prop · H40399 · 2017-04-18 00:00:00 — Ett undantag från retroaktivitetsförbudet kräver särskilda skäl och ska tillämpas för att uppnå en mera rättvis beskattning. Det aktuella förfarandet har varit känt och godtagits . har i detta ärende inte visat att man genom stoppskrivelseförfarandet uppnår en ökad rättvisa. Det är därför inte rimligt att den aktuella lagändringen ges retroaktiv effekt. FAR anser inte att det föreligger särskilda skäl för en retroaktiv tillämpning. Det är av stor vikt för tilltron till skattesystemet att retroaktiva lagändringar används sparsamt och endast vid risk för betydande skattebortfall. Som framgår av promemorian har tekniken att överlåta fastigheter till taxeringsvärdet använts . NNR anför att lagstiftning måste vara förutsägbar med tanke på att den, som i detta ärende, kan beröra ett stort spektrum av näringsidkare med olika förutsättningar. Det är därför olyckligt att regeringen väljer att tillämpa den stopplagstiftning som presenterats. Skälen för regeringens förslag: Det beskrivna förfarandet när det gäller paketering av fastigheter innebär en betydande skatteinbesparing för de som utnyttjar skattesystemet på detta sätt. Effekterna av dagens regler kan inte godtas och det är nödvändigt att vidta åtgärder för att förhindra ett fortsatt utnyttjande av P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 Paketering av fastigheter på det sätt som beskrivs i denna proposition har medfört skattebortfall som kan uppskattas till betydande belopp. Om åtgärder inte vidtas finns det stor risk för ett fortsatt betydande skattebortfall. Regeringen har därför i en skrivelse till (skr. 2016/17:38) bedömt att det finns särskilda skäl för att tillämpa undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen. Regeringen vidhåller den bedömning som gjordes i skrivelsen till och anser således, till skillnad från , , , Fastighetsägarna , , , FAR och NNR, att det finns särskilda skäl för att tillämpa nämnda undantagsbestämmelse. Lagrådet påpekar att en särskild utredare har fått i uppdrag att se över vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet (dir. 2015:62). Utredaren skulle bl.a. föreslå författningsändringar för att motverka paketering av fastigheter som ett skatteplaneringsverktyg. Lagrådet anser att frågan om varför ingripandet mot de nu aktuella skatteuppläggen inte kan avvakta utredningens arbete bör beröras. Utredningen antog namnet Utredningen om vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet (Fi 2015:07) och redovisade sitt uppdrag (SOU 2017:27). Som redan nämnts har det aktuella förfarandet medfört ett betydande skattebortfall som, om åtgärder inte vidtas, kommer att fortsätta. Det hade därför inte varit lämpligt att avvakta ett eventuellt förslag från den särskilda utredaren som syftar till att motverka förfarandet. Om utredaren hade lämnat ett sådant förslag, vilket utredaren av naturliga skäl inte har gjort med tanke på regeringens skrivelse till , skulle det dessutom kunna träda i kraft först senare än vad som föreslås. Risken för att de skattskyldiga skulle ha anpassat sig till det kommande rättsläget hade varit stor, med följd att antalet transaktioner där förfarandet skulle ha använts – och därmed sammanhängande skattebortfall – skulle ha ökat betydligt. Skrivelsen överlämnades till . De nya reglerna ska tillämpas . Lagändringarna bör träda i kraft . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 uppskattar att skattebortfallet på grund av det beskrivna förfarandet när det gäller paketering av fastigheter uppgår till – . I en tidigare uppskattning beräknade bortfallets storlek till . Baserat på senaste beräkning förväntas det årliga skattebortfallet hänförligt till förfarandet uppgå till . Genom att ändra reglerna så att det är skattemässigt fördelaktigt att överlåta fastigheter på det beskrivna sättet beräknas skatteintäkterna öka med motsvarande belopp och varaktigt. Enligt tidigare iakttagelser har skatteupplägget använts med varierande frekvens . Enligt iakttagelserna har omfattningen åter ökat sedan Högsta förvaltningsdomstolens avgöranden . Av avgörandena följer att tidigare praxis är giltig, se avsnitt 4.1.2. Förslaget syftar till att lösa problemet med det skattebortfall som gällande regler vid överlåtelse av fastighet till juridisk person medför. Därmed stärks legitimiteten i skattesystemet. Förslaget bedöms vara det enda sättet att lösa problemet. Om regleringen inte kommer till stånd förväntas skattebortfallet fortgå och förtroendet för skattesystemets legitimitet kan komma att påverkas. Effekter för företag och privatpersoner I den beräkning av skattebortfallet som har gjort för perioden – uppges att 246 fastighetsöverlåtelser har gjorts enligt det beskrivna förfarandet. I åtskilliga fall är det flera fastigheter som har överlåtits av samma fysiska person. Fastigheterna har överlåtits till samma bolag eller till olika bolag som har gemensamt ägande. Det rör sig alltså om ett relativt begränsat antal fastighetsöverlåtelser som berörs av förslaget. Taxeringsvärdet på de fastigheter som överlåtits på detta sätt som studerat varierar kraftigt. Taxeringsvärdet rör sig i intervallet och . Det sammanlagda taxeringsvärdet för alla fastighetsöverlåtelser enligt det beskrivna förfarandet under nämnda period uppgår till strax . anför att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven för redovisning av berörda företag utifrån antal, storlek och bransch samt hur konkurrensförhållanden förväntas påverkas. Det går inte att utifrån beräkning avgöra om vissa branscher berörs i större omfattning än andra av den föreslagna åtgärden. Förslaget är generellt och avser att träffa alla fastighetsöverlåtelser enligt det beskrivna förfarandet på samma sätt. Om det är vanligare att upplägget används mer i vissa branscher än andra förväntas förslaget få mer betydande konsekvenser i dessa branscher. Förutom att skattekostnaden ökar kan förslaget förväntas jämna ut konkurrensförhållandena inom de branscher som berörs. Vid överlåtelser på lika villkor och utan skattemässig snedvridning bedöms konkurrensförhållanden mellan företag förbättras och ha en positiv effekt på skattesystemets legitimitet. Den föreslagna åtgärden förväntas främst påverka fastighetsbranschen. Det är framför allt fysiska personer (enskilda näringsidkare) som överlåter fastigheter genom gåva på det beskrivna sättet vilket torde innebära att det främst är mindre företag som berörs. I den sammanställning av taxeringsvärden som gjort återfinns en övervikt mot mindre fastigheter. Av de 246 överlåtelserna har lite av fastigheterna taxeringsvärden . Även om den föreslagna åtgärden främst påverkar mindre företag bedöms ingen särskild hänsyn behöva tas till små företag vid reglernas utformning. Förslaget innebär att reglerna om fastighetsöverlåtelser blir enklare. Förslaget bedöms inte påverka företag i andra avseenden och inte heller företagens andra kostnader eller verksamhet. Vid det beskrivna förfarandet anlitas vanligen extern konsultation för att genomföra överlåtelsen av fastigheten. Då upplägget nu förhindras minskar behovet av detta vilket kan förväntas minska fysiska personers och företagens administrativa kostnader något. Överlåtelse av fastigheter förväntas i stället redovisas som en avyttring. I den mån extern konsultation behövs för att korrekt redovisa en fastighetsavyttring kommer fysiska personer få ökade administrativa kostnader i viss utsträckning. Det är svårt att uppskatta hur mycket de sammanlagda administrativa kostnaderna påverkas av förslaget, men kostnaderna bedöms sannolikt minska eller vara oförändrade snarare än att öka. Eftersom upplägget inte längre medför någon skattefördel efter att förslaget trätt i kraft finns det anledning att anta att även regelbördan minskar. Förslaget bedöms inte ha någon betydande effekt på andra kostnader för företagen eller medföra några betydande förändringar av företagens verksamhet. De kostnadsmässiga konsekvenserna för företagen och de fysiska personer som omfattas av förslaget återspeglas främst i den uppskattade offentligfinansiella effekten om ökade skatteintäkter i storleksordningen . Förslaget bedöms inte påverka antalet generationsskiften av fastigheter i någon större omfattning. Detta trots att överlåtelser av fastigheter till en juridisk person mot ersättning som understiger taxeringsvärdet men som överstiger skattemässigt värde eller omkostnadsbelopp kommer att innebära högre skattekostnader. Inte heller är det troligt med någon betydande påverkan avseende valet av form för överlåtelse av fastigheter utan det kommer även fortsättningsvis att vara en fråga om hur ägandet och förvaltningen av fastigheten ska se ut . Den föreslagna åtgärden påverkar inte generationsskifte av fastigheter mellan fysiska personer. Brist på detaljerad data innebär att det inte är möjligt att närmare beskriva effekterna av förslaget ur ett jämställdhetsperspektiv. Det kan konstateras att män i större utsträckning än kvinnor är enskilda näringsidkare. Den föreslagna åtgärden bedöms därför påverka män i större utsträckning än kvinnor. Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Det finns en blankett för fysiska personers redovisning av avyttring av en näringsfastighet som är en kapitaltillgång, blankett K7. Avseende lagerfastigheter redovisas dessa som avyttring av omsättningstillgångar i företagets bokföring varför någon särskild blankett inte är nödvändig. För redovisning av avyttring av privatbostadsfastigheter finns blanketten K5. kan komma att behöva ändra något i sitt informationsmaterial till följd av förslaget. Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få några effekter. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 Övriga effekter av den föreslagna åtgärden Förslaget bedöms inte ha någon påverkan på de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Reglerna bedöms inte få några effekter för kommuner eller landsting. 4.2.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) I paragrafen regleras att förvärv genom gåva och vissa andra förvärv är skattefria. Paragrafen gäller för samtliga inkomstslag. Det nya andra stycket innebär att överlåtelse av en fastighet till en juridisk person, under de där angivna förutsättningarna, inte är en gåva utan en avyttring. Inkomster från avyttringar är som utgångspunkt inte skattefria vid inkomstbeskattningen. Bestämmelsen är tillämplig på både fysiska och juridiska personers överlåtelser av fastigheter. Förutom överlåtelser till svenska juridiska personer, inklusive handelsbolag, framgår av 2 kap. 2 § att bestämmelsen även omfattar överlåtelser till utländska företeelser som motsvarar svenska juridiska personer. Bestämmelsen är tillämplig på överlåtelser av såväl näringsfastigheter som privatbostadsfastigheter och gäller oavsett om inkomsten ska tas upp i inkomstlaget näringsverksamhet eller kapital. Bestämmelsen är utformad i enlighet med Genom det nya första stycket införs en hänvisning till 8 kap. 2 § andra stycket. Bestämmelsen har fått sin utformning efter synpunkter från De nya bestämmelserna träder i kraft och tillämpas på överlåtelser av fastigheter som sker efter . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 Regeringens förslag: Regeringen får genom försäljning överlåta fastigheten 2 i och avräkna de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten mot intäkterna från en försäljning. Skälen för regeringens förslag: Staten genom äger en fastighet på i med fastighetsbeteckning 2. På fastigheten, som är upplåten med tomträtt till Stiftelsen , har stiftelsen uppfört en byggnad med hyresbostäder och lokaler för förskole- och affärsverksamhet. En ansökan har kommit in till regeringen om att överlåta fastigheten till Stiftelsen . Ur ett statligt perspektiv finns det inte något behov av att framöver äga fastigheten. En värdering av fastigheten gjordes utifrån fastighetens s.k. friköpspris. Vid denna värdering bedömdes fastighetens friköpspris uppgå till . Värderingen är baserad på de riktlinjer för friköp som används i . Med hänsyn till fastighetens värde krävs godkännande för en försäljning enligt 8 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Inför en försäljning kommer en ny värdering av fastigheten göras. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastigheten 2 i och att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten får avräknas mot intäkterna från försäljningen. 4.4Ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget Regeringens förslag: Den ändrade beräkningen av inkomster på statens budget som redovisas i tabell 4.1 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Regeringen gjorde i propositionen En utvecklad budgetprocess bedömningen att förslag som har en tydlig påverkan på statens inkomster för det löpande budgetåret bör föranleda en ny inkomstberäkning (prop. 2013/14:173 s. 34 f.). Den nya inkomstberäkningen ska göras för de inkomsttitlar som berörs av förslagen. I de fall regeringen har gjort en ny beräkning av inkomsttitlarna baserat på nya makroekonomiska prognoser och andra förutsättningar, som t.ex. förändrade volymer, ska inkomstberäkningen även omfatta dessa förändringar. framförde i sitt yttrande till att det av redovisningen bör gå att särskilja de effekter som beror av regeländringar från effekter till följd av ändrade makroprognoser och andra ekonomiska förutsättningar. instämde i finansutskottets bedömning (bet. 2013/14:KU46 s. 35 och 37). I detta avsnitt lämnas förslag om en ny inkomstberäkning för de inkomsttitlar som påverkas av de förslag som lämnas i denna proposition. I tabell 4.1 redovisas den ändrade inkomstberäkningen, inklusive effekterna av nya makroekonomiska prognoser och andra förutsättningar. Även bruttoeffekten av skatteförslaget och fastighetsförsäljningen framgår. De nya beräkningarna påverkas av fler faktorer än bara regeländringar, exempelvis en ny bedömning av den makroekonomiska utvecklingen och justeringar till följd av hittillsvarande utfall. Ju högre aggregeringsnivå desto fler faktorer är det som påverkar den nya beräkningen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 Tabell 4.1 Specifikation av ändrad beräkning av inkomster Förslaget om beskattning vid överlåtelse av fastighet till juridisk person påverkar inkomsttitel Skatt på kapital under inkomstgrupp 1310 Skatt på kapital, hushåll. Enligt den av godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel Skatt på kapital till ca . Förslaget om försäljningen av fastighet påverkar inkomsttitel försäljning av fastigheter under inkomstgrupp 3120 Statliga myndigheters inkomster av försålda byggnader och maskiner. Enligt den av godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel försäljning av fastigheter till . I förslaget till ny beräkning har hänsyn även tagits till ny information som inkommit sedan den av godkända beräkningen så som exempelvis en ny makrobild. Sammantaget har prognosen därmed reviderats med . I revideringen ingår förslaget om beskattning vid överlåtelse av fastighet till juridisk person med och förslaget om försäljning av fastighet med . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att den ändrade beräkningen av inkomster på statens budget som redovisas i tabell 4.1 godkänns. För en utförligare beskrivning av den nya inkomstprognosen, se avsnitt 5.2 och 5.3 ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100). I tabell 4.2 redovisas såväl bruttoeffekter som nettoeffekter av de lämnade förslagen. Bruttoeffekten är den direkta effekten på intäkterna av en regelförändring medan nettoeffekten även innefattar indirekta effekter på intäkterna från andra skatter och eventuella effekter på den offentliga sektorns utgifter (se prop. 2016/17:100 avsnitt 5.1 tabell 5.1). Tabell 4.2 Sammanställning av offentligfinansiella effekter till följd av ändringar som påverkar statens inkomster Anm.: Beloppen är avrundande och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1 Brutto- och nettoeffekten beräknas till 0,07 mdkr. Ändringar avseende statens utgifter P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 5 Ändringar avseende statens utgifter I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändringar avseende statens utgifter . Det samlade förslaget till ändrade anslag och beställningsbemyndiganden finns i avsnitt 1 tabell 1.1 och 1.2. bygg- och konstruktionsregler som avsatts på anslaget 1:4 bör flyttas till anslaget 4:1 m.m. Regeringen anser därför att anslaget 4:1 m.m. bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:4 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt 5.1Utgiftsområde 1 konsumentpolitik minskas med motsvarande I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 7 . Regeringens förslag: Anslaget 4:1 m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen aviserade regeringen en översyn av bygg- och konstruktionsregler för att underlätta bostadsbyggandet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 18 avsnitt 3.7.4). Anslaget 1:4 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik ökades med 2017 av denna anledning. Regeringen har därefter beslutat att tillsätta en kommitté för att göra en översyn av bygg- och konstruktionsreglerna eftersom det bedömdes mer ändamålsenligt med en extern utredare (dir. 2017:22). Ändamålet för anslaget 1:4 omfattar inte denna typ av utredningsverksamhet, som vanligen finansieras från anslaget 4:1 m.m. De medel för översyn av För att bidra till finansieringen av ökningen av anslaget 6:4 minskas anslaget med . Sammantaget bör därmed anslaget 4:1 m.m. ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget styrelserna m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: grund av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet samt händelser som visat på samhällets sårbarhet ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . Länsstyrelserna är, som högsta civila totalförsvarsmyndigheter inom sina respektive län, viktiga aktörer i totalförsvarsplaneringen. Medel bör tillföras länsstyrelserna för att stärka deras P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 förutsättningar att bedriva en ändamålsenlig planering, bl.a. när det gäller stöd till kommunerna och samverkan med berörda aktörer. Regeringen anser därför att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. bör ökas med . 6:1 Allmänna val och demokrati I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ökas med . Skälen för regeringens förslag: Vid de tre senaste nationella allmänna valen och de två senaste Europaparlamentsvalen har andelen röstande ökat. Trots ökningarna röstar yngre i lägre utsträckning än äldre. Regeringen anser därför att det finns behov av att stimulera ett högre valdeltagande bland unga. Mot den bakgrunden avser regeringen att ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att genomföra förberedelser av skolval i anslutning till de allmänna valen 2018 och Europaparlamentsvalet . Skolval ger både en konkret upplevelse av röstningsförfarandet och ett tillfälle för skolor att diskutera frågor om det demokratiska systemet. Detta kan påverka ungas benägenhet att rösta . För att skolvalen ska kunna genomföras 2018 krävs att förberedelserna påbörjas . Regeringen anser därför att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:3 Datainspektionen ökas med . Skälen för regeringens förslag: Som en följd av och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) får Datainspektionen nya och utökade uppgifter. För att möjliggöra för myndigheten att fullgöra dessa uppgifter har det framkommit att anslaget behöver tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 6:3 Datainspektionen bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:4 ökas med . Anslaget 6:4 får inte användas för utgifter för det planerade elektroniska kungörandet av lagar och förordningar. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av () och för det planerade elektroniska kungörandet av lagar och förordningar. pågår ett projekt i som innebär att lagar och förordningar ska kungöras elektroniskt genom att SFS publiceras på en elektronisk webbplats i stället för att tryckas (se regeringens proposition Elektroniskt kungörande av författningar, prop. 2015/16:157, bet. 2015/16:KU26, rskr. 2015/16:251). Kostnaderna för tryckning och distribution har ökat. Dessutom har övergången till elektroniskt kungörande försenats. Som en följd av detta har kostnaderna för tryckning och distribution av SFS ökat jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Regeringen anser därför att anslaget 6:4 bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:1 m.m. minskas med motsvarande belopp. Eftersom elektroniskt kungörande är avsett att ingå i förvaltningsverksamhet bör utgifter för detta när det införs i stället belasta anslaget 4:1 m.m. Utgifterna ryms inom detta anslags befintliga ändamål. Regeringen anser därför att anslaget 6:4 inte bör få användas för utgifter för det planerade elektroniska kungörandet av lagar och förordningar. 5.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:11 ökas med . Skälen för regeringens förslag: bedriver huvuddelen av sin verksamhet i , och i form av filialer till det svenska bolaget. bedrevs verksamheten i form av dotterbolag i , och . För innebär denna omstrukturering av Nordea ett ökat tillsynsansvar. Tillsynsmyndigheterna i , och kommer att utföra ett visst tillsynsarbete i respektive land som bygger upp sin utökade tillsynskapacitet. För att ska kunna utöka sin tillsynsverksamhet behöver ytterligare medel tillföras anslaget. tillsyn finansieras genom årliga avgifter från de berörda företagen som redovisas mot inkomsttitel. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:11 bör ökas med . P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att mot bakgrund av de stora utmaningar som myndigheten står inför behöver tillskott av medel för att undvika oönskade effekter i verksamheten. Tillskottet möjliggör även för myndigheten att ytterligare öka antalet polisanställda, vilket innebär att den polisiära kompetensen i än högre grad kan prioriteras där den bäst behövs. Tillskottet ska även möjliggöra en förstärkning av verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum. Det är även viktigt att säkerställer sin förmåga att kunna verka över hela landet för att värna de demokratiska fri- och rättigheterna. Regeringen anser att medel också för detta syfte behöver tillskjutas . Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 bör ökas med . 1:12 Rättsliga biträden m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används i huvudsak för utgifter för offentliga försvarare, målsägandebiträden, rättshjälpsbiträden och offentliga biträden. Utgifterna på anslaget har ökat mer än vad som beräknades i budgetpropositionen , bl.a. på grund av att den debiterade tiden per förordnande har ökat. En förklaring till att den debiterade tiden P R O P . 2 0 16 / 1 7: 9 9 ökat är att det har blivit vanligare med stora brottmål med många tilltalade och att antalet mål med tolk har blivit fler. Även antalet förordnanden har ökat. Regeringen anser därför att anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. bör ökas med .