prop · H403102 · 2017-05-04 00:00:00 — En samhällsekonomisk analys som genomfördes i samband med uppföljningen visade att kommunala insatser som boendestöd och hemtjänst i genomsnitt ökade, medan sjukvårdens kostnader vare sig ökade eller minskade, efter kontakt med ett personligt ombud. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, varav respektive fick användas av respektive länsstyrelserna för administration av bidraget. Av detta belopp utbetalades till 243 kommuner. 7.2.6Utbildning och kompetensutvecklingsinsatser inom den sociala barn- och ungdomsvården Statsbidraget för utbildning och kompetensutvecklingsinsatser inom den sociala barn- och ungdomsvården var en tillfällig satsning, som syftade till att förstärka kommunernas arbete med att utveckla kompetensen inom den sociala barn- och ungdomsvården för att säkra en trygg och säker vård. Insatsen inleddes och avslutades . Den primära målgruppen för insatserna var personal som arbetade med myndighetsutövning inom den sociala barn- och ungdomsvården, framför allt socialsekreterare som hade i huvudsaklig uppgift att utreda, dokumentera och följa upp barnavårdsärenden. Kommunerna skulle redovisa till hur medlen använts. fördelade statsbidraget enligt en fördelningsmodell som baserades på antalet barn i ekonomiskt utsatta familjer 2003–2010. avsattes i enlighet med vad ovan anförts till stödet på anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, varav fick användas av för administration av bidraget. Av detta belopp utbetalades till kommuner. 7.2.7Utvecklingsmedel för arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn, eller barn som bevittnat våld eller våldsutövare Syftet med utvecklingsmedlen för arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn, eller barn som bevittnat våld eller våldsutövare är att stimulera till en högre kvalitet i kommunernas arbete med dessa grupper av personer. Bidraget var tidigare förenat med prestationskrav. Dessa togs bort 2016 för att ge små och mindre resursstarka kommuner samma möjligheter att söka utvecklingsmedlen och därmed minska skillnaderna mellan an- vändningnen av medlen över landet. Kommunerna och landstingen ska till redovisa hur medlen använts. beslutar om utbetalning av medlen enligt en fördelningsnyckel. Kommuner och landsting rekvirerar medlen utan ansökningsförfarande. Medel som inte rekvireras fördelades lika till de kommuner som på rekvisitionsblanketten angett att de önskade ta del av eventuellt överskott. Ut- värderingar av tidigare års satsningar visar att flertalet av kommunerna använt medlen till att förbättra sitt systematiska kvalitetsarbete och att utveckla samverkan, både internt och externt, t.ex. med kvinnojourer och brottsofferjourer. Vidare har medlen använts för att förbättra rutiner för mottagande, utredning och uppföljning. avsattes i enlighet med vad ovan anförts till stödet på anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, varav 3,5 miljoner fick användas för administration av bidraget. Av detta belopp utbetalades till 246 kommuner och resterande till samtliga landsting. Det var 137 kommuner och 6 landsting som fick ta del av mer medel än vad de hade tilldelats enligt fördelningsnyckeln. Det var huvudsakligen mindre kommuner som valde att avstå från ytterligare medel. 7.2.8Stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården Statsbidraget för stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården syftar till att stärka bemanningen inom detta område. Bidraget är inriktat på den sociala barn- och ungdomsvårdens myndighetsutövande verksamheter och får endast användas för att öka antalet socialsekreterare, arbetsledare och administratörer för att öka den tid som personer i de två förstnämnda grupperna kan avsätta till myndighetsutövning. Kommunerna får avgöra hur medlen ska fördelas mellan dessa ändamål och ska till redovisa hur de använt medlen. fördelar statsbidraget enligt en fördelningsmodell som bygger på tre faktorer: uppskattat antal ärenden i barn- och ungdomsvården, andelen uppskattade ärenden i barn- och ungdomsvården av befolkningen i åldern 0–och andel av befolkningen som saknar treårig gymnasieutbildning. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (se tabell 7.3), varav fick användas för administration av bidraget. Av detta belopp utbetalades till kommuner. Stärkt bemanning inom den sociala barn- och Statsbidraget för stöd till sommarlovsaktiviteter syftar till att göra det möjligt för barn i åldern 6–att delta i kostnadsfria sommarlovsaktiviteter, för att öka förutsättningarna för likvärdiga möjligheter till delaktighet, vägar till etablering och social tillit bland barn och unga. Kommunerna ska med det statliga stödet som delfinansiering erbjuda aktiviteter som ger stimulans och personlig utveckling. Aktiviteterna ska stimulera både flickors och pojkars deltagande, främja integration och skapa nya kontaktytor mellan barn med olika social bakgrund. Kommunerna ska till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor redovisa hur mycket medel kommunerna använt för aktiviteter 2015, vilka aktiviteter som anordnats 2016, könsuppdelad statistik för deltagandet och om möjligt vilken effekt som medlen har haft för barns tillgång till sommarlovsaktiviteter. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social, varav fick användas för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors administration av bidraget. Av detta belopp utbetalades , som fördelades på 283 kommuner. 8Skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet I skolväsendet ingick 2016 förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, fritidshem, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux) och utbildning i svenska för invandrare (sfi). upphörde sfi som egen skolform och blev i stället en del av skolformen komvux. Sameskolan och specialskolan har ingen huvudman och ingår därmed inte i denna redovisning. Utöver verksamheterna inom skolväsendet fanns också annan pedagogisk verksamhet i form av öppen förskola, öppen fritidsverksamhet, pedagogisk omsorg och omsorg . Den pedagogiska personalen inom skolväsendet uppgick till 308 100 anställda, varav var kvinnor och män. Den totala kostnaden för skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet uppgick till . Kostnaden per verksamhet redovisas i diagram 8.1. Följande verksamheter och skolenheter fanns inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet : –9 774 förskoleenheter, varav 2 668 fristående förskoleenheter, –2 126 verksamheter inom pedagogisk omsorg, varav 730 bedrevs i enskild regi, –1 150 öppna verksamheter (öppen förskola och öppen fritidsverksamhet), varav 189 bedrevs i enskild regi, –4 239 fritidshem, varav 693 bedrevs i enskild regi, –3 650 skolenheter i förskoleklass, varav 587 bedrevs i fristående eller enskild regi, –4 845 skolenheter i , varav 827 var fristående, –626 skolenheter i grundsärskolan, varav 38 var fristående, –9 specialskolor, varav 5 regionskolor och 4 riksskolor, –279 skolenheter i gymnasiesärskolan, varav 32 var fristående, –1 303 skolenheter i gymnasieskolan, varav 443 var fristående, och –18 skolenheter i 11 länder med svensk utbildning i utlandet. Diagram 8.1 Kostnader per verksamhet för pedagogisk verksamhet 2015 7 Komvux / Särskild utbildning för vuxna / Utbildning i svenska för invandrare Målet för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation, som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Det övergripande inriktningsmålet för regeringens insatser för förskolan och är en utbildning av hög och likvärdig kvalitet. Alla ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.2, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Svensk gymnasieutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt, utifrån 2016/17:102 sina förutsättningar. Gymnasieskolan ska ge eleverna en god grund för yrkesverksamhet eller för vidare studier (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.2, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Målen som har fastslagit för vuxnas lärande är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). I skollagens inledande kapitel anges övergripande mål som gäller för hela skolväsendet, och i vissa fall även för sådan annan pedagogisk verksamhet som omfattas av lagen. Enligt dessa mål ska alla barn och elever, oberoende av geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet. Utbildningen ska också vara likvärdig oavsett var i landet den anordnas. Utbildningen syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. För varje skolform finns vidare i skollagen särskilda syften som närmare beskrivs nedan. Förskolan ska enligt skollagen stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Kommunerna är enligt lagen skyldiga att erbjuda barn förskola fr.o.m. i den omfattning som det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Fritidshemmet ska komplettera skolan genom att stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Varje kommun ska erbjuda fritidshem t.o.m. vårterminen det år då eleven fyller . Enligt skollagen ska ge eleverna kunskaper och värden samt utveckla deras förmåga att tillägna sig dessa. elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning, som ger kunskaper och värden och utvecklar elevernas förmåga att tillägna sig Skr. 2016/17:102 dessa. Utbildningen i och grundsärskolan ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling, förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Utbildningen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning, som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper. I huvudsak ska utbildningen bygga på de kunskaper som eleverna fått i eller i motsvarande utbildning. Den vidareutbildning som ges i gymnasieskolan i form av ett fjärde tekniskt år ska därutöver bygga på de kunskaper eleverna fått på teknikprogrammet eller i motsvarande utbildning. Målet för de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning, dvs. komvux, som även omfattar sfi, och särvux, är enligt skollagen att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De vuxenstuderande ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. 8.2Riktade statsbidrag inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet De statsbidrag inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet som omfattas av redovisningen utbetalades huvudsakligen från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och riktade sig helt eller delvis till kommuner och landsting. Andra mottagare av bidragen var enskilda huvudmän, statliga huvudmän och kommunalförbund, samt ideella föreningar och organisationer. Nedan följer en redovisning av respektive statsbidrag. Utfall redovisas specificerat för kommuner och landsting om sådan information finns tillgänglig. Följande riktade statsbidrag under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning omfattas av redovisningen: – maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, – omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds, – mindre barngrupper i förskolan, – fler anställda i lågstadiet, – samverkan för bästa skola, – försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i , – fortbildning i specialpedagogik för lärare i , motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem och sameskolan, – extra karriärsteg i utanförskapsområden, – arbetsplatsförlagt lärande i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, – kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen, – behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen, – höjd kvalitet i utbildning i svenska för invandrare, – statsbidrag till kommuner som tagit emot en stor andel asylsökande barn och ungdomar, – särskilda insatser på skolområdet, – verksamhetsstöd till vissa utbildningar, – skolgång för barn som vistas i landet utan tillstånd, – elev- och lokalkostnadsbidrag vid svensk undervisning i utlandet, – utbildningskontrakt och viss utbildning för arbetslösa i åldern 20–24 – statligt stöd till yrkesinriktad och annan vuxenutbildning, lärlingsutbildning för vuxna, – utbildning som kombineras med traineejobb, personalförstärkning i skolbibliotek, – ökade resurser till elevhälsa och specialpedagogik, – insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom statsbidrag för att främja internationella kontakter inom skolans – upprustning av skollokaler och av utemiljöer vid skolor, förskolor och – vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år, yrkesintroduktion i gymnasieskolan, – statsbidrag för vissa gymnasieutbildningar m.m., – entreprenörskap i skolan, och () har 2014–2018 regeringens uppdrag att svara för fortbildning för lärare i läs- och skrivutveckling, med fokus på det kollegiala lärandet. Målgruppen för insatserna är i första hand lärare i , och motsvarande skolformer, och i gymnasieskolan samt lärare som undervisar elever i första årskursen på gymnasiesärskolan. Även förskollärare och lärare i förskoleklass omfattas dock av satsningen. omfattas även personal i förskolan och skolbibliotekarier. ansvarar för att anordna utbildning av handledare med uppgift att handleda grupper av lärare inom området läs- och skrivutveckling. Handledningen syftar enligt förordningen (2015:42) om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling till att lärare och förskollärare ska utveckla undervisningen för att bättre kunna stödja och förbättra barns språkliga och kommunikativa förmåga samt elevers läs- och skrivförmåga. Statsbidrag lämnas med ett schablonbelopp för lön till personer som tjänstgör som handledare. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av det avsatta beloppet utbetalades till huvudmän som statsbidrag för handledare. Dessutom användes för arbete med fortbildningsinsatsen. Enligt årsredovisning beviljades statsbidrag för ca 1 000 handledare för /17. Under /17 deltar 262 huvudmän och ca 1 000 skolenheter i läslyftet. beräknar att ca 1 600–3 000 handledare kommer att kunna leda det kollegiala lärandet med ca 32 300 lärare 2015–2018. hade 2012–2016 i uppdrag att i samverkan med Nationellt centrum för matematikutbildning (NCM) vid svara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. matematiklyftet. Detta bestod av fortbildning i matematikdidaktik och vänder sig till lärare inom , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Huvudmannen beslutade om deltagande. Det fanns också stödmaterial för personal inom förskolan och förskoleklassen. Huvudmännen kunde söka statsbidrag för deltagande. Statsbidraget var indelat i två delar: ett bidrag per matematikhandledare och ett bidrag per deltagande lärare. Inom ramen för matematiklyftet har genomfört handledarutbildning, utbildning för rektorer och erbjudit fortsatt stöd till handledare. matematiklyftets utbildning för rektorer genomfördes av NCM på uppdrag av . –2016 deltog 506 huvudmän och ca 36 000 lärare i matematiklyftet. Inom ramen för uppdraget har strax över 1 500 matematikhandledare utbildats och nästan 3 000 rektorer har deltagit i matematiklyftets utbildning för rektorer. Utvärderingarna av matematiklyftet visar att undervisningen i matematik har utvecklats och att lärare som deltagit i har fått bättre förutsättningar för utveckla matematikundervisningen (årsredovisning 2016). avsattes i enlighet med vad som ovan anförts 93 miljoner kronor till stödet på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning, varav högst fick användas för admini- stration, uppföljning och utvärdering av uppdraget och högst 6 miljoner kronor för att finansiera anläggningstillgångar i form av en särskild Av detta belopp utnyttjades , varav avsåg ersättning för administration, uppföljning och har förklarat den låga nyttjandegraden med att satsningen har pågått och att söktrycket därför har minskat. 2015/16 deltog 225 huvudmän i var kommunala och enskilda huvudmän. Totalt utbildades 363 handledare. /16 deltog 552 rektorer i matematiklyftet. /17 genomför 75 lärare handledarutbildningen och 45 lärare matematiklyftet med handledning på webben. lämnas statsbidrag för utgifter för sommarskola eller undervisning under andra skollov. Syftet med satsningen är att elever som inte nått eller riskerar att inte nå kunskapskraven för betyget E ska få ökad möjlighet att nå dem. Statsbidraget är riktat till årskurs 6–9 i , årskurs 6 i sameskolan, årskurserna 7–10 i specialskolan och gymnasieskolan. För den undervisning under skollov som ansökan om statsbidrag avser ska huvudmannen använda lärare som får anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Huvudmännen ska i sin ansökan om statsbidrag beskriva hur undervisning under skollov ska bedrivas, vilka mål som sätts upp för verksamheten och hur uppföljningen ska ske. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av det avsatta beloppet utbetalades till 242 kommuner för undervisning under skollov. Dessutom användes till kostnader för information och administration av verksamheten. har förklarat skillnaden mellan avsatt och utnyttjat belopp med att huvudmännen inte fullt ut har använt sig av möjligheten att ansöka om bidrag. Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan lämnas statsbidrag för maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet. Satsningen innebär enligt förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet att ett tak sätts för hur hög avgiften för dessa verksamheter får bli för olika familjer. Det är frivilligt för kommunerna att använda systemet med maxtaxa, men deltar alla kommuner i satsningen. Systemet innebär att kommunerna har rätt till Skr. 2016/17:102 statsbidrag som kompensation för förlorade intäkter. statsbidraget till maxtaxan betalas ut till kommunerna efter en ram baserad på standardkostnaderna i delmodellen för förskola m.m. i kostnadsutjämningssystemet. Detta innebär att kommuner med relativt sett högre strukturellt betingade kostnader, t.ex. på grund av en förhållandevis hög andel barn i de aktuella åldersgrupperna, tilldelas en högre andel av statsbidraget, jämfört med kommuner som har strukturellt sett lägre kostnader. Kommunerna kan även ansöka om medel till åtgärder enligt förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa, t.ex. åtgärder för att öka antalet anställda i verksamheterna och åtgärder som höjer kompetensen hos förskollärare, fritidspedagoger och barnskötare som arbetar i verksamheterna. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:7 Maxtaxan i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (se tabell 8.1), varav ett belopp om var avsatt för statsbidrag enligt förordningen om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa. Totalt utbetalades till kommunerna. Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk 8.2.5Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds har kommuner möjlighet att söka statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Statsbidraget kan sökas för sådan omsorg som erbjuds i en omfattning om minst per barn och månad. Syftet är att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda sådan omsorg. Antalet kommuner som erbjuder omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds har ökat stadigt sedan bidraget infördes. avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till stödet på anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, varav högst fick användas för administrativa kostnader. Av detta belopp utbetalades till de 188 kommuner som ansökte om bidrag. Bidragsbeloppet fördelades till kommunerna i förhållande till de platser de planerade att erbjuda. Det resulterade i ett bidragsbelopp på per erbjuden plats och halvår. Ytterligare omfördelades av Skol- 2016/17:102 verket till kommunerna. Totalt utbetalades således för de 6 534 platser som kommunerna erbjöd. Mindre barngrupper i förskolan Förskolan spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. utsättning för att förskolan ska kunna uppfylla målen för verksamheten är att barngrupperna har en lämplig storlek och att personaltätheten är har regeringens uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmännen för att minska barngruppernas storlek i förskolan enligt förordningen (2015:404) om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan. Huvudmännen ska prioritera barngrupper med de yngsta barnen. Statsbidrag lämnas med för varje minsk- ning av en barngrupp med en plats.