prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen kommer att följa utvecklingen och återkommer om det finns behov av en översyn. Flera remissinstanser har synpunkter på vad skatteintäkterna ska användas till och föreslår att de borde öronmärkas till att användas till t.ex. upprustning av järnvägsnätet eller ytterligare miljö- och klimatsatsningar. I detta sammanhang bör framhållas att en statlig skatt inte öronmärks. Regeringen kopplar därför inte intäkterna till någon viss satsning. Flera remissinstanser för fram att ett införande av en skatt på flygresor skulle göra investeringen i en amerikansk inresekontroll på olönsam eller att avtalet om inresekontrollen undermineras. Enligt utredningen kan det totala antalet avresande passagerare från flygplatser i förväntas öka även om en skatt på flygresor införs. Detta gäller särskilt för utrikesresorna. Ett införande av en skatt på flygresor kan komma att få konsekvenser i fråga om investeringen i en amerikansk inresekontroll på . Regeringen kommer att följa utvecklingen och får vid behov återkomma med förslag på åtgärder. Konsekvensanalysen och de beräkningar som ligger till grund för förslaget De synpunkter som förs fram av Ekonomi- styrningsverket, , i , i , , , , , , , , , , kommun, kommun, kommun, Föreningen , , , Business Region, , , Airport, och och som specifikt avser P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 förslagets konsekvensanalys eller beräknings- grunder behandlas i avsnitt 6.21.14. Remissinstanserna: Försvarsmakten för fram att svenska nationella insatser bör ingå i Regeringen avser att fr.o.m. ta begreppet militärflyg och därmed undantas från Det svenska statsflyget bör omfattas avseende den s.k. myndighetsavgiften inom I andra hand bör beställaren ersätta luftfartsområdet som Transportstyrelsen tar ut, Försvarsmakten för de merkostnader som en 22 avsnitt 2.7.12. flygskatt innebär altenativt en anslagsökning. myndighetsavgiften innebär att Transport- för fram att vad som menas med styrelsens avgiftsintäkter minskar med omkring tullflyg och övriga typer av transporter som räknas upp i definitionen inte framgår av kommer de verksamhetskostnader som förslaget till lag om flygskatt. täcks av intäkterna från myndighetsavgiften att detta finns i stället i författningskommentaren. finansieras från anslaget 1:12 Transportstyrelsen. Det bör enligt verkets uppfattning tydligare framgå av definitionerna i författningsförslaget vad som avses med de olika typerna av Sammanfattningsvis föreslår regeringen att en svensk punktskatt på flygresor baserad på definitionen och den närmare avgränsingen av Flygets påverkan på miljön vad som är ett tullflyg behöver ses över. måste bromsas och klimatet kan inte vänta. annars riskera att framstå som att alla resor som ska i lagen om skatt på flygresor föreskrivas att t.ex. en anställd vid , som är involverad skatten ska betalas till staten. i tullverksamhet, gör kommer att vara myndighetsavgiften inom luftfartsområdet som undantagna från skatt. Transportstyrelsen tar ut, bör avskaffas. understryka att allt flyg i princip borde säkerställa att flygskatten inte innebär ökade driftunderskott vid icke-statliga flygplatser i anser att även gods bör omfattas av skatten. tillförs ytterligare medel för detta Skälen för regeringens förslag: En ändamål under utgiftsområde 22. bör uppmuntra konsumenter att välja mer driften och finansieringen av de tio statliga miljövänliga alternativ, vilket i sin tur kan leda till flygplatserna i det nationella basutbudet, bland minskade utsläpp och mindre klimatpåverkan. andra Airport på , ligger inom Exempelvis den franska och den tyska flyg- ramen för Swedavia AB:s uppdrag. skatten är utformade på det sättet att det är Även regeringen anser att det är Förslaget föranleder införandet av en ny lag om skatt på flygresor, se avsnitt 3.1. träffa, dvs. att privatflyget bör lämnas utanför. För en sådan konstruktion talar även att det inte föreslår därför att skatt på flygresor ska betalas för kommersiella flygresor. Utredningen föreslår att den åtskillnad som görs mellan användning av luftfartyg i fråga om flygresor med svenskt statsflyg. Privatflyg omfattas inte av lagen om skatt på Inte heller omfattas bruksflyg (aerial (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, gränsdragningen mellan kommersiellt och icke Enligt Lagrådets mening bör definitionen med referens till LSE:s privata P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 görande, utan kan leda till missförstånd. Vidare att den tänkta räckvidden av lagen, såsom den angivits under avsnitt 6.3 i remissen, är väl förenlig med en normal tolkning av uttrycket kommersiell flygresa, särskilt som luftfartslagens (2010:500) bestämmelser också kan vägleda. Regeringen instämmer i Lagrådets bedömning. I 7 kap. 1 § luftfartslagen anges att den som vill utföra lufttransporter mot betalning åt allmänheten ska ha ett drifttillstånd. Regeringen anser därför att med kommersiell flygresa enligt lagen (2017:000) om skatt på flygresor ska avses en flygresa som utförs mot betalning åt allmänheten. Ett exempel på användning av luftfartyg för annat än privat ändamål enligt LSE är offentliga myndigheters användning eller användning för offentliga myndigheters räkning (1 kap. 11 § LSE). Den koppling som fanns till LSE i lagrådsremissens författningsförslag innebar att från lagens tillämpningsområde behövde undantas flygresor som utförs i militärflyg, annan stats statsflyg, ambulansflyg, eftersöknings- och räddningsflyg, humanitärt flyg eller tull- och polisflyg för att den avgränsning som regeringen önskade skulle uppnås. Med den avgränsning som föreslås, med koppling till luftfartslagens bestämmelser, är det inte längre nödvändigt att genom en särskild bestämmelse undanta nämnda flygresor för att uppnå önskat tillämpningsområde. Detta eftersom denna typ av flygresor inte utgör kommersiella flygresor. Inte heller flygresor med svenskt statsflyg utgör kommersiella flygresor. Enligt 14 kap. 2 § tredje stycket luftfartsförordningen (2010:770) utgör Försvarsmaktens verksamhet enligt statsflygsförordningen (1999:1354) militär luftfart. Regeringens avsikt är emellertid att svenskt statsflyg ska omfattas av flygskatten. Transport av passagerare i flygplan för militärt ändamål som är direkt knutet till militär verksamhet ska dock inte omfattas av lagens tillämpningsområde. Med svenskt statsflyg avses statsflyg enligt 1 § statsflygsförordningen (1999:1354). Försvarsmakten anser att det svenska statsflyget bör omfattas av undantag alternativt att beställaren bör ersätta Försvarsmakten för de merkostnader som en flygskatt innebär eller att det ges en anslagsökning. Regeringen anser att det svenska statsflyget ska omfattas av skatteplikt. Beställaren bör dock ersätta Försvarsmakten för de merkostnader som en flygskatt innebär. Utländskt statsflyg ska emellertid inte falla inom lagens tillämpningsområde. En etablerad folkrättslig regel är att en främmande stat får immunitet i civilrättsligt hänseende, dvs. att en stat inte kan instämmas till ett annat lands domstolar eller göras föremål för ingripande från annat lands myndigheter. På skatteområdet har den folkrättsliga regeln fått till följd att en främmande stat inte beskattas i annan stat såvida inte den främmande staten bedriver närings- verksamhet från fast driftställe i den andra staten eller där innehar näringsfastighet eller liknade egendom. Sammantaget anser regeringen att all transport av passagerare som utförs åt allmänheten mot betalning samt transport av passagerare i det svenska statsflyget ska omfattas av lagen samt att flygresor med militärflyg, ambulansflyg, efter- söknings- och räddningsflyg, humanitärt flyg, tull- och polisflyg samt annan stats statsflyg ska falla utanför lagens tillämpningsområde. I anledning av vad har anfört konstaterar regeringen att de olika typerna av transporter som faller utanför lagens tillämp- ningsområde inte ska anges i författningstexten eftersom de inte är skattepliktiga. Med transport i militärflyg avses transport av passagerare i flygplan för militärt ändamål som är direkt knutet till militär verksamhet. Det förekommer att Försvarsmakten chartrar civila och utländska militära flygplan för trupptransporter vid övningar och internationella insatser. Även sådana transporter innefattas i begreppet militärflyg. Däremot innefattas inte transport av passagerare för civila ändamål som utförs av militärt flygplan. Med transport i annan stats statsflyg avses flyg som utförs uteslutande vid officiella uppdrag för transport av någon som i en annan stat än är regerande monark, hans eller hennes närmaste familj, statsöver- huvud, regeringschef eller statsråd. Med ett officiellt uppdrag avses ett uppdrag där den berörda personen agerar inom ramen för sin tjänsteutövning. Med transport i ambulansflyg avses flygningar som enbart syftar till att tillhandahålla akutsjukvård, genom att transportera medicinsk personal, sjuka eller skadade personer och andra direkt involverade personer, exempelvis en anhörig som medföljer en skadad person. Med transport i efter- söknings- och räddningsflyg avses transport i flygplan som erbjuder eftersöknings- och räddningstjänster i form av övervakning, kommunikation och samordning i samband med nödlägen och eftersöknings- och räddnings- funktioner, första hjälpen eller av transport av sårade och sjuka. Exempelvis innefattas transporter av passagerare som sker i flyg i detta begrepp. Enligt förordningen (2007:853) med instruktion för har myndigheten till uppgift att bedriva sjöövervakning och utföra räddningstjänst till sjöss. I uppgift att bedriva sjöövervakning ingår att ansvara för eller bistå andra myndigheter med övervakning, brottsbekämpande verksamhet samt kontroll och tillsyn. ska också i enlighet med särskilda föreskrifter ansvara för miljöräddningstjänsten till sjöss samt ha beredskap för, och på anmodan av räddningsledare delta i, sjöräddningstjänst och annan räddningstjänst. Även all typ av transport av passagerare med flyg som utförs med stöd av lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, till exempel fjällräddning, flygräddning, sjöräddning och efterforskning av försvunna personer, innefattas i begreppet eftersöknings- och räddningsflyg. Med transport i humanitärt flyg avses transport i flygplan som enbart utförs för humanitärt ändamål. Det gäller transport av hjälppersonal under eller efter en nödsituation eller katastrof, och personer som evakueras från en plats där deras liv eller hälsa hotas av nödsituationen eller katastrofen. Med transport i tull- eller polisflyg avses transport av passagerare som är direkt knuten till polis- och tullverk- samhet. Transport i både civilt registrerade och militära flygplan innefattas i begreppet. Detta innebär att endast transport i tull- eller polisflyg, och inte exempelvis i reguljärt flyg, utesluts från lagens tillämpningsområde. De ovan angivna förklaringarna av ambulansflyg, eftersöknings- och räddningsflyg, humanitärt flyg samt tull- och polisflyg har utformats med förebild i definitionerna av dessa begrepp i kommissionens beslut av om den närmare tolkningen av luftfartsverksamhet enligt bilaga I till och rådets direktiv /87/EG. Försvarsmakten anser att svenska nationella insatser bör ingå i begreppet militärflyg och därmed undantas från flygskatt. Ovan framgår vad som avses med t.ex. militärflyg. Det anges att det förekommer att Försvarsmakten chartrar civila och utländska militära flygplan för grupptransporter vid övningar och inter- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 nationella insatser samt att även sådana transporter innefattas i begreppet militärflyg. Regeringen anser att detsamma ska gälla vid nationella insatser. för fram att allt flyg i princip borde beskattas. Avgränsningen mellan kommersiella flygresor och resor med privatflyget är dock framför allt föranledd av att det inte finns några reella möjligheter att i skattehänseende kontrollera privatflyget. Utred- ningen för fram att som privatflyg räknas all annan civil flygverksamhet än flygtrafik mot betalning. Grundläggande för privatflyget är alltså att piloten eller organisationen inte får ta betalt för passagerare. Utredningen för även fram att det finns en mängd mindre flyg- operatörer i som tillhör privatflyget men att det inte finns något system som registrerar vem som utför privatflygningar och hur många som åker med. Dessutom utförs ofta privatflygningar i okontrollerat luftrum, vilket innebär att flygtrafiken inte övervakas och leds av en flygtrafikledning. Därmed finns det inget krav på färdplan för flygningar enligt de trafikregler som gäller för flygningar i okontrollerat luftrum. Om flygningen sker utanför kontrollerat luftrum och utan färdplan blir den oftast inte heller känd och debiterbar för undervägsavgift. Vidare dras i luftfartslagen (2010:500) en gräns mellan tillståndskrävande och tillståndsfri luftfart. Denna gränsdragning sker med utgångspunkt i om luftfarten sker mot betalning eller inte. Generellt kan sägas att luftfart som inte sker mot betalning, dvs. privatflygning, är tillståndsfri. Åtskilliga flygningar med privatflyg kommer således sannolikt aldrig in i något system för flygtrafiken. Att hantera många små privata flygoperatörer vid sidan av de etablerade flyg- företagen i ett system för flygskatt skulle därför troligen medföra omfattande administrativa och kontrollmässiga svårigheter för beskattnings- myndigheten. Regeringen anser därför att flygskatt inte ska tas ut för flygresor som utförs med privatflyget. Som ovan framgår gäller den föreslagna lagen enbart för transport av passagerare. i anser att även transport av gods bör omfattas. Regeringen anser dock att lagen, i likhet med de lagar om flygskatt som finns i andra europeiska länder, endast bör omfatta transport av passagerare. Bruksflyg (aerial work), som mot betalning P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 utför arbete med hjälp av luftfartyg – t.ex. bogsering av segelflygplan, inspektioner, jord- bruks- och skogsbruksflyg, flygfotografering och reklamflyg – faller utanför lagens tillämp- ningsområde. Detsamma gäller också fraktflyg. Inte heller skolflyg omfattas av lagens tillämpningsområde. En flygskola utför inte kommersiella flygresor. För att få transportera betalande passagerare krävs att operatören har ett drifttillstånd och en operativ licens, se avsnitt 6.21.10. Det har inte en flygskola, varför betalande passagerare inte får transporteras i skolflyg. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att skatt på flygresor ska betalas för kommersiella flygresor och för flygresor med svenskt statsflyg. Flygresor som utförs i militärflyg, annan stats statsflyg, ambulansflyg, eftersöknings- och räddningsflyg, humanitärt flyg samt tull- och polisflyg faller utanför lagens tillämpnings- område. Flyg med privatflyget ska inte omfattas av lagen om skatt på flygresor. Inte heller omfattas bruksflyg (aerial works), fraktflyg eller skolflyg. Förslaget införs i 1 § i den nya lagen om skatt på flygresor, se avsnitt 3.1. Regeringens förslag: Skatteplikt ska gälla för flygresor med flygplan som är godkända för transport av fler än tio passagerare. Flygskatt ska tas ut för passagerare som reser i flygplan från en flygplats i . Regeringens bedömning: Resor med helikoptrar ska inte omfattas av lagen om skatt på flygresor. Utredningens förslag och bedömning överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: anser att man bör utreda möjligheten att införa skatt även vid ankomst vid utrikesresor, med undantag för de länder som redan har infört en flygskatt, för att ytterligare differentiera mellan inrikesflyg och utomeuropeiskt flyg. Tanke- smedjan Fores för fram att små flygplan och helikoptrar inte bör undantas. Att bara ta ut skatt för flygplan med över tio passagerare innebär att den klimatmässigt värsta formen av flyg undantas – chartrade flygplan för mycket få passagerare. Samma sak gäller helikopter- transport. för fram att det finns både miljömässiga och glesbygdsrelaterade skäl att öka den minsta storleken på de flygplan som inte omfattas av skatteplikt från tio till femtio stolar. Många mindre orter är beroende av flyg för att nå viktiga destinationer, främst . Skälen för regeringens förslag och bedömning Flygresor som omfattas av skatteplikten För att tillämpning och kontroll av systemet ska fungera måste det vara praktiskt möjligt att kunna fastställa att flygresor med ett visst flygplan omfattas av skatteplikt. Som har förts fram av utredningen finns det inte något system som registrerar person- transporter i privatflyg. Detsamma gäller för taxiflyg och annat flyg mot betalning. Sådana flyg behöver inte heller nödvändigtvis använda sig av flygplatser som är öppna och bemannade. Det kan således i efterhand vara svårt att kontrollera om transport i dessa flyg har utförts så att skatt ska betalas. Taxiflyg och annat flyg mot betalning ger, liksom övrigt flyg, upphov till utsläpp av växthusgaser. Utredningen anser att övervägande skäl emellertid talar för att lagen bör avgränsas på så sätt att flygresor med mindre flygplan, som ofta används för taxiflyg och annat flyg mot betalning, inte ska omfattas av skatteplikt. Regeringen delar den uppfattningen. Regeringen anser således inte att, som Tankesmedjan för fram, flygresor med små flygplan bör omfattas. Utredningen för fram att med mindre flygplan avses i detta sammanhang ett flygplan som är godkänt för transport av högst tio passagerare eller med en högsta startvikt som inte överskrider . För det ändamål som är aktuellt är det dock tillräckligt att i lagen om skatt på flygresor enbart relatera till antalet passagerare. Här kan noteras att flygplan med en startvikt under också är undantagna från reglerna om utsläppshandel. Motsvarande gräns återfinns även i Stor- regelverk om flygskatt. för fram att turbopropflygplan inte orsakar samma klimatpåverkan som andra Regeringen finner dock inte anledning att föreslå ett undantag för flygresor med denna typ av flygplan. Inte heller anser regeringen att, som föreslår, skattefriheten ska utökas till att gälla flygresor med flygplan som är godkända för transport av upp till femtio passagerare. Regeringen föreslår således att skatteplikt ska gälla för flygresor med flygplan som är godkända för transport av fler än tio passagerare. Det innebär att huvudsakligen flygresor med flygplan i linjefart och charter- trafik kommer att omfattas av skatteplikt. Eftersom helikoptrar ger upphov till utsläpp av växthusgaser har utredningen övervägt om även kommersiella persontransporter med helikoptrar ska omfattas av flygskatt. Det finns emellertid få helikoptrar som är godkända för mer än tio passagerare. Dessutom skulle det bli svårt att kontrollera att skattereglerna följs eftersom en stor del av helikoptertrafiken i bedrivs enligt visuellflygregler. Om flygningen inte sker till en instrumentflygplats lämnas ofta ingen färdplan och därmed finns inget underlag att hämta från färdplansdata. Helikoptrar är inte heller skyldiga att betala undervägsavgift. Följaktligen finns inte heller i det fakturerings- systemet något underlag att hämta som kontrollunderlag vid beskattning. Med hänsyn till det angivna anser regeringen, till skillnad från vad som anförts av Tankesmedjan , att resor med helikoptrar som utför kommersiella persontransporter inte ska omfattas av flygskatt. Definition av begreppet flygplan Utredningen har övervägt om begreppet flygplan bör få en definition i lagen om skatt på flygresor. Nedan ges ett par exempel på hur begreppet definieras i andra sammanhang. I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 av om gemensamma luftfarts- och driftsbestämmelser för tjänster och förfaranden inom flygtrafiken och om ändring av genomförandeförordning (EG) nr 1035/2011 nr 1265/2007, nr 1794/2006, nr 730/2006, nr 1033/2006 nr 255/2010 motordrivet luftfartyg som är tyngre än luften och som erhåller sin lyftkraft under flygning främst genom aerodynamiska reaktioner på ytor som förblir fasta under givna flygtillstånd. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 definierade i sin definitionssamling flygplan enligt följande: (Aeroplane) Luftfartyg tyngre än luften, som framdrivs av en kraftkälla och som erhåller sin lyftkraft under flygning huvudsakligen genom luftens reaktion mot ytor, vilka förblir fasta under givna flygtillstånd. Luftfartslagen innehåller inte någon definition av vare sig flygplan eller luftfartyg. Det finns enligt utredningens mening inte någon anledning att i lagen föra in en definition av begreppet flygplan som i sig kan vara svårförstådd. Utredningens uppfattning är att det inte heller råder några tvivel om vad som avses med flygplan. Regeringen delar utred- ningens bedömningar. Någon definition av begreppet flygplan föreslås därför inte tas in i lagen om skatt på flygresor. Passagerare och avresa från flygplats i som förutsättningar för skatteplikt En grundläggande förutsättning för att skatteplikt ska uppkomma är att det är passagerare som transporteras i flygplanen. Detta ligger i linje med vad som gäller i fråga om flygskatt i andra länder, exempelvis och . En skatt som baseras på passagerare saknar direkt koppling till utsläpps- mängder av växthusgaser. Den kan därför inte användas för att särskilja flygplan med olika bränsleförbrukning och utsläppsdata. Det betyder dock inte att en sådan skatt behöver sakna miljöeffekt. Om skatten medför att konsumenter avstår från vissa flygresor eller väljer transportslag som genererar mindre utsläpp av växthusgaser kan skatten leda till mindre utsläpp och klimatpåverkan. En annan förutsättning för att skatteplikt ska uppkomma är att avresan sker från en flygplats belägen på svenskt territorium. Eftersom flygplats är ett i sammanhanget centralt och viktigt begrepp ska en definition av begreppet flygplats tas in i lagen. Begreppet flygplats ska ges samma innebörd som i luftfartslagen. Definitionen där motsvarar Icaos definition av flygplats. Utredningen har även diskuterat om flygskatt ska tas ut för passagerare som ankommer till med flyg och kommit fram till att detta inte är lämpligt. Regeringen gör samma bedömning som utredningen. En sådan ordning skulle bl.a. kunna medföra att ett flygföretag får betala dubbla flygskatter för en och samma P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 flygresa, om en passagerare reser från ett land som också tar ut flygskatt. anser att man bör utreda möjligheten att införa skatt även vid ankomst vid utrikesresor, med undantag för de länder som redan har infört en flygskatt. Regeringen anser dock att en sådan lag skulle bli oförutsebar och svårtillämpad för de skattskyldiga eftersom förutsättningen att flygskatt inte tas ut av den andra staten skulle kunna förändras med mycket kort varsel. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att skatteplikt ska gälla för flygresor med flygplan som är godkända för transport av fler än tio passagerare. Regeringen anser således inte att skatteplikt ska gälla för flygresor med mindre flygplan eller helikoptrar. Flygskatt ska tas ut för passagerare som reser i flygplan från en flygplats i . Flygskatt ska inte tas ut vid ankomst. Förslaget införs i 2 och 3 §§ i den nya lagen om skatt på flygresor, se avsnitt 3.1. 6.21.7 Undantag från skatteplikt Regeringens förslag: Flygskatt ska inte betalas för –passagerare som på grund av teknisk störning, väderförhållanden eller annan oförutsedd händelse inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid en förnyad avgång, –flygande personal som är i tjänst under flygningen eller –transit- och transferpassagerare. Regeringens bedömning: Något regionalt avgränsat undantag från flygskatt eller undantag från skatteplikt för flygningar som utförs med en viss inblandning av biobränsle bör inte införas. Utredningens förslag och bedömning överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i för fram att frågan kan ställas om den valda skattebasen, antalet passagerare differentierade genom undantagen i den föreslagna 4 §, är lätt att kontrollera.