prop · H403111 · 2017-02-14 00:00:00 — (2016), Utredningen om spridning av PFAS-föroreningar i dricksvatten (M 2015:B). (2015), Riksrevisorernas årliga rapport . geologiska undersökning (2008), Objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, dnr 04-2222/2008. SGU (2011), Bilaga till handläggningsordning BFO, SGU:s prioriteringsgrunder i arbetet med förorenade områden som är bidragsfinansierade. geologiska undersökning (2014), Handläggningsordning SFO, . geologiska undersökning (2015), Årsredovisning 2015. (2011), Rutinbeskrivning Försäljning av förorenat område – tillämpning av 2 och 10 kap. m.m., , TDOK 2011:331. (2015), Miljörapport , , TRV 2015:053. , Internrevisionen (2015), , , TRV 2015/5220. (2015), Underlagsrapport till Inriktningsunderlag 2018–2029, Trimningsåtgärder – för bättre tillgänglighet, säkerhet, miljö och hälsa, , TRV 2015/42946. (2016), Årsredovisning 2015. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2016), Handlingsplan för det fortsatta arbetet med att säkra kunskapen om förorenade områden, , TRV 2015/5220. (2016), Skriftligt underlag från inför intervju . (2016), Handlingsplan för att etablera arbetssätt som säkrar riskhanteringen av förorenade områden, , TRV 2015/5220. , J., Samakovlis, E., Barregård, L., Vredin , M., 2009, Does Remediation Save Lives? On the Cost of Cleaning Up Arsenic-Contaminated Sites in , , Working Paper No 108. Vredin , M., , J., , P., Samakovlis, E., Can we buy time? — Evaluation of the Swedish government's grant to remediation of contaminated sites, , 92(4). Intervju med Försvarsdepartementet . Intervju med Försvarsmakten . Intervju med Generalläkaren . Intervju med Generalläkaren . Intervju med Miljö- och . Intervju med SGI . Intervju med SGU . Intervju med SGU . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N E-post från Försvarsmakten . E-post från Försvarsmakten . E-post från Försvarsmakten . E-post från Försvarsmakten . 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N webbplats, , jogifter/pfas-poly-och-perfluorerade-alkylsubstanser/. , webbplatsen , : ning/?iid=56&pl=1&t=Land&l=SE. SGI:s webbplats , och-teknikutveckling/kunskapsbehov-och-effektivitetshin- der/?id=3734&epslanguage=sv. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Berörda departement, myndigheter och statligt ägda bolag Myndigheten för samhällsskydd och beredskap R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Närmare redovisning av bedömningsgrunder Denna bilaga innehåller en utförligare beskrivning av bedömningsgrunder som anges i avsnitt 1.3 i rapporten. Det av beslutade nationella miljökvalitetsmålet Giftfri miljö anger: Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Regeringens precisering av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö anger att förorenade områden är åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön. tillkännagav 2015 för regeringen att arbetet med sanering och återställande av förorenad mark är angeläget. En annan angelägen samhällsfråga är bostadsbristen i landet. För att minska bostadsbristen måste bostadsbyggandet öka. Det bör därför finnas en möjlighet att prioritera upp förorenade områden i riskklass 2 när det gäller beslut om statliga bidrag till efterbehandling, i de fall ett område är betydelsefullt för bostadsbyggande. Bostadsbyggande bör därför, vid sidan av miljönytta, vara en styrande faktor vid prioritering av områden för sanering av mark.197 Principen om att förorenaren ska betala, Polluter Pays Principle (PPP), är etablerad i EU-lagstiftningen, internationella miljökonventioner och (1998:808) allmänna hänsynsregler. Enligt 2 kap. 2 § (MB) ska alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skaffa sig den kunskap som behövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning för att skydda människors hälsa och miljön mot skada eller olägenhet. Regeringen kommenterade i författningskommentaren till 2 kap. 2 § MB att paragrafen riktar sig till var och en som bedriver verksamhet eller vidtar en åtgärd av betydelse för MB:s mål. Regeringen framhöll bl.a. att bestämmelsen understryker vikten av att låta kunskap föregå handling eller, enkelt uttryckt, vikten av att tänka efter före.198 Enligt 2 kap. 8 § MB ansvarar alla som bedriver eller har bedrivit en verksamhet eller vidtagit en åtgärd som medfört skada eller olägenhet för miljön till dess skadan eller 2014/15:MJU8, rskr. 2014/15:131. 1997/98:45 del 2 s. 12 f. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N olägenheten har upphört för att denna avhjälps i den omfattning det kan anses skäligt enligt 10 kap. I den mån det föreskrivs i denna balk kan i stället skyldighet att ersätta skadan eller olägenheten uppkomma. Enligt 10 kap 2 § är det i första hand verksamhetsutövaren som är ansvarig för avhjälpande av föroreningsskador eller allvarliga miljöskador, även om det finns tidsmässiga begränsningar i det ansvaret. Bestämmelserna om verksamhetsutövarens ansvar för föroreningar tillämpas för miljöfarlig verksamhet vars faktiska drift har pågått efter och där verkningarna av verksamheten fortfarande har pågått , se 8 § lagen (1998:811) om införande av . Innebörden av avhjälpandeansvaret preciseras i 10 kap. 4 § (föroreningsskador) och 5 § (allvarliga miljöskador). I fråga om avhjälpande av föroreningsskador ska den som är ansvarig för att avhjälpa skadan i skälig omfattning utföra eller bekosta det avhjälpande som behövs.199 I två domar från (MÖD 2010:24 och 2010:18) jämkades verksamhetsutövarens ansvar för föroreningar före och till noll.200 Beträffande föroreningar som hade skett begränsades ansvaret. För föroreningar som uppkommit efter 1969 ansågs det inte finnas skäl att jämka ansvaret med hänsyn till tidsaspekten. Domstolen använde hela årtal vid bedömningen av om och i så fall i vilken omfattning ansvaret skulle jämkas. Om det inte finns någon verksamhetsutövare som kan utföra eller bekosta avhjälpande av en föroreningsskada, är fastighetsägaren enligt 10 kap. 3 § MB ansvarig för detta om denne förvärvat fastigheten efter och vid förvärvet kände till föroreningen eller då borde ha upptäckt den.201 I förarbetena till bestämmelsen anges att fastighetsägaren ansvarar efter verksamhetsutövaren och att detta ansvar alltid är subsidiärt.202 Enligt innebär detta att om det inte finns någon verksamhetsutövare som enligt bestämmelserna i 10 kap. MB kan åläggas ett ansvar för att avhjälpa en föroreningsskada, kan inte heller fastighetsägaren åläggas ett sådant ansvar.203 utgår från att det är viktigt för fastighetsägare att känna till föroreningar på dennes fastigheter och i vilken mån som verksamhetsutövare har orsakat 199För föroreningar som uppkommit före ska 10 kap. 4 § MB i dess äldre lydelse tilllämpas. 200Enligt MÖD 2010:24 kan det finnas skäl till annan bedömning om exempelvis verksamheten bedrivits i strid med gällande regler. 20110 kap. 3 § MB jämförd med 15 § lagen (1998:811) om införande av . 1997/98:45 del 1 s. 358 och 361. 203Se MÖD 2014:14 där verksamhetsutövaren inte kunde åläggas ansvar för avhjälpande av föroreningsskada eftersom det inte kunnat konstateras att verksamheten varit i drift efter . konstaterade att det följaktligen också saknades möjlighet att ålägga fastighetsägaren ett sådant ansvar. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Sådan kunskap behövs för att i efterhand kunna kräva verksamhetsutövare på ersättning för exempelvis sanering som fastighetsägaren vidtagit. Enligt 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. – Utifrån budgetlagens krav behövs, enligt , kunskapsunderlag om förekomst och utbredning av föroreningar och OXA samt uppföljning av kostnader och effekter av genomförda saneringar. Detta för att löpande kunna prioritera i vilken ordning och takt förorenade eller riskfyllda områden bör saneras utifrån målen på området och med utgångspunkt i vad som är god hushållning. Det är också viktigt för en god framförhållning om framtida saneringsutgifter. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N Översikt om andra myndigheters och statligt ägda bolags förorenade områden Redovisning av frågor och svar Nedan redovisas de frågor som ställt till 31 myndigheter och statligt ägda bolag, samt en sammanställning av svaren. Redovisningen av svaren är uppdelad på kategorierna myndigheter, statligt ägda bolag som omfattas av statens miljögaranti och andra statligt ägda bolag. Fråga 1: Innehar eller disponerar (t.ex. i egenskap av nyttjanderättshavare) myndigheten/bolaget förorenad mark? Fråga 2: Om ja, hur många förorenade områden rör det sig om ? Tio aktörer har inte förorenade områden •Tio aktörer, en tredjedel av de tillfrågade, uppger att de inte innehar eller disponerar förorenade markområden. I fråga om myndigheter handlar det om i , i och Kriminalvården. Kriminalvården är hyresgäst hos Specialfastigheter och anger att det på vissa anläggningar finns nedgrävda tomma oljecisterner, men att eventuella risker med dessa är okända. •Ett av de bolag som omfattas av statens miljögaranti, SJ, anger att företaget inte äger någon mark, sedan ansvaret för förorenad järnvägsmark övergick till affärsverket i samband med bolagiseringen 2001. Enligt SJ överfördes då kvarvarande järnvägsrelaterad verksamhet inklusive ansvaret för förorenad järnvägsmark till . •Bland de andra bolagen uppger och Laboratorier, Ar- landabanan Infrastructure, Statens bostadsomvandling, (bolaget äger ett sanerat område i form av en tidigare soptipp vid Lernacken), , samt Vasallen att de inte äger eller disponerar förorenad mark. Myndigheter med förorenade områden är hyresgäst hos och disponerar för sin verksamhet två provplatser, och , med ett tiotal förorenade områden per provplats. •Myndigheten för samhällsskydd och beredskap uppger att delar av övningsfälten i Revinge och är förorenade av arsenik och PFAS. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Naturvårdsverket anger att det enligt en översiktlig summering finns 112 potentiellt förorenade områden på mark som förvaltas av myndigheten. •Sjöfartsverket har ca ett hundratal misstänkt förorenade områden. •Statens fastighetsverk uppskattar utifrån utdrag från länsstyrelsernas EBH- stöd att myndigheten förvaltar ca 440 misstänkt förorenade områden och att de flesta av de eventuella föroreningarna inte orsakats av myndigheten. •Sveriges har ett tiotal potentiellt förorenade områden på , i övriga samt i . Det rör områden som använts för pälsdjursforskning, skjutbanor och en foderfabrik. DDT, bly och kvicksilver har hittats. Två försöksytor som avsiktligt kontaminerats med radioaktiva ämnen för att kunna studera växters upptag av dessa isotoper saneras med hjälp av . •Affärsverket är stationsansvarigt för 60 stamnätsstationer i landet, men det är inte känt om dessa ligger på förorenad mark. Dotterbolaget Gasturbiner har en anläggning med känd förekomst av föroreningar i mark. På dotterbolagets övriga fyra anläggningar är förekomsten av eventuella föroreningar inte känd. Statligt ägda bolag med förorenade områden som omfattas av statens miljögaranti •Green Cargo anger att bolaget har förorenade områden, men att det närmare antalet områden inte är känt. •Infranord uppger att det i bolagets drift- och underhållskontrakt kan ingå kontroll av efterlevnad av tillstånd för upplag/mellanlagring av kreosotslipers på 10–20 platser. Föroreningar kan även förekomma vid 35 dieselcisterner. Bolaget framhåller att tidigare miljöskuld som uppstod under övertogs av staten via vid bolagiseringen. •Jernhusen bedömer att 100 av bolagets 170 fastigheter har varierande grader av föroreningsproblematik. •Swedavia uppdaterar en rapport om bolagets miljöskuld som baseras på den inventering som genomförde före bolagiseringen. PFAS-förorenade områden, liksom bly, oljeföroreningar och arsenik har funnits på bolagets mark. Sanering av vissa flygplatser har gjorts. •Svevia uppger att ca 500 förorenade områden övertogs vid bolagiseringen. Se- dan dess har saneringsåtgärder genomförts på ett antal av dessa. Andra statligt ägda bolag med förorenade områden •Akademiska Hus har delat in ägd och förhyrd mark i 31 fastighetsbestånd, varav föroreningar finns inom 13 bestånd. Några områden har sanerats och i ett par fall pågår sanering. Föroreningarna utgörs bl.a. av kvicksilver, asfalt, föroreningar från kemtvättar och tryckerier samt kemikalieavfall. •Bilprovningen är hyresgäst i en fastighet där det tidigare låg en soptipp, vilken kan ha orsakat föroreningar. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N •LKAB har ett tiotal förorenade objekt. Avsättningar har gjorts beträffande efterbehandlingsåtgärder som t.ex. sanering, rivning och sluttäckning av utvinningsavfallsdeponier. •PostNord har ett konstaterat förorenat område i en spårhall vid terminalen i . Saneringsplan håller på att tas fram. Det kan finnas liknande föroreningar i andra spårhallar, men inga sådana har ännu konstaterats. •Specialfastigheter har minst tre förorenade fastigheter och det kan finnas fler förorenade områden. De flesta föroreningarna påträffas i samband med byggen/rivningar vid schaktningsarbeten. Saneringar genomförs i samband med detta. •SSC har ett förorenat område på med metallhalter som överskrider gränsvärdet för s.k. känslig markanvändning. Bolaget anger att området dock klarar gränsvärdet för s.k. mindre känslig markanvändning och att tillsynsmyndigheten kommun har godkänt området för sådan användning. •Sveaskog-koncernen äger förorenade mark- och vattenområden. Bolag inom koncernen kan ha ett avhjälpandeansvar för ca 800 områden. •Teracom anger att bolaget har haft ytterst få kända förorenade områden. Föroreningarna har härrört från utsläpp av dieselolja som sanerats direkt. Det kan finnas föroreningar vid bolagets anläggningar, men provtagningar har inte genomförts, eftersom bolaget inte har fått några indikationer på föroreningar. •Vattenfall har ca 30 faktiska eller troligt förorenade områden inom olika delar av koncernen vid bl.a. transformatorstationer och vattenkraftstationer. Ett fåtal av dessa härrör från verksamhet som bedrevs för 50–och saneringsansvaret för dessa anges vara oklart. Ett område, Impregnering, saneras via statliga medel av SGU eftersom flera statliga verk har bedrivit verksamhet där. De statliga verken är , och . Två tredjedelar av de tillfrågade myndigheterna och statligt ägda bolagen uppger att de innehar eller disponerar förorenade områden. Kunskapsläget om antal områden och vilka föroreningar det handlar om varierar hos aktörerna. Hos några aktörer saknas kunskap om antalet förorenade områden. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Fråga 3: Om myndigheten/bolaget har angett ett totalt antal förorenade områden enligt fråga 2, hur många av dessa områden bedöms motsvaras av: a)riskklass 1 (mycket stor risk) b)riskklass 2 (stor risk) Myndigheter med förorenade områden : Samtliga förorenade områden tillhör riskklass 1 eller 2. •Myndigheten för samhällsskydd och beredskap: Två förorenade övningsfält bedöms tillhöra riskklass 1 eller 2. •Naturvårdsverket: Åtta av 112 potentiellt förorenade områden omfattas av riskklass 2. NV bedömer att det finns behov av ytterligare undersökningar på dessa åtta objekt. Inga objekt omfattas av riskklass 1. •Sjöfartsverket kan inte bedöma riskklass då MIFO 1-studier inte genomförts. •Statens fastighetsverk: 26 förorenade områden bedöms tillhöra riskklass 1 och 33 områden bedöms tillhöra riskklass 2. •Sveriges : Tio förorenade områden bedöms tillhöra riskklass 1 och 2. De radioaktivt kontaminerade försöksytorna bedöms tillhöra riskklass 1. •Svenska Kraftnät Gasturbiner: En anläggning har riskklass 2. Statligt ägda bolag med förorenade områden som omfattas av statens miljögaranti •Green Cargo: Uppgift om riskklass saknas. •Infranord: Markprover krävs för att kunna bedöma riskklass. •Jernhusen: Tio områden bedöms tillhöra riskklass 1 och 25 riskklass 2. •Swedavia: Enligt tidigare rapport (2011) låg en flygplats i riskklass 1, fyra flygplatser inom riskklass 2, samt en brandövningsplats i riskklass 1. •Svevia: Nio områden omfattas av riskklass 1 och 138 områden av riskklass 2. Andra statligt ägda bolag med förorenade områden •Akademiska Hus: 3–4 områden bedöms tillhöra riskklass 2. Områden i riskklass 1 är sanerade. •Bilprovningen: Ett potentiellt förorenat område omfattas av riskklass 2. •LKAB: Tre objekt omfattas av riskklass 1 och 2 objekt av riskklass 2. •PostNord: De förorenade områdena har lägre riskklass än 1 eller 2. •Specialfastigheter: Minst tre förorenade fastigheter omfattas troligen av riskklass 1. •SSC : Det förorenade området klarar gränsen för s.k. mindre känslig markanvändning. •Sveaskog-koncernen: Tio områden omfattas av riskklass 1 och 30 av riskklass 2. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N •Teracom : Saknar förutsättningar för att kunna klassificera områden. •Vattenfall: Ett område (Impregnering) omfattas av riskklass 1, samt två områden omfattas av riskklass 2. Majoriteten av myndigheterna och bolagen som har förorenade områden uppger att de har områden som kan omfattas av riskklass 1 och/eller 2. I några fall har ingen bedömning av riskklass kunnat göras. Har myndigheten/bolaget beräknat framtida utgifter för sanering av de förorenade områden som myndigheten/bolaget innehar eller disponerar? Om ja på fråga 4, ber vi er ange beloppen och den tidsperiod som beloppen avser. Myndigheter och statligt ägda bolag som inte gjort kostnadsskattningar •Bilprovningen bedriver verksamhet på ett potentiellt förorenat område och anger att det inte finns behov av att skatta kostnader för sanering så länge markanvändningen inte ändras. •Green Cargo har inte gjort någon kostnadsskattning med hänvisning till att den största delen av kostnaderna ska hanteras inom ramen för bolagiseringsavtalet. •Infranord har inte skattat kostnader för eventuell sanering. •Jernhusen anger att ingen total värdering av miljöskulden beträffande bolagets fastigheter har genomförts. Orsaken är att staten ska täcka samtliga kostnader hänförliga till de föroreningar som fanns då bolaget förvärvade sina fastigheter vid bolagiseringen. En överslagsberäkning värderade skulden till 1 mdkr, men det beloppet uppges ha många felkällor. Jernhusen hade också fler fastigheter då. Inga belopp har fastställts i relationen mellan och Jernhusen, men en rimlig takt skulle enligt bolaget kunna vara att 20–läggs på undersökning och sanering. •Naturvårdsverket har inte beräknat saneringskostnader för de förorenade områden som myndigheten innehar. har inte tagit slutlig ställning till om saneringsåtgärder ska finansieras genom myndighetens anslag 1:4 (dvs. statliga bidrag till efterbehandling) eller 1:3 (som avser kostnader för skötsel av skyddade områden, artbevarande, friluftsliv m.m.). Enligt hanteras dessa områden på samma sätt som andra förorenade områden och med samma prioriteringar. Det är enligt möjligt att angelägna saneringar inom fastigheter som myndigheten förvaltar skulle kunna finansieras genom dess anslag 1:3. Myndigheten anger att det skulle 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N vara rimligt åtminstone för de förorenade områden som inte omfattas av den högsta riskklassen och som därmed inte skulle kunna prioriteras för en åtgärd inom överskådlig tid. •Statens fastighetsverk anger att det i varje enskilt fall blir en bedömning tillsammans med tillsynsmyndigheter och intressenter. finns inga beräkningar av utgifter för sanering. •SSC uppger att bolaget inte har gjort någon sådan beräkning, eftersom sanering inte är nödvändig utifrån nuvarande markanvändning. •Teracom har inte beräknat framtida utgifter för sanering, men när en anläggning rivs läggs en skattad saneringskostnad in i rivningsbudgeten. Myndigheter som har gjort eller håller på att göra kostnadsskattningar har tagit fram beräkningar för saneringskostnader vad gäller provplatsen , men skattningarna är ännu inte bekräftade. •Myndigheten för samhällsskydd och beredskap anger att kostnader för sanering av övningsfält kan variera i betydande mån. Enligt en grov skattning uppgick kostnaden för avveckling av övningsfälten till per fält inklusive rivningskostnader och återställande av mark. •Sveriges har skattat kostnader för mätningar, utgrävningar och konsulter beträffande de två försöksytorna med radioaktiva ämnen till ca 1,1–1,. Kostnader tillkommer på 6–för utgrävning, transport och deponering. Kostnaderna kan stiga med om vissa isotoper behöver långtidsförvaras vid Forsmark. SLU har inte skattat eventuella saneringskostnader för övriga potentiellt förorenade fastigheter. •Sjöfartsverket har ett pågående arbete kring saneringskostnader som ska vara klart . •Svenska Kraftnät Gasturbiner utreder omfattningen av föroreningen vid La- hall i . Kostnaden är därför ännu inte känd. Statligt ägda bolag med förorenade områden som omfattas av miljögarantin vilka har gjort eller håller på att göra kostnadsskattningar •Swedavia skattar i dess rapport om bolagets miljöskuld att återstående kostnader för den historiska miljöskulden uppgick till . •Svevia anger att en kostnadsuppskattning gjordes vid bolagiseringen motsvarande 500–för föroreningar i mark, vatten och byggnader som orsakats av de statliga verksamheter som övergick i bolagsform 2009. Andra statligt ägda bolag som har skattat eller håller på att skatta kostnader för sanering •Akademiska Hus har beräknat framtida utgifter för sanering av ett av bolagets 13 förorenade områden. Kostnaden för sanering på en yta om 70 000 kvm på R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F Ö R O R E N A D E O M R Å D E N Campus beräknas till mellan 10 och – 2024. •LKAB skattar kostnaden för undersökning och sanering till . Utöver detta har bolaget även gjort avsättningar för övrigt efterbehandlingsbehov, t.ex. rivning av anläggningar och sluttäckning av utvinningsavfallsdeponier.204 •PostNord håller på att ta fram en saneringsplan och saneringskostnader. •Specialfastigheter pekar på svårigheten i att beräkna kostnader eftersom ansvaret åligger verksamhetsutövaren på fastigheten, men att bolaget ändå fått bekosta vissa utgifter för kontrollprogram och sanering. Enligt en bedömning handlar det om saneringskostnader på ca per förorenad fastighet. •Sveaskog uppger att bolaget regelbundet gör bokföringsmässiga avsättningar för avhjälpandeåtgärder beträffande förorenade mark- och vattenområden. De totala framtida utgifterna för sanering som samtliga bolag i koncernen kan ha ett avhjälpandeansvar för har inte skattats. Vad gäller som ansvarar för föroreningar hänförliga till pappers- och massaverksamhet under framförallt finns en grov skattning av saneringskostnader på 65–. uppgår koncernens avsättningar för förorenade mark- och vattenområden till ca . •Vattenfall uppger att bolaget regelbundet skattar framtida utgifter för sanering utifrån aktuell kunskap. För Eldistribution har fonderats och för Vattenkraft . Båda saneringarna bedöms vara åtgärdade .