prop · H50365 · 2017-12-20 00:00:00 — En första orsak är att genomförda observationsstudier, dvs. studier som utifrån befintliga data har försökt att isolera förekomsten av utbudsstyrd efterfrågan från andra faktorer med betydelse för vårdkonsumtionen, kanske inte fullt ut lyckats. Om patienter med sämre faktisk hälsa i genomsnitt får mer vård än patienter med bättre hälsa, vilket är ett rimligt antagande, kommer analysen att underskatta förekomsten av utbudsstyrd efterfrågan om man inte med tillgängliga data till fullo kan fånga patientens hälsotillstånd. R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G En andra orsak är att de flesta studier av överbehandling gjorts inom olika typer av kirurgi, exempelvis kejsarsnitt eller hjärtoperationer (se och Owings, 1996; , 2009; Yip, 1998). Eftersom dessa ingrepp kan betraktas som riskfyllda och vanligtvis kräver patientens medgivande, är risken för utbudsstyrd efterfrågan relativt liten. Detta i synnerhet som felaktigheter, åtminstone i , kan leda till kostsamma stämningar. Flera studier har konstaterat ett positivt samband mellan andelen tandläkare per capita och tandvårdskonsumtion (se t.ex. Sintonen och Linnosma 2000; Grytten m.fl., 1990; Grytten 1991 och 1992). Detta är konsistent med hypotesen om utbudsstyrd efterfrågan, och har därför tolkats som stöd dess förekomst. På svenska förhållanden konstaterade (1999) att en ökning av antalet privata tandläkare i , ökade såväl sannolikheten att besöka en tandläkare som antalet besök. Ett positivt samband mellan konsumtion av, och tillgång till, tandvård, är inget bevis för förekomsten av utbudsstyrd efterfrågan. Sambandet kan helt enkelt vara ett resultat av ett uppdämt behov av tandvård, eller skillnader i preferenser för friska tänder mellan olika populationer. Det kan också bero på att större konkurrens pressar priserna, vilket i sin tur har en positiv inverkan på efterfrågan. Det sistnämnda var också syftet med avregleringen av prissättningen inom tandvården . Emellertid skedde det motsatta, dvs. tandvårdstaxorna steg efter avregleringen. (2004) konstaterar att patientpriserna i slutet på 2003 hade ökat sedan prissättningen släpptes fri. (2004) konstaterar att prisökningarna var störst på stora marknader, med plats för många vårdgivare. Detta är alltså konsistent med hypotesen att tandvård är en ryktesvara, där fler vårdgivare minskar konkurrensen eftersom kostnaden för att inhämta information om en viss vårdgivares priser och kvalitet är högre. I en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2013:15), studeras hur ökad konkurrens –2011 påverkade prisbildningen för olika typer av behandlingar på kort sikt. I rapporten konstateras att ju större konkurrensen var desto lägre var priset för undersökningsåtgärder i förhållande till behandlingsåtgärder. Även detta resultat är i enlighet med vad som borde förväntas utifrån teorin, dvs. att vårdgivaren agerar strategiskt och tar ut högre priser på tjänster där informationsövertaget är större. Undersökningsåtgärderna fungerar i detta fall som ett sätt att knyta upp patienter för de dyrare behandlingsåtgärderna. Högkostnadsskyddet fungerar kostnadsdrivande på så vis att patienter med omfattande vårdbehov blir mindre priskänsliga ju dyrare behandlingen blir. (2006) konstaterar på basis av data från folktandvården i att patienter överkonsumerade tandvård efter att ha tecknat avtal om så kallad abonnemangstandvård. Abonnemangstandvård innebär att vårdgivare och patient 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ingår ett avtal om tandvård till ett fast pris under tre år.22 Det gick emellertid inte att avgöra om det var vårdgivarna eller konsumenterna som drev på konsumtionen. har i en rapport (RiR 2012:12) granskat tandvårdsreform, vars syfte var att öka antalet tandläkarbesök och förbättra tandhälsan, i synnerhet bland personer med omfattande tandvårdsbehov. Granskningen finner indikationer på att reformen inte till fullo nått sitt syfte. Tandläkarbesöken ökade endast marginellt efter reformens införande. I en enkätundersökning identifieras två möjliga förklaringar: dels att kunskapen om högkostnadsskyddet i tandvårdsstödet är mycket lågt i befolkningen, dels att karensnivån () för tandvård är för högt för dem med låga inkomster. I granskningen konstateras också att den införda referensprislistan inte förefaller ha fungerat som prispress, så som det var tänkt, utan tvärtom som ett golv i prissättningen. En anledning tros vara att den prisjämförelseportal som skulle underlätta prisjämförelser mellan olika vårdgivare, inte fungerat tillräckligt väl. 222 kap. 2 § lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. Avtalet ska minst omfatta följande tillstånd, i) undersökningar och utredningar, ii) hälsofrämjande insatser, iii) behandling av sjukdoms- och smärttillstånd och iv) reparativ vård. , hämtad , . R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G Utifrån ekonomisk teori förväntar vi oss att tandläkarnas informationsövertag gentemot patient och försäkringsgivare leder till en högre tandvårdskonsumtion än vad tandvårdsstödets regelverk medger. För att studera förekomsten av överutnyttjande i tandvårdsstödet genomfördes ett experiment där slumpvis utvalda mottagningar mottog ett brev med information om att deras tandvård med avseende på åtgärd 801 (permanent tandstödd krona, flera i samma käke), i efterhand skulle kontrolleras.23 En kontrollgrupp av mottagningar mottog däremot inte detta brev. Studiens design bygger på att vårdgivare potentiellt agerar olika beroende på om de har information om att de kommer att kontrolleras i efterhand eller inte. Vårdgivare med kännedom om kontrollen kan i högre grad förväntas agera i enlighet med tandvårdsstödets syfte, vilket torde innebära mindre omfattande och mindre lönsam tandvård. Informationen om kontroll kan med andra förväntas leda till att den kontrollerade åtgärden byts ut mot ett mindre lönsamt alternativ i de fall där det är möjligt.24 Detta kommer i rapporten att studeras via en jämförelse i registrerad tandvård mellan mottagningar som mottog, respektive inte mottog, informationen om kontroll. En annan förväntad effekt av brevet är att förekomsten av fel i efterhandskontrollerna kan förväntas vara lägre bland mottagningar som mottog informationen. Detta studeras genom en jämförelse av resultaten i de efterhandskontroller som genomfördes av . Experimentet utformades och genomfördes i samarbete mellan forskare på nationalekonomiska institutionen vid och . I experimentet deltog 735 tandvårdsmottagningar, såväl folktandvårdsmottagningar som privata mottagningar. Dessa utgjorde av samtliga mottagningar i landet, och omfattade sammanlagt drygt 800 000 unika patienter.25 Kriteriet för att ingå i experimentet var att mottagningen skulle vara aktiv vid randomiseringstillfället, dvs. löpande rapportera in behandlingar till . Urvalet skulle också spegla samtliga mottagningars fördelning mellan folktandvårdsmottagningar och privata mottagningar, dvs. privata mottagningar och folktandvårdsmottagningar. Av de 735 mottagningarna fick 366 ta emot ett brev (se bilaga 1) med information om att de mellan 2015 i efterhand skulle komma att 23Motivet till att just denna åtgärd valdes var att den är relativt dyr och inrymmer viss godtycklighet i bedömningen. Vid kontroller har korrigeringsandelen visat sig hög (, 2015). 24Metoden går under benämningen ”uppmuntrandedesign” (engelska: encouragement design), och har tidigare tillämpats för att mäta överutnyttjande i den tillfälliga föräldrapenningen för vård av barn (m.fl., 2006). Metoden introducerades oss veterligen av Sexton och Hebel (1984). 25År 2015 hade 4 889 tandläkarmottagningar i landet minst en inrapporterad åtgärd. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kontrolleras med avseende på utförda åtgärd 801 (se faktaruta). De resterande 369 mottagningarna mottog inte denna information, men skulle likväl bli föremål för kontroll. Experimentet illustreras i figuren nedan. Det första som hände var att de utvalda mottagningarna fick information om att utförd tandvård (period 1–2 i figuren), skulle kontrolleras i efterhand av . Kontrollarbetet genomfördes i period 2–3 och följde samma rutiner som det reguljära kontrollarbetet, dvs. uppgifter begärdes in från vårdgivare (även från de kontrollmottagningar som inte mottog brevet) i syfte att säkerställa att genomförda och rapporterade behandlingar varit motiverade. Information om efterhandskontroller når utvalda rådgivare En risk i genomförandet av experimentet var att informationen om efterhandskontrollerna skulle spridas från brevtill kontrollmottagningar. Detta skulle i så fall försämra möjligheterna att utläsa några effekter, eftersom kontrollmottagningarna då kan förväntas agera på samma sätt som mottagningarna som mottog brevet. I utformningen av experimentet hanterades denna risk så långt det var möjligt genom att eliminera ”grannar” i gruppen av kontrollmottagningar, dvs. mottagningar som låg på samma gata som mottagningar som skulle få informationsbrevet. Proceduren för detta finns beskriven i bilaga 1. Trots denna försiktighetsåtgärd fick vissa mottagningar i kontrollgruppen vetskap om efterhandskontrollerna, vilket bekräftas i en telefonundersökning som genomfördes på uppdrag av . I den tillfrågades mottagningar i såväl brevsom kontrollgrupp om de kunde erinra sig att de mottog ett brev med information om att behandlingar av typen åtgärd 801 skulle kontrolleras i efterhand. Trots att en högre andel av dem som de facto mottog brevet också svarade att de mindes detta, svarade en betydande andel av kontrollmottagningarna att de gjorde detsamma. Detta antyder att informationsspridning förekommit, vilket i sin har påverkat resultaten på så vis att eventuella effekter av informationsbrevet på överutnyttjande sannolikt underskattats i analysen. R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G ”Permanent tandstödd krona, flera i samma käke. Åtgärden tillämpas när , eller krona och hängande led, utförs i samma käke vid samma tillfälle. Åtgärden avser både separata kronor och brostöd. Åtgärden innefattar laboratorieframställd krona eller onlay. Åtgärden innefattar även krona eller onlay framställda med CAD/CAM-teknik. Åtgärden är inte ersättningsberättigande tillsammans med åtgärd 800 eller 850 i samma käke, för samma patient under . Se bilaga 3 allmänna råd.” (HSLF-FS 2016:49) 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5Beskrivning av mottagningarna och deras behandlingar I detta kapitel beskrivs hur användningen av åtgärd 801 och andra åtgärder utvecklats . Därutöver beskrivs mottagningarna i brevrespektive kontrollgrupp och deras åtgärder med avseende på pris och tandvårdsstöd. Genomgående har en uppdelning gjorts mellan privata mottagningar och mottagningar inom folktandvården. Data är hämtade från tandvårdsregister. Registret omfattar all ersättningsberättigad tandvård vid alla tandvårdsmottagningar som är kopplade till tandvårdsstödet, vilket är ca av alla mottagningar i Sverige.26 innehåller bl.a. information om samtliga patientbesök, vårdgivarintäkter, patientkostnader och utbetald ersättning från tandvårdsstöd för dessa, diagnos och vårdgivare. 5.1 Behandlingar över tid I diagram 1 redovisas det genomsnittliga antalet behandlingar per mottagning och kvartal . Antalet låg relativt stabilt med ungefär 1 000 behandlingar per mottagning och kvartal (motsvarande ungefär 15 behandlingar per dag och mottagning), med tydliga nedgångar som inkluderar sommarsemestern. Antalet genomförda åtgärd 801 var omkring 20–30 per kvartal och mottagning fram till mitten av 2014, dvs. 2–i genomsnitt av samtliga behandlingar. Fr.o.m. tredje kvartalet 2014 sker en kraftig nedgång i antalet genomförda åtgärd 801, som delvis hänger samman med att sommarmånaderna infaller men också med att ett mindre omfattande alternativ till åtgärd 801 då introduceras. Åtgärd 800 är samma åtgärd som åtgärd 801, dvs. permanent tandstödd krona, men medan åtgärd 801 inbegriper i samma käke (och därmed ska utföras flera åt gången), innebär åtgärd 800 endast en krona.27 Av figuren framgår att nedgången i användningen av åtgärd 801 till fullo kompenseras av införandet av åtgärd 800. Det innebär att åtgärderna tillsammans utgör samma andel av samtliga behandlingar som åtgärd 801 gjorde innan åtgärd 800 introducerades. Det bör noteras att införandet av åtgärd 800, och nedgången i användningen av 26ISF, 2016:11. 27Åtgärd 800: ”Permanent tandstödd krona, en per käke. Åtgärden innefattar laboratorieframställd krona eller onlay. Åtgärden innefattar även krona eller onlay framställd med CAD/CAM-teknik. Åtgärden är inte ersättningsberättigande tillsammans med åtgärd 801, 804, 850, 852, 853, 926 eller 929 i samma käke, för samma patient under . Åtgärden är ersättningsberättigande en gång per patient, käke, dag och behandlare. Se den gemensamma författningssamlingen avseende hälso- och sjukvård, socialtjänst, läkemedel, folkhälsa m.m. (HSLF-FS 2016:49) och (TLVFS 2014:6), bilaga 3. R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G åtgärd 801, inte har någon inverkan på experimentet eftersom brev- och kontrollmottagningar påverkades på samma sätt av dessa förändringar. Diagram 1 Samtliga åtgärder (vänster skala), respektive åtgärd 800 och 801 (höger skala), i genomsnitt per mottagning och kvartal (de longitudinella linjerna anger start och slut för experimentet) Samtliga åtgärder (vänster skala) (höger skala) Åtgärd 801 (höger skala) + 801 (höger skala) Diagram 2 redovisar antalet genomförda åtgärd 801 och andra åtgärder för brevrespektive kontrollgrupp. Endast mycket små skillnader kan konstateras innan experimentet, vilket är förväntat då grupperna via randomiseringen ska vara helt jämförbara. Även efter informationsutskicket syns stora likheter i behandlingsmönster mellan grupperna. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 2 Samtliga åtgärder (vänster skala), respektive åtgärd 801 (höger skala), för brevgrupp respektive kontrollgrupp, i genomsnitt per mottagning och kvartal (de longitudinella linjerna anger start och slut för experimentet) Brevgrupp - åtgärd 801 Kontrollgrupp - åtgärd 801 Brevgrupp - övr. Kontrollgrupp - övr. 5.2 Beskrivning av mottagningar i brev- och kontrollgrupp I tabell 1 beskrivs brev- och kontrollgrupp fördelat på privata mottagningar och mottagningar inom folktandvården. Noterbart är att beskrivningen avser åtgärder , dvs. I experimentet ingår drygt ett 20-tal mottagningar som var aktiva , men som inte registrerade några åtgärder . Dessa ingår alltså inte i beskrivningen.28 En jämförelse av behandlingsmönster visar att det finns ganska betydande olikheter mellan privata mottagningar och mottagningar inom folktandvården. Mottagningarna inom folktandvården är större: tar de emot fler patienter, ungefär 2 000 per mottagning i genomsnitt jämfört med ungefär 800 på en privat mottagning. Det genomförs också fler åtgärder, såväl åtgärd 801 som andra åtgärder, på en genomsnittlig folktandvårdsmottagning. Emellertid är åtgärd 801 en relativt vanligare åtgärd på de privata mottagningarna, där de utgör av samtliga åtgärder jämfört med 1–på folktandvårdsmottagningarna. Därutöver är priset för en utförd åtgärd 801, som är en förhållandevis dyr åtgärd, högre på de privata mottagningarna, jämfört med . 28Resultaten har jämförts med och utan de mottagningar som inte fanns registrerade 2014, och dessa avviker endast marginellt. R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G Sammantaget innebär detta att utförda åtgärd 801 utgör en icke försumbar andel av vårdgivarnas intäkter, i synnerhet bland de privata mottagningarna där av det utbetalda tandvårdsstödet och av de totala intäkterna härrör från genomförda åtgärd 801. Bland folktandvårdsmottagningarna är motsvarande andelar 5–. Brev- och kontrollgrupper är genomgående mycket lika, vilket är förväntat utifrån den slumpmässiga indelningen. Bland de privata mottagningarna är antalet patienter i brevgruppen något färre än i kontrollgruppen, denna skillnad är statistiskt säkerställd. Detta innebär att antalet behandlingar, såväl åtgärd 801 som andra åtgärder, samt vårdgivarnas intäkter, ersättningar från tandvårdsstödet och patiententkostnaderna, är något lägre bland mottagningarna i brevgruppen. Dessa skillnader är emellertid genomgående inte statistiskt säkerställda. Tabell 1 Beskrivning (medelvärde och standardavvikelse) av brev- och kontrollgrupp för privata respektive folktandvårdsmottagningar, avser perioden –, per mottagning -2,14 (1 910) (2 168) -1,52 (1 349) (1 537) (3 556) (3 682) -1,39 Andel 801 (jfr: alla) (0,04) (0,03) (0,01) (0,02) -0,83 (4 907) (5 313) (6 665) (6 436) (3,6) (1,7) (1,5) (1,5) Intäkter för 801, totalt -1,47 Intäkter för 801, andel -0,95 (0,04) (0,04) (0,03) (0,03) Intäkt/åtgärd, 801a -0,01 -0,21 (0,7) (0,6) (0,5) (0,4) 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N -0,48 (2 754) (2 670) (3 720) (3 324) (2,0) (1,3) (0,9) (1,1) Ersättning för 801, -1,23 Ersättning för 801, -1,07 (0,05) (0,05) (0,04) (0,04) Ersättning/åtgärd, (0,5) (0,4) (0,6) (0,6) -1,11 (2 458) (2 840) (3 311) (3 649) (1,9) (0,6) (0,6) (0,5) Kostnad för 801, totalt -1,64 Kostnad för 801, andel -0,79 (0,04) (0,03) (0,02) (0,02) Kostnad/åtgärd, 801a -0,11 (0,9) (0,8) (0,5) (0,5) Anm.: a: Bland dem som genomfört minst en åtgärd 801. Ett t-värde större än absolutvärdet 1,96 innebär en statistiskt säkerställd skillnad. 5.3 Intäkten/kostnaden för en åtgärd 801 Att de privata mottagningarna tar mer betalt för en utförd åtgärd 801 än mottagningar inom folktandvården, skulle kunna bero på att de i högre utsträckning är lokaliserade i storstadsområden.29 Det skulle också kunna bero på att de har en högre marginal för sina behandlingar. 29I tabell 3 (nedan) framgår att av patienterna på de privata mottagningarna är bosatta i storstadslän, vilket kan jämföras bland patienterna inom folktandvården. R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G I tabell 2, den övre panelen, presenteras vårdgivarens intäkt, patientens kostnad och tandvårdsersättning vid genomförande av åtgärd 801 för mottagningar av olika storlek. Där framgår att vårdgivarna angett ett referenspris som ligger nära det som vanligtvis ska gälla vid genomförande av åtgärd 801, nämligen (). Ingen skillnad föreligger här mellan privata mottagningar och mottagningar inom folktandvården. Bland de privata mottagningarna finns ett positivt samband mellan mottagningens storlek och vårdgivarens intäkt för en genomförd åtgärd 801. På de största mottagningarna är vårdgivarens intäkt i genomsnitt , medan den på de minsta mottagningarna bara är . Det är en skillnad på , eller . En möjlig förklaring till skillnaden är att tandläkare på större mottagningar inte själva bär de eventuellt negativa effekterna av ett högre pris, i form av ett mindre patientunderlag. Jämfört med en ensam privattandläkare tar de en lägre risk. Motsvarande samband återfinns inte på mottagningarna inom folktandvården, där priserna fastställs av och är desamma på alla kliniker i länet. Där genomfördes ingen åtgärd 801 alls på de minsta mottagningarna, medan de största mottagningarna inte avvek prismässigt från övriga. I den nedre panelen av tabell 2 redovisas intäkten, kostnaden och tandvårdsersättningen i ärenden där åtgärd 801 genomförts. Ett ärende definieras som de åtgärder som utförts . Där framgår att vårdgivarens intäkt, liksom ersättningen från tandvårdsstöd och patientkostnaden, vida överstiger det för åtgärden i sig, närmare bestämt . Detta är förväntat eftersom åtgärd 801 inte ska genomföras en åt gången, utan flera . Det är också vanligt att åtgärd 801 kompletteras med andra åtgärder, exempelvis åtgärd 804 (hängande led vid tandstödd protetik). Eftersom behandling med åtgärd 801 innebär höga kostnader för patienten, och att det lägre taket i högkostnadsskyddet nås, kan inte uteslutas att vårdgivaren utför behandling som egentligen inte är nödvändig eftersom ytterligare behandling kan utföras till en relativt lägre kostnad för patienten. I likhet med åtgärd 801 framgår också att intäkter, kostnader och tandvårdsstöd i ärenden där åtgärd 801 ingår, ökar monotont med storleken på mottagningen. Bland de största mottagningarna är vårdgivarens intäkt högre än bland de minsta. Denna skillnad bärs uteslutande av patienten. Noterbart är också att eftersom det genomsnittliga referenspriset inte växer med de privata mottagningarnas storlek, är marginalen mellan vårdgivarnas intäkter och referenspris, som approximativt kan tolkas som vårdgivarnas marginalkostnader för de genomförda åtgärderna, också växande med mottagningarnas storlek. Marginalen motsvarar bland de största mottagningarna och bland de minsta mottagningarna. För den stora gruppen av mottagningar däremellan är marginalen . 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2 Vårdgivarens intäkt, patientens kostnad och utbetalt tandvårdsstöd för, i) en genomförd åtgärd 801, ii) ärenden där åtgärd 801 ingår, fördelat på mottagningens storlek (mätt som antalet patienter), januari–, standardavvikelse inom parentes (1 081) (1 401) (1 058) (1 261) (1 158) (12 148) (9 162) (5 212) (10 760) (11 650) (7 582) (5 616) (8 395) (11 913) (9 040) (4 087) (10 362) (12 541) (7 947) (5 839) (8 716) (9 151) (7 306) (3 185) (8 324) Anm.: Antal åtgärd 801: <10 %: privat: 433, folktandvård: 0. 10–: privat: 13 480, folktandvård: 4 797. >=90 %: privat: 4 717, folktandvård: 1 314. Antal ärenden med 801: <10 %: privat: 170, folktandvård: 0. 10–: privat: 5 355, folktandvård: 1 874. >=90 %: privat: 1 753, folktandvård: 577. 5.4 Beskrivning av patienterna I tabell 3 beskrivs patienterna vid de privata mottagningarna respektive folktandvårdsmottagningarna. Den tydligaste skillnaden mellan patienterna har med ålder att göra, såtillvida att folktandvårdsmottagningarna har yngre patienter. Nästan var femte besökare på en folktandvårdsmottagning är . Omvänt besöks privata mottagningar oftare av äldre patienter, i drygt sex fall av tio är R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G patienten eller äldre.30 Ytterligare en skillnad mellan privata mottagningar och folktandvårdsmottagningar är att en högre andel av de privata mottagningarnas patienter är bosatta i ett storstadslän (, eller ), 58 jämfört . Tabell 3 Beskrivning av patienter vid mottagningar i experimentet, – (ja/nej) Anm.: a: Avser , och . 30En jämförelse mellan de största och minsta privata mottagningarna visar att patienterna på de minsta mottagningarna är något äldre (två av tre är eller äldre), samt är bosatta i något av storstadslänen (åtta av tio). Detta redovisas inte i tabellen. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6Effekter av information om efterhandskontroller I detta kapitel redovisas hur informationen om efterhandskontroller påverkade mottagarnas efterföljande användning av åtgärd 801. Först presenteras effekterna i genomsnitt för privata respektive folktandvårdsmottagningar. Därefter presenteras effekterna för privata mottagningar av olika storlek.