prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen har, bl.a. mot bak- grund av det, för avsikt att utreda hur radio- spektrumanvändningen kan planeras för åren 2027–2047 för att framtida behov av radiospek- trum ska kunna mötas så effektivt som möjligt samt föreslå de författningsändringar som behövs för att samhällsviktiga aktörers behov av radiofrekvenser ska tillgodoses och nationella säkerhetsintressen säkerställas i högre utsträck- ning. En väl utbyggd infrastruktur för mobil kommu- nikation är viktig för att möta människors önskan om att använda telefoni och bredband även utanför tätbebyggda områden, för att underlätta företagande, jobbskapande och en klimatsmart tillväxt i hela landet. Staten har en viktig roll i att skapa goda förutsättningar för att den kommersiella utbygg- naden av mobilt bredband och införandet av nya mobila tekniker kan fortsätta, bl.a. genom att främja effektiv frekvensanvändning. Frigörandet av stora delar av 700 MHz-bandet för mobila kommunikationstjänster kommer sannolikt att bidra till att skapa goda förutsättningar och tillgång till sådana tjänster. Regeringen har även för avsikt att fortsätta arbetet med den Nordisk- baltiska 5G-strategin och ministerdeklarationen om 5G för att främja 5G-utvecklingen så att 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 är ett av länderna som ligger i framkant av teknikutvecklingen och teknikanvändningen. Frågan om en utvecklad och säker kommuni- kationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar berörs i utgifts- område 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Funktionell tillgång till internet I takt med att digitala tjänster blir allt mer avan- cerade krävs ökad kapacitet. Regeringen ser därför att det finns behov av att nivån för till- gång till grundläggande internetanslutning ökar från /s till /s. Digitaliseringen av samhället kräver en fortsatt hög utbyggnadstakt av såväl fast som trådlöst bredband. På så sätt kan it-användningen öka och möjligheter för ökad konkurrens- och innovationskraft kan tas till vara över hela landet. Regeringen beslutade om en ny bred- bandsstrategi och nya bredbandsmål och arbetet med att genomföra strategin fortsätter (se 4.4.2 avsnitt Bredband). Utgångspunkten är att utbyggnaden av bred- band i sker på kommersiella grunder. Utbyggnaden når allt längre ut och de områden som saknar tillgång till bredband kommer fram- över i stor utsträckning att vara alltmer gles- befolkade och spridda. Regeringen anger i bred- bandsstrategin att det även framöver kommer att finnas behov av statliga medel för utbyggnad i områden där förutsättningar för kommersiell utbyggnad saknas. PTS har fått i uppdrag av regeringen att komma med förslag på utform- ning av framtida insatser med statliga medel, och regeringen kommer utifrån det att se över om det finns behov av en ny modell för att säker- ställa en fortsatt effektiv användning av framtida statliga medel till bredbandsutbyggnad. För att få till stånd en effektiv utbyggnad och måluppfyllelse är det viktigt att samordningen mellan olika aktörer fungerar väl. Regeringens arbete med de regionala bredbandskoordina- torerna och Bredbandsforum fortsätter således. Postmarknaden befinner sig under ett stort förändringstryck. Digitaliseringen av samhället, och då framför allt av kommunikationen, har stor påverkan på postmarknadens funktionssätt och hur marknaden utvecklas . bereder en anpassning av postlag- stiftningen till de förutsättningar som finns i ett digitaliserat samhälle för att kunna ställa krav på en ändamålsenlig posttjänst som tillgodoser behovet av postservice i hela landet. Det är i första hand marknaden som ska till- handahålla grundläggande betaltjänster. Statens ansvar för grundläggande betaltjänster omfattar endast de orter och den landsbygd där behoven av dessa tjänster inte tillgodoses av marknaden. Länsstyrelserna arbetar med lokala och regionala lösningar för de grupper, t.ex. äldre, personer med funktionsnedsättningar, småföretagare och ideella föreningar, som har problem med grund- läggande betaltjänster på dessa orter och lands- bygd. Tillgången till grundläggande betaltjänster är starkt knuten till digital delaktighet och till- gången till digital infrastruktur. Regeringens politik för hela betaltjänst- området och kontanthanteringen i stort i sam- hället redovisas under utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning, avsnitt Finans- marknad. Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:1 Post-och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 42 041 tkr prisnivå. 3Motsvarar 42 040 tkr prisnivå. Anslaget får användas för PTS förvaltnings- utgifter i den mån dessa inte finansieras av avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.7 Offentligrättslig verksamhet (som inte får PTS disponerar vissa av de avgifter som myn- digheten tar ut av operatörer inom verksamhet- erna för elektronisk kommunikation, post och kvalificerade elektroniska signaturer. Beräknade intäkter som myndigheten får disponera är . Regeringens förslag: Avgiftsuttaget för att finansiera åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation fastställs till högst . Skälen för regeringens förslag: Finansiering- en av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommuni- kation sker genom att den som bedriver verk- samhet som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Åtgärder som finansieras från anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunika- tion, med ett belopp som motsvarar avgifts- uttaget, syftar till att säkra de elektroniska kom- munikationernas driftsäkerhet och robusthet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utveck- lingen i närområdet och händelser som visat på samhällets sårbarhet, ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . För att stärka Post- och arbete med civilt försvar inom området elektroniska kommunikationer föreslår regeringen att anslaget 2:1 ökar med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4.6.22:2 Ersättning för särskilda tjänster t.ex. avseende tillgänglighet till kommunikation, utbildning och media. Tabell 4.9 Anslagsutveckling 2:2 Ersättning för särskilda Bemyndigande om ekonomiska åtaganden tjänster för personer med funktionsnedsättning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funk- tionsnedsättning och personer med speciella behov i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget får användas för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktions- nedsättning och personer med speciella behov Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktions- nedsättning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigan- det behövs för att möjliggöra att det för verk- samheten kan göras ekonomiska åtaganden, som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upp- handling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsned- sättning ingå ekonomiska åtaganden som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Tabell 4.10 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionshinder . beräknas anslaget till . Tabell 4.12 Anslagsutveckling 2:3 Grundläggande betaltjänster 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget får användas för utgifter för tillhanda- hållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjänster- na inte tillgodoses av marknaden. Anslaget får användas för utgifter för tillhandahållande av grundläggande betaltjänster för äldre personer och personer med funktionsnedsättning boende i landsbygd. Detta inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget får användas för utgifter för regionala stöd- och utvecklingsinsatser och post. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2022. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigan- det behövs för att möjliggöra att det för verk- samheten kan göras ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upp- handling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betal- tjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.13 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvis- as under anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster . beräknas anslaget till . 4.6.42:4 Informationsteknik och telekommunikation Tabell 4.15 Anslagsutveckling 2:4 Informationsteknik och telekommunikation 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser som bidrar till att förverkliga målet digitalise- ringspolitiken liksom uppföljningar och utvär- deringar av politiken. har anslaget använts till SCB:s undersökningar och Bredbandsforums verksam- het samt en studie. planeras anslaget användas för SCB:s it-undersökningar, vissa studier och ana- lyser inom ramen för digitaliseringspolitiken och till Bredbandsforums och verksamhet samt genomförande av digitalise- ringspolitiken. Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:4 Informationsteknik och telekommunikation Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvis- as under anslaget 2:4 Informationsteknik och tele- kommunikation . beräknas anslaget för respek- tive år. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4.6.52:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Tabell 4.17 Anslagsutveckling 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder samt samordningsinsatser för driftsäkra och till- gängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnad inte genomförs på marknads- mässig grund. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommu- nikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhällsomfattande tjänster inom om rådet elektronisk kommunikation. Anslaget får användas för administration av åtgärderna. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigan- de krävs för att möjliggöra att det för verksam- heten kan göras ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upp- handling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och till- gänglig elektronisk kommunikation ingå ekono- miska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. Tabell 4.18 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Erhållet/föreslaget bemyndigande 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation . beräknas anslaget till 146 014 000 kro- nor respektive . Av detta belopp motsvarar det ut- giftsuttag som föreslås för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrest- ningar som gäller elektronisk kommunikation. Minst motsvarande belopp kommer att användas för detta ändamål. Areella näringar, 23 landsbygd och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Förslag till statens budget Areella näringar, landsbygd och livsmedel Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Areella näringar, landsbygd och livsmedel ............................................................... Mål för utgiftsområdet............................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder................. En sammanhållen landsbygd ...................................................... En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja................... De samiska näringarna................................................................ En sammanhållen landsbygd ...................................................... En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja................... Skogspolitik och ett nationellt skogsprogram .......................... De samiska näringarna................................................................ 1:2 Insatser för skogsbruket....................................................... 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet ..................................... 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder ............. 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ............... 1:7 Ersättning för viltskador m.m.............................................. 1:9 Bekämpande av växtskadegörare.......................................... 1:10 Gårdsstöd m.m. .................................................................. 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. ...................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 3.1.12 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk ............................... 3.1.131:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor.................................. 3.1.16 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.......... 3.1.17 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur.................. 3.1.181:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur................................................ 3.1.19 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket ............................ 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m.......................... 3.1.21 1:21 Åtgärder på fjällägenheter................................................... 3.1.22 1:22 Främjande av rennäringen m.m. ......................................... 3.1.241:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning .. 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien ....................... 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter........................................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd Härledning av ramnivån 2018–2020. näringar, landsbygd och livsmedel............................................................. Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. näringar, landsbygd och livsmedel............................................................. Indikatorer för landsbygdsprogrammet ................................................... Genomsnittliga priser på och bete ........................................... Index för genomsnittliga arrendepriser på jordbruksmark ..................... Antalet sysselsatta i inom jordbruket .......................................... Antalet nya jordbruksföretag .................................................................... Ledning och samordning av livsmedels-kontrollen ................................. Kontrollmyndigheternas riskbaserade kontroll, kontroll utförd på livsmedelsanläggningar i högsta riskklass................................................. Kontrollmyndigheternas riskbaserade kontroll, kontroll utförd på dricksvattenanläggningar i högsta riskklass.............................................. Påvisad infektion med salmonella i djurbesättningar och Produktion, försäljningsvärde, antalet odlingar och antalet sysselsatta Utvecklingen i – livsmedelsproduktion....................................... Slaktkycklingsflockar med campylobacter ............................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 .............. Anslagsutveckling 1:2 Insatser för skogsbruket ...................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket.... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Insatser för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Statens Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet...................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Bidrag till veterinär Anslagsutveckling 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Djurhälsovård och Anslagsutveckling 1:6 Bekämpande av smittsamma Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Bekämpande av Anslagsutveckling 1:7 Ersättning för viltskador m.m. ............................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Ersättning för Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:8 .. Anslagsutveckling 1:9 Bekämpande av växtskadegörare.......................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:9 Bekämpande av Anslagsutveckling 1:10 Gårdsstöd m.m.................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:10 Gårdsstöd m.m............ Anslagsutveckling 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m........ Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Intervention för Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:11 Intervention för Anslagsutveckling 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk ............... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk ................................................................................... Anslagsutveckling 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk ............................................................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk .................................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk .................................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:14 ......... Anslagsutveckling 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor.................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:15 Konkurrenskraftig 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:15 Konkurrenskraftig Anslagsutveckling 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:16 Bidrag till internationella organisationer m.m. .......................................................... Anslagsutveckling 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur . Beställningsbemyndigande för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur............................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur............................................................... 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö Beställningsbemyndigande för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur..................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur..................... Anslagsutveckling 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket ........... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket .................................................................................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket .................................................................................. Anslagsutveckling 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m.......... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:20 Stöd till jordbrukets Anslagsutveckling 1:21 Åtgärder på fjällägenheter m.m. ........................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:21 Åtgärder på Anslagsutveckling 1:22 Främjande av rennäringen m.m. ........................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:22 Främjande av Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:23 Anslagsutveckling 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning ......... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och Anslagsutveckling 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien....... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:25 Bidrag till Skogs- Anslagsutveckling 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter.......................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:26 Nedsättning av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Diagram 2.2 Utsläpp av växthusgaser från jordbruket .................................................. Diagram 2.3 Areal med röjningsbehov ....................................................... Diagram 2.4 Andel skogsmarksareal hänsynsytor < som lämnats som Tillförd mängd bioenergi............................................................................ Nettoupptag av växthusgaser inom skogsbruket, inklusive 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1 Förslag till riksdagsbeslut