prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Som framgår av avsnitt 2.4 är det inte bara färre kvinnor än män som är företagare, utan kvinnor och mäns företagande skiljer sig åt på en rad områden. Till exempel finns kvinnors och mäns företag inom olika branscher, där männen i högre utsträckning är verksamma i branscher där inkomsten är högre i genomsnitt. Företagande män har också i genomsnitt fler anställda än företagande kvinnor. Företagares inkomster är mer ojämnt för- delade än anställdas inkomster, och bidrar till att öka inkomstskillnaderna i befolkningen genom att de i stor utsträckning befinner sig i inkomstfördelningens svansar, dvs. de har i högre utsträckning än anställda antingen låga eller höga inkomster.18 Företagande kvinnor befinner sig i högre utsträckning i den nedre delen av inkomst- fördelningen, medan det motsatta gäller för företagande män. Företagande kan dock också vara ett sätt att försörja sig på när det inte finns någon alternativ försörjning. Det är därför svårt att uttala sig om hur företagande påverkar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Kapitalinkomster är ungefär lika vanligt före- kommande bland kvinnor som bland män. av alla kvinnor och män i åldersgruppen 20–redovisade inkomst från kapital 2015. Den genomsnittliga kapital- inkomsten är dock betydligt lägre för kvinnor än för män. hade kvinnor i genomsnitt och män i genomsnitt i kapitalinkomster. Detta förhål- lande, dvs. att kvinnor i genomsnitt har lägre kapitalinkomster än män, har varit relativt , även om det funnits en tendens att kvinnornas andel minskat något under några av de år kapitalinkomsterna ökat kraftigt. De totala kapitalinkomsterna varierar förhållandevis mycket mellan olika år. , 2007 och 2015 var inkomsterna från realiserade kapitalvinster extra höga, vilket syns som toppar i kurvorna. Men även om utvecklingen är ojämn har kapitalinkomsterna ökat . har den genomsnittliga kapitalinkomsten närmare femfaldigats, både för kvinnor och för män (se diagram 3.3). Diagram 3.3 Kapitalinkomst för kvinnor och män Medelinkomst i kronor (priser) och kvinnors andel av mäns inkomst i procent (höger axel) Andel Kv/M 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. 18 , , . – hur företagare påverkar ojämlikheten, 2017. 3.2Gapet i kapitalinkomster förklaras till största delen av skillnader i aktieutdelningar uppgick kapitalinkomsterna för kvinnor och män i åldersgruppen 20–till . Av detta belopp tillföll ca en tredjedel kvinnor, medan ca två tredjedelar tillföll män. Kapitalinkomster kan delas in i två huvud- kategorier, kapitalvinster och övriga kapitalin- komster. Kapitalvinster är vinster som uppstår vid försäljning av reala eller finansiella tillgångar. stod kapitalvinster för av de samlade kapitalinkomsterna, och merparten av dessa vinster () gick till män.19 Övriga kapitalinkomster består av olika typer av ränteinkomster och inkomster från aktieut- delningar. Räntor och utdelningar stod 2015 för av de samlade kapitalinkomsterna, och av dessa inkomster gick till män (se tabell 3.1).20 Tabell 3.1 Kapitalinkomster för kvinnor och män 2015 Inkomst (miljarder kronor) Andel av kvinnors och mäns Andel personer med inkomst personer (1000-tal kronor) med inkomst>0 (1000-tal Andel i olika inkomst- intervall (procent): Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Det finns stora skillnader i sammansättningen av kvinnors och mäns kapitalinkomster. stod kapitalvinster kopplade till bostads- försäljningar (reala tillgångar) för av kvinnors samlade kapitalinkomster (se diagram 3.4). För män var motsvarande andel P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 Mäns enskilt största kapitalinkomstslag var i stället aktieutdelningar, som stod för av de samlade kapitalinkomsterna. För kvinnor stod aktie- utdelningar för av de samlade kapitalinkomsterna.21 Diagram 3.4 Kapitalinkomsternas sammansättning 2015 Medelinkomst i kronor (priser) Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Diagram 3.5 Bidrag till gapet i kapitalinkomster mellan kvinnor och män 2015 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. hade kvinnor i genomsnitt ca 50 pro- cent lägre kapitalinkomster än män. Nästan två tredjedelar av gapet förklaras av att män i 19 Fler män än kvinnor (av männen och av kvinnorna) redovisade kapitalvinster . Det genomsnittliga beloppet var dessutom större för de män än för de kvinnor som redovisade kapitalvinster. 20 Inkomster från räntor och/eller utdelningar var 2015 ungefär lika vanligt förekommande bland kvinnor och män (av alla kvinnor och män redovisade inkomster från räntor och/eller utdelningar), men det genomsnittliga beloppet var nästan 3,5 gånger större för män än för kvinnor. 21 –2015 har inkomster från utdelningar i fåmansbolag ökat kraftigt både för kvinnor och för män. Denna utveckling kan sannolikt till viss del kopplas till de gynnsammare skatteregler för egenföretagare som infördes och som bl.a. innebar att gränsen för hur mycket som får tas ut i form av utdelning höjdes. kom merparten av de totala inkomsterna från aktieutdelningar från utdelningar i fåmansbolag (för män och för kvinnor). stod utdelningar i fåmansbolag för en betydligt mindre del av de totala inkomsterna från aktieutdelningar (för män och för kvinnor). P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 genomsnitt hade betydligt högre inkomster från aktieutdelningar än kvinnor. Ytterligare en fjärdedel förklaras av skillnader i kapitalvinster kopplade till avyttringar av finansiella instru- ment. Däremot förklarar skillnader i ränteinkomster och skillnader i kapitalvinster kopplade till bostadsförsäljningar endast en mindre del av gapet mellan kvinnors och mäns samlade kapitalinkomster (se diagram 3.5). 3.3Kvinnors och mäns marknadsinkomster uppgick kvinnors marknadsinkomster i genomsnitt till av mäns. För de flesta utgör arbetsinkomsten den största delen av marknadsinkomsten. Kapitalinkomsterna har dock ökat i betydelse . Eftersom kapitalinkomsterna är mer ojämnt fördelade mellan kvinnor och män än arbetsinkomsterna bidrar den högre kapital- inkomstandelen till mer ojämnt fördelade marknadsinkomster mellan kvinnor och män (se diagram 3.6). Diagram 3.6 Genomsnittliga arbets- och kapitalinkomster för kvinnor och män Medelinkomst i kronor (priser) 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Det relativa gapet mellan kvinnors och mäns genomsnittliga marknadsinkomster har därför minskat , från (se diagram 3.7). var skillnaden i absoluta tal ca 112 000 kronor.22 Diagram 3.7 Genomsnittlig marknadsinkomst för kvinnor och män Medelinkomst i kronor (priser) och kvinnors andel av mäns inkomst i procent 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Kvinnor är överrepresenterade i de lägre och underrepresenterade i de högre inkomst- intervallen (se diagram 3.8). Diagram 3.8 Marknadsinkomst för kvinnor och män i olika inkomstintervall 2015 Andel av kvinnor respektive män, procent Marknadsinkomst i kronor (priser) Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Utvecklingen av kvinnors och mäns marknadsinkomster –2015 har den genom- snittliga marknadsinkomsten ökat snabbare för kvinnor () än för män (). hade av kvinnorna mark- nadsinkomster som understeg . 22 har medianinkomster i stället för medelinkomster redovisats. Om jämförelsen görs för medianinkomster i stället för medelinkomster kvarstår den trendmässiga minskningen av det relativa gapet mellan kvinnors och mäns marknadsinkomster, men gapet blir generellt något mindre. var t.ex. gapet mellan kvinnors och mäns medianinkomster . För män var motsvarande andel . I den övre delen av inkomstskalan gällde det omvända förhållandet. Bland männen hade t.ex. marknadsinkomster som översteg . Bland kvinnor var motsvarande andel . Kapitalinkomsternas bidrag till gapet i marknadsinkomster ökar med stigande ålder Den genomsnittliga arbetsinkomsten ökar med stigande ålder för både kvinnor och män upp t.o.m. åldersgruppen 45–. I den översta åldersgruppen, 55–, avtar sedan arbets- inkomsten något. Kapitalinkomsterna, å andra sidan, ökar med stigande ålder, och i en snabbare takt än arbetsinkomsterna. För både kvinnor och män gäller därför att kapitalinkomstandelen ökar med stigande ålder (se diagram 3.9). P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 Diagram 3.10 Gapet i marknadsinkomst mellan kvinnor och män efter ålder och inkomstslag 2015 Anm.: I diagrammet uttrycks det totala gapet i procent och bidragen från de olika inkomstslagen i procentenheter. Källor: och egna beräkningar. Gapet i marknadsinkomst mellan utrikes födda kvinnor och män minskar med vistelsetiden Diagram 3.9 Marknadsinkomst för kvinnor och män efter ålder och inkomstslag 2015 För utrikes födda kvinnor Medelinkomst i kronor (priser) och kapitalinkomstandel i grund för bosättning, ökar den genomsnittliga procent (höger axel) (se diagram 3.11).23 Diagram 3.11 Marknadsinkomst för kvinnor och män efter födelseland, grund för bosättning och inkomstslag 2015 Medelinkomst i kronor (priser) och kapitalinkomstandel i procent (höger axel) Källor: och egna beräkningar. Gapet i marknadsinkomst mellan kvinnor och män var minst, , i den yngsta åldersgruppen (se diagram 3.10). lägre marknadsinkomst än män. Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. inkomsterna obetydliga för både kvinnor och män, och skillnaden i arbetsinkomst förklarar nästan hela gapet i marknadsinkomst. Med stigande ålder bidrar kapitalinkomsterna till att förklara en allt större del av gapet i marknads- inkomster mellan kvinnor och män. 23 För definition av inrikes, utrikes, flyktingar m.fl. och utrikes övriga, se Underbilaga 1: Begrepp och data. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 Kapitalinkomsterna uppvisar ett liknande mönster. var den genomsnittliga kapitalinkomsten för utrikes födda kvinnor och män som hade bott i eller mindre dock förhållandevis liten. För personer med längre vistelsetid var den genomsnittliga kapital- inkomsten högre, men ändå väsentligt lägre än genomsnittet för inrikes födda. En jämförelse av marknadsinkomsterna för utrikes födda kvinnor och män, med samma vistelsetid och samma grund för bosättning, visar att kvinnor har både lägre arbetsinkomster och lägre kapitalinkomster än män. Det procentuella gapet mellan kvinnors och mäns marknads- inkomster minskar dock med vistelsetiden i (se diagram 3.12).24 Diagram 3.12 Gapet i marknadsinkomst mellan kvinnor och män efter födelseland, grund för bosättning och inkomstslag 2015 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. 4 Individuell disponibel inkomst För de allra flesta i förvärvsaktiv ålder utgör marknadsinkomsterna den största delen av inkomsten. Men transfereringar (transfererings- inkomster) och skatter har stor betydelse för individernas disponibla inkomst, som består av samtliga marknadsinkomster samt transfere- ringar minus skatter. 4.1Transfereringar och skatter utjämnar skillnader i marknadsinkomst Det är betydligt större skillnad mellan kvinnors och mäns marknadsinkomster än vad det är i individuell disponibel inkomst. Det beror på att skatter och transfereringar bidrar till att minska skillnaderna mellan kvinnors och mäns inkomster och den totala inkomstspridningen i samhället. När hänsyn tas till välfärdsstatens omfördelning i form av transfereringar och skatter ökar kvinnors andel av mäns inkomster från av marknadsinkomsten till av den individuella disponibla inkomsten (se tabell 4.1). Progressiviteten i inkomstskattesystemet gör att män, som i genomsnitt har högre arbetsinkomster, också i genomsnitt betalar mer skatt. Dessutom har kvinnor i genomsnitt högre inkomster från transfereringar. Fördelningen av transfereringsinkomsterna mellan kvinnor och män varierar beroende på typ av transferering. Bland samtliga individer i åldersgruppen 20–har kvinnor i genomsnitt högre lönerelaterade transfereringar och högre försörjnings- relaterade transfereringar. Även övriga trans- fereringar är betydligt högre för kvinnor (se tabell 4.2). En förklaring till kvinnors högre transfereringsinkomster är att det är en större andel kvinnor som har dessa inkomster. Om urvalet begränsas till enbart individer som har inkomster från transfereringar blir dessa mer jämnt fördelade. Detta gäller framför allt de lönerelaterade transfereringarna där skillnaden nästan helt försvinner. 24 Gapet mellan kvinnors och mäns marknadsinkomster är mindre för utrikes födda med lång vistelsetid än för inrikes födda. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 Tabell 4.1 Från marknadsinkomst till individuell disponibel inkomst 2015 Inkomster i kronor (priser) och andelar i procent Medelinkomst från inkomstslaget, Andel med inkomst från Medelinkomst för personer med Kv/M (%) Kv/M (%) = Skatter och transfereringar = Individuell disponibel inkomst Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Lönerelaterade transfereringar är summan av sjukpenning, sjuk - och aktivitetsersättning, föräldrapenning, arbetsmarknadsstöd samt pensioner. Försörjningsrelaterade transfereringar är summan av barnbidrag, underhållsbidrag, bos tadsstöd och ekonomiskt bistånd. I övriga transfereringar ingår bl.a. etableringsersättning och jämställdhetsbonus samt återbetalda studielån och givet underhållsstöd (negativa transfereringar). Källor: och egna beräkningar. Tabell 4.2 Transfereringar 2015 Inkomster i kronor (priser) och andelar i procent Medelinkomst för personer med Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. I övriga transfereringar ingår bl.a. etableringsersättning och jämställdhetsbonus samt återbetalda studielån (negativ transferering) och givet underhållsstöd (negativ transferering). Källor: och egna beräkningar. Kvinnor har i större utsträckning sjukpenning och föräldrapenning (se tabell 4.2). På grund av längre föräldraledighet har kvinnor betydligt högre föräldrapenning på årsbasis. Andra lönerelaterade transfereringar är i genomsnitt högre för män till följd av deras högre löne- inkomster. Samtliga typer av försörjnings- relaterade transfereringar är mer vanligt före- kommande bland kvinnor. Störst är skillnaden när det gäller barnbidrag och underhållsbidrag. Detta förklaras av att kvinnor i högre utsträckning än män har vårdnad om barnen bland särlevande föräldrar. har både kvinnors och mäns transfereringsinkomster minskat. Utvecklingen drivs av att andelen av befolkningen med transfereringsinkomster minskat. hade av kvinnorna och av männen i åldergruppen 20–någon form av transfereringsinkomst. hade andelen sjunkit till bland kvinnor och bland män. Bland män har andelen minskat mest, vilket medför att skillnaden mellan kvinnors och mäns transfererings- inkomster ökat. Från att ha varit högre 1995 är kvinnors transfereringsinkomster i fereringsinkomster har nivån på transfereringar- na varit oförändrad i reala termer för både kvinnor och män. Diagram 4.1 Genomsnittliga transfereringsinkomster för kvinnor och män Medelinkomst i kronor (priser) och kvinnors andel av mäns inkomst i procent 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. summan av lönerelaterade, försörjningsrelaterade och övriga transfereringar. Källor: och egna beräkningar . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 Både kvinnors och mäns direkta skatter har ökat , men inte lika mycket som inkomsterna. Ökningen skedde främst –2000. Kvinnor betalar i genomsnitt mindre skatt än män, vilket återspeglar deras lägre inkomster. Relationen mellan kvinnors och mäns skatter har dock varit stabil. Kvinnor betalar mindre i skatt än män, med undantag (se diagram 4.2) Diagram 4.2 Genomsnittliga skatter för kvinnor och män Skatt i kronor (priser) och kvinnors andel av mäns skatter i procent 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. 4.2Inkomstgap mellan kvinnor och män Kvinnors individuella disponibla inkomst är i genomsnitt lägre än männens. När kvinnor och män i åldersgruppen 20–delas upp efter hushållstyp är inkomstgapet störst för sammanboende med barn, , och minst för ensamstående utan barn, (se diagram 4.3).25 Som framgår av diagrammet 25 Inkomstgapet mellan kvinnor och män definieras som skillnaden mellan mäns och kvinnors genomsnittliga individuella disponibla inkomster i förhållande till mäns genomsnittliga individuella disponibla inkomster, dvs. Inkomstgap= 100* (ink. för kvinnor)/ ink. Diagram 4.3 illustrerar detta inkomstgap för befolkningen i åldergruppen 20–64 samt efter hushållstyp. De gråa cirklarna illustrerar inkomstgapet i individuell disponibel inkomst för respektive grupp. Fälten i staplarna illustrerar hur de olika inkomstslagen bidrar till det sammantagna inkomstgapet. De positiva fälten i staplarna är inkomstlag där män i genomsnitt har högre inkomster än kvinnor och de negativa fälten är inkomstslag där kvinnor har högre inkomster än män. Storleken på fälten representerar storleken på skillnaden i inkomstslaget i relation till mäns individuella disponibla inkomst. Marknadsinkomsterna ökar inkomstgapet, inkomstgapet reduceras dock genom trans- fereringar och skatter. Skatter bidrar mest till utjämning av den disponibla inkomsten för alla hushållstyper. För ensamstående med barn spelar också försörjningsrelaterade trans- fereringar en viktig roll för att jämna ut inkomsterna mellan kvinnor och män. Diagram 4.3 Inkomstgap i olika hushållstyper 2015 Anm.: Statistiken avser åldergruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Inkomstgapet varierar också kraftigt mellan svenskfödda, utrikes födda som kommit till som flyktingar eller som anhöriga till flyktingar och övriga utrikesfödda, samt efter tid i . För utrikes födda som kommit till som flyktingar eller som anhöriga till flyktingar26 för högst är inkomstgapet i individuell disponibel inkomst (se diagram 4.4). Fördelningen av inkomstslagen mellan kvinnor och män varierar dock. Kvinnors marknadsinkomster är i genomsnitt lägre än männens i denna grupp. Detta inkomst- gap sluts nästan helt av transfereringar som i mycket stor utsträckning tillfaller kvinnor. Att transfereringar minskar inkomstgapet i så stor utsträckning som skatterna har en relativt liten betydelse beror på att marknads- inkomsterna är låga, av svensk- föddas. Även bland flyktingar som bott i är inkomstgapet betydligt mindre än för svenskfödda. 26 För definition av inrikes; utrikes, flyktingar m.fl. och utrikes övriga, se Underbilaga 1: Begrepp och data. Det största inkomstgapet finns i gruppen nyanlända övriga utrikesfödda. I denna grupp är kvinnornas individuella disponibla inkomst lägre än männens. Bland de övriga utrikesfödda som befunnits sig längre i är inkomstgapet mindre och betydelsen av marknadsinkomster, transfereringar och skatter påminner mer om den som gäller för svensk- födda. Diagram 4.4 Inkomstgap efter bosättningsgrund 2015 0 -20 -40 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. 4.3Utvecklingen av individuell disponibel inkomst Kvinnors individuella disponibla inkomst som andel av männens har legat stabilt på (se diagram 4.5). motsvarade detta en skillnad på ca 62 000 kronor.27 27 har medianinkomster i stället för medelinkomster redovisats. Om jämförelsen görs för medianinkomster i stället för medelinkomster är fortfarande skillnaden mellan kvinnors och mäns individuella disponibla inkomster relativt stabil, men skillnaden blir något mindre. var t.ex. kvinnors andel av och mäns medianinkomst , vilket motsvarade en skillnad på ca . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 Diagram 4.5 Genomsnittlig individuell disponibel inkomst för kvinnor och män Medelinkomst i kronor (priser) och kvinnors andel av mäns inkomst i procent 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Statistiken avser åldergruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Den relativa skillnaden i disponibla inkomster mellan kvinnor och män har inte minskat i samma utsträckning som skillnaden mellan kvinnors och mäns marknadsinkomster. Det kan delvis förklaras av att kvinnors transfererings- inkomster har minskat i takt med ökade marknadsinkomster. En annan delförklaring är att transfereringarna har ökat i en betydligt långsammare takt än marknadsinkomsterna, vilket delvis är en effekt av att priserna ökar långsammare än lönerna.28 Då transfereringar utgör en större andel av kvinnors individuella disponibla inkomst än för män innebär det att ökade marknadsinkomster får mindre genomslag på utvecklingen av individuell disponibel inkomst för kvinnor jämfört med män. Kvinnor är underrepresenterade i den övre delen i fördelningen av disponibla inkomster Om alla personer i åldersgruppen 20–rangordnas efter storleken på den individuella disponibla inkomsten, och därefter delas in i tio lika stora inkomstgrupper, framgår att kvinnor är underrepresenterade i den övre halvan av för- delningen av individuella disponibla inkomster 28 Många transfereringar är prisindexerade medan marknadsinkomsterna styrs av löneökningar. Vid reallönetillväxt ökar löner mer än priser. Därmed ökar marknadsinkomsterna mer än transfereringarna. Dessutom är flera transfereringar inte indexerade alls utan höjs bara efter särskilda beslut. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 B i l a g a 3 (se diagram 4.6). Kapitalinkomster har blivit viktigare både för dessutom successivt högre upp i fördelningen, kvinnor och män bland toppinkomsttagarna även om andelen i den övre delen av fördelningen har ökat 1995–2015. bestod t.ex. fördelningens översta tiondel av avseende på inkomsternas sammansättning har sett likartad ut för både kvinnor och för män. Kapitalinkomsterna har ökat kraftigt i omfatt- ning 1995–2015, och för den yttersta inkomst- Diagram 4.6 Inkomsttillväxt samt andelen kvinnor i olika toppen har kapitalinkomster blivit det viktigaste delar av fördelningen av disponibla inkomster –2015 inkomstslaget (se diagram 4.7). Andel kvinnor 1995 resp. 2015 i procent (vänster axel) och inkomsttillväxt 1995–2015 i procent (höger axel) Andel kvinnor i inkomstgruppen 2015 Andel kvinnor i inkomstgruppen 1995 topprocenten), men för dessa är arbetsinkomster fortfarande det dominerande inkomstslaget. Diagram 4.7 Bruttoinkomstens sammansättning för Medelinkomst i kronor (priser) Inkomstgrupp (individuell disponibel inkomst) Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Staplarna visar förändringen av genomsnittlig individuell disponibel inkomst för respektive inkomstgrupp. 2 000 000 Källor: och egna beräkningar. Inkomster i toppen av fördelningen Den starka utvecklingen för den översta tiondelen beror till stor del på den utveckling Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. p100 avser den översta procenten som skett i den yttersta toppen av fördelningen. av fördelningen och p91–p99 de översta exklusive den översta Staplarna i diagrammet visar genomsnittlig individuell bruttoinkomst av Det framgår om den översta tiondelen i sin tur delas upp i tio lika stora grupper (se tabell 4.3). Källor: och egna beräkningar. Tabell 4.3 Inkomsttillväxt och andelen kvinnor i den översta Det är i huvudsak män som har mycket höga arbets- och kapitalinkomster. tiondelen av fördelningen –2015 topprocenten har därför i genomsnitt både högre arbetsinkomster och högre kapitalinkomster än kvinnorna i samma grupp. tagarna strax under den översta procenten ser det något annorlunda ut. denna grupp i genomsnitt högre arbetsinkomster Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. p100 avser den översta procenten av fördelningen och p91–p99 de översta exklusive den översta procenten. hade högre kapitalinkomster än männen. Källor: och egna beräkningar. inkomsten i den översta procenten ökade med Yngre kvinnor är underrepresenterade bland de kvinnor i fördelningens översta hundradel fördubblades nästan , från Individer i den översta procenten i fördelningen övriga befolkningen med avseende på ett antal olika individuella egenskaper.