prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 2.1Samhällsbygge för trygghet och och stadsmiljöavtalen samt skärpta styrmedel har och svensk ekonomi är i ett helt nytt läge. Underskott har vänts till överskott. Sysselsättningen stiger och arbetslösheten sjunker. Stora ofinansierade skattesänkningar har bytts till investeringar för framtiden. När regeringen tillträdde 2014 var underskottet i de offentliga finanserna . Arbetslösheten, särskilt bland ungdomar, var skyhög. Efter i ofinansierade skattesänkningar fanns stora brister i välfärden. har styrts i en annan riktning. Ett hållbart samhällsbygge, med investeringar i jobb, skola, välfärd och klimat, har ersatt skattesänkningar och nedskärningar. Steg för steg, med en ansvarsfull finanspolitik, har ekonomiska styrka byggts upp igen. Arbetslösheten har pressats tillbaka. Den ekonomiska tryggheten för pensionärer, ensam- stående föräldrar, sjuka och arbetslösa har stärkts. Straffen har skärpts för de grova brotten och polisen har fått mer resurser. Regeringens samhällsbygge har gett resultat. Underskotten har vänts till överskott. Ordning och reda präglar de offentliga finanserna. går 150 000 fler till jobbet och ungdoms- arbetslösheten är den lägsta . Välfärds- miljarderna är ett historiskt stort tillskott till kommunsektorn som leder till att fler lärare, sjuksköterskor, kuratorer, undersköterskor, förskollärare, socionomer och hemtjänstpersonal kan anställas. Kunskapsresultaten i skolan vänder uppåt. bidragit till att göra ledande i klimat- omställningen. Gemensamma investeringar i infrastruktur och bostäder bidrar till att öka sysselsättningen och tillväxten. Jämlikhet och utveckling förstärker varandra. har styrkan och resurserna för att genomföra reformer som ökar framtidstron. Så möter vi oro och otrygghet – inte genom skattesänkningar, nedskärningar och sänkta klimatambitioner. Framtidsinvesteringar och reformer som minskar klyftorna ökar tilliten och sammanhållningen, och motverkar rädsla, egoism och rasism. Regeringen vill uppnå jämlikhet, utveckling och sammanhållning i hela landet. ska fortsätta att vara ett föregångsland, som tar internationellt ansvar för klimatet, för jämställdhet och för demokrati. har goda förutsättningar att gripa de möjligheter som globaliseringen, kunskapsekonomin och den tekniska utvecklingen för med sig. Regeringens ambition med samhällsbygget är att alla deltar när vi bygger framtiden. Utbildning, ett arbete, en bostad, en förskoleplats där barnen trivs och utvecklas, upplevelsen av fantastisk natur med allemansrätt, och en samhällsservice med välfungerande och tillgänglig sjukvård, polis och äldreomsorg – det ska inte stanna vid en dröm utan vara verklighet för alla, i hela landet. För ska vara ett land i arbete och sammanhållning, i jämlikhet och med en hållbar utveckling. Med den svenska modellen som grund och moderniseringen som verktyg bygger vi ett hållbart samhälle, där ingen lämnas efter, men ingen heller hålls tillbaka. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Denna proposition bygger på en överens- kommelse mellan regeringspartierna och . Styrkan i de offentliga finanserna ska vidmakthållas Den ekonomiska utvecklingen i har varit bland de absolut bästa i . En ansvarsfull finanspolitik och en god sysselsättningstillväxt har vänt den förra regeringens underskott – de största sedan 90- talskrisen – till överskott både 2015 och 2016. Efter en något dämpad ekonomisk utveckling i omvärlden börjar utsikterna nu ljusna på flera håll. I förväntas en fortsatt god tillväxt 2017 och de offentliga finanserna står starka. Det finanspolitiska ramverket är grunden för regeringens ekonomiska politik. Ordning och reda i de offentliga finanserna tryggar investeringsklimatet, jobben och välfärden. Regeringens mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 vägleder den ekonomiska politiken. har arbetslösheten sjunkit med och 150 000 fler har kommit i arbete. Arbetslösheten har särskilt minskat bland unga. sysselsättningsgrad är den högst uppmätta någonsin i EU. Arbetslösheten förväntas minska 2017 och åren därefter till följd av en stark efterfrågan och genomförda reformer för fler i arbete. Staten ska fortsätta att understödja jobb- tillväxten med en välavvägd finanspolitik. Regeringens jobbagenda består av insatser för ökad kompetens och en aktiv arbetsmarknads- politik, investeringar i bostäder och infrastruktur samt en aktiv näringspolitik. Därutöver behöver fler anställas i välfärden. Att politiken lagts om från ofinansierade skattesänkningar till inve- steringar och starkare välfärd har möjliggjort att tusentals kunnat anställas i viktiga samhälls- funktioner. Omställningen till ett fossilfritt välfärdsland leder också till fler jobb, exempelvis när investeringar görs i järnväg och tåg, när gröna stadsdelar och kollektivtrafik byggs ut och när export av miljöteknik ökar. Att stärka skolan, sjukvården och polisen är inte bara en bra politik för kunskap, hälsa och trygghet. Det är också en politik som skapar fler jobb. Mottagandet av ett stort antal asylsökande under framför allt 2015 gör att många nyanlända, såväl 2017 som kommande år, ska tas emot i kommunerna och träda in och etablera sig på Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att förbättra och påskynda de nyanländas etablering. Fortsatta åtgärder är dock nödvändiga. I många sektorer finns det tecken på brist på arbetskraft, som alltför många tjänster inte kan tillsättas. Att ge arbetslösa rätt kompetens och förbättra matchningen på arbetsmarknaden är centralt både för att få ner arbetslösheten och för att motverka flaskhalsar som begränsar tillväxten i ekonomin. Regeringen har inlett ett nytt kunskapslyft med en satsning som fullt utbyggd omfattar ca 70 000 utbildningsplatser inom yrkesvux, lärlingsvux, folkhögskola, högskola och yrkeshögskola. av den svenska exporten går till EU:s inre marknad. Det finns stora möjligheter att öka tillväxten och skapa fler arbetstillfällen i genom en väl fungerande handel. Välfärden ska gå att lita på. Genom satsningen på 10 välfärdsmiljarder har regeringen gjort ett av de största tillskotten till kommunsektorn sedan det generella statsbidraget infördes. Riktade satsningar görs också för en mer jämlik vård och så att fler kan anställas och kvaliteten höjas i sjukvården. Men mer behöver göras för att utjämna de ekonomiska klyftorna, bygga bort bostads- bristen, öka investeringarna i infrastrukturen och förbättra tryggheten på arbetsmarknaden. De som arbetar i välfärden behöver bli fler. I skolan läggs grunden för såväl samhällsbygget som den enskildes utveckling. Eleverna ges förutsättningar att möta livet och arbetslivet, vilket säkrar den framtida kompetens- försörjningen och ställning som konkurrenskraftig kunskapsnation. De svenska kunskapsresultaten har försvagats. I den senaste PISA-mätningen bröts den negativa trenden. ökar dock ojämlikheten i skolan. Kunskapsresultaten är fortsatt otillfredsställande. utmärker sig internationellt som ett land där privata aktörer kan bedriva offentligfinansierad skolverksamhet med fri vinstutdelning. Risken med de kommersiella aktörerna inom skolan är att de sätter vinst före kvalitet och bidrar till en ökad segregation. Det är centralt att resurserna i skolan används till just det de är avsedda för. Skolan ska uppväga skillnader mellan barns och elevers förutsättningar. har remitterats och bereds nu i . Ska kunskaperna fortsätta att öka måste vi bryta ojämlikheten i skolsystemet. Regeringens mål är en jämlik kunskapsskola för alla. För att målet ska nås krävs att resurser i högre grad fördelas efter behov, att stödinsatser sätts in tidigare och att läraryrkets attraktivitet fortsätter att stärkas. Välfärdsmiljarderna stödjer kommunerna tillsammans med regeringens satsningar på mindre barngrupper, fler anställda i lågstadiet, läsa-skriva-räkna-garanti, stärkt specialpedagogik, ledarskap i klassrummet, lärarutbildning och lärarnas löner. Totalt gör regeringen satsningar på på skolan 2017. Slutbetänkandet års skolkommission, som lämnas , kommer att bli ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete med att förbättra och utveckla skolan. En ledande roll i klimatomställningen Klimatförändringarna är en av mänsklighetens viktigaste utmaningar och vår tids ödesfråga. Världens förmåga att ställa om till hållbara lösningar är viktig för framtida ekonomisk utveckling. Regeringen har lagt fram ett nytt klimatpolitiskt ramverk som ska vägleda denna och framtida regeringars klimatarbete. ska vara ledande i arbetet med att genomföra Agenda 2030, på såväl global som nationell nivå. Alla politikområden ska bidra till en hållbar och rättvis värld. är ledande inom internationellt utvecklingsarbete och kommer fortsätta att stödja insatser för en demokratisk utveckling i omvärlden. Miljöskatternas styrande effekt ska öka och styra mot mer klimatsmarta transporter och energikällor i syfte att nå uppsatta mål på ett kostnadseffektivt sätt. Ett förslag om att införa ett bonus–malus-system för nya lätta fordon och en reduktionsplikt för minskning av växthusgas- utsläpp från bensin och dieselbränsle har re- mitterats (Fi2017/01469/S2, M2017/00723/R). Regeringen har tagit fram kompletterande välståndsindikatorer som belyser ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter av livskvalitet. ska vara ett tryggt land. Politiken ska därför vara hård mot både brott och brottens orsaker. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Regeringen har bl.a. aviserat en betydande skärpning av minimistraffet för grovt vapenbrott och lämnat förslag om att skärpa straffskalan för olovlig hantering av explosiva varor, som exempelvis handgranater. har fått medel för att fortsätta arbetet med att få fler poliser närmare medborgarna. Ökad polis- närvaro i utsatta områden är angeläget. Regeringen har också tillsatt en utredning om ytterligare skydd för blåljuspersonal i deras arbete. Polisens resurser kommer att förstärkas ytterligare. Den organiserade brottligheten ska bekämpas. ska segregation och ekonomiska klyftor motverkas genom att fler kommer i arbete och genom insatser för en jämlik skola samt genom att bostadsbristen byggs bort, och satsningar på trygga bostads- områden. Samhällsbygget ska öka jämlikheten och sammanhållningen Även om är relativt jämlikt i ett internationellt perspektiv har de ekonomiska klyftorna ökat . Det har även skett en ökning av de geografiska klyftorna och av segregationen. Kapitalinkomsterna har ökat snabbare än andra inkomstslag och också blivit mer koncentrerade till dem med högst inkomster. Detta är en stark bidragande orsak till de ökade inkomstskillnaderna i . I den procent av befolkningen som befann sig allra högst upp i inkomstfördelningen var kapitalinkomsterna närmare så stora som förvärvsinkomsterna. Ökande ojämlikhet tenderar att minska samhörigheten och tilliten bland medborgarna, vilket kan leda till ökade sociala problem och till att förtroendet för samhällets institutioner undergrävs. Därför är det viktigt med en omfördelning av resurser. Ett centralt mål för den ekonomiska politiken är att det växande välståndet ska komma alla till del. Detta är en förutsättning för att medborgarna ska känna ett fortsatt förtroende för samhällets funktion. Ett av målen inom Agenda 2030 avser jämlikhet. Ett delmål är att till 2030 successivt uppnå och upprätthålla en högre inkomsttillväxt än det nationella genomsnittet för de av befolkningen som har lägst inkomst. Agenda 2030-delegationen ska lämna förslag till en handlingsplan för genomförande av agendan. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 De utmaningar står inför kräver kraftfulla åtgärder. Den svenska ekonomins och de offentliga finansernas styrka ska användas till ett gemensamt samhällsbygge som minskar orättvisorna. I ett svårt parlamentariskt läge och en osäker omvärld ligger regeringens ekonomiska politik fast. Så tar regeringen ansvar i en orolig tid. 2.2Svensk ekonomi utvecklas starkt Efter en dämpad ekonomisk utveckling i omvärlden börjar utsikterna nu ljusna på flera håll. Stigande efterfrågan och starkare förtroende bland hushåll och företag tyder på att tillväxten i världsekonomin ökar 2017. Osäkerheten om utvecklingen i omvärlden är dock fortsatt stor. Svensk ekonomi växte snabbt 2015 och 2016, bl.a. till följd av en god utveckling av investeringar i bostäder, en stark offentlig konsumtion med fler anställda i välfärden samt god hushållskonsumtion och export. har haft en av de allra högsta tillväxttakterna i och den förväntas bli hög även 2017 (se tabell 2.1). Utöver den starka inhemska efterfrågan förväntas också en starkare konjunktur i omvärlden bidra till en hög tillväxt som kommer att behöva fördelas hållbart. Regeringens bedömning är att resurs- utnyttjandet i ekonomin kommer att vara något ansträngt 2017, för att därefter vara nära balans. –2020 kommer att präglas av normal tillväxt. Regeringens mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 vägleder den ekonomiska politiken. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 150 000 personer. Sysselsättningsgraden i åldersgruppen 20–, är den högsta som någonsin uppmätts i EU. Ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Den starka efterfrågan i ekonomin väntas tillsammans med regeringens reformer bidra till en fortsatt god utveckling av sysselsättningen och till att arbetslösheten minskar till 2018. Regeringen anser dock att arbetslösheten är alltför hög och kommer löpande att presentera ytterligare reformer för att fler personer ska komma i arbete och för att arbetslösheten ska bli lägre. Tabell 2.1 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2016, prognos –2020 -0,1 -0,7 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Potentiell BNP kan inte observeras och är en bedömning. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiellt arbetade timmar i procent av potentiellt arbetade timmar. Potentiellt arbetade timmar kan inte observeras och är en bedömning. 5I åldern 15–. 6Förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 7I procent av arbetskraften, 15–. 8Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. 10Gini-koefficienten för ekvivalerad disponibel inkomst exklusive kapitalvinst. Framskrivning från utfall . Ginikoefficienten kan anta värden mellan 0 och 1. Vid maximal ekonomisk jämlikhet (alla har samma inkomst) antar koefficienten värdet 0. Vid maximal ojämlikhet (en person får alla inkomster) antar koefficienten värdet 1. Prognosen och framskrivningen baseras på beslutad politik. Inflationen har stigit trendmässigt . En expansiv penningpolitik har bidragit till detta. Inflationen förväntas ligga nära målet på . Något starkare tillväxt i omvärlden, men med betydande osäkerhet är en liten öppen ekonomi med en stor exportsektor. Vår ekonomiska utveckling är i hög grad beroende av den globala utvecklingen. Den senaste tidens uppgång i tillväxten i omvärlden är förhållandevis bred och pekar på stigande aktivitet i flera länder och flera delar av ekonomin. I euroområdet ökar tillväxten 2017. I bedöms ekonomin vara nära fullt resursutnyttjande och penningpolitiken har börjat stramas åt. råder en fortsatt betydande osäkerhet. Utgången i de kommande för- handlingarna om utträde ur den Europeiska unionen är högst osäker. Det är även osäkert vilka effekter nya regerings politik kommer att få på världsekonomin. Bland annat kommer signaler från den nya regeringen om en avreglering av finanssektorn, vilket skulle innebära ökade risker. En ökad protektionism skulle vidare kunna dämpa världshandelns utveckling och därmed tillväxten. Dessutom påverkas delar av den europeiska banksektorn av svag lönsamhet och en stor andel osäkra lån. Risken för en kraftig inbromsning i den kinesiska ekonomin kvarstår. Även i finns risker. Det finns även fortsättningsvis makroekonomiska risker kopplade till en hög och ökande skuldsättning hos hushållen drivet av stigande bostadspriser. Det handlar framför allt om att högt skuldsatta hushåll kan bli tvungna att dra ned på sin konsumtion vid ett kraftigt bostadsprisfall, vilket i förlängningen kan påverka tillväxten och sysselsättningen negativt. infördes därför ett amorteringskrav. Regeringen och berörda myndigheter följer utvecklingen noga och är beredda att vidta ytterligare åtgärder om det skulle behövas. fick ansvar för makrotillsynen. Frågan har därefter uppkommit om mandat att vidta åtgärder är tillräckligt omfattande för detta ansvar. En promemoria avseende ett för- tydligande av mandat har därför remitterats (Fi2017/00842/B). För att förstärka motståndskraften vid finansiella kriser har en promemoria remitterats med förslag om ett förhöjt uttag av den resolutionsavgift som bankerna betalar till resolutionsreserven (Fi2017/00971/B). har blivit ett rikare land, men med ökade inkomstklyftor De ökade klyftorna hänger samman med skillnader i arbetsförhållanden. Det gäller otrygghet i anställningsformen, tillgången till heltidsarbete eller önskat antal arbetstimmar. har blivit ett rikare land. ökade den reala disponibelinkomsten för medianhushållet , vilket motsvarar (se diagram 2.1). P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Diagram 2.1 Utvecklingen i hushållens disponibla inkomster i olika delar av inkomstfördelningen –2015 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm. 1: Alla individer i befolkningen har rangordnats efter ekvivalerad disponibel inkomst (inkomst justerad för försörjningsbörda) och därefter delats in i tio lika stora grupper. Inkomstnivån avser medelvärdet av ekvivalerad disponibel inkomst för respektive inkomstgrupp. Anm. 2: Data kommer från urvalsundersökningen Hushållens ekonomi (HEK) 1995– 2010 och från Totalräknad inkomstfördelningsstatistik (TRIF) 2011–2015. Övergången till TRIF medför ett tidsseriebrott i statistiken, främst till följd av att undersökningarna använder olika hushållsbegrepp. Källor: och egna beräkningar. Den svenska arbetsmarknaden är köns- segregerad. Löner och arbetsvillkor i kvinno- dominerade yrken är ofta sämre än i mans- dominerade. Förändringar som bryter under- värderingen av kvinnors arbete är centrala delar i en feministisk politik och måste åstadkommas genom såväl direkta reformer som strukturella förändringar. har också blivit ett land med större inkomstklyftor . Det finns flera förklaringar till den utvecklingen. Framför allt har inkomsterna för dem med allra högst inkomster ökat snabbare än för övriga, främst till följd av snabbt ökade kapitalinkomster. Avskaffandet av fastighetsskatten och förmögenhetsskatten har också bidragit till ökningen. De lägsta inkomsterna har ökat jämförelsevis långsamt. Den successiva utbyggnaden av jobbskatteavdraget har också förstärkt skillnaderna i inkomstutveckling. väntas dock utvecklingen av inkomstspridningen brytas, mätt med Gini- koefficienten, och istället visa på en mindre inkomstspridning jämfört innan. Det beror på en minskad arbetslöshet och en mer omfördelande politik. Regeringens åtgärder i form av bl.a. sänkt skatt för pensionärer, höjd ersättning i sjuk- och aktivitetsersättningen, höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen och höjd grundnivå i föräldrapenningen har bidragit till denna utveckling. I de högre inkomstgrupperna har inkomstutvecklingen blivit något P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 svagare, främst till följd av utfasningen av jobbskatteavdraget, den begränsade upp- räkningen av skiktgränserna och den höjda kapitalbeskattningen på investeringssparkonton. Nya mått på välstånd Ett lands ekonomiska tillväxt mäts ofta i termer av landets BNP. Denna har dock flera begränsningar som mått på välstånd i ett land. För att bättre beskriva ekonomins långsiktiga hållbarhet och utvecklingen av befolkningens livskvalitet har regeringen tagit fram kom- pletterande indikatorer som belyser ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter av livskvalitet. Som ett led i arbetet med att ta fram ett nytt ramverk för att belysa ekonomins långsiktiga hållbarhet och utvecklingen av befolkningens livskvalitet har haft i uppdrag att ta fram förslag på indikatorer, (Fi2016/03010/BAS). Även betänkandet från Utredningen om mått på livskvalitet (SOU 2015:56) samt remissinstansernas syn- punkter på denna har beaktats i arbetet med utvecklingen av indikatorerna. De framtagna indikatorerna är kopplade till de nationella miljökvalitetsmålen, generationsmålet och FN:s nya agenda för hållbar utveckling, som slår fast att en ekonomiskt hållbar utveckling måste byggas på social välfärd och jämställdhet, med respekt för planetens gränser. I tabell 2.2 presenteras de valda indikatorerna. En viktig strävan i arbetet med indikatorerna har varit att de ska illustrera villkoren för alla delar av befolkningen. Indikatorerna är därför ned- brytbara för att kunna kartlägga skillnader i villkor mellan t.ex. män och kvinnor när det är relevant. Därmed genomsyrar jämställdhet analysen. En utförlig beskrivning av in- dikatorerna och hur de ska användas lämnas i bilaga 4. 2.3Förutsättningar för den ekonomiska politiken Regeringens ansvarsfulla finanspolitik har i kombination med en betydande sysselsättnings- tillväxt gjort det möjligt att både utradera det stora underskottet och finansiera angelägna samhällsinvesteringar. Enligt de senaste beräkningarna uppvisar de offentliga finanserna överskott . Sparandet försämras dock något 2017 i förhållande till 2016, vilket i huvudsak beror på faktorer som tillfälligt belastar utvecklingen av finanserna. Regeringen bedömer att den avvikelse från överskottsmålet som tidigare existerat inte längre föreligger. Både det finansiella och det strukturella sparandet bedöms 2016 och framåt ligga i linje med målet. Det migrationsjusterade strukturella sparandet ligger över 1-procentsmålet 2016 och nära målet 2017 och 2018 (se diagram 4.1). Det finanspolitiska ramverket är grunden för regeringens ekonomiska politik. Ordning och reda i de offentliga finanserna ger hushåll, företag och kommunsektorn stabila planerings- förutsättningar och underlättar därmed inve- steringar. Goda marginaler ger förutsättningar för en aktiv finanspolitik som kan möta konjunkturnedgångar, vilket minskar sväng- ningarna och därmed osäkerheten i ekonomin. De stora underskott som den förra regeringen lämnade efter sig har vänts till överskott i nivå med det finanspolitiska ramverket. De offentliga finanserna stärks framöver ytterligare, vilket tillsammans med en förväntat god BNP-tillväxt bidrar till att den offentliga sektorns skuldkvot förväntas minska i snabb takt. Det offentlig- finansiella läget gör att politiken framöver i ökad utsträckning kan inriktas mot angelägna reformer som stärker trygghet och välfärd, samt angelägna investeringar i klimatomställningen, utan att hamna i konflikt med det finanspolitiska ramverket, som förra regeringens politik med stora ofinansierade skattesänkningar gjorde. Det föreligger dock alltid ett behov av löpande effektivisering i utförandet av det offentliga åtagandet. Den offentliga sektorns finanser Regeringen har sedan den tillträdde bedrivit en ansvarsfull finanspolitik med besparingar och investeringar. Detta arbete bidrog tillsammans med den starka utvecklingen i ekonomin, med ökad sysselsättning och ökade investeringar, till att den offentliga sektorns finanser förstärktes ytterligare 2016 (se tabell 2.3). Vidare bidrog en reglering av rabatten på EU-avgiften som enligt direktiv från ska redovisas 2016 till att tillfälligt förstärka sparandet under föregående år. Enligt regeringens beräkningar uppvisar de offentliga finanserna överskott alla år . Däremot försämras sparandet något 2017 i förhållande till 2016, vilket beror på flera faktorer som tillfälligt belastar utvecklingen av finanserna. Utgifterna för EU-avgiften ökar exempelvis till följd av den tidigare nämnda regleringen av rabatten. Regeringen bedömer att den offentliga sektorns finansiella sparande successivt kommer att förstärkas . Detta beror bl.a. på att regeringens tidigare beslutade reformer minskar utgifterna för migration . stärks det finansiella sparandet, bl.a. som ett resultat av den automatiska budgetförstärkningen. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0