prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — har ränteutgifterna i genomsnitt uppgått till ca eller av BNP. Valutakurseffekter på lån i Riksgälds- kontoret står för merparten av nettoutlåningen lånar ut pengar till – och ans- varar för inlåning från – myndigheter samt vissa statliga bolag och fonder. nettoutlåning är en post på budgetens utgiftssida som vid sidan om anslagsfinansierade utgifter påverkar budgetsaldot. Nettoutlåningen speglar den totala nettoförändringen av all in- och ut- låning . En ökad netto- utlåning kan alltså bero på en ökad utlåning eller en minskad inlåning . Netto- utlåningen omfattar både löpande statlig verksamhet, som t.ex. utbetalning av studielån, och tillfälliga poster, som oftast beslutas med kort varsel och därför inte går att förutse. grund av dessa tillfälliga poster varierar nettoutlåningen kraftigt . har tagit upp lån i för förstärk- ning av valutareserven. Värdet av dessa lån upp- gick till sammanlagt . Vid omsättning av enskilda lån uppstår valutakursdifferenser, vilket påverkar nettoutlåningen. Fram förväntas valutakursförluster hänförliga till lån uppstå, motsvarande , vilket ökar nettoutlåningen. Statens finansiella ställning påverkas dock inte eftersom fordran på ökar i samma utsträckning. Den s.k. stabilitetsavgiften, som betalades av banker och finansiella institut, ersattes av en resolutionsavgift. Avgiftsuttaget för resolutionsavgiften beräknas 2017 vara ungefär dubbelt så högt som avgiftsuttaget för stabilitetsavgiften. beräknas avgifterna öka med ytterligare ca till följd av omorganisationen av Nordea. Behållningen på resolutionsreserven ökar över prognosperioden, dels på grund av större inbetalningar, dels till följd av ränte- intäkter på behållningen, vilket bidrar till en lägre nettoutlåning. Statens budgetsaldo justerat för större engångseffekter I denna proposition förväntas reduktion på EU-avgiften , 2015, och 2016 räknas av mot avgift . Förskjutningen påverkar budgetsaldot negativt 2014–2016 och positivt 2017. –2020 görs ett beräkningstekniskt antagande om försäljningar av aktier i statliga bolag som också påverkar budgetsaldot positivt. upplåning för förstärkning av valutareserven påverkar budgetsaldot negativt 2016–2018. Den ökade skulden till följd av upplåningen för valutareserv motsvaras dock av en motsvarande fordran på banken. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 7.11 Statens budgetsaldo samt justering för större engångseffekter Miljarder kronor, utfall , prognos –2020. Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1För perioden –2020 görs ett beräkningstekniskt antagande om försäljningsinkomster från statens aktier motsvarande . 2Avser lån i . Källor: , och egna beräkningar. Avgiftsinkomsterna i ålderspensionssystemet var lägre än pensionsutbetalningarna (se tabell 7.12). Det finansiella sparandet var trots detta positivt. Överskottet förklaras av att direkt- avkastningen på AP-fondernas tillgångar i form av ränteintäkter och utdelningar var tillräckligt stora för att täcka avgiftsunderskottet vilket har varit fallet . bedöms däremot kapitalinkomsterna inte vara tillräckligt stora för att täcka avgiftsunderskot- tet. Det innebär att det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet blir svagt negativt . P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 7.12 Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter Miljarder kronor, om annat inte anges, utfall , prognos –2020 -0,1 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. De avgiftsinkomster som finansierar ålderspens- ionssystemet är ålderspensionsavgiften från arbetsgivare och egenföretagare samt den all- männa pensionsavgiften. Den allmänna pensionsavgiften förs i sin helhet till pensions- systemet. Avgiften är av underlaget som består av löner, skattepliktiga transfere- ringar samt inkomst av näringsverksamhet. Avgiften betalas för inkomster upp till 8,07 inkomstbasbelopp. Avgiftssatsen för ålderspensionsavgiften är av underlaget. Den största delen överförs till ålderspensionssystemet. En viss del överförs till premiepensionssystemet via . Slutligen överförs en mindre del som motsvarar löner över avgiftstaket till statens budget. Inkomsterna från ålders- pensionsavgiften fördelas 2017 enligt följande: överförs till ålderspensions- systemet, överförs till premie- pensionssystemet och överförs till statens budget. Därutöver finansieras ålderspensionssystemet även av avgifter som betalas från vissa anslag. Underlagen består av pensionsgrundande transfereringar, exempelvis sjukpenning, för- äldrapenning och arbetslöshetsersättning samt pensionsgrundande belopp, exempelvis pen- sionsrätt för barnår och studier. De statliga ålderspensionsavgifterna fördelas 2017 enligt följande: överförs till ålders- pensionssystemet och överförs till premiepensionssystemet. Tabell 7.13 Ålderspensionssystemets avgiftsinkomster Miljarder kronor, om annat inte anges, utfall , prognos –2020 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Alla inkomstpensioner och tilläggspensioner som erhålls efter är följsamhets- indexerade. Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggspensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex eller balansindex minus förskottsräntan . Förskottsräntan motsvarar det förskott som läggs till pensionen när den beviljas. I ett läge då pensionssystemets finanser är i balans bygger följsamhetsindexeringen på förändringen av inkomstindex. Om pensionssystemets skulder överstiger systemets tillgångar aktiveras den s.k. balanseringen. Det innebär att följsam- hetsindexeringen bygger på förändringen av ett balansindex i stället för inkomstindex. Balanseringen är ett sätt att genom en justering av indexeringen säkerställa att pensionssystemets utgifter inte överstiger dess inkomster. Balansindex bestäms utifrån utvecklingen av inkomstindex och balanstalets storlek. Om balanstalet överstiger 1,0000 kommer balans- index att utvecklas starkare än inkomstindex det givna året. Omvänt kommer balansindex i stället att ha en svagare utveckling än inkomstindex om balanstalet understiger 1,0000. Balanseringen är aktiverad så länge balansindex understiger nivån för inkomstindex. Balanseringen förväntas vara aktiverad fram (se diagram 7.4). Detta innebär att pensionerna stiger mer än utvecklingen av in- komstindex om balanstalet överstiger 1,0000. –2017 överstiger balanstalet 1,0000, vilket innebär att balansindex ökar mer än in- komstindex under dessa år (se tabell 7.14). Eftersom balanseringen inte är aktiverad 2018– 2020 bestäms följsamhetsindexeringen av inkomstindex . Diagram 7.4 Utvecklingen av inkomstindex och balansindex Index (1999=100) Fastställda tal 2009–2017, prognos 2018–2020 Källor: och egna beräkningar. I beräkningarna tillämpas de föränd- rade regler för balanseringen och utformningen av inkomstindex som beslutade efter förslag i propositionen En jämnare och mer ak- tuell utveckling av inkomstpensionerna (prop.2014/15:125, bet. 2015/16: SfU6, rskr. 2015/16:32). De nya reglerna syftar till att jämna ut svängningarna mellan åren och innebär att enbart en tredjedel av balanseringseffekten påverkar pensionerna. Den nya utformningen av inkomstindex innebär att det ska beräknas uti- från förändringen av den nominella genomsnitts- inkomsten mellan de två närmast föregående åren, vilket också verkar utjämnande. Tabell 7.14 Inkomstindex, balanstal och balansindex Procentuell förändring om inte annat anges Fastställda tal 2016–2017, prognos 2018–2020 1Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggspensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex (eller balansindex) minus förskottsräntan . Förskottsräntan motsvarar det förskott som läggs till pensionen när den beviljas. 2Balanstalet uttrycker inte procentuell förändring, utan anger systemets till- gångar i förhållande till dess skulder. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Det finansiella sparandet för kommunsektorn uppgick preliminärt till -, vilket motsvarade -0,av BNP (se tabell 7.15). bedöms kommun- sektorn uppvisa ett finansiellt sparande på -. Det goda läget på arbetsmarknaden gör att kommunernas och landstingens skatteunderlag bedöms utvecklas fortsatt gynnsamt. Det gör att skatte- inkomsterna ökar i god takt 2017. Att den genomsnittliga kommunalskatten höjs , eller per i beskattningsbar inkomst, har en mindre effekt på sektorns skatteinkomster. Statsbidragen till kommunsektorn ökar 2017 enligt regeringens prognos, till stor del till följd av den höjning av de generella statsbidragen om som beslutades . Samman- taget ger den goda inkomstutvecklingen utrymme att öka konsumtionsutgifterna. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 7.15 Kommunsektorns finanser 2016–2020 Miljarder kronor om inte annat anges Utfall , prognos –2020 Skatter och bidrag, -0,3 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 Anm.: Skatter och bidrag som andel av BNP inkluderar intäkter från den kommunala fastighetsavgiften. I tabellen redovisas den faktiska utvecklingen av statsbidragen. Den större delen av skillnaden mellan resultatet och det finansiella sparandet förklaras av redovisningen av investeringar och avskrivningar. Då investeringskostnaderna har ökat kraftigt , som de exkluderas i resultatredovisningen, har de kraftigt bidragit till en ökad skillnad mellan resultat och finansiellt sparande. Balanskravet och kravet på god ekonomisk hushållning för kommuner och landsting är kopplade till resultatet, medan det finansiella sparandet är kopplat till målet för den offentliga sektorns finansiella sparande (se vidare avsnitt 10). 1Utfall 2016 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 7.1. 3Inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Källor: och egna beräkningar. Åren 2018–2020 bedöms lönesumman, och därmed kommunsektorns skatteinkomster, öka i en något långsammare takt. Statsbidragen väntas minska till följd av minskade migrationsrelaterade ersättningar i samband med ett avtagande antal asylsökande och nyanlända. Den demografiska utvecklingen, med växande befolkning, främst fler barn och äldre, driver dock upp behovet av konsumtion. Även investeringsbehovet är stort på grund av befolkningstillväxten och reno- veringsbehov i fastigheter och infrastruktur. Det finansiella sparandet och resultatet bedöms därmed försämras något . Det finansiella sparandet bedöms uppgå till -0,av BNP 2020. Även resultatet bedöms avta och uppgå till 2020. Det innebär ändå att sektorn som helhet bedöms klara det kommunala balanskravet under hela prognosperioden. Diagram 7.5 Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiellt sparande 2000–2020 Utfall för 2000-2016, prognos –2020 Finansiellt sparande (höger axel) 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar Den offentliga sektorns nettoförmögenhet består av både realkapital och finansiella tillgångar, med avdrag för skulder. Realkapitalet, eller kapitalstocken, innefattar både materiella tillgångar, som t.ex. byggnader och anläggningar, och immateriella tillgångar, som t.ex. FoU och datorprogram. Större delen av den offentliga sektorns kapitalstock består av byggnader, vägar och annan infrastruktur som inte ger någon direkt avkastning. En del av kapitalstocken används för produktion av offentliga tjänster, som t.ex. skolor, sjukhus och kontorsbyggnader, medan andra delar, t.ex. infrastrukturen, ger en samhällsekonomisk avkastning. Vidare ingår mark som tillgångsslag i den officiella statistiken. De finansiella tillgångarna omfattar såväl olika fordringar på den privata sektorn som aktier. Aktieinnehaven kan vara likvida tillgångar förknippade med ett tydligt avkastningskrav, som t.ex. AP-fondernas aktieinnehav. Innehaven kan också vara en form för kontroll av real- kapital, som t.ex. statens ägande av . P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Tabell 7.16 Den offentliga sektorns okonsoliderade tillgångar och skulder 2015 Diagram 7.6 Den offentliga sektorns nettoförmögenhet Källor: och egna beräkningar. statens och den kommunala sektorns åtaganden Anm.: år det senast redovisade utfallsåret i den offentliga statistiken skulden, av vilken statsskulden utgör en över- 1 Maastrichtskulden är redovisad konsoliderad i denna tabell. inkluderar konsolideringsfaktorn mellan staten, ålderspensionssystemet och vägande del, redovisas till nominellt värde. finansräkenskaperna definieras skulden till sitt Källor: och egna beräkningar. Posten Övriga skulder inklu- derar skillnaden mellan marknadsvärdet och den nominellt värderade Maastrichtskulden. Vid utgången av uppgick den offentliga AP-fonderna i ålderspensionssystemet, medan av BNP (se diagram 7.6), varav statens finansiella nettoförmögenhet är negativ. ägandet i reala tillgångar uppgick till Den finansiella nettoförmögenheten, skulder har i stort sett varit lika skillnaden mellan finansiella tillgångar och stora (se diagram 7.7). skulder, uppgick därmed till av Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar, som huvudsakli- gen kan hänföras till ålderspensionssystemet, sektorer visar att statens andel av förmögenheten är minst då den offentliga sektorns skuld huvudsakligen består av statsskulden. åtaganden för de förmånsbestämda tjänste- kommunala sektorns och statens netto- pensionerna som intjänats . förmögenhet består till övervägande del av reala totala skulderna för de fonderade avgiftsbe- stämda tjänstepensionerna ingår, i likhet med nettoförmögenhet utgörs av finansiella till- premiepensionssystemet, inte i den offentliga sektorn utan redovisas i försäkringssektorn. heten med av BNP. minskade den dock som andel av BNP. Det beror framför allt på ökningen av bruttoskulden, som redovisas i skuldavsnittet nedan. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Diagram 7.7 Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet Procent av BNP, utfall , prognos –2020 Total nettoställning, höger axel Källor: och egna beräkningar. Den finansiella nettoförmögenheten ökade med av BNP (se diagram 7.7). Utöver statens starkare finanser bidrog även värdeförändringar på till- gångar i framför allt ålderspensionssystemet att den finansiella förmögenheten växte (se tabell 7.17). Åren 2017–2020 medför de beräknade över- skotten i staten tillsammans med värde- förändringar i framför allt pensionssystemet att den finansiella nettoförmögenheten successivt ökar. Tabell 7.17 Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet Utfall , prognos –2020 -8,8 -7,2 -5,3 -3,1 -0,2 -1,0 -1,3 -1,7 -2,2 -2,7 -0,9 -0,9 -0,9 -0,9 -1,0 Källor: och egna beräkningar. Statens budget visade ett överskott på 2016. Statsskulden minskade dock endast med (se tabell 7.18), bl.a. beroende på att de s.k. stats- skuldsdispositionerna uppgick till 29 miljarder Skulddispositionerna innefattar bl.a. orealiserade valutakursdifferenser och upplupen inflationskompensation som påverkar skulden, men som inte påverkar statens budgetsaldo och nettolånebehov. Diagram 7.8 Statsskuldens utveckling Utfall , prognos för 2017-2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Statsskuld (mdkr) Källor: och egna beräkningar –2020 bedöms budgetöverskott bidra till att statsskulden fortsätter att minska, både nominellt och uttryckt som andel av BNP (se diagram 7.8 och tabell 7.18). beräknas skuldkvoten, dvs. den konsoliderade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Tabell 7.18 Statsskuldens förändring Miljarder kronor, utfall –2016, prognos –2020 vid ingången av året Statsskuld vid årets slut3 1 352 Statsskuld i procent av BNP 32,3 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Identiskt med statens budgetsaldo med omvänt tecken. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndi gheters innehav av statspapper räknats bort. 4Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Maastrichtskulden definieras av EU-regler och är det skuldbegrepp som används vid bedömningen av medlemsländernas offentliga finanser inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. För innebär definitionen att skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommun- sektorns skulder på kapitalmarknaden, med avdrag för AP-fondernas innehav av stats- obligationer. Inför att blev medlem i EU uppgick den konsoliderade brutto- skulden till , vilket motsvarade av BNP (se diagram 7.9). har det nominella värdet ökat med ca , för att vid ut- gången av 2016 uppgå till . Skulden har emellertid minskat kraftigt som andel av BNP , och uppgick vid utgången av av BNP (skuldkvoten), vilket är under referensvärdet inom stabilitets- och tillväxtpakten om högst av BNP (se tabell 7.20). Utvecklingen av skulden beror på det finansiella sparandet, som kan fördelas på primärt sparande, ränteutgifter och s.k. stock- P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 flödesförändringar, som utgörs av finansiella transaktioner och periodiseringar som inte påverkar det finansiella sparandet. Diagram 7.9 Den konsoliderade bruttoskulden Utfall , prognos –2020 Konsoliderad skuld, mdkr Källor: och egna beräkningar. Merparten av ökningen av den nominella skul- den –2016 skedde i staten (se diagram 7.9), då den ökade med , vilket motsvarade en ökning om av BNP. Statens finansiering av lån för förstärk- ningen av valutareserven och ökade skulden med respek- tive år. Vidare ökade skulden med av BNP till följd av regelförändringar som innebär att andra myndigheter än får inneha utestående åter- köpsavtal avseende finansiella instrument, s.k. repor, över årsskiften. Effekten bruttoredovisas i NR, vilket innebär att tillgångar och skulder påverkas i lika stor utsträckning, och därför är neutral för den finansiella förmögenheten. Efter- som dessa repor hanteras av Kammarkollegiet påverkas inte statsskulden enligt redovisningen i statsbudgeten, som endast speglar skuldhantering. I övrigt bidrog även underskotten i de offentliga finanserna och valutakurseffekter till att skulden ökade . medförde överskottet i de offentliga finanserna att bruttoskulden minskade jämfört med . Detta tillsammans med den höga BNP-tillväxten medförde att skuldkvoten mins- kade med av BNP. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Diagram 7.10 De enskilda sektorernas bidrag till den konsoliderade offentliga sektorns bruttoskuld Utfall –2016, prognos –2020 Anm.: Summan av de tre delsektorernas skuld överstiger den totala Maastrichtskulden eftersom den totala skulden är konsoliderad. Källor: och egna beräkningar. Bruttoskulden beräknas minska hela prognos- perioden till följd av de starkare offentliga finanserna. beräknas bruttoskulden uppgå till av BNP. Tabell 7.19 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till förändringen Procent av BNP om annat inte anges -2,4 -2,0 -2,2 -2,6 -3,3 -1,3 -0,7 -1,1 -1,9 -2,7 -0,2 -0,9 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -2,0 -1,9 -1,5 -1,4 -1,5 Anm.: Övrigt 2016 rör framför allt valutaeffekter och lån till , vilka sammantaget uppgick till . Källor: och egna beräkningar. 7.4Finansiellt sparande enligt olika bedömare I detta avsnitt redovisas en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella sparandet gjorda av regeringen i denna proposition, (), (), , , Europeiska kommissionen och (). Vid en jämförelse av de olika bedöm- ningarna är det viktigt att beakta att de har gjorts och kan bygga på olika antaganden om den framtida politiken. Prognosjämförelse avseende det finansiella sparandet Tabell 7.20 Bedömningar av finansiellt sparande -0,2 -0,1 -0,7 -0,4 : Publiceringsdatum är för regeringen , , , , Europeiska kommissionen , , och . Både ESV och KI bedömer att det finansiella sparandet exkl. åtgärder utvecklas i linje med regeringens prognos. Europeiska kommissionen beräknar att det finansiella sparandet 2017 och 2018 blir lägre än de inhemska bedömarna. Skillnaden mellan de olika prognoserna beror framför allt på olika förväntningar av den ekono- miska återhämtningen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflations- utvecklingen. Prognosjämförelse avseende det strukturella sparandet I tabell 7.21 redovisas olika bedömares prognoser för den offentliga sektorns strukturella sparande. Skillnaderna gentemot andra bedömare är i vissa fall större vid jämförelser av det strukturella sparandet än det finansiella sparandet. Detta beror dels på olika prognoser för BNP-gapet, dels på olika beräkningsmetoder. Tabell 7.21 Bedömningar av strukturellt/konjunkturjusterat sparande Procent av potentiell BNP -0,3 -0,8 -0,9 -0,8 -0,5 : Publiceringsdatum är för regeringen , , , , Europeiska kommissionen , , och . 7.5Uppföljning av statens budgetsaldo En fullständig uppföljning av statens budget för sker i regeringens skrivelse Års- redovisning för staten 2016. Statens budgetsaldo visade 2016 ett överskott om . Överskottet blev därmed större än enligt den prognos som gjordes i budgetpropositionen , se tabell 7.22. Tabell 7.22 Utfall för statens budget 2016 -36,3 -41,1 -4,8 -17,7 -12,5 -2,8 -4,9 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Källor: och egna beräkningar. Det större budgetsaldot förklaras i huvudsak av att inkomsterna blev ca högre än beräknat. Differensen mellan utfallet och prognosen för statens skatteinkomster förklaras framför allt av periodiseringseffekter i form av uppbörds- och betalningsförskjutningar, men även av att intäkterna från mervärdesskatt blev högre än väntat. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 och prognos för övriga inkomster, som uppgick till nästan -, beror främst på lägre försäljningar av statliga ägarandelar i företag jämfört med det beräknings- tekniska antagandet i budgetpropositionen om försäljningsinkomster om . Posten Utgifter m.m. blev ca lägre än beräknat 2016. De sammantaget lägre utgifterna förklaras av lägre utgifter inom ett stort antal utgiftsområden. De största skillna- derna mellan utfallet och prognosen fanns på utgiftsområde 8 Migration, utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 22 Kommunikationer, utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Utgifterna påverkas även av att den kassamässiga korrigeringen avseende betalnings- förskjutningar mellan olika år blev lägre än beräknat. nettoutlåning bidrog till något högre utgifter till följd av på växelkursförändringar. Sådana förändringar ökade vidareutlåningen av utländsk valuta till mätt i svenska kronor. 7.6Uppföljning av offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorns finansiella sparande har reviderats upp med jämfört med det utfall som redovisades i budget- propositionen . Det är framför allt in- komsterna från skatt på kapital som reviderats upp. Enligt det preliminära utfallet för redovisade den offentliga sektorn ett sparande som uppgick till eller av BNP 2016 (se tabell 7.23), vilket innebar en förstärkning med jämfört med . Det finansiella sparandet blev därmed betydligt högre än prognosen i budgetproposi- tionen . Framför allt blev inkomsterna högre än beräknat, dels ökade intäkterna från mervärdesskatt och indirekta skatter starkare än vad som prognostiserats, dels blev kapital- inkomsterna till ålderspensionssystemet och transfereringarna från den privata sektorn till P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 både staten och kommunsektorn högre än beräknat. Även utgifterna bidrog till underskattningen av det finansiella sparandet 2016. Utgifterna i staten överskattades med ca , medan kommunsektorns utgifter utöver konsumtion i stället underskattades med ca . NR:s redovisning av avräkningen av den retroaktiva rabatten på med- lemsavgiften till EU, bidrog till att statens utgifter överskattades i den föregående prognosen. Denna avräkning sker över statens budget , men ska enligt direktiv från bokföras 2016 i NR.