prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — –statsbidrag för habiliteringsersättning, –insatser för fallprevention. I budgeten beslutade om en fyraårig satsning på stärkt likvärdighet och säkerhet för insatser inom LSS. Avsatta medel för satsningen har varierar mellan åren och 2017 är i satsningen. Det innebär att anslaget minskas med jämfört med . I denna proposition föreslår regeringen att ett statsbidrag för habiliteringsersättning på införs. Vidare föreslår regeringen insatser motsvar- ande för förbättrad tolktjänst i arbetslivet Sammantaget innebär det att anslaget ökas med 2018 jämfört med . Tabell 6.13 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshinderområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet . beräknas anslaget till respektive. 6.7.34:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Tabell 6.14 Anslagsutveckling 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i saband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera utgifter för bilstöd till personer med funktionsnedsätt- ning enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkrings- balken. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 genomför arbete i enlighet med 4 d § i förordningen (2010:1745) om bilstöd till personer med funktionshinder. belastar kostnaderna utgiftsområde 22 Kommunikationer, anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. Regeringen föreslår mot bakgrund av det att anslaget 1:1 Utveckling Finansiering sker från detta anslag som föreslås minska med . Anledningen till att minskningen ovan är större än motsvarande ökning är att finansieringen riktas till ett anslag som pris- och löneuppräknas. Tabell 6.15 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Förändring till följd av: Nya bilstödsregler: Överföring Överföring till/från andra Nya bilstödsregler: Överföring Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning . beräknas anslaget till . 6.7.44:4 Kostnader för statlig assistansersättning Tabell 6.16 Anslagsutveckling 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning 1 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statlig assistansersättning till personer med funktions- nedsättningar enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäk- ringsbalken. I förordningen (1993:1091) om assistansersätt- ning finns ytterligare bestämmelser om assi- stansersättningen. Antalet personer som har rätt till assistans- ersättning, behovets omfattning (antal timmar) och timschablonen är de faktorer som styr ut- gifternas storlek. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 prognostiseras anslagsbelastningen att bli , vilket är lägre än vad anvisades i budgetpropositionen . Denna minsk- ning beror bl.a. på att antalet brukare med assistansersättning beräknas minska med ca 540 personer jämfört med . Även om hänsyn tas till att antalet timmar i genom- snitt med assistansersättning per brukare bedöms fortsätta öka samt till att timschablonen höjs är effekten av det minskade antalet brukare dominerande för utgiftsutveck- lingen –2018. därefter är effekten av ökningen i antalet timmar starkare. införde efterskottsbetalning av assistansersättning . En kvardröjande effekt av att ersättningen betalas ut i efterskott bedöms påverkar utgiften även . Syftet med att införa efterskottsutbetalningar var att säkerställa en bättre kontroll och en mer rättssäker hantering av assistansersättningen. Regeringen har för avsikt att besluta om nya föreskrifter för schablonbeloppet för timersätt- ning i förordningen (1993:1091) om assistans- ersättning på så sätt att schablonbeloppet för assistansersättning fastställs till . Det innebär att schablonbeloppet räknas upp (4,) jämfört med . Detta är en högre uppräkning än , då schablonen höjdes . Förändringen leder till att statens förväntade utgifter för 2018-2020 blir högre än om regeringen utgått från den ordning som gällt tidigare. I härledningstabellen acku- muleras skillnaden i beloppen mellan den gamla och den nya ordningen. Tabell 6.17 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning Förändring till följd av: -1 243 700 -1 903 500 -1 864 900 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 25 anvisas under anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning . beräknas anslaget till 26 respektive 27 . 6.7.54:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Tabell 6.18 Anslagsutveckling 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att –genom riktade insatser ge bättre förut- sättningar för en ökad bemanning och kvalitet i omsorgen, –främja kunskaps- och erfarenhetsutbyte inom äldreområdet, –öka kunskap och kompetens inom äldre- området, –öka antalet platser i särskilt boende samt öka antalet bostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden, –stödja och utveckla anhöriga och närståendes insatser, –fördela statsbidrag till pensionärs- organisationer, samt –fördela statsbidrag till organisationer som vårdar och hjälper närstående. Anslaget får även användas för utgifter för forskning och för utgifter för medlemskap i internationella organisationer inom äldreområd- et och för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen. Kostnaderna för de ad- ministrativa utgifterna får utgöra högst av anslaget. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Bemyndigande och ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen avser att besluta om bidrag till forskning om äldre som ska utlysas av för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). Vidare avser regeringen besluta om investeringsstöd för att stimulera ombyggnation och nybyggnation av särskilt boende samt bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden som riktar sig till personer . Rege- ringen bör därför bemyndigas att ingå ekono- miska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Tabell 6.19 Beställningsbemyndigande för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Erhållet/föreslaget bemyndigande P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 I syfte att öka antalet bostäder för äldre har rege- ringen infört ett nytt investeringsstöd. Detta anslag ökades för ändamålet med 2017 och regeringen föreslår att anslaget ökas med ytterligare 2018 för detta ändamål. Anslaget föreslås ökas med för praktiskt stöd i kommunerna med att införa metoder och arbetssätt för bättre sam- verkan och ökad trygghet i hemmet. Anslaget föreslås därutöver minska med . Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökas med jämfört med . är i regeringens beman- ningssatsning i omsorgen. beräknas därför anslaget minska med . Tabell 6.20 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Förändring till följd av: -1 955 828 -1 955 828 Stöd till samordnad vård och Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 6.21 Anslagsutveckling 4:6 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 121 927 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 121 926 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens institutions- styrelses förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för Statens institutions- styrelses (SiS) uppgift att initiera och stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet inom myndighetens verksamhetsområde. SiS är förvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda be- stämmelser om vård av unga (särskilda ung- domshem) och lagen (1998:603) om verkställig- het av sluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). Verksamheten är indelad i ung- domsvård, sluten ungdomsvård och missbruks- vård. Ungdomsvården och missbrukarvården finansieras till omkring två tredjedelar med av- gifter, medan sluten ungdomsvård finansieras helt via myndighetens anslag. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet . beräknas anslaget till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.22 Offentligrättslig verksamhet (som inte får behöver utöka an- talet platser i sin verksamhet. Orsaken till detta är en större efterfrågan, som hänger samman med att gruppen som kan bli aktuell för vård inom har blivit större. Inom ungdomsvården förklaras ökningen av antalet ensamkommande barn och ungdomar har ökat och av större barnkullar i de ålders- grupper som kan behöva komma i kontakt med ungdomsvården vid myndigheten. Av denna anledning beräknade regeringen i budget- propositionen att anslaget behövde ökas med . Regeringen anser att SiS anslag beöver ökas ytterligare för att klara sitt uppdrag. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med och beräknar att anslaget bör öka med ytterligare –2021. Tabell 6.23 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:6 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 4:6 Statens institutions- styrelse . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 6.7.74:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Tabell 6.24 Anslagsutveckling 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag för att stimulera utvecklingen av socialt arbete samt för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen och för utgifter kopplade till avvecklingen av . De admi- nistrativa utgifterna och utgifterna för avveck- lingen av får utgöra högst av anslaget. Anslaget får även användas för att medfinansiera programmet för fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. beslutade i budgetpropositionen att anslaget till skulle ökas i enlighet med regeringens förslag. Finansieringen av denna ökning hämtas från detta anslag. innebär detta att att an- slaget 4:6 ökas med och att detta anslag minskas med . Anledningen till att minskningarna ovan är större än motsvarande ökningar är att finansie- ringen sker till ett anslag som pris- och löneupp- räknas. fattade beslut om proposition Trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet (2016/17:59). Finansieringen för insatserna i propositionen hämtas från detta anslag som därmed minskas med . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 kommuner ökas med och anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg Anledningen till att minskningarna ovan är större än motsvarande ökning till anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg är att detta anslag pris- och löneupp- räknas. Regeringens arbete med att motverka människohandel kommer koordineras av den nya jämställdhetsmyndig- heten. Till en följd av detta föreslår regeringen att detta anslag minskas med och anslaget 3:2 under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår i denna proposition att den pågående satsningen på stärkt bemanning och ökad kompetens i den sociala barn- och ungdomsvården förstärks och att anslaget där- med ökas med . Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med för avgiftsfria aktivi- teter för barn under skollov, med för införande av avgiftsfri simskola för barn och med för att motverka akut hemlöshet. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökas med jämfört med . De pågående satsningarna på sommalovsativiteter och stärkt bemanning i den sociala barn- och undomsvården pågår –2019. Därav beräknas anslaget minska 2020 med . Tabell 6.25 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Förändring till följd av: Trygg och säker vård, Överföring till/från andra Trygg och säker vård, Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Områdets omfattning och finansiering Barnrättspolitiken utgår från de mänskliga rät- tigheter som ska tillförsäkras barn enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkon- ventionen) och andra internationella överens- kommelser. Barnrättspolitiken syftar till att till- varata och tillgodose rättigheter för alla barn, såväl flickor som pojkar och barn som identifi- erar sig på andra sätt, med utgångspunkt i barn- konventionen. Barnrättspolitiken är sektorsövergripande. Det innebär att barnets rättigheter och intressen ska genomsyra all politik, liksom alla verksam- heter som berör barn. Inom området verkar myndigheten som har till uppgift att företräda barnets rättigheter och intressen samt att bevaka och driva på genom- förandet av . Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom Barnrättspolitik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Målet för barnrättspolitiken är att barn ska re- spekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande (se avsnitt 3.4). Målet för regeringens barnrättspoli- tik har fastställts av (prop. 2009/10:232). Målet grundar sig bl.a. på de åtaganden som gjort genom att ratificera barnkon- ventionen och syftar till att främja och skydda barnets rättigheter och intressen i samhället. Målet innebär att alla barn, oavsett bl.a. ålder, kön och funktionsnedsättning, ska få sina rättig- heter tillgodosedda. 7.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningsgrunderna för barnrättspolitiken ska kopplas till de mål som fastslagit, vilka är: –Ett strategiskt och systematiskt arbete inom EU och inom övriga internationella forum för att tillförsäkra barn deras rättig- heter. –Ett strategiskt och systematiskt arbete på nationell, regional och lokal nivå för att tillförsäkra barn deras rättigheter. För att uppnå målen har regeringen valt att sär- skilt fokusera på och arbeta med: –Förebyggande av ekonomisk utsatthet bland barn. –Skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. –Skydd för barn mot våld. Regeringens mål för barnrättspolitiken har bru- tits ned i sex områden: ekonomi, hälsa, utbild- ning, trygghet, delaktighet samt stöd och skydd. I det webbaserade uppföljningssystemet Max18 redovisas statistik och information som gör det möjligt att följa hur barns levnadsvillkor utveck- las relaterat till hur deras rättigheter tillgodoses i inom nämnda områden. Ytterligare en bedömningsgrund vad gäller genomförande är arbete. Myndigheten ska företräda barn och unga, driva på samt bevaka efterlevnaden av barnkon- ventionen (i enlighet med 1 och 2 §§ lagen om 1993:335). Så sker bl.a. genom myndighetens årliga rapportering till regeringen där myndigheten identifierar och analyserar särskilt angelägna frågor inom området samt lämnar förslag på åtgärder i syfte att stärka efterlevnaden av barnets rättigheter. I enlighet med regeringens prioriteringar inom politikområdet sker både strategiska satsningar i syfte att tillförsäkra alla barn sina rättigheter och särskilda satsningar mot olika former av utsatt- het. Regeringens prioriteringar återspeglar även de slutsatser och rekommendationer som för barnets rättigheter (barnrätts- kommittén) regelbundet tar fram om genom- förandet av barnets rättigheter i enligt artiklarna 44 och 45 i . Det strategiska barnrättsarbetet för att tillförsäkra barn deras rättigheter Ett tydligt barnrättsperspektiv ska genomsyra det sektorsövergripande arbetet med att ge- nomföra regeringens barnrättspolitik. För att ett sådant arbete ska vara möjligt krävs bl.a. ett sys- tematiskt och strategiskt arbete med utgångs- punkt i den av godkända Strategin för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232, bet. 2010/11SoU3, rskr. 2010/11:35). I strategin betonas bl.a. att all lag- stiftning som rör barn ska utformas i överens- stämmelse med , att barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sammanhang och att barn ska ges förutsätt- ningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem. Kunskapsutveckling och kunskapssprid- ning är centrala delar i strategin, bl.a. i bemärkel- sen att barn ska få kunskap om sina rättigheter och att beslutsfattare och relevanta yrkesgrupper ska ha kunskap om barnets rättigheter och om- sätta denna kunskap i berörda verksamheter. Enligt strategin ska beslut och åtgärder som rör barn följas upp och utvärderas utifrån ett barn- rättsperspektiv. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Strategiska insatser på internationell nivå Strategiska insatser för att stärka skyddet av barnets Nedan redogörs för några av regeringens på- följer frågor om barnets rättigheter inom gående arbete på internationell nivå för att EU och har bl.a. verkat för starka skrivningar när främja genomförandet av barnets rättigheter. riktlinjerna för EU:s externa arbete för barnets rättigheter reviderats samt när rådsslutsatser Det globala partnerskapet och internationellt arbete angående barnets rättigheter i EU:s externa ar- mot våld mot barn deltar regeringen i det internationella arbetet med att inrätta ett globalt partnerskap en strategi för barnets rättigheter för eliminering av alla former av våld mot och för perioden –2021. exploatering av barn, enligt flera av hållbarhets- följande fem områden: jämlika möjligheter, målen i Agenda (utg.omr. 2 avsnitt 4.4.2). delaktighet för alla barn, ett liv fritt från våld, ett Partnerskapet består av stater och andra aktörer barnvänligt rättssystem och barns rättigheter i som är beredda att göra åtaganden i linje med den digitala miljön. För att implementera den partnerskapets vision om en värld där varje barn nya strategin har en ad-hoc kommitté, växer upp i frihet från våld och utnyttjande. Deltagandet i partnerskapet innebär att of the Child) inrättats den får en arena för dialog, erfarenhetsutbyte och samarbete med såväl andra stater som civil- året har kommittén arbetat med att ta fram samhället, forskningsinstitutioner och näringsliv. rekommendationer för medlemsstaterna i frågor Vid sidan av deltagandet i det globala partner- som rör barnets rättigheter i migrations- skapet har regeringen tagit en aktiv roll i det situationer samt i digitala miljöer. internationella arbetet för ett fullständigt förbud mot barnaga i världens länder. projektet – Moving on from corporal punishment in the Baltic Sea skydd för barn mot sexuell exploatering och sex- Region som drivs av bl.a. uella övergrepp, den så kallade Lanzarotekon- States och finansieras av EU. att ta tillvara och sprida de erfarenheter av im- bidragit till implementeringen av konventionen i plementeringen av barnagaförbudet som har , bl.a. genom att delta i Lanzarotekom- gjorts av länderna i . har som uppgift att granska hur medlemsländerna lever upp till sina har tagit över ordförande- åtaganden enligt konventionen och är därför ett skapet i FN:s säkerhetråds arbetsgrupp för barn av flera tillvägagångssätt för regeringen att nå och väpnad konflikt. målen för barnrättspolitiken. uppgift är att följa upp rapporter om barns in- senterar sina slutsatser till ministerkommittén i dragning i väpnade konflikter i landspecifika situationer och ge råd till berörda parter genom för perioden –2016 om medlemsländernas att anta slutsatser. åtgärder för att genomföra konventionen, samt för arbetsgruppen tagit särskilt ansvar för barn- kommitténs rekommendationer, presenterades skyddsfrågor i allmänhet i ar- mål som ordförande i denna ar- betsgrupp är att verka för att barnets rättigheter Samarbetsavtal med , och respekteras även i konfliktsituationer och för att möta flickors och pojkars skydds- och humani- har situationen för utsatta EU-med- tära behov samt främja deras möjlighet till infly- borgare och deras barn som vistas tillfälligt i tande samt bekämpa straffrihet och främja an- mindre än och som svarsutkrävande för våld och överträdelser mot saknar uppehållsrätt, uppmärksammats. barn vid väpnad konflikt på olika nivåer. 5 avsnitt 2.4.2) jan av 2016 undertecknat bilaterala samarbets- avtal med både och inom områden som rör social välfärd och trygghet, P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 barns rättigheter samt jämställdhet. Syftet är att uppnå långsiktiga lösningar för att minska fat- tigdom och främja social integration i hemlän- derna. Samarbetsavtalen genomförs genom arbets- planer som upprättats för respektive avtal för perioden –2017. För samarbetet med har även en gemensam arbetsgrupp tillsatts som träffas regelbundet. Avtalen har stärkt de bilaterala relationerna och fungerar som en plattform för utbyte i arbetet med utsatta grupper på olika nivåer. Ett samarbetsavtal har även upprättas med . En chilensk delegation be- sökte och informerades om svenska åtgärder för att säkerställa tillämp- ningen av barnets rättigheter. Strategiskt arbete på nationell, regional och lokal nivå Regeringen aviserade i regeringsförklaringen att arbetet med att göra tillämplig som svensk lag skulle påbörjas. beslutade regeringen om tilläggs- direktiv (dir. 2015:17) till Barnrättighetsutred- ningen (S 2013:08) om att lämna förslag till en lag om inkorporering av . överlämnade sitt betänkande till regeringen . Med utgångspunkt i Barnrättighetsutred- ningens betänkande har regeringen beslutat om en lagrådsremiss med förslag till lag om inkorpo- rering av . I lagrådsremissen föreslås att artiklarna 1–43.1 och 44.6 i barnkon- ventionen, i originaltexternas lydelse ska gälla som svensk lag. Lagen föreslås träda i kraft . Regeringen redogör i lagrådsremissen för be- hovet av ett fortsatt och systematiskt transfor- meringsarbete för att barnets rättigheter ska få önskat genomslag och för att i ökad grad ska synliggöras i förarbeten till lag- stiftning där konventionen kan vara relevant. Ett kunskapslyft för barnets rättigheter