prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Inkomsterna är fördelade på inkomsttyper och inkomsttitlar. 1 239 040 801 Direkta skatter på arbete -252 823 455 -123 087 036 -1 335 000 -112 556 627 -15 051 403 Gåvor till ideell verksamhet Indirekta skatter på arbete P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 1 -38 689 001 -38 689 001 -6 076 699 -3 913 600 Egenavgifter, generell nedsättning -2 086 429 Egenavgifter, regional nedsättning Skatt på kapital, hushåll -17 351 660 Avkastningsskatt på individuellt pensionssparande P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 1 Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Privatinförsel av alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Skatt på elektrisk kraft 1450-1460 Övriga skatter på energi och miljö Särskild skatt mot försurning Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Intäkter från EU:s handel med utsläppsrätter P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 1 Skatt på annonser och reklam Avgifter avseende Myndigheten för radio och tv Restförda och övriga skatter -4 709 091 Restförda skatter, hushåll -1 736 713 Restförda skatter, företag -2 972 378 Övriga skatter, hushåll -1 656 270 -1 000 000 Intäkter som förs till fonder P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 1 2 097 612 962 Avgående poster, skatter till EU -6 812 759 -6 812 759 -6 812 759 2 090 800 203 Avgående poster, skatter till andra sektorer -998 580 690 Skatter till andra sektorer -998 580 690 -744 148 022 -254 432 668 1 092 219 513 -6 990 001 -26 179 266 -29 283 127 -1 337 697 1 085 229 512 Svenska Kraftnäts inlevererade utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 1 Övriga myndigheters inlevererade överskott Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit Inlevererat överskott av övriga myndigheter Överskott av statens fastighetsförvaltning Inlevererat överskott av statens fastighetsförvaltning Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen Räntor på övriga näringslån, Kammarkollegiet Räntor på övriga näringslån Ränteinkomster på statens lån för universitetsstudier och Ränteinkomster på allmänna studielån Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets Räntor på skattekonto m.m., netto Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier Fastställande av åldersgränser för framställning i film Avgifter för statskontroll av krigsmaterieltillverkning P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 1 Avgifter vid patent- och registreringsväsendet Avgifter för registrering i förenings- m.fl. register Avgifter för statliga garantier Avgifter vid statens internbank i Avgifter för årlig revision Avgifter för etikprövning av forskning Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifter Offentlig lagring, försäljningsintäkter Kontrollavgifter vid särskild skattekontroll Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försålda byggnader och maskiner Statliga myndigheters inkomster av försålda byggnader och maskiner Övriga inkomster av markförsäljning Övriga inkomster av markförsäljning P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 1 Övriga inkomster av försåld egendom Inkomster av statens gruvegendom Övriga inkomster av försåld egendom Inkomster av försåld egendom Återbetalning av lån till fiskerinäringen Återbetalning av övriga näringslån Återbetalning av lån avseende såddfinansiering Återbetalning av övriga näringslån, Kammarkollegiet Återbetalning av övriga näringslån, Återbetalning av tidigare infriade statliga garantier Återbetalning av statens lån för universitetsstudier Återbetalning av allmänna studielån Återbetalning av övriga lån: Återbetalning av utgivna startlån och bidrag Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor Återbetalning av övriga lån P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 1 Bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket Övriga bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket Bidrag från EU till landsbygdsutvecklingen Europeiska utvecklings och garantifonden - garantisektionen Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för Bidrag från EU till fiskenäringen Bidrag från Europeiska fiskefonden –2013 Bidrag från Europeiska havs- och fiskerifonden Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden – Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden Bidrag från Europeiska socialfonden Bidrag från Europeiska socialfonden –2013 Bidrag från Europeiska socialfonden –2020 Bidrag till transeuropeiska nätverk Bidrag till transeuropeiska nätverk Övriga bidrag från EU Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 1 -114 168 487 Intäkter som förs till fonder -14 937 546 Intäkter som förs till fonder -14 937 546 -99 230 941 Avräknad mervärdesskatt, statliga myndigheter -32 987 551 Kompensation för mervärdesskatt, kommuner -66 243 390 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -103 711 910 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Löpande redovisade skatter m.m. Tabellsamling makroekonomisk utveckling, offentliga finanser och fördelning P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Tabellsamling makroekonomisk utveckling, offentliga finanser och fördelning Tabeller Den makroekonomiska utvecklingen .......................................................... Tabeller Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld ........... P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Försörjningsbalans, fasta priser ................................................................... Försörjningsbalans, fasta priser. Försörjningsbalans, löpande priser .............................................................. Försörjningsbalans, implicitprisindex (deflatorer)..................................... Bidrag till BNP-tillväxt................................................................................. Näringslivets produktion, baspris ............................................................... Offentlig produktion, baspris ...................................................................... Bruttonationalinkomst (BNI) ..................................................................... Sysselsatta i näringslivet ............................................................................. Sysselsatta i offentliga myndigheter .......................................................... Resursutnyttjande och potentiella variabler.............................................. Löneutveckling och inflation ..................................................................... Räntor och valutor...................................................................................... Utgiftstak och budgeteringsmarginal........................................................ Utgifter per utgiftsområde –2020...................................................... Den konsoliderade offentliga sektorns finanser ....................................... Genomsnittlig förändring av ekvivalerad disponibel inkomst och utökad inkomst till följd av reformer i budgetpropositionen ... P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 1 Tabeller Den makroekonomiska utvecklingen Tabell 1 Internationell ekonomi Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 -0,9 -0,2 1BNP-prognoser för omvärlden sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP -vikter enligt IMF. 2BNP-prognoser för omvärlden sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade KIX -vikterna används och därefter skrivs vikterna fram med trenden från de föregående fem åren. 3 Den sammanvägda importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexp ort. 4Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP), årlig procentuell förändring, årsgenomsnitt. 5Konsumentprisindex, årlig procentuell förändring, årsgenomsnitt. 6Europeiska styrränta i procent, årsgenomsnitt. 7USA:s centralbanks styrränta i procent, årsgenomsnitt. Källor: Macrobond och egna beräkningar. Tabell 2 Försörjningsbalans, fasta priser Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -1,4 -1,0 -0,4 -0,2 -0,7 -2,8 -0,6 -2,6 -2,7 -4,6 -0,6 -0,9 -1,1 -0,1 -0,2 -0,8 -2,9 -0,5 -0,1 -0,8 -1,7 -0,2 -0,3 -0,2 -0,3 2Lagerinvesteringarna är uttryckta som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter). 3I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Tabell 3 Försörjningsbalans, fasta priser. Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -1,1 -1,0 -0,6 -0,3 -2,8 -0,7 -2,6 -2,8 -4,6 -0,6 -0,9 -1,1 -0,1 -0,2 -0,8 -2,9 -0,3 -0,1 -0,1 -1,7 -0,2 -0,3 -0,2 Beloppen är inte kalenderkorrigerade. 2I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. Tabell 4 Försörjningsbalans, löpande priser Procentuell förändring, löpande priser, om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -2,0 -2,7 -1,7 -3,9 -3,3 -1,4 -6,0 -0,6 -2,9 -2,7 -5,3 2I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 3Export minus import, som andel av BNP. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Försörjningsbalans, implicitprisindex (deflatorer) Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 -67,6 -1,0 -9,2 -1,0 -1,0 -2,5 -1,5 -1,6 -1,7 -3,2 -1,9 -0,9 -0,4 -0,2 -1,1 -2,8 -1,7 -0,3 -1,9 -3,7 -0,7 -2,3 -0,4 -0,5 -0,8 -0,4 -0,1 -0,1 -0,1 Anm.: Deflatorer är mått på prisutvecklingen för komponenterna i försörjningsbalansen och beräknas som kvoten löpande priser delat i fasta priser för respektive komponent. Källor: och egna beräkningar. Tabell 6 Bidrag till BNP-tillväxt Förändring i procent av BNP föregående år, fasta priser, om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 -0,1 -0,1 -0,1 -1,1 -0,1 -0,2 -0,4 -3,0 -0,2 -2,5 -2,2 -1,5 -1,0 -1,4 -1,5 -1,7 -0,3 2I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. Tabell 7 Fasta bruttoinvesteringar Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -0,4 -1,9 -3,1 -2,5 -0,2 -0,8 -2,2 -0,3 -11,8 -0,2 -0,3 -0,5 -2,8 -0,6 -2,6 -2,7 -4,6 -0,6 -0,9 -0,2 Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Tabell 8 Hushållens ekonomi Procentuell förändring, löpande priser, om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -6,9 Räntor och utdelningar, netto6 -0,4 -0,2 -0,9 -2,2 -2,5 -13,7 -7,2 -1,2 -1,4 -13,2 -8,5 -4,1 -0,5 -2,3 -1,3 -1,2 -0,7 -0,5 -0,4 Andel av disponibel inkomst (inklusive pps8) Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkningen av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringar överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. 2Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten korrige ras för prisförändringar enligt implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 4Lönesumman motsvarar antalet arbetade timmar multiplicerat med timlön. 5Består bl.a. av egenföretagares inkomster. 6Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 7Består främst av utbetalda privatfonderade avtalspensioner. 9Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssp arande) / (disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner [inklusive premiepensionssparande]). Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Tabell 9 Näringslivets produktion, baspris Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -4,2 -1,8 -7,0 -1,1 -0,7 -2,3 -5,9 -3,7 -0,4 1 Löpande priser. Källor: och egna beräkningar. Tabell 10 Offentlig produktion, baspris Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -0,3 -1,3 -0,3 -0,8 -0,5 -0,4 -0,5 -0,5 -0,4 -0,4 Anm.: Den offentliga produktionen är mindre än den offentliga konsumtionen eftersom offentlig sektor köper mer varor och tjän ster från privat sektor än den säljer. 1 Löpande priser. Källor: och egna beräkningar. Miljarder kronor, löpande priser, om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 -0,8 -0,4 -0,1 -0,1 -0,1 1 Exportpriser i förhållande till importpriser, procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. Tabell 12 Bruttonationalinkomst (BNI) Miljarder kronor, löpande priser. Utfall –2016, prognos –2020 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Procentuell förändring om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -0,3 -0,1 -0,3 -0,8 -0,7 -0,9 -0,2 -0,5 -0,4 -0,3 -0,6 -0,4 -0,3 Befolkning 15–74 år Befolkning 20–64 år Arbetskraften 15–74 år Arbetskraftsdeltagande 15–74 år8 Sysselsatta 15–74 år Sysselsatta 20–64 år Sysselsättningsgrad 15–74 år6 Sysselsättningsgrad 20–64 år6,7 Arbetslöshet 15–74 år9 Tusental personer, årsgenomsnitt Anm.: Prognosen baseras på föreslagna och genomförda reformer. 1Nivå avser tusental om inte annat anges. 2BNP till marknadspris, fasta priser, referensår 2016. Nivå avser miljarder kronor, löpande priser. 3Produktivitet mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. 5Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i åldersgruppen 15 –enligt arbetskraftsundersökningarna. 6Antal sysselsatta i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 7Sysselsättningsgrad enligt EU:s 2020-mål. 8Antal i arbetskraften i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 9Antal arbetslösa i procent av arbetskraften i den aktuella åldersgrupp en. 10 Personer i nystartsjobb eller konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen, i procent av arbetsk raften i åldersgruppen 15–. 11Här ingår samtliga åtgärder utom subventionerade anställningar och start av näringsverksamhet. 12Till följd av avrundning stämmer inte alltid totalen med delarna. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Tabell 14 Sysselsatta i näringslivet Procentuell förändring om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -0,3 -0,8 -1,8 -2,2 -1,0 -0,7 -0,8 Anm.: Tabellen avser sysselsättning enligt nationalräkenskaperna. 1 Tusental personer. Källor: och egna beräkningar. Tabell 15 Sysselsatta i offentliga myndigheter Procentuell förändring om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 Anm.: Tabellen avser sysselsättning enligt nationalräkenskaperna. Offentliga myndigheter och kommunala myndigheter är nationalräkenskapsbegrepp som skiljer sig från begreppen offentlig sektor respektive sektor. Skillnaden ligger i att kommunernas s .k. affärsdrivande verksamheter inte omfattas av de förstnämnda begreppen, utan förs till näringslivet i nationalräkenskapernas branschindelade statistik. 1 Tusental personer. Källor: och egna beräkningar . Tabell 16 Resursutnyttjande och potentiella variabler Skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå -0,4 -1,8 -2,3 -1,8 -0,8 -0,2 -0,4 -0,4 -0,5 -1,1 -1,3 -2,0 -1,3 -1,3 -0,6 -1,3 -1,5 -1,6 -1,4 -1,1 -0,7 Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges. sysselsättning 15–74 år4 Jämviktsarbetslöshet 15–74 år5 Potentiella variabler, löpande priser 1Potentiell BNP till marknadspris, fasta priser, referensår 2016. Nivå avser miljarder kronor, löpande priser. 2Nivå avser hundratal kronor . 3Nivå avser miljoner timmar. 4Nivå avser tusental. 5I procent av potentiell arbetskraft. 6Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2016) multiplicerad med BNP -deflatorn, som är ett prisindex för producerade varor och tjänster. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Tabell 17 Löneutveckling och inflation Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 -0,2 -0,3 -0,1 -0,9 Konjunkturlönestatistiken avser prognos. Timlönen enligt nationalräkenskaperna mäts som lönesumman dividerat med anställdas arbetade timmar. 3Konsumentprisindex, årsgenomsnitt. 4Mått på underliggande inflation. I beräkningen av KPIF (KPI med fast bostadsränta) hålls den del av förändringen i räntekostnader för egnahem so m beror på förändrade räntesatser . Källor: , och egna beräkn ingar. Tabell 18 Räntor och valutor Utfall –2016, prognos –2020 -0,3 -0,5 -0,5 -0,3 -0,3 -0,6 -0,7 -0,4 -0,2 Differens 10-årsränta –Tyskland¹ 6-månadersränta, (EUR)¹ -0,3 -0,6 -0,7 -0,4 Växelkurs, kronindex KIX2 1Avser statsskuldväxel för löptider kortare än och statsobligation för löptider längre än . 2Index, = 100. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Tabell 19 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 Budgeteringsmarginal, procent av Anm.: Utgiftstakets nivå är regeringens bedömning i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Tabell 20 Utgifter per utgiftsområde –2020 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Ålderspensionssystemet vid sidan av 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Inklusive beslut i enlighet med propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99, bet. 2016/17:FiU21, rskr. 2016/17:316) samt försla gen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2017/18:2). 3Regeringens förslag till utgiftsramar i denna proposition (se tabell 8.2). 4Regeringens förslag till preliminära utgiftsramar . 5Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 6Summa utgiftsområden exklusive UO26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 7Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket (se avsnitt 5.2). Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 3 Tabeller Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld Tabell 21 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 -0,2 -1,0 -1,4 -1,5 procent av potentiell BNP -0,2 -1,0 -1,0 Den offentliga sektorns konsoliderade 1Utfall 2016 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 7. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i nationalräkenskaperna, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive ofördelade utgifter. 4Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Tabell 22 Statens finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 Transfereringar till privat sektor3 -0,4 -1,1 -1,1 -1,2 -0,7 -3,5 -1,8 -0,8 1 Utfall 2016 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter för 201 6 som redovisas i avsnitt 7. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i nationalräkenskaperna, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive ofördelade utgifter. 4Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 Räntor, utdelningar m.m. -0,1 Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Tabell 24 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inget annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 Skatter och statsbidrag, procent av BNP varav kompensation för moms -0,3 -0,2 -0,1 -0,4 -0,2 -0,3 -0,2 -0,3 -0,4 -0,4 Resultat före extraordinära poster Anm.: Skatter och statsbidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. 1 Utfall 2016 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redov isas i avsnitt 7. 2Investeringarna inkluderar även köp av mark och fastigheter, netto. 3Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Tabell 25 Strukturellt sparande Procent av potentiell BNP om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 Finansiellt sparande, miljarder kronor Finansiellt sparande, procent av BNP -0,2 -1,0 -1,4 -1,5 -0,4 -0,5 -0,4 -0,3 -0,6 -0,6 -0,2 -0,1 -0,3 -0,3 -0,4 -0,1 -0,2 -1,0 -1,0 -0,4 -1,8 -2,3 -1,8 -0,8 -0,2 1 Engångseffekter , 2013 och 2015 rör återbetalningen av försäkringspremier från Försäkring. Engångseffekter 2014 –2016 beror på periodiseringar av avgift till Europeiska unionen. inkluderar även en engångsvis skatteinbetalning f rån en internationell koncern. 2 Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 2 Tabell 26 Genomsnittlig förändring av ekvivalerad disponibel inkomst och utökad inkomst till följd av reformer i budgetpropositionen Procentuell förändring av ekvivalerad inkomst Procentuell förändring av individuell inkomst Anm.: Utökad inkomst motsvaras av ekvivalerad disponibel inkomst plus subventioner för individuella välfärdstjänster som t.ex. barnomsorg, utbildning och hälso - och sjukvård. De totala subventionerna räknas samman för varje hushåll och fördelas lika på alla i hushållet. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 Sammanfattning och slutsatser ............................................................................................. 1 Jämställdhetspolitikens mål och inriktning ............................................................... 1.1Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina Regeringens samlade politik ska leda till jämställdhet ............................... Egen inkomst är avgörande för ekonomisk självständighet ...................... Kvinnor och män på arbetsmarknaden..................................................................... Kvinnor står oftare än män utanför arbetsmarknaden............................. Kvinnor har kortare arbetstid än män....................................................... Kvinnor har lägre lön än män .................................................................... Färre företagande kvinnor än män ............................................................ Kvinnors och mäns marknadsinkomster.................................................................. Utvecklingen av kvinnors och mäns arbets- och kapitalinkomster ........ 3.2Gapet i kapitalinkomster förklaras till största delen av skillnader i Kvinnors och mäns marknadsinkomster .................................................. Individuell disponibel inkomst ................................................................................. Transfereringar och skatter utjämnar skillnader i marknadsinkomst ..... Inkomstgap mellan kvinnor och män ....................................................... Utvecklingen av individuell disponibel inkomst ...................................... Inkomster i toppen av fördelningen ......................................................... Sammanboende kvinnors ekonomiska självständighet har ökat ............. Utjämning inom hushållet......................................................................... Ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män bland pensionärer ......