prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — av de studerande var , medan var eller äldre och var eller äldre. Av de som studerade med studiemedel på gymnasial nivå läste inom komvux, på folkhögskola och på övriga gymnasiala utbildningar. Diagram 3.3 Antal vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå, fördelat på folkhögskolor och komvux 2012 2013 2014 2015 2016 2012 2013 2014 2015 2016 Källa: CSN. Andelen kvinnor av de vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå inom komvux var medan var män. Motsvarande andelar för studerande på folk- högskolan var kvinnor och 44 pro- cent män. Diagram 3.4 Andel vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer 12 13 14 15 16 12 13 14 15 16 12 13 14 15 16 12 13 14 15 16 Källa: CSN. Andelen studerande med studiemedel sett till det totala antalet studerande på komvux uppgick till . Andelen har minskat jäm- fört med . För kvinnor var andelen och för män . Andelen studerande med studiemedel sett till det totala antalet studerande på folkhögskola upp- gick till . Andelen har minskat med 3 procentenhet- er jämfört med . För kvinnor var andelen och för män . får den högre bidragsnivån inom studiemedlen lämnas till vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för vissa studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom kom- vux eller folkhögskola. fick ungefär 4 100 ungdomar studiemedel med den högre bidragsnivån. De ingår i det totala antalet stud- erande med det högre bidraget som redovisas nedan. Antalet ungdomar har minskat med knappt 200 jämfört med föregående år. Majorite- ten, , studerade på gymnasial nivå me- dan studerade på grundläggande nivå. Av de ungdomar som tog del av satsningen un- der 2016 var kvinnor och män. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.6 Vuxna studerande med studiemedel Antal studerande och utbetalade bidrag Källa: CSN. 3.4.3Studerande på eftergymnasial nivå i Det studiestöd som lämnas till studerande på eftergymnasial nivå i är studiemedel. Till högskolestuderande med synskada eller annan läsnedsättning ges även möjlighet att låna studie- litteratur. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekry- terande effekt är: –antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, och –andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande på eftergymnasial nivå. studerade ca 340 000 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel, vilket är en minskning med ca 1 500 studerande jämfört med . Det är första gången som antalet studerande på eftergymnasial nivå minskar. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.5 Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel Källa: CSN. De allra flesta studiemedelstagare på efter- gymnasial nivå , , studerade vid universitet eller högskola. var registrerade som studerande vid yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerad yrkes- utbildning. Resterande andel studerade inom övriga utbildningsformer. Andelarna har inte förändrats nämnvärt . Av de studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel var och eller äldre. Andelen som var eller äldre har ökat jämfört med , medan andelen studerande i gruppen har minskat med motsvarande. studerade av det totala antalet studerande på högskolenivå i med studiemedel och an- delen har minskat jämfört med . Störst andel studerande med studiemedel återfinns på studiestödsberätti- gande konst- och kulturutbildningar och inom . Fördelningen mellan män och kvinnor är i princip jämn. Diagram 3.6 Andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande inom olika eftergymnasiala utbildningsformer 12 13 14 15 16 12 13 14 15 16 12 13 14 15 16 12 13 14 15 16 Källa: CSN. Som framgår av tabellen nedan är det fler kvinnor än män som har studiemedel för studier på eftergymnasial nivå, vilket är oförändrat jäm- fört med 2015. har antalet män med studiemedel på eftergymnasial nivå minskat med ca 1 100 studerande. Antalet kvinnor har mins- kat med knappt 400 studerande. Tabell 3.7 Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel Antal studerande och utbetalade bidrag Källa: CSN. Studielitteratur för vissa högskolestuderande Högskolestuderande med läsnedsättning kan få låna anpassad studielitteratur genom Myndig- heten för tillgängliga medier (MTM). MTM producerar och förvärvar talböcker, både svenska och utländska, och punktskriftsböcker för hög- skolestuderande med läsnedsättning. MTM har infört ett styrsystem som har medfört effektiviserade produktions- och distributionsprocesser. Detta har lett till att ledtiden för produktion har minskat även . Antalet producerade och förvärvade titlar har minskat med 344 till 1 678 titlar. Produktionen av talböcker har minskat på grund av att MTM i samverkan med lärosätena har förproducerat titlar till kurser. Även förvärven från högskolorna minskar, då högskolorna väljer att använda andra hjälpmedel än inläsning för mindre omfattande material, exempelvis kompendier. Antalet lån fortsätter att öka och uppgick till ca 113 100 , att jämföra med 2015 då antalet lån var ca 85 400. Det huvudsakliga stödet till studerande utom- lands är studiemedel. Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för studier utomlands på gymnasial nivå i form av studiebidrag, inack- orderingstillägg, extra tillägg och ersättning för dagliga resor. Studiemedel kan lämnas för gymnasiala och eftergymnasiala studier utom- lands. Rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå utanför EES och är dock begränsad. Förutom ordinarie bidrag och lån kan även merkostnadslån för bl.a. undervisnings- avgifter och resor lämnas. trädde nya regler för studie- medel för utlandsstudier i kraft. De innebär bl.a. att studielån för utlandsstudier lämnas med samma grundbelopp som i , att det finns möjlighet till ett högre och mer flexibelt uttag av merkostnadslån för undervisningsavgifter och att bestämmelserna i vissa delar anpassas till EU- rätten. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande utomlands med studie- hjälp, och –antal studerande utomlands med studie- medel på gymnasial och eftergymnasial nivå. Antalet studerande med studiehjälp för studier utomlands på gymnasial nivå uppgick till drygt 1 200 . Sammantaget ökade antalet studerande med studiehjälp för studier utom- lands jämfört med . Av dessa fick 300 personer inackorderingstillägg och ett 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 fåtal personer fick extra tillägg eller ersättning för dagliga resor. Antalet utlandsstuderande på gymnasial nivå med studiemedel uppgick till ca 3 000, vil- ket är en ökning med ungefär 1 400 studerande jämfört med året innan. Av de utlandsstuderande på gymnasial nivå var kvinnor och män. Antalet utlandsstuderande på eftergymnasial nivå med studiemedel minskade för andra året i följd och uppgick till ca 29 000. Det är en minskning med 3 000 personer jämfört med . Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var kvinnor och män. av samtliga studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade utomlands . Andelen minskade jämfört med året innan. Totalt uppgick antalet utlandsstuderande med studiemedel till ca 31 600 , vilket är en minskning med 1 600 personer jämfört med . Diagram 3.7 Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier på olika utbildningsnivåer Källa: CSN. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå utgjorde gruppen fritt utresande studenter, dvs. studerande som på eget initiativ studerar utomlands utan stöd av något avtal mellan lärosäten, den största andelen med . Gruppen studerande inom ramen för utbytesprogram utgjorde . Både andelen fritt utresande och studerande på utbytesprogram ökade . Därutöver läste på eftergymnasiala språkkurser, vilket var en minskning jämfört med . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 reformeringen av utlandsstudiestödet räknas merparten av de s.k. icke- akademiska språkkurserna som gymnasiala. av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå studerade inom EU. De tio länder som tog emot flest svenska studerande var: , Storbritanni- en, , , , , Tysk- land, , och . av de utlandsstuderande stu- derade i dessa länder. Det är främst yngre studiemedelstagare som väljer utlandsstudier. var och eller äldre. Tabell 3.8 Studerande utomlands Antal studerande och utbetalade bidrag män (%) Källa: CSN. Tilläggsbidraget syftar till att underlätta för föräldrar att studera samt till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer. Det kan därför ock- så anses ha en utjämnande, dvs. selektivt rekry- terande effekt på målgruppen. Det är därmed lämpligt att samma indikator används för att mäta flera delar av måluppfyllelsen. fick ca 81 800 studerande med studiemedel tilläggsbidrag, vilket är i princip oförändrat jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Diagram 3.8 Antal studerande med tilläggsbidrag Källa: CSN. För att underlätta för personer med barn att studera får studiemedel i form av ett tilläggs- bidrag lämnas utöver ordinarie studiemedel. Bidraget lämnas som ett differentierat stöd bero- ende på antalet barn. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande och utjämnande effekt är: –antal studerande med tilläggsbidrag, –antal studerande utomlands med tilläggs- bidrag, och –andel studerande med studiemedel på grundläggande, gymnasial och efter- gymnasial nivå med tilläggsbidrag. Av dem som studerade på grundläggande nivå hade tilläggsbidrag. Motsvarande andelar på gymnasial nivå och eftergymnasial nivå var . Skillnaderna kan bl.a. förklaras av att det skiljer i ålder mellan de olika studerandegrupperna och att äldre studerande oftare har barn. De stud- erande som fick tilläggsbidrag hade i genomsnitt 1,8 barn och sammanlagt betalades det ut tilläggsbidrag för 149 100 barn, vilket är en ökning med 1 200 barn . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.9 Tilläggsbidrag till studerande med barn Antal studerande och utbetalade bidrag Källa: CSN. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Den indikator som används för att mäta rekryterande och utjämnande effekt är: –studiemedlens allmänna köpkraft i en jämförelse med konsumentprisindex. Den studerandes ekonomi kan vara avgörande för om en person rekryteras till studier. Ett studiestödssystem som uppfattas som omfattande och rättvist har både en ut- jämnande och rekryterande effekt för indi- viderna. Effekten beror dels på behovet av stöd, dels på om stödet är tillräckligt för att möjlig- göra studier. Det är därför lämpligt att indika- torn används för att mäta flera delar av mål- uppfyllelsen. En jämförelse med konsumentprisindex (KPI) visar att studiemedlens allmänna köpkraft fort- sätter att följa kostnadsutvecklingen. Köp- kraften var den högsta sedan de moderna studiemedlen infördes . Som en följd av att prisbasbeloppet sänktes minskade dock studiemedlens köpkraft något . Diagram 3.9 Jämförelse mellan utveckling av studiemedelsbeloppen och konsumentprisindex Källor: CSN och SCB. CSN har ökat sin kunskap om de studerandes ekonomiska och sociala situation. När CSN undersöker hur mycket studiemedlen räcker till används flera olika metoder. CSN genomför bl.a. en större enkät- undersökning . Enkätundersökningen som gjordes visar att de studerandes upplevelse av sin studieekonomi har försämrats något. Av samt- liga studerande som deltog i undersökningen svarade att ekonomin under studi- erna är ganska bra, bra eller mycket bra. Detta är en nedgång . Män och kvinnor gjorde i princip en likartad be- dömning av sin ekonomiska situation. Äldre gör en något mer negativ bedömning av studie- ekonomin än yngre. Av de studerande som hade både studiebidrag och studielån ansåg att studiemedlen helt täcker deras levnadsomkostnader. Det är lika stor andel som 2013. Till skillnad från undersökningen 2013, då män i större utsträck- ning än kvinnor uppgav att studiemedlen helt eller till stor del täcker omkostnaderna, gör kvinnor och män undersökning lik- värdiga bedömningar av studiemedlens till- räcklighet. Studerande med barn upplevde sin studieekonomi bättre än de gjorde 2013, vilket tyder på att den ekonomiska situa- tionen för studerande föräldrar har förbättrats . Undersökningen visar också att andelen av studiemedelstagarna som arbetar vid sidan av studierna har ökat. uppgav av dem att de arbetade vid sidan av sina studier, vilket är en ökning med 4 procent- enheter . Kvinnor arbetar i högre utsträckning än män vid sidan av studierna. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 vid tidigare undersökningar angavs som skäl till varför de studerande väljer att arbeta vid sidan av studierna bl.a. att de får arbetspraktik, att det gör det lättare att få ett arbete efter avslutade studier och att det ger extrapengar. 3.4.7Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande och utjämnande effekt är: –antal studerande som tog studielån i förhållande till antal studerande med studiebidrag (s.k. lånebenägenhet), –andel utlandsstuderande med studielån, och –andel studerande med studielån på efter- gymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån. De indikatorer som används för att mäta god effekt på samhällsekonomin är: –de studerandes lånebenägenhet i olika åldersgrupper och på olika utbildnings- nivåer, –antal studerande med studielån på efter- gymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån, –andel utlandsstuderande med studielån, och –genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga fördelat på studie- nivå och kön. Antalet studerande som tar studielån i för- hållande till antalet studerande med studiebidrag, dvs. lånebenägenheten, minskade kontinuerligt efter studiestödsreformen . har dock lånebenägenheten ökat igen. Låne- benägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2015. Diagram 3.10 Studerandes lånebenägenhet fördelat på kön Källa: CSN. Lånebenägenheten vid studier på grundskole- nivå minskade och var . Lånebenägenheten bland dem som studerar på eftergymnasial nivå har ökat jämfört med och uppgick till . Tabell 3.10 Studerandes lånebenägenhet på olika utbildningsnivåer Andel av samtliga låntagare Källa: CSN. Män tar oftare studielån jämfört med kvinnor. tog av männen lån jämfört av kvinnorna. Särskilt stor är skillnaden för studerande på grund- läggande nivå. Där hade av männen studielån, jämfört med av kvinnorna. Utlandsstuderande är mer benägna att ta lån än de som studerar i . var andelen utlandsstuderande som hade studielån , vilket är en procentenhet högre jämfört med föregående år. Lånebenägenheten varierar inte enbart mellan studerande på olika studienivåer utan även mellan olika åldersgrupper. De yngsta och de äldsta studiemedelstagarna är de som i minst ut- sträckning väljer att ta studielån. För ungdomar i åldrarna 20–uppgick lånebenägenheten till . Mest lånade studerande i åldrarna 25–, av vilka tog lån. Diagram 3.11 Studerandes lånebenägenhet fördelat på åldersgrupper och kön -20-24 år25-29 år30-34 år35-39 år40-44 år45-49 år50-54 år - Källa: CSN. Antalet studerande med studielån som även har tilläggslån ökade jämfört med föregående år. I genomsnitt tog av de studerande med studielån även tilläggslån . Ungefär 22 000 personer fick tilläggslån för studier i på efter- gymnasial nivå, vilket är ca 3 000 fler jämfört med . Diagram 3.12 Antal studerande med tilläggslån på olika utbildningsnivåer Källa: CSN. Män tar tilläggslån i större utsträckning än kvinnor. Av de heltidsstuderande männen som var tog tilläggslån, medan motsvarande andel bland kvinnor var något lägre, . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Antalet stödtagare med merkostnadslån för t.ex. undervisningsavgifter, dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten för studier i ökade . Diagram 3.13 Antal studerande i med merkostnadslån på olika utbildningsnivåer Källa: CSN. Det är främst studerande på eftergymnasial nivå som tar merkostnadslån. Det har samband med att utlandsstuderande är den grupp som främst tar merkostnadslån och de studerar oftast på den nivån. Diagram 3.14 Antal studerande utomlands med merkostnadslån Källa: CSN. Andelen utlandsstuderande som tog mer- kostnadslån var . Av de som fick merkostnadslån var kvin- nor, vilket motsvarar könsfördelningen bland studiemedelstagarna. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.11 Studerande med studielån, tilläggslån och merkostnadslån i och utomlands Antal studerande och utbetalade belopp Källa: CSN. Utbildning ger avkastning både för den enskilde och för samhället i stort. Kostnaderna för ut- bildning delas därför mellan den enskilde och samhället. Studiemedlen består av en bidragsdel och en frivillig lånedel. Ett sätt att mäta skuldsättningen är att titta på hur stor skuld de studerande har vid åter- betalningens början, dvs. direkt efter studierna. Skuldsättningen skiljer sig mycket mellan stude- rande på olika nivåer. Diagram 3.15 Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga fördelat på studienivå och kön Källa: CSN. De studerande som har tagit lån för eftergymnasiala studier i och som börjat betala tillbaka på sin skuld har lånat i genomsnitt , vilket är en ökning med jämfört med före- gående år. Denna grupp kan ha studerat på flera utbildningsnivåer, men har inte haft studiemedel för utlandsstudier. För dem som har studerat på eftergymnasial nivå och som helt eller delvis studerat utomlands var skuldsättningen i genom- snitt . Utlandsstuderande är mer benägna att ta studielån än de som studerar i . Av samtliga låntagare som blev återbetalnings- skyldiga hade en skuld som var lägre än . Andelen med en studieskuld på ökade un- der . Skuldsättningen har ökat något för utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå jämfört med föregående årsskifte. Att skuldbeloppen ökar beror främst på att höjningarna av studie- medlens lånedel 2010, 2011 och 2015 börjar synas på skuldsättningen. 3.4.8Låntagare och den totala skulden Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta god effekt på samhällsekonomin är: –total studieskuld, varav andel osäkra fordringar, –andel inbetalt årsbelopp för bosatta utomlands jämfört med bosatta i , –antal personer som har beviljats ned- sättning av det belopp som ska betalas tillbaka och totalt värde på nedsättningen, –antal beviljade avskrivningsärenden för- delat på skäl och totalt avskrivet belopp, –antal personer där krav på återbetalning av studiestöd har överförts till Kronofogde- myndigheten och den ackumulerade fordran hos myndigheten, och –total fordran på utomlands bosatta återbetalare, varav andel osäkra fordringar. Det totala antalet låntagare i de tre åter- betalningssystemen uppgick till drygt 1,5 mil- joner vid utgången av 2016. Antalet låntagare ökade med 15 400 jämfört med . Antalet låntagare med lån i två eller i vissa fall tre olika återbetalningssystem uppgick till ca 91 700 personer. I takt med att låntagare slutbetalar sina skulder i de äldre åter- betalningssystemen minskar antalet låntagare med mer än ett lån. minskade antalet låntagare med mer än ett lån . Inbetalningarna till CSN uppgick till , inklusive räntor och avgifter. Det innebär en minskning av de totala inbetalningarna med jämfört med . Av de årsbelopp som debiterades 2016 betalades in när det gäller låntagare bosatta i . Denna andel har varit stabil . Motsvarande andel för låntagare bosatta utomlands var , vilket är en liten ökning med jämfört med . Tabell 3.12 Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning Andel av belopp efter nedsättningar (%) Källa: CSN. Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade från till . Ökningen beror på att antalet personer med annuitetslån stiger , vilket ger effekter på den totala studie- skulden. gäller budgetlagens (2011:203) bestämmelser om statlig utlåning för all nyutlåning av studielån (se avsnittet Kort beskrivning av lånesystemet). Det innebär att medel för förväntade förluster ska beräknas och belasta anslag när utlåning sker. avsattes anslagsmedel motsvarande 7,3 pro- cent av utlånade medel till kreditreserven. Medel för förluster på utlåning (stocken) tillförs kreditreserven genom att belasta anslag det år då förlusten är konstaterad. Av den totala studieskulden har CSN bedömt att , eller , ut- görs av osäkra fordringar som riskerar att skrivas av. Detta är en minskning med jämfört med föregående år. av den osäkra fordran beräknas av CSN bero på personer som missköter eller bedöms komma att missköta sina betalningar. Den osäkra fordran som kan härledas till de trygghetsregler som finns för återbetalning beräknas uppgå till ca . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 osäkra fordran som orsakas av beräknade framtida dödsfall bedöms uppgå till ca . Vidare har CSN, i likhet med föregående år, bedömt att av den totala ute- stående fordran på i fråga om återkrav av studiestöd är osäkra fordringar. Diagram 3.16 Osäkra fordringar, fördelat på lånetyp och återkrav Källa: CSN. Antalet låntagare som CSN saknade adresser till uppgick vid slutet av 2016 till ca 17 500, vilket motsvarar av samtliga låntagare. Det är en antalsmässig minskning jämfört med , men andelen är densamma som . Den totala utestående fordran för dessa låntagare uppgick till , en minskning med jämfört med föregående årsskifte. En person kan ansöka om att få det belopp som han eller hon ska betala tillbaka nedsatt. Det finns tre huvudsakliga skäl till att en återbetalare får nedsatt årsbelopp: nedsättning på grund av låg inkomst, nedsättning på grund av studier och nedsättning med hänsyn till synnerliga skäl. fick 163 300 person- er beslut om nedsättning, vilket är 1 200 färre än . Värdet av nedsättningarna är , vilket är en ökning jämfört med . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Avskrivning av lån kan ske främst på grund av åldersregler, dödsfall, behörighetsgivande studier, sjukdom eller synnerliga skäl. Dessutom skriver CSN av skulder som är eller lägre, vilket redovisas som små belopp i diagram 3.17. I diagrammet redovisas posten årets . Låntagare med studiemedel får en viss premie vid förtida inbetalningar, som innebär att CSN drar av mer från skulden än inbetalt belopp. Premiens procentsats minskar med åldern, och upphör helt det år låntagaren fyller . Diagram 3.17 Antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl Källa: CSN. fick ca 45 400 låntagare sina skulder helt eller delvis avskrivna, vilket är en minskning med 7 600 personer jämfört med . Det totala avskrivna beloppet var , vilket var en minskning med jämfört med föregående år. Återbetalare med krav hos hade ca 86 600 personer, 51 pro- cent kvinnor och män, krav på åter- betalning av studiestöd som överförts till Krono- fogdemyndigheten. Det är en minskning med 800 personer jämfört med . Den ackumul- erade fordran hos som avser studiestöd uppgick vid Andelen av alla återbetalningsskyldiga låntagare som har en skuld hos har minskat , men varit på ungefär samma nivå . uppgick den till . Ungefär 65 300 återbetalare, kvinnor och män, var bosatta utomlands, vilket är ungefär oförändrat jämfört med . Den totala fordran hänförlig till de tre återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare uppgick vid slutet av 2016 till , vilket är på samma nivå som 2015. är det lånetypen annuitetslån som står för den största delen, , av de utlandsbosattas skulder. Av den totala fordran när det gäller utlandsbosatta återbetalare avser ca , eller , osäkra fordringar. CSN har skickat 13 400 ärenden som rör utlandsbosatta till inkassoföretag, vilket är en minskning med 2 000 ärenden jämfört med . Totalt har inbetalats i de ärenden som CSN har skickat till inkasso i utlandsärenden, vilket är en minskning jämfört med . CSN är helt anslags- finansierad. Förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Handläggningstiderna är fortsatt korta, även om de har blivit något längre för handläggning av studiemedel vid studier utomlands.