prop · H50314 · 2017-09-14 00:00:00 — De nationella bedömningsstödens syften bör förtydligas. De bör vara betygsstödjande, diagnostiska eller formativa. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår att det i lagtexten ska anges att provresultatet inte särskilt ska beaktas om det är sannolikt att resultatet inte ger en rättsvisande bild av elevens kunskaper i ämnet på grund av omständigheter som eleven inte själv råder över. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva eller har inga invändningar mot förslaget att provens betydelse för betygssättningen ska förtydligas, däribland , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , och kommuner, och Kommuner och Landsting (SKL). Även och är positiva till förslaget men lyfter fram vikten av den föreslagna undantagsregeln. kommun och är positiva men anger att ett införande måste åtföljas av olika informations- och stödinsatser. är tveksamt till om förslaget har någon praktisk betydelse. Kriminalvården anser inte att förslaget bidrar till att klargöra provens roll för betygssättningen. Några instanser, däribland , kommun och Handikappförbunden, anser att det är oklart vad som menas med ”särskilt beaktas”. är kritisk till att ytterligare öka provens betydelse och kommun anser att det vore bättre med fler och tydligare bedömningsstöd. framför, när det gäller relationen provbetyg och ämnes- /kursbetyg, att om det är en skillnad dem emellan så ifrågasätts lärarens kompetens i bedömning. Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter och organisationer beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag överensstämmer med förslaget i rutan. tillstyrker förslaget och Skolinspektionen har inkommit med besked att myndigheten inte har några synpunkter på den ändrade lydelsen. och ifrågasätter om lärare kommer att göra olika tolkningar av såväl vad ”särskilt beakta” innebär som av undantagsmöjligheten på grund av särskilda skäl. anser vidare att det är vanskligt att resultat på nationella prov särskilt ska beaktas vid betygssättning, bl.a. på grund av att det kan finnas systematiska felkällor. Enligt visar provresultat på elevens kunskaper vid provtillfället medan betygssättningen kan ske , när terminen avslutas och menar att det saknas en problematisering om detta. Även framför liknande synpunkter. menar vidare att den föreslagna bestämmelsens formulering kan tolkas som att det blir frågan om ett examensprov, att lärares undervisning allt mer kommer att styras av de nationella proven och att ett minskat förtroende för lärarprofessionen sanktioneras på nationell nivå då lärares förmåga att bedö- ma elevernas kunskapsutveckling reduceras och misstänkliggörs. , som avstyrker förslaget, anser att det i stort sett omöjliggör avsteg från resultatet på nationella provet vid betygssättning och att det fråntar lärare den stora del av yrkets profession som utgörs av bedömning. Skälen för regeringens förslag och bedömning De nationella proven bör huvudsakligen vara betygsstödjande har de nationella proven två huvudsakliga syften: att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning och att ge underlag för i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. Trots detta råder det enligt utredningen fortfarande oklarheter om provens syften. En del lärare känner exempelvis inte till provens syften och anser dessutom att den information som skickas ut i samband med proven inte heller är helt tydlig när det gäller syftena. Det har i flera sammanhang framhållits att de nationella proven såsom de nu är utformade är bristfälliga som verktyg för uppföljning på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå samt för trendmätning av resultat . De skäl som anges är att resultaten på proven är svåra att jämföra beroende på att svårighetsgraden varierar mellan proven, att proven inte prövar alla kunskaper och färdigheter som utbildningen ska ge enligt kurs- och ämnesplanerna och att proven innehåller för få återkommande uppgifter, som möjliggör jämförelser av elevers kunskapsutveckling (s.k. ankaruppgifter). Vidare har pekat på ytterligare en svaghet när det gäller de nationella provens lämplighet för att följa upp elevernas kunskapsutveckling på olika nivåer, nämligen att provresultaten ganska ofta grundar sig på prov som är bedömda av enskilda lärare. Flera studier, t.ex. Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter av , och 2014, SNS 2014, betänkandet Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer (SOU 2014:12) och rapporten of Evaluation and Assessment in Education (2011), visar också på en bristande likvärdighet i bedömningen av proven. Därigenom har de sammanräknade resultaten på proven inte varit lämpliga för trendmätning, dvs. att följa upp kunskapsutvecklingen i skolväsendet . I föregående avsnitt gör regeringen bedömningen att elevlösningar av nationella prov i fortsättningen bör bedömas av någon annan än den undervisande läraren och att det bör medföra att bedömningarna av elevernas resultat på proven blir mer rättvisande och likvärdiga. Som framgår ovan grundas dock kritiken att de nationella proven är bristfälliga som verktyg för uppföljning på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå samt för trendmätning av resultat , på ytterligare omständigheter. Mot denna bakgrund anser regeringen att de nationella proven, för att stärka en likvärdig betygssättning och i förlängningen även elevernas rättssäkerhet, huvudsakligen bör användas som ett stöd för betygssättningen. För elever i årskurs 3 i , som genomför nationella prov men som inte får betyg, bör syftet med de nationella pro- ven fortsättningsvis vara att bedöma elevernas lärande utifrån de uppställda kunskapskraven. De nationella provens roll för betygssättningen ska förtydligas Som framgår av avsnitt 4 varierar de nationella provens betydelse för betygssättningen mellan såväl skolor som mellan lärare. En del lärare anser att resultat på nationella prov endast är ett underlag bland andra medan vissa lärare tillmäter proven stor betydelse och i praktiken menar att resultatet på ett nationellt prov är avgörande för betyget. Detta är också en bild som bekräftas av , som vid sina jämförelser mellan skolor funnit att det generellt finns en stor variation mellan skolor när det gäller skillnader mellan provresultat på nationella prov och slutbetyg. Den stora variationen i avvikelser mellan skolenheter kan enligt indikera att skolorna tolkar kunskapskraven på olika sätt. bl.a. av Skolinspektionens rapport för en likvärdig bedömning 2016, dnr 2015:1814, att utfallet av Skolinspektionens ombedömningar av lösningar på nationella prov visat på att lärare tenderar att göra generösa bedömningar av elevlösningar av sina egna elevers prov. Detta innebär enligt regeringens mening – särskilt mot bakgrund av att de avvikelser som förekommer förefaller vara systematiska – att det finns en risk för att grunden för betygssättningen varierar på ett sätt som inte är rättssäkert eller likvärdigt för eleverna. Det finns således ett behov av insatser för att säkerställa en mer objektiv bedömning av elevlösningar på nationella prov. Regeringen anser därför, i likhet med utredningen och stora delar av remissopinionen, att elevernas resultat på de nationella proven bör ha en särskild betydelse som underlag för betygssättningen. Det bör därför i skollagen i de olika skolformskapitlen införas en bestämmelse som uttryckligen reglerar att ett resultat på ett nationellt prov särskilt ska beaktas vid betygssättningen. En del remissinstanser, bl.a. och Handikappförbunden, välkomnar att provens roll klargörs men menar att den föreslagna bestämmelsen inte ger tillräcklig ledning för att säkerställa rättssäkerhet och likvärdighet. De menar att det behöver klargöras vad som avses med ”särskilt beaktas”, och undrar vilken vikt provresultat ska ha i förhållande till annat underlag vid betygssättningen. Enligt regeringen innebär formuleringen ”särskilt beaktas” inte att provet helt ska styra betyget utan att provet även fortsättningsvis ska utgöra ett stöd vid betygssättningen. Enligt läroplanerna för de berörda skolformerna ska läraren vid betygssättningen utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskraven och göra en allsidig bedömning av dessa kunskaper. Läraren ska, som ansvarig för betygsättningen, även framöver göra en slutlig och allsidig bedömning av de kunskaper och färdigheter som eleven har uppvisat i förhållande till de aktuella kunskapskraven. Således kan resultatet på ett nationellt prov inte ensamt utgöra underlag för betygssättningen eftersom ett enda prov inte kan pröva alla de kunskaper och färdigheter som undervisningen ska ge. Regeringen delar således inte och Friskolornas riksförbunds farhåga att de nationella proven ska uppfattas som ett examensprov som helt styr betygen. Det är fortfarande vik- tigt att det finns utrymme för en professionell bedömning av elevernas prestationer i det enskilda fallet, såsom framhåller i sitt yttrande över utkastet till lagrådsremiss. Det innebär att om lärarens övriga underlag för kunskapsbedömning, t.ex. från klassrumsobservationer, olika tester och laborationer, sammantaget visar på kunskapsnivåer som avviker från vad som framkommer i provresultatet kan resultatet bli att det betyg som eleven får avviker från provresultatet både uppåt och nedåt. kan en lärare inte bortse från resultatet på ett nationellt prov, som är välkonstruerat och noga utprövat och som utvecklats just för att vara ett stöd vid betygssättningen. Att i lag fastslå att proven ska ha en särskild betydelse medför enligt regeringens mening en ökad likvärdighet i bedömningen av elevers kunskaper. Att provet särskilt ska beaktas vid betygssättningen understryker alltså att resultatet på ett nationellt prov normalt sett har en större betydelse än vilket annat enskilt prov eller bedömningsunderlag som helst. Som och påpekat i yttrande över utkastet till lagrådsremiss kan det ibland gå mellan det att ett nationellt prov genomförs och betygssättningen sker. Lärare måste kunna ge elever återkommande chanser att visa sina kunskaper och förmågor och det måste även fortsättningsvis finnas utrymme att ta hänsyn till detta vid betygssättningen. Läraren ska alltså vid betygssättningen beakta även de kunskaper och färdigheter eleven utvecklat och uppvisat efter ett provtillfälle. Detta kan leda till att elevens betyg avviker från provresultatet. I likhet med utredningen anser regeringen att det kan finnas särskilda undantagssituationer när en elevs resultat på ett nationellt prov inte ska beaktas. Utredningen har föreslagit att det i lagtexten ska anges att provresultatet inte särskilt ska beaktas om det är sannolikt att resultatet inte ger en rättsvisande bild av elevens kunskaper i ämnet på grund av omständigheter som eleven inte själv råder över. Regeringen delar uppfattningen att det bör finnas en undantagsregel, men anser att lagtexten bör formuleras något annorlunda, bl.a. då det kan finnas skäl att inte särskilt beakta provresultatet på grund av omständigheter som eleven själv förfogar över, såsom att eleven har fuskat vid provet. Vidare anser regeringen att undantagsbestämmelsen, eftersom nationella prov består av olika delprov som genomförs , också bör kunna tillämpas på endast en eller vissa delar av ett nationellt prov. Regeringen anser således att det i lagtexten ska anges att provresultatet eller resultat på delprov inte ska beaktas särskilt om det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl avses sådana situationer där det finns ovanliga och särskilt beaktansvärda omständigheter som gör att den betygssättande läraren ska kunna göra ett avsteg från huvudregeln att resultatet på ett nationellt prov särskilt ska beaktas vid betygssättningen. Typiskt sett bör det vara fråga om situationer där provresultatet eller resultat på delprov inte ger en rättvisande bild av vad som tidigare är känt om elevens kunskaper och detta beror på omständigheter som eleven inte själv råder över. Det kan exempelvis vara fråga om felande teknik och hjälpmedel som inte fungerat vid ett delprov. Det kan också vara fråga om personliga förhållanden, t.ex. dödsfall i familjen eller vänkretsen eller andra omvälvande händelser. Det kan dock även vara fråga om omständigheter som eleven själv förfogar över, såsom att det har konstaterats att eleven har fuskat vid provet. efterlyser ett resonemang kring hur den föreslagna regleringen förhåller sig till förordningsbestämmelser som ger rektor möjlighet att besluta att en elev inte behöver genomföra nationella prov. I sådana undantagsfall kan inte resultat på ett nationellt prov särskilt beaktas vid betygssättningen. Sammanfattningsvis bör det i de olika skolformskapitlen införas bestämmelser med innebörden att det vid betygssättning i ett ämne eller en kurs där det getts ett nationellt prov ska elevens resultat på det nationella provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på delprov ska dock inte beaktas särskilt om det finns särskilda skäl. Även syftet med de nationella bedömningsstöden bör förtydligas De bedömningsstöd som tillhandahåller varierar mycket i sin utformning. En del bedömningsstöd är uppbyggda på ett sätt som liknar de nationella proven medan andra snarare kan kategoriseras som undervisningsstöd eller stöd för att tolka kurs- och ämnesplaner. På grund av variationen är det svårt att överblicka vilka bedömningsstöd som finns. Det är dessutom oklart vilket syfte respektive bedömningsstöd har. Mot den bakgrunden anser regeringen att de nationella bedömningsstöden fortsättningsvis bör ha ett betygsstödjande, diagnostiskt eller formativt syfte. Syftet med de betygsstödjande nationella bedömningsstöden bör, som framgår av benämningen, vara att stödja betygssättningen. De diagnostiska nationella bedömningsstöden bör användas för att bedöma elevernas kunskapsnivå med utgångspunkt i kursplanerna och kunskapskraven samt visa elevernas starka och svaga sidor i respektive ämne. De nationella bedömningsstöden som har ett formativt syfte – dvs. att ge information om vilka kunskaper som utgör styrkor och vilka kunskaper som eleven genom undervisningen behöver utveckla mer – bör användas för lärarnas kontinuerliga bedömningar i undervisningen och som en vägledning för eleven att komma vidare i sin kunskapsprocess. Det bör av varje enskilt nationellt bedömningsstöd framgå vilket av dessa syften det har. De nationella bedömningsstöden i årkurs 1 i , sameskolan, specialskolan och grundsärskolan i ämnena matematik, svenska och svenska som andraspråk ska, liksom dagens bedömningsstöd, vara obligatoriska för lärarna att använda. De nationella bedömningsstöden i övriga årskurser och skolformer ska vara frivilliga för lärarna att använda. Frågan om den icke-kompensatoriska betygssättningen bör utredas Bedömningen av elevlösningar på de nationella proven är kompensatorisk, dvs. alla kunskapskrav behöver inte vara uppfyllda på en viss nivå för att en elev ska få det provbetyget. En elev som får t.ex. betyget F på ett delprov kan ändå få betyget E som provbetyg sedan en helhetsbedömning av elevens prestationer på samtliga delprov har gjorts. Eleven kan t.ex. ha presterat starkt i vissa delprov på ett sätt som väger upp en svag prestation på ett annat delprov. Betygssättningen i ett ämne eller en kurs är dock sedan den nya betygsskalan infördes (prop. 20058/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169) inte kompensatorisk. Utredningen ser inga möjligheter att tillämpa en icke-kompensatorisk bedömning på proven då det inte går att på ett prov pröva alla förmågor i en sådan 2017/18:14 omfattning att resultaten på respektive förmåga blir tillförlitliga. Denna skillnad i bedömningen mellan prov och betygssättning skapar enligt utredningen förvirring hos många lärare, och kritik riktas mot betygssystemet då det uppfattas att betyg sätts utifrån elevernas sämsta prestationer. Även skolkommission (U 2015:03) har uppmärksammat frågan i sitt delbetänkande Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet (SOU 2016:38 s. 157). Då de nationella proven ska ha ett betygsstödjande syfte bör bedömningsgrunderna vara desamma vid rättning av nationella prov och vid betygssättning. Regeringen avser därför att låta utreda frågan om betygssättningen även i fortsättningen bör vara icke-kompensatorisk. Även ett införande av en normering av betygsnivåerna på gruppnivå övervägs Utredningen behandlade i sitt betänkande frågan om det bör införas en modell för hur mycket resultat på nationella prov och betyg får avvika från varandra på gruppnivå, s.k. gruppnormering. Utredningen lämnade dock inga förslag. Gruppnormering skulle enligt regeringens uppfattning kunna stävja den betygsinflation som förefaller finnas i det svenska betygssystemet, dvs. att den genomsnittliga betygsnivån ökat utan att elevernas faktiska kunskaper ökat i motsvarande utsträckning. Detta skulle dock innebära ett stort ingrepp i det svenska betygssystemet. Regeringen bereder frågan vidare, där ett alternativ är att låta utreda om en sådan modell är rimlig. 6.4För att bli mer effektiva och lätthanterliga bör de nationella proven och de nationella bedömningsstöden digitaliseras Regeringens bedömning: Nationella prov och nationella bedömningsstöd bör digitaliseras och genomföras på dator eller annan teknisk plattform. Uppsatser i svenska, svenska som andraspråk och engelska bör skrivas på dator från och med . Utredningens förslag överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget är positiva till en digitalisering av nationella prov och bedömningsstöd, däribland Myndigheten för delaktighet, Statskontoret, , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , utvärdering (IFAU), (N 2012:04), , , , och kommuner, Västra , , , , i samverkan (ViS), Kommuner och Landsting, och . anser att digitaliserade prov underlättar rättning, kan mäta progression på individnivå, stärker en likvärdig bedöm- ning och minskar administrationen. Flera remissinstanser, däribland och kommun, pekar på vikten av att intresset av att förenkla provhanteringen genom digitalisering inte får inkräkta på möjligheterna att mäta mer Även , Institutionen för nordiska språk, framhåller att det är viktigt att belysa och utvärdera frå- gan om vad som prövas om proven blir digitala, inte minst när det gäller läs- och skrivförmåga. Flera remissinstanser understryker vikten av att de behov som elever med funktionsnedsättning har tillgodoses i digitaliseringsarbetet, bl.a. kommun, Myndigheten för delaktighet, , framhåller att digital information aldrig kan skyddas med lika stor säkerhet som fysiska dokument. avstyrker förslaget och anför att dator- baserade prov inte bör införas så länge datorkunskap inte finns som ämne Om elever i årskurs 6 ska kunna använda sig av datorer bör de enligt förbundet ha fått en didaktiskt genomtänkt utbildning i hur När det gäller förslaget om att uppsatser ska skrivas på dator är majori- teten av remissinstanserna positiva, däribland Specialpedagogiska skol- myndigheten, (N 2012:04) och att elever i gymnasieskolan ställer sig positiva till att skrivuppgifter görs på datorn men att de är kritiska till att proven i matematik och naturvetenskapliga ämnen ska göras på dator. Skälen för regeringens bedömning Digitalisering har många fördelar Dagens nationella prov är huvudsakligen pappersbaserade och distribue- ras, genomförs och rättas manuellt. Att huvuddelen av elevlösningarna skrivs på papper medför administration för lärare. bär vidare att många huvudmän, skolor och lärare upplever arbetet med de resultatuppgifter som ska lämnas till som underlag för den officiella statistiken som en administrativ börda. bär därutöver säkerhetsrisker vid distributionen av provmaterial och läraranvisningar, i tryckeriet, vid utskick till skolor och vid förvaringen av dem lokalt. Det finns exempel på att kartonger med provmaterial för- svunnit i leveransen till skolor, liksom att provuppgifter har blivit kända på skolor före provtillfället. Sammantaget är det pappersbaserade prov- systemet ineffektivt och innebär såväl risker för att sekretsskyddade upp- gifter sprids som onödig administration för lärare och annan personal. Till detta kommer stora kostnader för t.ex. tryckning och distribution av provmaterial och läraranvisningar. framhåller kan digitaliseringen även frigöra tid mer tid för undervisning. Det är enligt regeringen viktigt att inte underskatta komplexiteten i att digitalisera de nationella proven. Således måste arbetet med digitalise- ringen ägnas stor omsorg. Exempelvis måste utformningen av de teknis- ka lösningarna vara fullgod och kommunikationen med datorerna ute på Därtill måste givetvis de olika delproven och upp- gifterna konstrueras så att det säkerställs att elevernas kunskaper i ämnet prövas på bästa sätt. Därutöver är ett digitaliserat provsystem förenat med svårigheter i form av nya säkerhetsrisker, t.ex. till följd av fusk på De finns också de som menar att datorbaserade prov kan inne- bära nackdelar för elever med funktionsnedsättning. Det är därför viktigt att systemet, såsom t.ex. Myndigheten för delaktighet, Autism- och Aspe- rgerförbundet samt påpekat, fungerar för alla elevgrupper, inte minst elever med funktionsnedsättning. heten och tillgängligheten för denna elevgrupp måste därför särskilt be- Därutöver är det viktigt att provsystemet konstrueras så att prov- material inte kan spridas. Som Kriminalvården framhåller måste prov- systemet också kunna hantera det faktum att det i vissa utbildningsformer ställs särskilda krav på tekniska lösningar. Det finns således ett antal faktorer som måste hanteras i samband med ett införande av digitalise- rade nationella prov. , som avstyrker förslaget, anför att de nationella proven inte bör digitaliseras innan eleverna fått en didaktiskt Regeringen konstaterar dock att det redan i dag ingår i elevernas utbildning att lära sig använda datorer, se bl.a. 10 kap. 10 § och 15 kap. 17 § skollagen. Regeringen delar därför inte Det framgår även av remissvaren att det finns ett brett stöd för ett digitaliserat provsystem. Att övergå till datorbaserade prov innebär enligt regeringen många för- Hanteringen av proven underlättas och effektiviteten ökar, bl.a. genom papperlös distribution, möjlighet till automaträttning och förenk- lad data- och resultatinsamling liksom för fördelning av elevlösningar för När proven genomförs digitalt kommer inrapporte- ringen av provresultaten också att kunna ske automatiskt, vilket kommer att minska lärarnas arbetsbörda och frigöra tid för undervisning och kun- Ett digitaliserat provsystem kan vidare verka motiva- tionshöjande för elever, eftersom flertalet har stor datorvana. utom ökar säkerheten genom elektronisk distribution. har i ett tillkännagivande anfört att regeringen bör återkom- ma till med ett förslag om att digitaliserade nationella prov ska införas (bet. 2015/16:UbU14, punkten 30, rskr. 2015/16:228). ytterligare ett tillkännagivande har anfört att regeringen bör vidta åtgärder för att införa digitala nationella prov (bet. 2016/17:UbU17, punkten 10, rskr. 2016/17:250). Regeringen anser i likhet med att de nationella proven bör digitaliseras för att minska lärares arbets- börda och öka effektiviteten och säkerheten i systemet. av de nationella proven öppnar även, som utredningen behandlar i sitt be- tänkande (SOU 2016:25 sid. 174 f. och 269 f.), för att vissa provupp- gifter, i de fall det bedöms möjligt och lämpligt, skulle kunna rättas auto- Det skulle i så fall kunna bidra till att likvärdigheten i betygs- sättningen ökar och att lärares arbetsbörda minskar. dock att det inte är lämpligt att reglera frågan på lagnivå, utan anser att en mer ändamålsenlig lösning är att åstadkomma en digitalisering genom