prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — 3Export minus import, som andel av BNP. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 Försörjningsbalans, implicitprisindex (deflatorer) Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 -67,6 -4,8 -1,0 -1,0 -2,5 -1,4 -1,6 -1,7 -3,2 -1,9 -0,1 -0,9 -0,4 -0,2 -1,1 -2,8 -1,7 -0,3 -1,9 -3,7 -0,7 -2,3 -0,4 -0,5 -0,8 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 Källor: och egna beräkningar. Förändring i procent av BNP föregående år, fasta priser, om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -1,1 -0,1 -0,4 -3,0 -0,2 -2,5 -2,2 -1,5 -1,5 -1,5 -1,6 -1,8 -0,3 2I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. Tabell 7 Fasta bruttoinvesteringar Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -0,4 -0,6 -0,3 -3,1 -0,9 -1,2 -0,2 -0,3 -11,8 -0,2 -0,3 -0,5 -2,8 -0,6 -2,6 -2,7 -4,6 -0,6 -0,8 -0,2 3Här avses den skattefinansierade delen av offentlig sektor som i nationalräkenskaperna benämns Offentliga myndigheter . Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 8 Hushållens ekonomi Procentuell förändring, löpande priser, om inte annat anges Utfall för 2011-2016, prognos för 2017-2020 -6,9 Räntor och utdelningar, netto6 -0,4 -0,4 -0,3 -0,9 -2,2 -2,5 -13,7 -7,2 -1,2 -0,3 -8,1 -8,0 -2,3 -0,5 -2,3 -1,3 -1,2 -0,7 -0,5 Andel av disponibel inkomst (inklusive pps8) Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapit alstock utgör en avdragspost vid beräkningen av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringar överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. 2Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten korrigeras för prisförändringar enligt implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 4Lönesumman motsvarar antalet arbetade timmar multiplicerat med timlön. 5Består bland annat av egenföretagares inkomster. 6Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 7Består främst av utbetalda privatfonderade avtalspensioner. 9Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner (inklusive premi epensionssparande) / (disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande)). Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 9 Näringslivets produktion, baspris Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -4,2 -1,8 -7,0 -1,1 -0,7 -2,3 -5,9 -3,7 -0,4 2Finans- och fastighetstjänstebranscherna. Källor: och egna beräkningar. Tabell 10 Offentlig produktion, baspris Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -0,3 -1,3 -0,3 -0,8 -0,7 -1,8 -1,7 -0,5 -0,4 -0,4 -0,4 Anm.: Den offentliga produktionen är mindre än den offentliga konsumtionen eftersom offentlig sektor köper mer varor och tjänster f rån privat sektor än den säljer. 1 Löpande priser. Källor: och egna beräkningar. Miljarder kronor, löpande priser, om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 -0,8 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 1 Exportpriser i förhållande till importpriser, procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. Tabell 12 Bruttonationalinkomst (BNI) Miljarder kronor, löpande priser. Utfall –2016, prognos –2020 Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 Procentuell förändring om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -0,3 -0,1 -0,3 -0,8 -0,7 -0,9 -0,3 -0,4 -0,3 -0,3 -0,6 -0,4 -0,3 -0,1 Sysselsatta 15–74 år Sysselsatta 20–64 år Sysselsättningsgrad 15–74 år6 Sysselsättningsgrad 20–64 år6,7 Arbetskraften 15–74 år Arbetskraftsdeltagande 15–74 år8 Arbetslöshet 15–74 år9 Befolkning 15–74 år Befolkning 20–64 år Tusental personer, årsgenomsnitt Anm.: Prognosen baseras på föreslagna och genomförda reformer. 1Nivå avser tusental om inte annat anges. 2BNP till marknadspris, fasta priser, referensår 2015. Nivå avser miljarder kronor, löpande priser. 3Produktivitet mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. 5Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i åldersgruppen 15–enligt arbetskraftsundersökningarna (). 6Antal sysselsatta i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 7Sysselsättningsgrad enligt EU:s 2020-mål. 8Antal i arbetskraften i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 9Antal arbetslösa i procent av arbetskraften i den aktuella åldersgruppen. 10 Personer i nystartsjobb eller konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen, i procent av arbetsk raften i åldersgruppen 15–. 11Här ingår samtliga åtgärder utom subventionerade anställningar och start av näringsverksamhet. 12Till följd av avrundning stämmer inte alltid totalen med delarna. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 14 Sysselsatta i näringslivet Procentuell förändring om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -0,3 -0,8 -1,8 -2,2 -1,0 -0,7 -0,8 Anm.: Tabellen avser sysselsättning enligt nationalräkenskaperna. 1 Tusental personer. Källor: och egna beräkningar. Tabell 15 Sysselsatta i offentliga myndigheter Procentuell förändring om inte annat anges Utfall –2016, prognos –2020 -0,1 -1,4 -1,6 -0,1 Anm.: Tabellen avser sysselsättning enligt nationalräkenskaperna. Offentliga myndigheter och kommunala myndigheter är nationalräkenskapsbegrepp som skiljer sig från begreppen offentlig sektor respektive sektor. Skillnaden ligger i att kommunernas så kallade affärsdrivande verksamheter inte omfattas av de förstnämnda begreppen, utan förs till näringslivet i nationalräkenskapernas branschindelade (funktionsindelade) stat istik. 1 Tusental personer. Källor: och egna beräkningar. Tabell 16 Resursutnyttjande och potentiella variabler Skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå -1,2 -2,4 -2,8 -2,2 -1,0 -0,1 -0,6 -0,4 -0,6 -0,6 -0,2 -0,5 -1,5 -1,8 -2,4 -1,7 -1,5 -0,7 -1,7 -2,0 -2,1 -1,7 -1,3 -0,7 Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges. sysselsättning 15–74 år4 Jämviktsarbetslöshet 15–74 år5 Potentiella variabler, löpande priser 1Potentiell BNP till marknadspris, fasta priser, referensår 2015. Nivå avser miljarder kronor, löpande priser. 2Nivå avser kronor . 3Nivå avser miljoner timmar. 4Nivå avser tusental. 5I procent av potentiell arbetskraft. 6Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2015) multiplicerad med BNP-deflatorn, som är ett prisindex för producerade varor och tjänster enligt definitionen BNP i löpande priser dividerat med BNP i fasta priser. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 17 Löneutveckling och inflation Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 -0,2 -0,3 -0,1 -0,9 Konjunkturlönestatistiken avser prognos. Timlönen enligt nationalräkenskaperna mäts som lönesumman dividerat med anställdas arbetade timmar. 3Konsumentprisindex, årsgenomsnitt. 4Mått på underliggande inflation. I beräkningen av KPIF (KPI med fast bostadsränta) hålls den del av förändringen i räntekostn ader för egnahem som beror på förändrade räntesatser . Källor: , och egna beräkningar. Tabell 18 Räntor och valutor Årsgenomsnitt om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 -0,3 -0,6 -0,6 -0,3 -0,2 Differens 10-årsränta –Tyskland¹ 6-månadersränta (EUR)¹ -0,3 -0,6 -0,6 -0,2 Växelkurs, kronindex KIX2 1Avser statsskuldväxel för löptider kortare än och statsobligation för löptider längre än . 2Index, = 100. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 19 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 Budgeteringsmarginal, procent av Anm.: Utgiftstakets nivå är regeringens bedömning i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 20 Utgifter per utgiftsområde –2020 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgiftsområden exkl. statsskulsräntor4 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Inklusive förslag enligt proposition om Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99). 3Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Summa utgiftsområden exklusive UO26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsränt or. Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 4.2). Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 21 Utgifter per utgiftsområde –2020 Utfall 2005–2016, prognos 2017 och beräknat 2018–2020, anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och försörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -1,4 -3,5 -1,8 1 Regeringens bedömning av utgiftstak i denna proposition. Källor: och egna bedömningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 22 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter –2020 Utfall 2005–2016, prognos 2017 och beräknat 2018–2020, anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Justerad för teknisk förändring Jämställdhet och nyanlända invandrares Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Kultur, medier, trossamfund och fritid Justerad för teknisk förändring och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Justerad för teknisk förändring Areella näringar, landsbygd och livsmedel Justerad för teknisk förändring Allmänna bidrag till kommuner Justerad för teknisk förändring Avgiften till Europeiska unionen -0,1 -0,3 -0,1 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1 Regeringens bedömning av utgiftstak i denna proposition. Källor: och egna bedömningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 3 Tabeller Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld Tabell 23 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 -0,2 -1,0 -1,4 -1,6 procent av potentiell BNP -0,7 -0,8 Den offentliga sektorns konsoliderade 1 Utfall 2016 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter för 201 6 som redovisas i avsnitt 5.2. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i nationalräkenskaperna, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive ofördelade utgifter. 4Inklusive utgifter för kapitalavkastning på på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 24 Statens finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 Transfereringar till privat sektor3 -0,4 -1,1 -1,2 -1,3 -0,7 -3,5 -1,8 -0,8 1 Utfall 2016 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter för 201 6 som redovisas i avsnitt 5.2. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i nationalräkenskaperna, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive ofördelade utgifter. 4Inklusive utgifter för kapitalavkastning på på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 Räntor, utdelningar m.m. -0,1 -0,1 -0,1 Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 26 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inget annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 Skatter och statsbidrag, procent av BNP varav kompensation för moms -0,3 -0,2 -0,1 -0,4 -0,2 -0,3 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 Resultat före extraordinära poster Anm.: Skatter och statsbidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. 1Utfall 2016 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 5.2. 2Investeringarna inkluderar även köp av mark och fastigheter, netto. 3Inklusive utgifter för kapitalavkastning på på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Tabell 27 Strukturellt sparande Procent av potentiell BNP om inte annat anges. Utfall –2016, prognos –2020 Finansiellt sparande, miljarder kronor Finansiellt sparande, procent av BNP -0,2 -1,0 -1,4 -1,6 -0,3 -0,2 -0,1 -0,6 -0,5 -0,2 -0,3 -0,3 -0,4 -0,1 -0,7 -0,8 -1,2 -2,4 -2,8 -2,2 -1,0 -0,1 1 Engångseffekter , 2013 och 2015 rör återbetalningen av försäkringspremier från Försäkring. Engångseffekter 2014 –2017 beror på periodiseringar av avgift till Europeiska unionen. inkluderar även en engångsvis skatteinbetalning f rån en internationell koncern. 2 Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 Olika befolkningsgruppers ekonomiska standard..................................................... Inkomstfördelningens utveckling –2015.......................................................... Inkomster i den nedre delen av inkomstfördelningen ............................................ Inkomster i den övre delen av inkomstfördelningen .............................................. Fördjupning: Effekter på inkomstskillnaderna av förändringar i befolkningens Inkomstfördelningen när hänsyn tas till offentliga välfärdstjänster ...................... Fördelningseffekter av regeringens politik .............................................................. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 Olika inkomstslags bidrag till Gini-koefficientens förändring 1995–2015.................................................................................................... Inkomstskillnader inom EU 2000–2014 ................................................... Förändring av ersättningen 1995–2015 i ett urval av Indikatorer för risk för fattigdom och social utestängning i Fördelning av totala kapitalvinster efter skatt 2015 ................................. Förändring av Gini-koefficienten och andelen med låg relativ ekonomisk standard 1987–2013................................................................. Individuella välfärdstjänster efter ändamål 2015....................................... Rörelser i inkomstfördelningen när rangordning sker efter utökad inkomst i stället för ekonomisk standard.................................................. Inkomstspridning för olika inkomstslag 2015.......................................... Effekter på Gini-koefficienten och på andelen med låg relativ Offentligt finansierade individuella välfärdstjänster 2015 ....................... Nyckeltal 1995 och 2001–2015 .................................................................. Reformer som beaktas vid beräkning av politikens effekter på Bedömning av fördelning av reformer på välfärdstjänstområdet på P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 Diagram 2.1 Förändring av ekonomisk standard 1995–2015 för olika Diagram 2.2 Ekonomisk standard 1995–2015 för olika årsklasser i den äldre Diagram 2.3 Förändring av ekonomisk standard 1995–2015 för individer i olika hushållstyper, 20–............................................................................... Diagram 2.4 Transfereringars andel av bruttoinkomsten för individer i olika hushållstyper, 20–............................................................................... Diagram 2.5 Ekonomisk standard 2015 efter ålder ....................................................... Diagram 2.6 Ekonomisk standard 2015 efter hushållstyp, .................. Diagram 2.7 Ekonomisk standard 2015 efter hushållstyp, 20–............................ Diagram 2.8 Ekonomisk standard 2015 efter vistelsetid i ................................ Diagram 2.9 Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder (20–) 1995–2015........................................................................ Diagram 3.1 Förändring av ekonomisk standard 1995–2015 i olika delar av Diagram 3.2 Fördelning av ekonomisk standard, 1995 resp. 2015 ............................... Diagram 3.3 Lorenzkurvan, 1995 resp. 2015 ................................................................. Diagram 3.4 Gini-koefficienten 1995–2015 ................................................................... Diagram 3.5 Gini-koefficienten för disponibel inkomst exklusive kapitalinkomster 1995–2015 ................................................................................................... Diagram 4.1 Förändring av ekonomisk standard 1995–2015 i den nedre delen av Diagram 4.2 Ekonomisk standard i förhållande till medianen i den nedre delen av inkomstfördelningen, 1995 resp. 2015...................................................... Diagram 4.3 Andel individer i olika inkomstgrupper efter huvudsaklig Diagram 4.4 Simulerad inkomstutveckling –2015 när transfereringarna räknas upp med inkomstindex .............................................................................. Diagram 4.5 Andel med låg ekonomisk standard 1995–2015 ....................................... Diagram 4.6 Andel med låg relativ ekonomisk standard 2015 efter ålder.................... Diagram 4.7 Andel med låg relativ ekonomisk standard 2015, ........... Diagram 4.8 Andel med låg relativ ekonomisk standard 2015 efter hushållstyp, 20–.................................................................................. Diagram 4.9 Andel med låg relativ ekonomisk standard 2015 efter vistelsetid i Diagram 5.1 Förändring av ekonomisk standard 1995–2015 i den övre delen av Diagram 5.2 Förändring av ekonomisk standard i den översta tiondelen av inkomstfördelningen –2015............................................................... Diagram 5.3 Ekonomisk standard i förhållande till medianen i den övre delen av inkomstfördelningen, 1995 resp. 2015...................................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 Inkomstandelar i den övre delen av inkomstfördelningen, 1995 resp. Inkomstandelar för den översta tiondelen av inkomstfördelningen, 1995 resp. 2015........................................................................................... Bruttoinkomstens sammansättning i olika delar av inkomstördelningen, 1995 resp. 2015........................................................ Den översta hundradelens inkomstsammansättning 1995–2015............. Realiserade kapitalvinster efter skatt 1995–2015 ...................................... Den översta hundradelens inkomstandel, 1900–2014 .............................. Inkomstandelen för den översta tiondelen exkl. andelen för topprocenten, 1900–2014........................................................................... Förändring av olika gruppers befolkningsandel 1987–2013..................... Förändring av befolkningens sammansättning 1987–2013 med avseende på utbildningsnivå ....................................................................... Förändring av befolkningens sammansättning 1987–2013 med avseende på branschtillhörighet ................................................................. Bidrag från förändringar i befolkningens sammansättning till ökad inkomstojämlikhet 1987–2013................................................................... Välfärdstjänster för individer i olika åldersgrupper 2015 ......................... Välfärdstjänster i olika inkomstgrupper 2015........................................... Andel som får en förändrad ekonomisk standard .................................... Effekt på ekonomisk standard i olika inkomstgrupper ............................ Andel som får en förändrad utökad inkomst............................................ Effekt på utökad inkomst i olika inkomstgrupper ................................... Andel kvinnor respektive män () som får en förändrad individuell disponibel inkomst................................................................... Andel kvinnor respektive män () som får en förändrad individuell utökad inkomst ........................................................................ Effekt på individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män ().................................................................................. ––ökade de svenska hushållens reala ekonomiska standard . hade gruppen sammanboende utan hemmaboende barn högst standard. Lägst standard hade grupperna utrikes födda med kort vistelsetid i , ensamstående kvinnor med barn och ensamstående pen- sionärer. –Den ekonomiska standarden har ökat för alla inkomstgrupper 1995–2015. Den mest påtagliga ökningen har dock skett i den yttersta toppen av fördelningen. Hundra- delen med högst inkomster hade i genomsnitt nästan högre eko- nomisk standard än hundradelen med högst inkomster . –Realiserade kapitalvinster, räntor och utdel- ningar är starkt koncentrerade till personer med höga disponibla inkomster. Utveck- lingen för den yttersta inkomsttoppen be- ror i huvudsak på att dessa kapitalinkom- ster har ökat kraftigt. –har inkomsterna i den nedre delen av inkomstfördelningen ökat förhål- landevis långsamt. Det förklaras delvis av att transfereringar utgör en större andel av inkomsterna i de lägre inkomstskikten än i de högre. Transfereringarna är vanligen kopplade till prisutvecklingen, eller bestäm- da i fasta belopp, och har inte ökat lika snabbt som lönerna. –Den långsammare utvecklingen för grupper med låga inkomster har också medfört att andelen personer med låg ekonomisk stan- dard, mätt med en relativ låginkomstgräns, har ökat gradvis . –Den kraftiga inkomsttillväxten i toppen av inkomstfördelningen och den långsammare tillväxten i fördelningens nedre del har lett till en ökning av de samlade inkomstskill- naderna. När de ökade inkomstskillnaderna delas upp på de inkomstslag som ingår i den disponibla inkomsten förklaras de ökade skillnaderna framför allt av ökade och mer ojämnt fördelade kapitalinkomster. –De ökade inkomstskillnaderna förklaras också till en betydande del av att befolk- ningens sammansättning har förändrats P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 Enligt en ny OECD-studie för- klarar förändringar i sammansättningen med avseende på bl.a. ålder, hushållsstruk- tur och utbildningsnivå närmare hälften av de ökade inkomstskillnaderna i –2013. –Inkomstskillnaderna har ökat såväl i som utomlands . Det har resulterat i ett ökat intresse för de eko- nomiska, sociala och politiska konsekven- serna av ökad ojämlikhet och för möjlig- heterna att åstadkomma en mer inklude- rande tillväxt. –Jämfört med de flesta andra länder har Sve- rige fortfarande en jämn inkomstfördel- ning. Vid en jämförelse mellan EU:s med- lemsländer är ett av länderna med lägst risk för fattigdom och social ute- stängning.