prop · H403165 · 2017-03-30 00:00:00 — Det är centralt att det finns en möjlighet för de brottsutredande myndigheterna eller domstolen att i sista hand kunna få till stånd en medicinsk åldersbedömning om den misstänktes ålder är oklar. Det finns inte någon metod för medicinsk åldersbedömning som kan bestämma en individs exakta ålder. Som redogörs för i avsnitt 4.1 har både och i uppdrag att se över metoderna och öka kunskapen. Även om en medicinsk åldersbedömning inte med exakthet kan säga vilken ålder den misstänkte har är den en viktig pusselbit i kartläggningen av den frågan. anför att det osäkra läge som gäller i fråga om tillförlitligheten av åldersbedömningar gör att resultaten av uppdrag bör avvaktas innan någon lagändring kommer till stånd. Det är uppdrag att genomföra medicinska åldersbedömningar. analyser och bedömningar vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. När uttalar sig om en persons ålder uttalar myndigheten sig aldrig med större säkerhet än vad de vetenskapliga metoderna tillåter. Den osäkerhet som finns i bedömningen har också domstolen att beakta i sin bevisvärdering. Mot den bakgrunden saknas det enligt regeringens mening tillräckliga skäl att invänta det uppdrag som ska genomföra innan ett förslag om ny lagstiftning läggs fram. Som Rädda barnen framför är det viktigt för människors förtroende för rättsväsendet och tryggheten i samhället att brott utreds och att de som begår brott lagförs på det sätt som lagstiftaren avsett. Utan en möjlighet att göra en medicinsk åldersbedömning måste myndigheterna förlita sig på den misstänktes uppgifter om sin ålder. Det finns då en betydande risk för att allvarliga brott inte utreds eller att åklagaren inte kan uppfylla sin bevisbörda eller utredningsskyldighet med följd att åtal inte kan väckas eller att ett väckt åtal ogillas. Följden kan också bli att dömda får mindre ingripande påföljder än vad de skulle ha fått om åldern hade kunnat utredas närmare. måste en sådan ordning anses som stötande, inte minst mot bakgrund av det intresse målsägandena har av att brott blir utredda och lagförda. Detta gör sig särskilt starkt gällande när det är fråga om mycket allvarlig brottslighet. Det är som påtalar också olämpligt att vuxna personer som döms för ett allvarligt brott placeras tillsammans med barn på slutna ungdomshem. Kroppsbesiktning ska få göras för att utreda ålder När den misstänktes ålder är okänd eller ifrågasatt finns det som konstateras ovan ett behov av att vidta ett antal åtgärder för att kunna utreda den misstänktes ålder. I de fall en medicinsk åldersbedömning är nödvändig bedöms det lämpligaste sättet att få till stånd en sådan vara att, vilket skett i praxis, genomföra en kroppsbesiktning på den misstänkte med stöd av regelverk. anför att det bör övervägas om inte ett frivilligt samtycke till att genomgå en medicinsk åldersbedömning skulle vara en framkomlig väg i stället för den lösning som föreslås i utkastet till lagrådsremiss. Det finns en begränsad möjlighet för den misstänkte att på eget initiativ begära en medicinsk åldersbedömning. Det pågår ett arbete med att se över hur och i vilken utsträckning utför rättsmedicinska uppdrag på begäran av enskilda. I uppdraget ingår att analysera och ta ställning till hur myndigheten ska bedriva sin uppdragsverksamhet och föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas (dir. 2016:75 Stärkt integritet i verksamhet). En lösning som enbart bygger på att den enskilde frivilligt medverkar till att en medicinsk åldersbedömning genomförs bedömer regeringen inte som tillräcklig. Även om det ligger i den misstänktes intresse att genomgå en medicinsk åldersbedömning finns det situationer där förhållandena är de motsatta. I de situationerna bör det i sista hand vara möjligt att med tvång besluta om en sådan åtgärd. Mot den bakgrunden och med anledning av Högsta domstolens beslut finns det därför anledning att ändra bestämmelsen om kroppsbesiktning så att det, på samma sätt som tillämpades innan Högsta domstolens beslut, finns förutsättningar att besluta om kroppsbesiktning i syfte att utreda den misstänktes ålder om den har betydelse för påföljden. Liksom tidigare bör en sådan möjlighet finnas oavsett om det handlar om att avgöra om en misstänkt som anses vara straffmyndig är det (se vidare 2016/17:165 nedan) eller om åldern annars har betydelse för påföljdsfrågan, t.ex. för straffmätningen eller påföljdsvalet. Regeringen föreslår därför, i likhet med vad som görs i utkastet till lagrådsremiss, att ändamålet för kroppsbesiktning ska kompletteras så att det uttryckligen framgår att kroppsbesiktning får göras för att utreda den misstänktes ålder i de fall den har betydelse för om påföljd får dömas ut eller har betydelse för påföljdsfrågan i övrigt. Möjligheten till kroppsbesiktning ska inte utvidgas i förhållande till tidigare tillämpning av regelverket Den föreslagna kompletteringen om kroppsbesiktning för ändamålet att utreda ålder när den har betydelse för om påföljd får dömas ut eller betydelse för påföljdsfrågan i övrigt innebär en uttrycklig lagreglering av vad som i den praktiska tillämpningen ansågs gälla innan Högsta domstolens beslut. Det är alltså fråga om ett återställande av rättsläget såsom det tidigare uppfattades på denna punkt. Någon utvidgning av möjligheten att besluta om kroppsbesiktning i förhållande till vad som ansågs gälla är inte avsedd. Det innebär att ett beslut om kroppsbesiktning inte bör få fattas om det enbart har betydelse för frågan om utvisning på grund av brott eftersom utvisning inte är en brottspåföljd, utan betraktas som en annan särskild rättsverkan av brottet. Såsom tidigare och, i likhet med vad som gäller vid all tvångsmedelsanvändning, kommer förutom legalitetsprincipen, även behovsprincipen, ändamålsprincipen och proportionalitetsprincipen att vara vägledande vid tillämpningen. Det bör inte införas någon särskild reglering för när straffmyndighetsåldern är ifrågasatt Barn får inte kroppsbesiktigas med stöd av bestämmelserna i 28 kap. . För dem gäller särskilda regler i LUL. Den som är skäligen misstänkt för att ha begått ett brott med fängelse i straffskalan får kroppsbesiktigas om det är av synnerlig vikt för att klarlägga omständigheterna kring brottet. Detsamma gäller straffbelagt försök, förberedelse eller stämpling till ett sådant brott (36 a § LUL). Vid tillkomsten angavs att barn i den aktuella åldern befinner sig i en känslig period i sin utveckling och att ett särskilt hänsynstagande till den personliga integriteten därför är motiverad. Med hänsyn till detta ansåg regeringen att kraven för att få utföra kroppsbesiktning på personer som inte är straffmyndiga bör vara högre ställda än för personer (prop. 2009/10:105 s. 49 f.). I utkastet till lagrådsremiss lyfts det fram att de ställningstaganden som gjorts när det gäller intresset av en restriktiv tvångsmedelsanvändning mot barn måste anses utgå från att den misstänktes ålder är klarlagd och att barnet ostridigt är . och ställer sig tveksamma till den slutsatsen och anför i likhet med bl.a. JO och att det finns skäl att ha en restriktiv hållning till kroppsbesiktning även i de fall den misstänkte invänder att han eller hon är . När det gäller frågan om kroppsbesiktning kan ske när den misstänkte invänder att han eller hon inte är straffmyndig gör regeringen följande bedömning. Förslaget i lagrådsremissen syftar inte till att förändra det grundläggande förhållandet mellan och LUL utan syftar endast till att förtydliga när det enligt är möjligt att besluta om kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder. finns det inte något särskilt beviskrav beträffande sannolikheten av åldern i eller LUL för att kroppsbesiktning ska få användas när åldern är ifrågasatt. Mot den bakgrunden, och eftersom syftet med förslaget är att återspegla det rättsläge beträffande möjligheten till kroppsbesiktning som ansågs gälla i den praktiska tillämpningen innan Högsta domstolens beslut blir det som framhåller en naturlig konsekvens att inte heller nu föreslå en särskild reglering för användning av kroppsbesiktning för att utreda ålder för de fall den misstänkte invänder att han eller hon inte är straffmyndig. Det är å andra sidan centralt att tvångsmedel som riktas mot barn är omgärdade av rättsäkerhetsgarantier och att de inte används annat än när det är befogat. Det finns alltså som remissinstanserna framhåller anledning att vara restriktiv med att tillåta kroppsbesiktning om den misstänktes ålder är oklar och den misstänkte invänder att han eller hon är . Regeringen gör dock, mot bakgrund av syftet med förslaget, den samlade bedömningen att det är ändmålsenligt att frågan om bestämmelser ska tillämpas i en sådan situation i första hand ligger på rättstillämparen. Om tvångsmedlet ska få användas när den misstänkte invänder att han eller hon är bör alltså bedömas utifrån de begränsningar som behovsprincipen och proportionalitetsprincipen innebär för användningen av tvångsmedlet. Det är vid en sådan prövning naturligt att det ligger på beslutsfattaren att bedöma hur sannolikt det med hänsyn till övriga omständigheter är att den misstänkte är . Legalitetsprincipen hindrar varken en sådan reglering eller en sådan tillämpning. På samma sätt som bör det vid en sådan prövning krävas att de beslutsfattande myndigheterna har gjort vissa efterforskningar för att bemöta den misstänktes påstående innan ett beslut om kroppsbesiktning kan fattas, så att det på goda grunder kan antas att den misstänkte är . Det kan t.ex. handla om att inhämta uppgifter från tidigare förhör eller uppgifter från . Sammanfattningsvis menar regeringen att förslaget uppfyller de krav som måste ställas på tvångsmedelslagstiftning. Det är dock som nämns ovan angeläget att tvångsåtgärder mot barn inte används annat än när det är befogat. Regeringen avser därför att följa frågan och vid behov vidta åtgärder. Betydelsen av den misstänktes ålder i ett större perspektiv Den misstänktes ålder har som framgår av avsnitt 4.1 inte bara betydelse för om någon påföljd får dömas ut eller för påföljdsfrågan i övrigt. JO efterfrågar ett klargörande av i vilken utsträckning tvångsmedel, bl.a. anhållande och häktning, kan användas på någon vars ålder är osäker. Även framhåller att det bör övervägas om frågor som rör den misstänktes ålder ska behandlas i ett sammanhang. Som framgår ovan är syftet med förslaget att återställa rättsläget så som det 2016/17:165 uppfattades innan Högsta domstolens beslut. Det finns inte något underlag för att bedöma frågor som har att göra med ålder i ett större perspektiv inom ramen för detta lagstiftningsarbete. 5 Kostnader och andra konsekvenser Regeringens bedömning: Förslaget bedöms inte leda till några ökade kostnader eller andra konsekvenser för staten, de berörda myndigheterna eller för den enskilde. Utkastets bedömning stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: anser att en barnkonsekvens- analys bör göras. Skälen för regeringens bedömning: Det föreslagna tillägget innebär att vad som redan ansågs gälla i den praktiska tillämpningen före Högsta domstolens beslut nu uttryckligen regleras i bestämmelsen om kroppsbesiktning. Någon utvidgning av möjligheten att besluta om kroppsbesiktning i förhållande till hur reglerna tillämpades innan Högsta domstolens beslut är inte avsedd. Förslaget bör därför inte leda till en ökad användning av beslut om kroppsbesiktning. Det innebär att den föreslagna ändringen inte heller kan antas leda till några kostnader eller andra konsekvenser för staten, de berörda myndigheterna eller den enskilde. Liksom vid annan tvångsmedelsanvändning ska förutom legalitetsprincipen, även behovsprincipen, ändamålsprincipen och proportionalitetsprincipen vara vägledande vid tillämpningen. Om beslutet riktar sig mot ett barn ska barnets särskilda behov och mognad särskilt beaktas. Att barnets bästa ska beaktas framgår även av regeringens uppdrag till att genomföra medicinska åldersbedömningar. Av uppdraget framgår att särskilt ska beakta de krav på etik och de särskilda rättigheter som barn har enligt internationella konventionsåtaganden i sitt arbete. Det framgår vidare att medicinska åldersbedömningar ska ske med full respekt för den personliga värdigheten. Förslaget kan inte förväntas få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det finns inte behov av några Utkastets förslag och bedömning stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Lagändringarna bör träda i kraft . De bör därför träda i kraft När det gäller processrättslig lagstiftning är utgångspunkten att nya regler ska börja tillämpas genast efter ikraftträdandet. Det innebär att nya regler ska tillämpas på varje processuell företeelse som inträffar efter det att regleringen har trätt i kraft. Det medför att de brottsbekämpande myndigheterna och domstolarna ska tillämpa de nya bestämmelserna även i förundersökningar som har inletts innan de föreslagna bestämmelserna träder i kraft. Till följd av Högsta domstolens avgörande saknas lagstöd för de beslut om kroppsbesiktning som är fattade men ännu inte verkställda när den nya regleringen träder i kraft. Sådana beslut bör därför vid behov ersättas av nya med stöd av den nu föreslagna regleringen. En sådan ordning är lämplig och innebär att det inte behövs några övergångsbestämmelser. Förslaget till lag om ändring i 28 kap. 12 § Den som skäligen kan misstänkas för ett brott på vilket fängelse kan följa, får kroppsbesiktigas 1.för de ändamål som anges i 11 §, 2.enligt bestämmelserna i 12 a §, eller 3.för utredning om hans eller hennes ålder, om den har betydelse för om påföljd får dömas ut eller betydelse för påföljdsfrågan i övrigt. I den omfattning och för det ändamål som anges i 12 b § får även en annan person än den som skäligen kan misstänkas för ett brott kroppsbesiktigas. Med kroppsbesiktning avses undersökning av människokroppens yttre och inre samt att prov tas från människokroppen och undersöks. En kroppsbesiktning får inte utföras så att den som undersöks riskerar framtida ohälsa eller skada. Paragrafen innehåller bestämmelser om kroppsbesiktning. ena finns i avsnitt 4.4. I första stycket anges i tre punkter under vilka förutsättningar kroppsbesiktning får göras på den som är skäligen misstänkt för ett brott på vilket fängelse kan följa. Första stycket 1 och 2 överensstämmer med vad som gällt enligt första styckets första mening. i sak är inte avsedd. Första stycket 3, som är ny, innebär att kroppsbesiktning av en misstänkt får beslutas för utredning om hans eller hennes ålder, om åldern har betydelse för om påföljd får dömas ut eller betydelse för påföljdsfrågan i övrigt. Bestämmelsen tar sikte på de fall där den misstänktes ålder är oklar eller ifrågasatt. Första ledet i punkten gäller frågan om en misstänkt som kan antas vara är det och alltså Andra ledet i punkten rör både frågor om straffmätning och val av påföljd. Frågan om en misstänkt är har bl.a. betydelse för förutsättningarna att döma till fängelse. Frågan om den misstänkte är 2016/17:165 gör sig särskilt gällande om det kan bli fråga om att döma till livstids fängelse. Beslut enligt punkten kan bara fattas om det handlar om påföljdsfrågan. Beslut kan inte fattas om åldern t.ex. enbart har betydelse för en fråga om utvisning för brottet. I likhet med annan tvångsmedelsanvändning ska förutom legalitetsprincipen, även behovsprincipen, ändamålsprincipen och proportionalitetsprincipen vara vägledande vid tillämpningen. Riktar sig beslutet mot ett barn ska barnets särskilda behov och mognad särskilt beaktas. Vid en sådan bedömning ska det läggas särskild vikt vid att det är fråga om en ung person. Det ligger på beslutsfattaren att bedöma hur sannolikt det med hänsyn till övriga omständigheter är att den misstänkte är . Det krävs att de beslutsfattande myndigheterna har gjort vissa efterforskningar för att bemöta den misstänktes påstående innan ett beslut om kroppsbesiktning fattas, så att det på goda grunder kan antas att den misstänkte är . Det kan t.ex. handla om att inhämta uppgifter från tidigare förhör eller uppgifter från . Det som utgjort andra meningen i paragrafens första stycke flyttas till ett nytt andra stycke. Vad som utgjort paragrafens andra stycke flyttas till ett nytt tredje stycke. Ändringarna i andra och tredje styckena är endast språkliga. Sammanfattning av utkastet till lagrådsremiss Det är av stor vikt att det kan göras rättvisande och rättssäkra åldersbedömningar i brottmålsprocessen. I utkastet till lagrådsremiss lämnas därför förslag på ett förtydligande i lag när kroppsbesiktning för att utreda den misstänktes ålder får göras. Det föreslås att kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder ska få göras på den som skäligen kan misstänkas för ett brott på vilket fängelse kan följa. En förutsättning ska vara att den misstänktes ålder har betydelse för om påföljd får dömas ut eller betydelse för påföljdsfrågan i övrigt. Det kan till exempel handla om att avgöra om den misstänkte är straffmyndig eller om att åldern annars kan förväntas ha betydelse för påföljdsvalet eller straffmätningen. Förslagen föreslås träda i kraft den 1juli 2017. Lagförslaget i utkast till lagrådsremiss Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 28 kap. 12 § ska ha följande lydelse. Den som skäligen kan misstänkas för ett brott på vilket fängelse kan följa, får kroppsbesiktigas för ändamål som anges i 11 § eller enligt bestämmelserna i 12 a §. I den omfattning och för det ändamål som anges i 12 b § får också en annan person kroppsbesiktigas. Med kroppsbesiktning avses undersökning av människokroppens yttre och inre samt tagande av prov från människokroppen och undersökning av sådana prov. En kroppsbesiktning får inte utföras så att den undersökte riskerar framtida ohälsa eller skada. Den som skäligen kan misstänkas för ett brott på vilket fängelse kan följa, får kroppsbesiktigas 1. för de ändamål som anges i 2. enligt bestämmelserna i 12 a §, eller 3. för utredning om hans eller hennes ålder, om den har betydelse för om påföljd får dömas ut eller betydelse för påföljdsfrågan i övrigt. I den omfattning och för det ändamål som anges i 12 b § får även en annan person än den som skäligen kan misstänkas för ett brott kroppsbesiktigas. Med kroppsbesiktning menas undersökning av människokroppens yttre och inre samt att prov tas från människokroppen och undersöks. En kroppsbesiktning får inte utföras så att den som undersöks riskerar framtida ohälsa eller skada. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2016:546. ombudsmän (), , , , , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , Säkerhetspolisen, Kriminalvården, , , , , Brottsofferjouren, Flyktinggruppernas riksråd (FARR), Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar, och . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i . Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, , , , , Regeringen beslutar proposition Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen