prop · H50322 · 2017-11-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:22 Ytterligare verktyg för makrotillsyn Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås lagändringar som innebär att ges ytterligare verktyg för makrotillsyn. Förslagen innebär i huvudsak att –det införs ett nytt krav på att kreditinstitut och sådana kreditgivare som driver verksamhet enligt lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter (bolånelagen) ska driva sin verksamhet på sådant sätt att de inte bidrar till finansiella obalanser på kreditmarknaden, –amorteringskravet ska tillämpas också av sådana kreditgivare som driver verksamhet enligt bolånelagen, och –det införs en möjlighet att i erkänna krav som ställs upp i en offentlig reglering i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och som motsvarar amorteringskravet eller kravet på att vissa företag ska driva sin verksamhet på ett sådant sätt att de inte bidrar till finansiella obalanser på kreditmarknaden. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse............................................ Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter........................................ Ärendet och dess beredning............................................................ Internationell utveckling av makrotillsyn......................... Ytterligare verktyg för makrotillsyn............................................... Lagen om bank- och finansieringsrörelse........ Ett krav på att företag ska driva sin verksamhet på sådant sätt att de inte bidrar till finansiella obalanser Ett amorteringskrav ska tillämpas av sådana kreditgivare som driver verksamhet enligt Erkännande av utländska krav.......................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse.......................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter...................................... Förteckning över remissinstanserna................................. 2017 om ytterligare verktyg för makrotillsyn (/2017/14)................................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 2.lag om ändring i lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter. 2017/18:22 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse dels att 6 a kap. 3 §, 15 kap. 1 a och 10 §§ och 16 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 6 kap. 3 c och 3 d §§, och närmast före 6 kap. 3 c och 3 d §§ nya rubriker av följande lydelse. Finansiella obalanser på kreditmarknaden Ett kreditinstituts rörelse ska, utöver vad som i övrigt följer av denna lag och andra författningar som reglerar verksamheten, drivas på ett sådant sätt att institutet inte bidrar till finansiella obalanser på kreditmarknaden. Erkännande av utländska krav Krav som ställs upp i en offentlig reglering i ett annat land inom EES och som motsvarar kravet i 3 b eller 3 c § får erkännas i . När ett sådant krav har erkänts gäller det för den verksamhet som ett svenskt kreditinstitut driver i det landet. Av innehållet i en återhämtningsplan och en koncernåterhämtningsplan ska det framgå att 1.de åtgärder som identifieras rimligen kan förväntas leda till att kreditinstitutet eller koncernen kan bevara eller återställa sin finansiella ställning och livskraft, och 2.planen och de åtgärder som identifieras i den rimligen kan förväntas bli genomförda snabbt och effektivt vid finansiell stress och utan att leda till en allvarlig störning i det finansiella systemet. innehålla de ytterligare uppgifter innehålla de ytterligare uppgifter som framgår av föreskrifter som som framgår av föreskrifter som beslutade av Europeiska kommis- beslutade av Europeiska kommis- sionen enligt artikel 5.10 i kris- sionen enligt artikel 5.10 i kris- De åtgärder som identifieras i en återhämtningsplan och en koncernåterhämtningsplan får inte leda till att det uppkommer väsentliga hinder mot att rekonstruera eller avveckla ett kreditinstitut eller, i förekommande fall, ett annat koncernföretag som omfattas av planen. ska ingripa mot någon som ingår i ett kreditinstituts styrelse eller är dess verkställande direktör, eller ersättare för någon av dem, om kreditinstitutet 1.har fått tillstånd att driva bank- eller finansieringsrörelse genom att lämna falska uppgifter eller på annat otillbörligt sätt, 2.i strid med 14 kap. 4 § första stycket låter bli att till anmäla sådana förvärv och avyttringar som avses där, 3.i strid med 14 kap. 4 § tredje stycket låter bli att till anmäla namnen på de ägare som har ett kvalificerat innehav av aktier eller andelar i institutet samt storleken på innehaven, uppfyller kraven i 6 kap. 4. inte uppfyller kraven i 6 kap. 1–4 a, 4 c eller 5 § 1–3 c, 4, 4 a, 4 c eller 5 § eller i föreskrifter som har meddelats föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 1 § 4, med stöd av 16 kap. 1 § 4, 5. låter bli att lämna information till eller lämnar ofullständig eller felaktig information om efterlevnaden av skyldigheten att uppfylla kapitalbaskraven enligt artikel 92 i tillsynsförordningen, i strid med artikel 99.1 i den förordningen, 1 Senaste lydelse 2015:1029. 2 Senaste lydelse 2017:646. 2017/18:22 6. låter bli att rapportera eller lämnar ofullständig eller felaktig information till när det gäller data som avses i artikel 101 i tillsynsförordningen, 7.låter bli att lämna information till eller lämnar ofullständig eller felaktig information om en stor exponering i strid med artikel 394.1 i tillsynsförordningen, 8.låter bli att lämna information till eller lämnar ofullständig eller felaktig information om likviditet i strid med artikel 415.1och 415.2 i tillsynsförordningen, 9.låter bli att lämna uppgifter till eller lämnar ofullständig eller felaktig information om sin bruttosoliditet i strid med artikel 430.1 i tillsynsförordningen, 10.vid upprepade tillfällen eller systematiskt låter bli att hålla likvida tillgångar i strid med artikel 412 i tillsynsförordningen, 11.utsätter sig för en exponering som överskrider gränserna enligt artikel 395 i tillsynsförordningen, 12.är exponerat för kreditrisken i en värdepapperiseringsposition utan att uppfylla villkoren i artikel 405 i tillsynsförordningen, 13.låter bli att lämna information eller lämnar ofullständig eller felaktig information i strid med någon av artiklarna 431.1–431.3 och 14.gör betalningar till innehavare av instrument som ingår i institutets kapitalbas i strid med 8 kap. 3 och 4 §§ lagen (2014:966) om kapitalbuffertar eller artikel 28, 51 eller 63 i tillsynsförordningen, när dessa artiklar förbjuder sådana betalningar till innehavare av instrument som ingår i kapitalbasen, 15.har befunnits ansvarigt för en allvarlig, upprepad eller systematisk överträdelse av lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen, 16.har befunnits ansvarigt för en allvarlig, upprepad eller systematisk överträdelse av och rådets förordning (EU) 2015/847 av om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och om upphävande av förordning (EG) nr 1781/2006, 17.har tillåtit en styrelseledamot, verkställande direktören eller ersättare för någon av dem att åta sig ett sådant uppdrag i institutet eller kvarstå i institutet trots att kraven i 3 kap. 2 § första stycket 4 eller 5, 10 kap. 8 a–8 c §§, 12 kap. 6 a–6 c §§ eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 1 § 2 inte är uppfyllda, 18.i strid med 6 a kap. 2 § låter bli att upprätta eller lämna in en koncernåterhämtningsplan, 19.i strid med 6 b kap. 11 § låter bli att anmäla att koncerninternt finansiellt stöd ska lämnas, 20.i strid med 13 kap. 4 a och 5 a §§ låter bli att underrätta om institutet fallerar eller sannolikt kommer att fallera, eller 21.i strid med 28 kap. 1 § lagen (2015:1016) om resolution låter bli att lämna begärda upplysningar till . Om en sådan person som anges i första stycket omfattas av tillstånds- eller underrättelseskyldighet enligt 14 kap. 1 eller 3 § för förvärv eller avyttring av aktier eller andelar i institutet, ska första stycket 2 och 3 inte Prop. 2017/18:22 gälla för den personen i fråga om dessa aktier eller andelar. Ett ingripande enligt första stycket får ske endast om institutets överträdelse är allvarlig och personen i fråga uppsåtligen eller av grov oaktsamhet orsakat överträdelsen. 1.beslut att personen i fråga , lägst och högst , inte får vara styrelseledamot eller verkställande direktör i ett kreditinstitut, eller ersättare för någon av dem, eller 2.beslut om sanktionsavgift. Om ett kreditinstitut underlåter Om ett kreditinstitut underlåter att lämna de upplysningar som att lämna de upplysningar som ska betala en förseningsavgift med ska betala en förseningsavgift med Avgiften tillfaller staten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.vilken information ett kreditinstitut ska lämna till sina kunder eller till dem som institutet erbjuder sina tjänster, 2.de krav som ska gälla för deltagande i ledningen av ett kreditinstitut enligt 3 kap. 2 § första stycket 4 och 5 och 14 kap. 2 § andra stycket 1, 3.vilka poster som får räknas in i startkapitalet enligt 3 kap. 5–7 §§, 4. vilka åtgärder som ett kreditinstitut ska vidta för att uppfylla de krav på soliditet och likviditet, riskhantering, genomlysning, system för hantering av uppgifter om insättare och deras insättningar, amortering, sundhet samt riktlinjer och instruktioner som avses i 6 kap. 1–5 §§, 5. innehållet i en återhämtningsplan enligt 6 a kap. 1 § och en koncernåterhämtningsplan enligt 4. vilka åtgärder som ett kreditinstitut ska vidta för att uppfylla de krav på soliditet och likviditet, riskhantering, genomlysning, system för hantering av uppgifter om insättare och deras insättningar, amortering, sundhet, att inte bidra till finansiella obalanser på kreditmarknaden samt riktlinjer och instruktioner som avses i 6 kap. 1–5 §§, 5. erkännande av utländska krav enligt 6 kap. 3 d §, 6. innehållet i en återhämtningsplan enligt 6 a kap. 1 § och en koncernåterhämtningsplan enligt 3 Senaste lydelse 2017:231. 4 Senaste lydelse 2016:346. 2017/18:22 6 a kap. 2 §, när planerna ska upprättas och hur ofta de ska uppdateras, 6. innehållet i en ansökan om godkännande av avtal gällande koncerninternt finansiellt stöd enligt 6 b kap. 3 § första stycket, 7. vad det beslut som styrelsen i det stödgivande företaget fattar enligt 6 b kap. 8 § ska innehålla, 8. innehållet i en anmälan om givande av koncerninternt finansiellt stöd enligt 6 b kap. 11 §, 9. offentliggörandet av information enligt 6 b kap. 16 §, 10. kreditinstituts mångfaldspolicy vid tillsättandet av styrelse samt resurser för introduktion och utbildning av styrelseledamöter, 11. vilka begränsningar som gäller när ett bankaktiebolag eller ett kreditmarknadsbolag tar emot egna aktier eller aktier i sitt moderbolag som pant enligt 10 kap. 12 §, 12. vilka upplysningar ett kreditinstitut och sådana utländska kreditinstitut som inrättat filial i ska lämna till för dess tillsynsverksamhet, 13. vilka kreditinstitut som ska upprätta register som avses i 13 kap. 8 a §, vad registren ska innehålla och inom vilken tid kreditinstitutet ska ge in registren för olika typer av avtal, och 14. sådana avgifter för tillsyn, ansökningar, anmälningar och underrättelser som avses i 13 kap. 16 §. 6 a kap. 2 §, när planerna ska upprättas och hur ofta de ska uppdateras, 7. innehållet i en ansökan om godkännande av avtal gällande koncerninternt finansiellt stöd enligt 6 b kap. 3 § första stycket, 8. vad det beslut som styrelsen i det stödgivande företaget fattar enligt 6 b kap. 8 § ska innehålla, 9. innehållet i en anmälan om givande av koncerninternt finansiellt stöd enligt 6 b kap. 11 §, 10. offentliggörandet av information enligt 6 b kap. 16 §, 11. kreditinstituts mångfaldspolicy vid tillsättandet av styrelse samt resurser för introduktion och utbildning av styrelseledamöter, 12. vilka begränsningar som gäller när ett bankaktiebolag eller ett kreditmarknadsbolag tar emot egna aktier eller aktier i sitt moderbolag som pant enligt 10 kap. 12 §, 13. vilka upplysningar ett kreditinstitut och sådana utländska kreditinstitut som inrättat filial i ska lämna till för dess tillsynsverksamhet, 14. vilka kreditinstitut som ska upprätta register som avses i 13 kap. 8 a §, vad registren ska innehålla och inom vilken tid kreditinstitutet ska ge in registren för olika typer av avtal, och 15. sådana avgifter för tillsyn, ansökningar, anmälningar och underrättelser som avses i 13 kap. 16 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 6 kap. 3 c och 3 d §§ tillämpas på krediter som lämnas efter ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1024) Prop. om verksamhet med bostadskrediter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter dels att 6 kap. 9 § och 7 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 4 kap. 12 a–12 c §§, och närmast före 4 kap. 12 a–12 c §§ nya rubriker av följande lydelse. Kreditgivare som till konsumenter lämnar krediter som är förenade med panträtt i fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt eller liknande rätt, eller som är förenade med motsvarande rätt i byggnad som inte hör till fastighet, ska tillämpa återbetalningsvillkor som är förenliga med en sund amorteringskultur och motverkar alltför hög skuldsättning hos hushållen. Finansiella obalanser på kreditmarknaden En kreditgivares verksamhet ska, utöver vad som i övrigt följer av denna lag och andra författningar som reglerar verksamheten, drivas på ett sådant sätt att företaget inte bidrar till finansiella obalanser på kreditmarknaden. Erkännande av utländska krav Krav som ställs upp i en offentlig reglering i ett annat land inom EES och som motsvarar kravet i 12 a eller 12 b § får erkännas i . När ett sådant krav har erkänts gäller det för den verk- samhet som en svensk kreditgivare driver i det landet. Om en kreditgivare, en svensk kreditförmedlare eller en kreditförmedlare från ett land utanför EES inte lämnar de upplysningar som kreditgivaren eller kreditförmedlaren är skyldig att lämna enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 7 kap. 1 § 12, får besluta att företaget ska betala en förseningsavgift på högst . Avgiften tillfaller staten. Om en kreditgivare, en svensk kreditförmedlare eller en kreditförmedlare från ett land utanför EES inte lämnar de upplysningar som kreditgivaren eller kreditförmedlaren är skyldig att lämna enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 7 kap. 1 § 15, får besluta att företaget ska betala en förseningsavgift på högst . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.vilket innehåll en ansökan om tillstånd enligt denna lag ska ha, 2.de krav på insikt och erfarenhet som ska gälla för deltagande i ledningen av en kreditförmedlare enligt 3 kap. 2 § första tycket 4, 3.sådan försäkring för skadeståndsskyldighet som avses i 3 kap. 2 § första stycket 6, 4.vilka uppgifter som ska ingå i en anmälan enligt 3 kap. 4 §, 5.vad en kreditgivare eller kreditförmedlare ska iaktta för att uppfylla skyldigheterna i 4 kap. 1 §, 6.vilka krav som ska gälla avseende kunskap och kompetens enligt 4 kap. 2 §, 7. en kreditgivares eller kreditförmedlares ersättningssystem enligt 4 kap. 3–6 §§, 8.riktlinjer för utlåning enligt 4 kap. 11 §, 9.riktlinjer för värdering av säkerhet enligt 4 kap. 12 § och vad som ska iakttas när det gäller dokumentation av värderingen, 10. vad en kreditgivare ska iaktta för att uppfylla skyldig- heterna i 4 kap. 12 a §, 11. vad en kreditgivare ska iaktta för att uppfylla skyldig- heterna i 4 kap. 12 b §, 12. erkännande av utländska krav enligt 4 kap. 12 c §, 10. vilka uppgifter som ska ingå 13. vilka uppgifter som ska ingå i en anmälan enligt 4 kap. 13 § och i en anmälan enligt 4 kap. 13 § och vad en kreditgivare eller kreditför- vad en kreditgivare eller kreditför- medlare i övrigt ska iaktta när det medlare i övrigt ska iaktta när det 11. vad som ska ingå i dokumentation enligt 4 kap. 14 §, och 12. vilka upplysningar ett företag ska lämna till för dess tillsynsverksamhet enligt 5 kap. 3 och 5 §§. 14. vad som ska ingå i doku- Prop. 2017/18:22 mentation enligt 4 kap. 14 §, och 15. vilka upplysningar ett företag ska lämna till för dess tillsynsverksamhet enligt 5 kap. 3 och 5 §§. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 4 kap. 12 a–12 c §§ tillämpas på krediter som lämnas efter ikraftträdandet. 2017/18:22 3 Ärendet och dess beredning I promemorian Ytterligare verktyg för makrotillsyn, som har upprättats inom , föreslås att det införs ett nytt krav på att kreditinstitut och sådana kreditgivare som driver verksamhet enligt lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter (bolånelagen) ska driva sin verksamhet på ett sådant sätt att de inte bidrar till finansiella obalanser på kreditmarknaden, att ett amorteringskrav ska tillämpas av sådana kreditgivare som driver verksamhet enligt bolånelagen och att krav som ställs upp i en offentlig reglering i ett annat land inom EES och som motsvarar amorteringskravet eller kravet på att företag ska driva sin verksamhet på ett sådant sätt att de inte bidrar till finansiella obalanser på kreditmarknaden får erkännas i . Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Fi2017/00842/B). har, enligt artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 2.1 sjätte strecksatsen i rådets beslut av om nationella myndigheters samråd med rörande förslag till rättsregler (98/415/EG), berett ECB tillfälle att yttra sig över promemorians förslag. ECB:s yttrande finns i bilaga 3. I propositionen behandlas promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets förslag och synpunkter behandlas i avsnitten 5.2 och 6 samt i författningskommentaren. Efter Lagrådets granskning har en hänvisning i 15 kap. 1 a § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse (avsnitt 2.1) ändrats. Lagförslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats i denna del. 4.1Internationell utveckling av makrotillsyn uppmanade (FSB), () och Banken för internationella likviduppgörelser (BIS) att utarbeta ett ramverk för makrotillsyn. Dessa organ lämnade en gemensam lägesrapport . I den behandlas på ett övergripande plan metoder för identifiering och utvärdering av systemrisker, en uppsättning makrotillsynsverktyg samt institutionella Det konstaterades att det har gjorts vissa fram- Prop. 2017/18:22 steg mot en internationell harmonisering av makrotillsynsramverken. för banktillsyn () utarbetar internationella standarder för banktillsyn. Reformpaketet III togs fram efter finanskrisen och 2009. Ett mål med reformpaketet var att de institutspecifika kraven avseende mikrotillsyn skulle skärpas för att öka institutens motståndskraft mot finansiell stress, bl.a. genom ökade krav på institutens likviditet och kapital. Dessutom innehöll reformpaketet verktyg för makrotillsyn. Inom Europeiska unionen (EU) genomfördes det s.k. 2014 i det s.k. kapitaltäckningsregelverket (se avsnitt 5.1.1). Vissa makrotillsynsverktyg avseende institutens kapital- och likviditetskrav har därmed redan harmoniserats inom EU. Som en del av makrotillsynsarrangemangen inom EU etablerades () 2010, se och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd. ESRB övervakar och analyserar systemrisker och har möjlighet att meddela varningar och rekommendationer till EU:s medlemsstater. Rekommendationerna är inte bindande, men mottagarna av rekommendationerna bör följa dem eller lämna godtagbara skäl för att inte göra det enligt modellen ”reagera eller förklara”. ESRB lämnade rekommendationen ESRB/2013/1 om makrotillsynspolitikens mellanliggande mål och instrument. De mellanliggande målen avsågs fungera som operativa specifikationer av makrotillsynens slutmål. Med slutmål avsågs att bidra till att värna stabiliteten i det finansiella systemet som helhet, genom att bl.a. stärka det finansiella systemets förmåga att återhämta sig efter störningar och minska uppbyggnaden av systemrisker, dvs. risker för störningar i det finansiella systemet som kan få allvarliga negativa konsekvenser för det finansiella systemet och samhällsekonomin. Rekommendationen innehöll fem mellanliggande mål: 1.Minska och förhindra alltför hög kredittillväxt och skuldsättningsgrad. 2.Minska och förhindra alltför stor löptidsobalans och bristande marknadslikviditet. 3.Begränsa direkta och indirekta koncentrationer av exponeringar. 4.Begränsa systemeffekterna av dåligt anpassade incitament i syfte att minska s.k. moralisk risk. 5.Stärka de finansiella infrastrukturernas motståndskraft. I har som tillsynsmyndighet ansvar för de verktyg för makrotillsyn som kan aktualiseras inom ramen för det inom EU harmoniserade kapitaltäckningsregelverket (se avsnitt 5.1.2) och i övrigt. uppdrag utvidgades till att även omfatta ansvar för ”att vidta åtgärder för att motverka finansiella obalanser i syfte att stabilisera kreditmarknaden, men med beaktande av 2017/18:22 åtgärdernas effekt på den ekonomiska utvecklingen” (se 1 § 3 förordningen [2009:93] med instruktion för ). Frågan har därefter uppkommit om mandat att vidta åtgärder är tillräckligt för att ta hand om detta utvidgade ansvar. I särskild fokus har legat de risker som kunnat identifieras avseende hushållens ökande skuldsättning i . Risken med den ökande skuldsättningen för den svenska ekonomin, framför allt den makroekonomiska stabiliteten, betonas inte enbart av nationella myndigheter som och utan även av internationella organ och institutioner som t.ex. IMF, och utveckling (), Europeiska kommissionen (kommissionen) och ESRB. Erfarenheterna visar att ekonomiska kriser som är kopplade till hög eller snabbt ökande skuldsättning tenderar att bli långa och djupa. Det låga ränteläget samt andra faktorer kan även bidra till risker för finansiella obalanser i t.ex. företagssektorn. Bostadspriserna i har liksom hushållens skuldsättning stigit i relativt snabb takt . Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra den svenska bostadsmarknadens funktionssätt och åtgärder inom makrotillsyn är att se som en del av en samlad politik. Regeringen har bl.a. presenterat ett bostadspolitiskt åtgärdsprogram för ökat byggande. Det uppstod särskilda oklarheter över vilket lagstöd som fanns för att meddela föreskrifter om amorteringskrav. En lagstiftning kring detta togs fram och trädde i kraft (se avsnitt 5.1.3). För att effektivt kunna motverka risker för den makroekonomiska och den finansiella stabiliteten har, förutom , bl.a. IMF och kommissionen framhållit att det ytterligare bör klargöras vilka verktyg för makrotillsyn som ska kunna aktualiseras i det avseendet. I samband med utvärderingen av penningpolitik 2010–2015 gjorde bedömningen att befogenheter, verktyg och processen kring makrotillsynsbeslut behöver förtydligas.