prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — För att utveckla de verksamhetsförlagda ut- bildningsdelarna i lärar- och förskollärarutbild- ningarna pågår –2018 en försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor i vilken 16 universitet och hög- skolor deltar. Syftet är att höja kvaliteten ytter- ligare bl.a. genom att koncentrera studenterna till ett begränsat antal skolor och förskolor vid vilka det finns handledare med nödvändig lärar- eller förskollärarutbildning samt handledar- utbildning. Särskilda medel finns avsatta för försöksverksamheten, har 43 miljo- ner kronor avsatts. har i uppdrag att följa upp och utvärdera om och i så fall på vilket sätt försöksverksamheten bidrar till att höja kvaliteten inom den verksamhets- Uppdraget ska delredo- visas senast och slutredovisas . Medel för ökad utbildningskvalitet För att stärka kvaliteten i lärar- och förskollärar- utbildningarna har ytterligare medel, totalt , avsatts för att ersättnings- beloppen för humaniora, samhällsvetenskap, teologi, juridik och lärar- och förskollärar- utbildningen ska kunna höjas –2018. Satsningen ger respektive lärosäte möjligheter att själva avgöra var i verksamheten de ytterligare medlen ska användas för att ge bästa effekt i förhållande till de lokala förutsätt- ningarna. pågår en försöksverksamhet med lämplighetsbedömning vid antagning till lärar- och förskollärarutbildning vid Linnéuniversitetet och . För försöksverk- samheten finns särskilda medel avsatta, . Universitets- och högskolerådet har en samordnande roll i försöksverksamheten. I verksamheten ingår bl.a. att utarbeta modeller för lämplighetsbedöm- ningen, utpröva dessa och låta bedömningen vid ett antagningstillfälle ligga till grund för behö- righet och urval. Ett av syftena med försöksverksamheten är att få studenterna att tidigt reflektera över sitt ut- bildningsval för att minska avhoppen från ut- bildningen. Därefter ska verksamheten noggrant utvärderas av Universitets- och hög- skolerådet och en slutrapport ska lämnas . Fler platser inom lärar- och förskollärar- utbildningarna tillfördes universitet och högskolor i hela landet medel för att fler ska kunna genomgå högskoleutbildning. Som ett svar på den stora brist på högskoleutbildad ar- betskraft som råder i skolväsendet har en del av dessa medel vikts till en utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningar. Totalt ska lärar- och förskollärarutbildningarna byggas ut med 2 300 nybörjarplatser (se tabell 2.10). Genom riks- dagens beslut med anledning av budget- propositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.1.7, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104) avsattes också medel för att 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utöka speciallärarutbildningen med 100 utbild- ningsplatser . Tabell 2.10 Satsning på vissa bristyrken Utbyggnad –16 av lärar- och förskollärarutbildningarna I enlighet med budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16) har regeringen beslutat om ytterligare en utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningar om 970 nybörjar- platser . Fördelningen av antalet nybörjarplatser per utbildningsinriktning fram- går av tabell 2.11. Tabell 2.11 Satsning på vissa bristyrken Utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningarna För att underlätta bl.a. för lärosätena i deras uppdrag att planera sitt utbildningsutbud så att det svarar mot studenternas efterfrågan och ar- betsmarknadens behov har regeringen fattat beslut om att ge i samarbete med i uppdrag att ta fram återkommande prognoser över skolans och förskolans behov av lärare och förskollärare (/02335/S). Prognoserna ska redovisas med start . Särskild kompletterande pedagogisk utbildning För att öka rekryteringen av ämneslärare, särskilt i matematik, naturorienterande ämnen och tek- nik, pågår försöksverksamheter med särskild kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen (KPU) vid ett antal uni- versitet och högskolor. Detta sker bl.a. vid och vid några högskolor 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som samarbetar med organisationen for . universitets projekt pågår i syfte att utveckla såväl lärar- utbildning och verka för skolutveckling, som att stärka samverkan mellan lärosäte och skol- väsende. Projektet ska rekrytera och utbilda fler behöriga ämneslärare inom matematik, natur- vetenskap och teknik. KPU:n läses med 125 procents studietakt vilket innebär att studen- terna läser kurser även under delar av sommar- månaderna. Inför den andra antagnings- omgången utökades antalet nybörjarplatser från 30 till 40 som en följd av stort intresse och högt söktryck. Försöks- verksamheten finansieras delvis med särskilda medel, erhåller . Stiftelsen for tillsammans med och bedriver en försöksverksamhet med en annan variant av särskild kompletterande utbildning. För utbildningens genomförande finns särskilda medel avsatta, liksom vissa medel för stiftelsens arbete med bl.a. rekrytering till utbildningen samt handledning, för det senare har avsatts . I Teach for projekt ges studenter med en examen, och som har genomfört tidigare studier med goda studieresultat, möjlighet att läsa en KPU som de arbetar i en skola med låg måluppfyllelse. Då arbete och studier bedrivs parallellt pågår studierna . Av de 33 studenter som påbörjade programmet startade 32 av dessa år två. sökte 319 personer programmet, 150 personer kom till urvalsdagarna och 41 personer antogs och star- tade programmet. Ovanstående kompletterande pedagogiska ut- bildningar som delvis finansieras med särskilda medel har utvärderats av Universitetskanslers- ämbetet (UKÄ) enligt ett regeringsuppdrag (U2016/03128/UH), som redovisades (Rapport 2017:7). I utvärderingen skriver UKÄ bl.a. att det är tydligt att studenternas försörjning är ett nyckelproblem. Om yrkesverksamma ska lockas att omskola sig till lärare kommer antagligen generella stöd att behövas. I rapporten beskrivs och diskuteras utbildningarna och de resultat som uppnåtts. Utbildningarna har pågått , vilket gör det svårt att dra några generella slutsatser om dem jämfört med KPU som bedrivs inom befintlig medelstilldelning. UKÄ anser att det är angeläget att resultaten av samtliga KPU utvärderas, för att se vilka sats- ningar som är effektiva när det gäller att säkra försörjningen av lärare. Kompletterande pedagogisk utbildning för forskar- utbildade Regeringen gav universi- tet tillsammans med Kungl. Tekniska högskolan, och i uppdrag att –2021 anordna kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Syftet är att få fler ämneslärare och lektorer i skolan, särskilt inom ämnena matematik, biologi, kemi, fysik och teknik. För att stimulera personer att påbörja och slutföra utbildningen har lärosätena också fått i uppdrag att administrera det utbildnings- bidrag på som ska utgå till de studerande. /16 fanns det enligt 239 lektorer i och gymnasieskolan samt i vuxenutbildningen. Majoriteten av dessa, 200 lektorer, fanns i gymnasieskolan. Uppfylls målet att 50 studenter genomgår utbild- ningen kommer den nya satsningen att medföra en fördubbling av antalet lektorer i den svenska skolan.. Vidareutbildning av yrkesverksamma lärare utan behörighetsgivande examen För att ge yrkesverksamma lärare och förskol- lärare en möjlighet att nå legitimation och be- hörighet pågår satsningen Vidare- utbildning av lärare som saknar lärarexamen (). och högskolor har i uppdrag att bedriva utbildning enligt förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen. Utbildningen ska enligt förordningen planeras med hänsyn till varje stu- dents tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet och omfattar som mest 120 högskolepoäng. För utbildningens genomförande finns särskilda medel avsatta, har 93 miljoner kro- nor avsatts för verksamheten. Lärosätena har också i uppdrag att erbjuda andra lärosäten vägledning i fråga om bedömning av tidigare utbildning och verksamhet samt studie- planering för att medverka till en likvärdig be- handling av personer som påbörjat en utbildning till lärare eller förskollärare enligt äldre be- stämmelser och som önskar få en examen. Inför antagningen till in- kom drygt 1 100 ansökningar till , vilket är det högsta antalet sökande inför en vårtermin sedan startade. Av de sökande registrerades 599 studenter på aktuella kurser. Totalt var 1 816 studenter aktiva i . Ge- nomströmningen är och påverkas bl.a. av att utbildningen genomförs vid sidan av ordinarie arbete i skolan. För att fler ska ges möjlighet att läsa utbildningen och bli behöriga lärare har regeringen beslutat om en förlängning av satsningen. Det innebär att VAL- förordningens giltighet har förlängts från till och med och att tiden för senaste antagning till utbildning enligt förordningen har förlängts från till . Kompletterande utbildning för personer med ut- ländsk lärarutbildning För att ge personer med en utländsk lärarexamen möjlighet till kompletterande utbildning pågår satsningen Utländska lärares vidare- utbildning (). Syftet är att ta till vara kom- petensen hos personer med utländsk lärar- utbildning och ge ökade möjligheter till anställ- ning i svensk skola eller förskola. och högskolor hade 2015 möj- lighet att bedriva kompletterande utbildning för personer med utländsk lärarutbildning enligt förordningen (2008:1101) om högskoleut- bildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Utbildningen ska enligt förord- ningen planeras med hänsyn till studentens tidi- gare utbildning och arbetslivserfarenhet och kan som mest omfatta 120 högskolepoäng. För ut- bildningens genomförande finns särskilda medel avsatta, . utökades de särskilda medel som finns avsatta för utbildningen för att kunna svara mot ett ökande söktryck. Totalt omfattade utbild- ningen 396 helårsstudenter . De lärosäten som har i uppdrag att bedriva är också engagerade i arbetet med det s.k. snabbspåret för utländska lärare genom vilket nyanlända lärare och förskollärare snabbare ska kunna erbjudas arbete i skolväsendet. Snabb- spåren planeras gemensamt mellan arbets- marknadens parter, Arbetsförmedlingen samt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 andra berörda myndigheter och utbildnings- anordnare. Drygt 750 personer har deltagit i snabbspåret för lärare och förskollärare mellan . har ett nationellt ansvar för att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i finska. uni- versitet har examenstillstånd för ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 i finska som moders- mål. Till antogs sex personer till utbildningen. fick 2013 också ansvar för att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i meänkieli. Detta ansvar flyttades till . och har i uppdrag att bygga upp och ut- veckla ämneslärarutbildning för samiska respek- tive chib. har examenstillstånd för ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i års- kurs 7–9 och med inriktning mot arbete i gym- nasieskolan i samiska som modersmål. Utbild- ningen utlystes men intresset har varit begränsat och ingen student har antagits. har ett särskilt ansvar för att varje läsår erbjuda lärarutbildning i jiddisch. Ovan beskrivs den kompletterande pedagogiska utbildning för forskarutbildade och det ut- bildningsbidrag som studenter som deltar i ut- bildningen har möjlighet att få. Nedan beskrivs andra insatser som pågår för att genom förbätt- rade villkor locka fler till ut- bildningar som leder till en behörighetsgivande examen. Statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för yrkeslärare beslutade regeringen om en för- längning och förstärkning av statsbidrags- satsningen på behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen (förordningen [2013:60] om statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen). Statsbidraget syftar till att underlätta för lärare som undervisar i yrkes- ämnen att delta i behörighetsgivande utbildning genom att möjliggöra en nedsättning av arbets- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Staten bekostar en viss nedsättning av tjänstgöringsgraden. I och med förordningsändringarna 2015 ut- ökades den del som staten bekostar till 25 pro- cent av lärarens tjänstgöringsgrad och förordningen förlängdes att gälla till och med . har avsatts för satsningen. Av det avsatta beloppet utbetalades 53,7 miljoner kro- nor till huvudmän. Det kan noteras att vissa huvudmän som an- söker om bidraget avstår från att rekvirera me- del. En anledning till detta kan vara att det är svårt att undvara kompetenta lärare i yrkes- ämnen i undervisningen på grund av den rådande bristen på yrkeslärare. Sammantaget har statsbidraget för behörig- hetsgivande utbildning av lärare utnyttjats i liten omfattning. har därför genomfört insatser för att få fler huvudmän att delta i sats- ningen. Anställning under viss kompletterande utbildning Enligt skollagen kan en lärare utan legitimation, med vissa undantag, anställas i skolväsendet för högst i sänder. trädde en ändring i skollagen i kraft (prop. 2015/16:23, bet. 2015/16:UbU8, rskr. 2015/16:127). Ändringen innebär en möjlighet att genomföra försöks- verksamhet med tidsbegränsade anställningar under högst . Försöksverksamheten, som regleras i förordningen (2016:350) om försöks- verksamhet med anställning under viss kom- pletterande utbildning, avser personer som ska bedriva undervisning i ämnen där det råder brist på legitimerade och behöriga lärare. För att en skola eller förskola ska kunna an- ställa personen ska personen ha ämnes- kunskaper som motsvarar det som krävs för en behörighetsgivande lärarexamen. Personen ska också genomföra en kompletterande pedagogisk utbildning som syftar till att han eller hon ska uppnå en behörighetsgivande lärarexamen. Om det finns särskilda skäl får skolan förlänga an- ställningstiden till . Möjlighet till höjd bidragsdel i studiemedlet För att rekrytera fler studenter till komplette- rande pedagogisk utbildning som leder till äm- neslärarexamen inom matematik, natur- orienterande ämnen eller teknik har studenter som läser en KPU möjlighet till den högre bidragsnivån inom studiemedlet . Det högre bidraget uppgår till jämfört med det generella bidraget som omfattar . utnyttjades denna möjlighet i be- gränsad utsträckning. av de som avsattes användes. Utbildningsinsatser för utökad behörighet erbjuds Lärarlyftet II, som syftar till att legitimerade lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. Satsningen omfattar även utbildning i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen för fritidspedagoger eller motsvarande, så att dessa kan bli behöriga lärare och därmed ges möjlighet att få legitimation som lärare samt möjligheter för lärare och förskollärare att läsa mot en speciallärarexamen. Huvudmän kan få statsbidrag om per högskolepoäng för de lärare som deltar i lärarlyftet. För att särskilt locka till utbildningar i matematik, svenska som andraspråk och viss speciallärarutbildning lämnas ett högre belopp per högskolepoäng. förbättrades villkoren för lärare och förskollärare som deltar i utbildning till speciallärare och specialpedagog, samt i utbildning i svenska som andraspråk ytterligare, då ett statsbidrag som täcker delar av deltagarens lönekostnad infördes. Inom ramen för Lärarlyftet II har 132 kurser fördelat på 22 lärosäten anskaffats och av dem har 118 kurser startat. har haft ett särskilt fokus på att möta den ökade efterfrågan på kurser i ämnet svenska som andraspråk. har i princip samt- liga intresserade lärare fått plats till önskad kurs. Intresset för kurser i matematik har gått ned något, och likaså har behovet av kurser för fri- tidspedagoger tydligt minskat . 286 kurser har, med olika startterminer, om- fattning och studiehastigheter, löpt med totalt omkring 3 700 aktiva deltagare. har omkring 13 500 personer på- börjat en behörighetsgivande ämneskurs inom ramen för Lärarlyftet II. har sammanlagt 1 906 deltagare påbörjat en kurs. var av deltagarna i fort- bildningen anställda av en offentlig huvudman och av en enskild huvudman, vilket är ungefär samma fördelning . An- delen fritidspedagoger anställda av en offentlig huvudman var och av enskild hu- vudman . En skillnad kan ses i andelen deltagande lärare som läser svenska som andra- språk, där är anställda hos en offent- lig huvudman och hos en enskild huvudman. Det är stor geografisk spridning hos deltagarna i Lärarlyftet II och det största antalet deltagande lärare kommer 2016 från , och län. har deltagare i Lärarlyftet II erbjudits möjlighet till validering för tillgodo- räknande. Valideringen innebär en kartläggning och bedömning av deltagarens kunskaper och färdigheter i förhållande till lärandemålen i ut- bildningen, vilket kan innebära att vägen till behörighet blir kortare. uppgick kostnader för Lärarlyftet II till , varav gick till kost- nader för administration och resterande till kost- nader i samband med kurser och utbildning. Tilläggsuppdrag om speciallärarutbildning inom Lärarlyftet II har i uppdrag (U2012/01181/S) att inom ramen för Lärarlyftet II erbjuda lärare och förskollärare att genom utbildning få en speciallärarexamen. Satsningen syftar till att öka andelen lärare med behörighet att undervisa i grundsärskolan, gymnasiesärskolan, särskild utbildning för vuxna eller specialskolan. Skol- verket ska genom överenskommelser med läro- säten som har tillstånd att utfärda special- lärarexamen erbjuda hela eller delar av speciallärarutbildningen. är uppdraget inte be- gränsat till någon särskild specialisering inom speciallärarutbildningen utan syftar till att öka antalet lärare och förskollärare som ska bli be- höriga att som speciallärare undervisa och be- driva undervisning som avser särskilt stöd. Be- hörigheten som speciallärare utgår ifrån grund- läggande lärar- eller förskollärarexamen och spe- cialisering inom speciallärarutbildningen. Inom ramen för uppdraget har utbildningar och specialiseringar köpts, fördelat på 7 lärosäten med en sammanlagd maximal kapacitet på 357 platser. 1 021 personer sökte utbildning, varav 758 bedömdes uppfylla kravet för att få delta. Av dem påbörjade 322 personer en utbildning. Sökintresset är särskilt stort för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildningarna med specialisering mot mate- matikutveckling och specialisering mot språk-, skriv- och läsutveckling som erbjöds inom Lärarlyftet. har, med olika startterminer och studiehastighet, 25 speci- allärarutbildningar pågått inom ramen för Lärarlyftet II med cirka 482 deltagare. Sedan starten har omkring 1 067 personer på- börjat speciallärarutbildning inom ramen för Lärarlyftet II. var av del- tagarna i speciallärarutbildningen anställda av en offentlig huvudman, av en enskild. , följt av län, hade flest huvudmän vars lärare deltog i speciallärar- utbildning . Även inom speciallärarutbildningen inom Lärarlyftet II erbjuds deltagarna möjlighet till validering för tillgodoräknande. uppgick kostnader för tilläggsuppdraget till varav för köp av utbildning och stats- bidrag. Befattningsutbildning för rektorer m.fl. är det obligatoriskt för rek- torer att genomgå en särskild reglerad befatt- ningsutbildning. Den regleras i förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rekto- rer och annan personal med motsvarande led- ningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskole- chefer. Enligt skollagen (2 kap. 12 §) ska varje huvudman se till att rektorerna går den särskilda befattningsutbildningen eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Befattningsutbildningen genomförs av åtta lärosäten på uppdrag av . Utbild- ningen motsvarar 30 högskolepoäng och pågår . deltog 2 934 rektorer, förskole- chefer, biträdande rektorer eller personer med motsvarande ledningsfunktion. Totalt har 12 utbildningar anskaffats och Skol- verket har anordnat 14 konferenser för ut- bildningschefer och utbildare inom rektors- utbildningarna, varav 4 i samarbete med Utdanningsdirektoratet i . Enligt årsredovisning är deltagar- nas upplevelse av utbildningen generellt sett 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av den grupp som senast avslutade och genomförde hela utbildningen var mycket nöjda och ganska nöjda med utbildningen. konstaterar att andelen förskolechefer som söker till utbildningen minskat till , vilket kan vara en effekt av den fortbildning för förskolechefer som startade . konstaterar också att andelen anmälda deltagare som inte påbörjar eller gör studieavbrott ökar, detta ofta med hänvisning till en pressad arbetssituation. bedömer även att den ökande andelen av biträdande rektorer, som inte omfattas av obligatoriet, påverkar den här utvecklingen. Av de 889 deltagare som avslutade sin utbildning blev godkända på lärosätenas samtliga examinationer inom de tre kunskapsområdena. Övriga får om de så önskar fortsatt stöd av läro- sätena, så att de kan komplettera med uppgifter och slutföra utbildningen med godkänt resultat. Uppgifterna i resultatredovisningen visar att antalet förskollärare och lärare i hög grad har följt antalet barn och elever. Detta gäller åt- minstone i förskolan, och gymna- sieskolan där antalet barn och elever per års- arbetare varit tämligen stabilt . I förskoleklass och i fritidshem har däremot antal elever per årsarbetare ökat jämfört med slutet även om antal elever per årsarbete i fritidshem minskat något . Resultatredovisningen visar emellertid att den senaste tidens ökade antal barn och elever sammanfaller med en minskande andel lärare och förskollärare med pedagogisk examen. Att alla barn och elever möter skickliga förskollärare och lärare är en förutsättning för att skapa ett likvärdigt skolväsende av hög kvalitet. Det är viktigt att kunna möta den ökade efterfrågan på utbildade lärare och förskollärare som genereras av fler barn och elever. Barnen och eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet. Utbildningen måste också vara likvärdig oavsett bakgrund och var i landet man bor. Ur detta perspektiv är det oroande att det i resultat- redovisningen framkommer tecken på att det finns skillnader i skolors tillgång till legitimerade och behöriga lärare. Det finns dels regionala skillnader, dels skillnader mellan skolor som kan härröras till socioekonomiska faktorer i elev- sammansättningen. Många av de skolor och regioner som redan har en lägre andel legitime- rade och behöriga lärare i grund- och gymnasie- skolan har också tillhört de som tagit emot många nyanlända. Regeringen har därför ge- nomfört satsningar riktade mot skolor med svåra förutsättningar, t.ex. Samverkan för bästa skola, karriärtjänster i utanförskapsområden och jäm- likhetspengen – en förstärkt investering i de mest utsatta grundskolorna. En viktig åtgärd för att i tider av brist på lärare och förskollärare skapa bättre förutsättningar för såväl barn och elever som för befintliga lärare och förskollärare, är också att förbättra personal- situationen i verksamheterna generellt, inklusive personal som inte är lärare och förskollärare. Antalet lärare i skolväsendet har ökat från knappt 125 100 /16 till drygt 132 300 heltidstjänster /17. har antalet annan pedagogisk personal ökat från drygt 15 600 till drygt 23 000. Totalt sett har den pedagogiska personalen ökat , medan elevantalet ökat . I för- skolan ökade årsarbetare sam- tidigt som antalet barn ökade . Lärarbristen på kort sikt kan lindras om fler lärare och förskollärare arbetar längre upp i åld- rarna. Antalet lärare som är har ökat. var drygt 5 500 av lärarna, eller , i dessa åldrar. har antalet mer än fördubblats. I vissa verksamhets- former utgör äldre lärare en större del. Det gäller t.ex. komvux och sfi där av lärarna var eller äldre. När det gäller antalet examinerade lärare och förskollärare visar resultaten att antalet i genomsnitt legat kring 9 000. visar resultaten en ökning av antalet barn och elever . Det är viktigt att se hur behovet av lärare och förskollärare för- väntas utvecklas framöver. SCB:s befolknings- prognoser tyder på att barn och elevkullarna fortsätter att öka .