till det av beslutade målet om förbättrade levnadsvillkor för människor i fattigdom och förtryck. Mål, beslutade av regeringen, gällande utbildning återfinns i ungefär en femtedel av strategierna för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Målen avser huvudsakligen stärkta utbildningssystem, flickors och pojkars förbättrade möjligheter att slutföra sin skolgång. Insatsportföljerna för att uppfylla strategi- målen har kunnat genomföras i hög utsträckning. Källa: Sida, strategirapportering Den faktiska utvecklingen har gått i önskvärd riktning i relation till ungefär en fjärdedel av strategimålen och i övrigt delvis i riktning mot dessa. Diagram 2.15 Utbildning och forskning: Utveckling mot förväntade strategiresultat Källa: Sida, strategirapportering P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Insatserna är främst inriktade på att stärka Forskningsinsatser har finansierats främst över forskningssamarbete enligt tabell 2.5 Utfall kanaliseras genom Global Partnership for anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida. Education (GPE). Genom detta stöd har övergripande målet i strategin är att bidra till bidragit till nationella utbildningsplaner samt stärkt forskning av hög kvalitet och relevans för samordning och effektivisering av utbildnings- fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling i sektorn i ca 65 av världens fattigaste länder varav 28 i konflikt eller postkonflikt. kunnat genomföras enligt plan och utvecklingen planerna anknyter bl.a. till lärarutbildning och har gått delvis i riktning mot målen. rekrytering, utveckling av läromedel, användning av ICT och system för att mäta resultat i skolan. Detta har resulterat i stabilare institutioner och och har stärkt ländernas forskningskapacitet och innovation baserad på engagemang för barnrättsfrågor och en Det har bl.a. möjliggjort bibliotek, inkluderande utbildning har bidragit till att 18 publicering, ICT, laboratorier, nyttiggörande av för stöd till barn med funktionsnedsättning. forskare och lokalbefolkningar och stöd till Vidare har betoning på jämställdhet uppbyggnad av nationella forskningsråd. inom utbildningsområdet bl.a. resulterat i att har även främjat innovation baserat på resultat från forskning av särskild relevans för fattig- kursplan för SRHR inom vilken bidragit domsminskning och hållbar utveckling. till utveckling av läromedel. Kring av doktorerna utbildade riktade stöd till normativa inom Sidas program fortsätter att arbeta vid arbete har stärkt bl.a. nationell kapacitet, vuxnas universitet i sina ursprungsländer och bidrar därmed till att stärka landets forsknings- och statistikutveckling inom utbildnings- Stödet till forskarutbildningar har också utvidgats till att omfatta stöd till forskning I , och har Vidare har Sida finansierat forskare från låginkomstländer att delta i globala utbildningssystem bl.a. genom lärarutbildning av forskningsprogram kring klimat- och miljö- god kvalitet och grundläggande system- Genom det svenska stödet har ett förändringar såsom i hantering av lärarlöner och stort antal vetenskapliga publikationer, kring bidrag till skolor. teman av relevans för kunskapsbasen för att har även bidragit till att trygga barns uppfylla åtaganden under Agenda 2030, kunnat rätt till utbildning, trygghet och skydd i Stöd till regionala och globala forsknings- Svenskt stöd till högre utbildning omfattar organisationer och nätverk har genererat forskningsresultat och innovation av betydelse institutet (SI) för studier på masternivå vid för att hantera dagens stora samhällsutmaningar, svenska lärosäten med syfte att stipendiaterna bl.a. inom miljö, klimat, livsmedelstrygghet och ska bygga kapacitet, agera förändringsaktörer Bland exempel kan nämnas verktyg och bidra till en positiv samhällsutveckling i sina för att utforma nationella handlingsplaner för nyföddas hälsa, en indexbaserad försäkring som kvinnor och män (i ansökningarna 30 erbjuder bönder i kompensation för boskap som gått förlorad under det senaste årets har kompletterats med expertutbyten och extrema torka samt framställningen av ett ledarskapsprogram för unga ledare. drickbart koleravaccin som ingår i vacciner insatser har finansierats främst över globala som WHO och tillhandahåller i insatser för socialt hållbar utveckling, regionala katastrofdrabbade länder eller i humanitära samt geografiska strategier för och , Biståndsverksamhet genom Sida. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Sammanfattningsvis framskrider forskningssamarbeten enligt plan, trots verksamhet i miljöer med stora utmaningar. Det långsiktiga och breda stödet till uppbyggnad av forskningskapacitet i låginkomstländer har tillsammans med kompetens och väl etablerade arbetsformer på både Sida och bidragit till goda resultat. har bidragit till att effektivt och professionellt hantera forskningsfinansieringen och integrera den forskning som finansieras via forsknings- biståndet med annan forskning som finansieras inom ramen för nationella forskningspolitik.