prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Ingen kommersiell odling av GMO sker , däremot fältförsök. Främmande arter och genotyper På grund av människan finns i totalt cirka 2 200 främmande arter på platser som är utanför deras vanliga hemvister. Av dem uppskattas 387 som invasiva och 84 som eventuellt invasiva. Förändringar i klimatet, global handel samt import av sällskapsdjur, levande livsmedel och exotiska växter ökar risken för främmande arter att överleva och sprida sig i svensk natur. Den globala handeln ökar också antalet främmande organismer som oavsiktligt följer med till exempel virkestransporter eller i fartygs barlastvatten. I EU:s nya lagstiftning om invasiva främmande arter har det tillkommit en genomförandeakt där 37 arter listas som betydelsefulla i ett unionsperspektiv. För de arter som omfattas av förordningen ska medlemsstaterna genomföra åtgärder. För del handlar det om åtgärder mot skunkkalla, tromsöloka, kabomba och signalkräfta (och Rådets förordning 1143/2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 invasiva främmande arter). Ytterligare en art, ullhandskrabba, hittas ofta i svenska vatten. Se också under Hav i balans och Levande sjöar och vattendrag. Myndigheterna har också inlett en systematisk kartläggning för att kunna bedöma vilka främmande invasiva arter utöver de som finns på den EU-gemensamma förteckningen som bör prioriteras i det nationella arbetet. och Havs- och vattenmyndigheten har lämnat förslag till regeringen på en svensk förordning (NV-02066- 15). Regeringen har skickat ut förslaget på remiss och ärendet är under beredning. Vid myndigheterna pågår arbete för att genomföra förordning 1143/2014 vilket även har genererat insatser under havsmiljödirektivets åtgärds- och övervakningsprogram. Bland dem kan nämnas utveckling av provtagningsmetodik i hamnar, ett stort provtagningsprogram för att utreda orsakerna av fiskdöd längs våra kuster. För andra arter kan nämnas insatser för bekämpning av mårdhund samt lokala bekämpningsinsatser mot bl.a. vresros, jätteloka, blomsterlupin, sjögull, sydfyrling, signalkräfta och mink. Svampsjukdomen Bachachocytium salamandrivorans sprids i via salamanderpopulationer. Svampen har redan slagit ut flera salamanderarter av i . Ett liknande spridningssätt finns hos sjukdomen Batrachochytrium dendrobatidis. Batrachochytrium dendrobatidis har etablerat sig i flera svenska grodpopulationer. Vissa växtskadegörare som omfattas av växtskyddslagstiftingen är främmande arter vars spridning kan hota eller negativt inverka på biologisk mångfald och relaterade ekosystemtjänster. antogs och rådets förordning (EU 2016/2031) om skyddsåtgärder mot växtskadegörare. Den ersätter gällande direktiv och ska börja tillämpas . har redovisat ett regeringsuppdrag avseende en strategi för övervakning av växtskadegörare (2016:15). Värdefulla ängs- och betesmarker, brynmiljöer och betad skog är några av de miljöer som innehåller biologiska kulturarv. Hoten mot dessa miljöer är förändrad markanvändning och moderna brukningsmetoder inom jord- och skogsbruket. Det biologiska kulturarvet i fjällandskapet är mindre känt. Antalet inrättade kulturreservat med ingående biologiska kulturarv är oförändrat 43 stycken. Trots omfattande miljöersättningar, omfattande rådgivningsverksamhet och hög andel skyddade områden i värdefulla ängs- och betesmarker, bryts inte den negativa trenden för odlingslandskapets arter och naturtyper. Att jordbruk läggs ned och att det öppna landskapet växer igen innebär stora utmaningar för odlingslandskapets biologiska mångfald. arbetar därför med att ta fram en strategi för bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald. Arbetet sker i samverkan med , och länsstyrelserna. Strategin ska bidra till bättre samordning av arbetet och skapa en gemensam långsiktig syn om vilka insatser som behövs, var de behövs och hur styrmedel bör utformas och fördelas för att ge bäst miljöeffekt och ha acceptans hos lantbrukarna. Den väntas bli klar och bl.a. innehålla en strategi för åtgärdsarbetet. För att få ett mått på tillgänglighet av natur kan man mäta avstånden från bostaden till ett område där man kan ägna sig åt friluftsliv. rekommendation är att avståndet till ett grönområde bör vara max . Avståndet är extra viktigt för barn och äldre, som i större uträckning har begränsade möjligheter att förflytta sig. Varannan person i upplever brist på lämpliga platser eller områden för friluftsaktiviteter, och lika många har upplevt buller vid senaste friluftstillfället. Senaste friluftsbesöket gjordes i av fallen inom en mils radie från bostaden (6691). Totalt finns det 374 kommunala naturreservat i , vilket utgör av antalet naturreservat. Av dessa bildades 107 . av alla kommunala naturreservat har som syfte att tillgodose behov av områden för friluftsliv. Andra syften är att bevara biologisk mångfald samt att vårda och bevara värdefulla naturmiljöer. beviljades i statliga bidrag till tätortsnära LONA- projekt. För att bättre ta tillvara den tätortsnära naturen pågår också arbete med att ta fram sammanlagt ett 80-tal naturvårdsprogram, grönstrukturplaner, skötselplaner, friluftsplaner och fiskevårdsplaner. fördelade ca i bidrag till länsstyrelserna, stiftelserna och Laponiatjuudjudus för arbete med förvaltning av nationalparker, naturreservat, Natura 2000- områden och naturvårdsområden. av de fördelade medlen gick till skötsel av natur, framför allt till odlingslandskapets betesmarker och slåtterängar som har den mest krävande skötseln. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Regeringen beslutade att fastställa kontrollstation 2016 om etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (M2017/01284/Nm). Kontrollstationen har publicerats i en departementsskrivelse (DS 2017:32). Kontrollstationens syfte var att analysera utvecklingen i förhållande till de 10 etappmål om biologisk mångfald och ekosystemtjänster regeringen beslutat om 2012 och 2014. Analysen visar att viktiga insatser för att nå målen har genomförts och pågår men att kompletterande insatser är nödvändiga för att nå etappmålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Dessa redovisas under respektive etappmål nedan. Utöver dessa etappmål avser regeringen att återkomma i fråga om att ta fram ytterligare etappmål och genomföra insatser för att nå miljömålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. I arbetet med etappmålet om den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värden har regeringen gett i uppdrag att genomföra en kommunikationssatsning om ekosystemtjänster (dnr. M2014/01903/Nm). Satsningen ska öka förståelsen för den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värden och deras betydelse i samhället. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . En utmaning som har identifierat är att olika parter som använder begreppet ekosystemtjänster har olika målbilder. fick i uppdrag av regeringen att utveckla metoder för att inkludera värdet av ekosystemtjänster i miljöräkenskaper genom att bl.a. sammanställa uppgifter om kopplingar mellan mark- och vattenanvändning, P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 ekonomisk utveckling och biologisk mångfald. I redovisningen konstaterar SCB att miljö- räkenskapssystemet har förutsättningar att koppla samman ekonomi och ekosystem, men att utvecklingsarbete inom forskning och statistik behöver fortsätta. Potentialen för att bl.a. vidareutveckla markstatistiken så att den kan användas för att bedöma förändringar av betydelse för ekosystemtjänster bedöms vara stor. har på uppdrag av regeringen tagit fram en vägledning som beskriver stegvis hur myndigheter kan gå till väga för att integrera ekosystemtjänster i verksamhet och beslut (6733). Regional Utveckling och Samverkan i miljömålssystemet (RUS) har också tagit fram en vägledning om ekosystemtjänster i ärendehantering (2016:34, i län). Regeringen har gett i uppdrag att koordinera genomförandet av grön infrastruktur i (dnr M2015/00684/Nm). I uppdraget ingår att ge vägledning till länsstyrelserna om hur de i sitt arbete gentemot kommuner och regionplaneorgan inom ramen för fysisk planering och handlingsplaner för grön infrastruktur kan förbättra hänsynen till ekosystemtjänster. I delredovisningen framgår att en samrådsgrupp med representanter från samtliga länsstyrelser bildats. I samrådsgruppen har länen bl.a. möjlighet att lyfta frågor kring riktlinjer, tillvägagångssätt och tidsplaner i arbetet med handlingsplanerna för grön infrastruktur. Till exempel har man tagit fram en plan för att utveckla det it-stöd som krävs för att stödja länen med samverkan kring frågor i landskapet som berör andra aktörer. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att se över möjligheterna att utveckla ekonomiska styrmedel som gynnar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Bland annat har fått i uppdrag att lämna förslag på miljöåtgärder inom ramen för landsbygds- programmet. Myndigheten redovisade uppdraget . Uppdraget utgör ett underlag vid den översyn som görs i och med den aviserade programändringen av landsbygds- programmet . Regeringen har också tillsatt en utredning för att identifiera och föreslå P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 åtgärder för att åstadkomma en effektivare och mer konsekvent tillämpning av ekologisk kompensation i samband med större exploateringar och ingrepp i värdefulla mark- och vattenområden. Utredningen kan bidra till att tillämpa principen om att förorenaren ska betala för miljöskador (dir. 2016:23). Utredningen redovisade sitt resultat och redovisningen har skickats ut på remiss. har avsatts till sju projekt inom en forskningssatsning om värdet av ekosystemtjänster. Två av forskningsprojekten slutfördes och slutredovisades . Det ena slutredovisade projektet (6698) visar att användande av begreppet ekosystemtjänster kan synliggöra ett flertal aspekter som inte kommer fram tillräckligt i miljökonsekvensbeskrivningar och samhälls- ekonomiska konsekvensanalyser. Begreppet ekosystemtjänster har bidragit till att delaktigheten i beslutsprocesser har ökat eftersom fler aspekter lyfts upp jämfört med nuvarande praxis. Det andra slutredovisade forskningsprojektet (rapport 3) har bl.a. kartlagt och mätt ekosystemtjänster i norra fjäll och skogslandskap. Syftet var att få fram underlag som kan användas som beslutsunderlag och planeringsverktyg inom till exempel rennäring och skogsbruk samt för uppföljning av de svenska miljömålen. Forskning kring ekosystemtjänster sker även på vattenområdet. Havs- och vattenmyndigheten är medfinansiär till forskningsprogrammet som fokuserar på miljö och samhällsutveckling. Inom BONUS förekommer forskningssatsningar inom två temaområden med fokus på ekosystem. Sju forskningsprojekt genomförs 2014–2018 under temat ”Viable ecosystems” och åtta projekt genomförs 2015– 2018 under temat ”Sustainable ecosystem services”. Regeringen gav (dnr M2014/01606/Nm) i uppdrag att i samarbete med och andra berörda myndigheter redovisa förslag till åtgärder för att förebygga artskyddsbrott samt stärka och samordna berörda myndigheters arbete med artskyddsbrott. Inom ramen för uppdraget ska även en nationell handlingsplan tas fram för efterlevnad av lagstiftning och tillsyn av arter som finns upptagna på bilagorna till konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter (CITES). Uppdraget redovisades av och i rapporten 2016:02 Förstärkta åtgärder mot artskyddsbrott. I rapporten framhåller myndigheterna att den viktigaste åtgärden är att det finns en tydlig definierad nationell ambitionsnivå att förhålla sig till i arbetet mot artskyddsbrott. Mer samverkan, högre kunskapsnivå, bättre informationsflöde och ökade ansträngningar för att upptäcka artskyddsbrott efterfrågas också. Myndigheterna föreslår även att utredningar för ändrad lagstiftning inom området genomförs. Europeiska kommissionen presenterade en handlingsplan (COM(2016) 87 final) om illegal handel av vilda djur och växter. Planen omfattar tre prioriteringsområden och 32 åtgärdsförslag. De tre prioriterings- områdena är: 1) att förhindra olaglig handel med vilda djur och växter och angripa själva grundorsakerna, 2) att på ett effektivare sätt genomföra och kontrollera efterlevnaden av befintliga bestämmelser och bekämpa organiserad brottslighet som rör vilda djur och växter samt 3) att stärka det globala partnerskapet mellan ursprungs-, konsument- och transitländer mot olaglig handel med vilda djur och växter. Statens jordbruksverks och (2016:02) samt har remissbehandlats och är under beredning i . Flera myndigheter deltar i arbetet för att uppfylla etappmålet om en helhetssyn på mark- användningen. Det sker bl.a. i genomförandet av regeringsuppdrag om att utveckla en grön infrastruktur och kommunikation om ekosystemtjänster. har beslutat om samverkansåtgärder mellan myndigheterna för att stärka det strategiska arbetet med en hållbar markanvändning. Berörda myndigheter har gjort betydande insatser för att nå etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Som en följd av ökade insatser och resurser har utvecklingen i flera avseenden varit positiv . Länsstyrelserna har beslutat om totalt 271 nya och reviderade naturreservat. Antalet öppna ärenden om inrättande av naturreservat på länsstyrelserna har minskat med 311 stycken och är nu på en nivå om totalt 1 067 stycken vilket är en betydande minskning jämfört med föregående år. Av de öppna ärendena är markåtkomsten löst i 389 ärenden, jämfört med 496 ärenden . Länsstyrelserna har skyddat produktiv skogsmark . och har gjort en överenskommelse om långsiktigt skydd för särskilt värdefulla naturskogsområden. Överenskommelsen innebär att 41 områden med en sammanlagd areal om kommer att skyddas som naturreservat. Andelen produktiv skogsmark är , varav 6 100 nedan gränsen för fjällnära skog. och länsstyrelserna har träffat 29 naturvårdsavtal med markägare om totalt , varav produktiv skogsmark. har skyddat produktiv skogsmark genom beslut om biotopskyddsområde och skogsmark genom att träffa naturvårdsavtal med markägare. utvidgades två nationalparker, i och kommuner i respektive (prop. 2016/17:96, bet. 2016/17:MJU16, rskr. 2016/17:181) och Björnlandets nationalpark i kommun, (prop. 2016/17:97, bet. 2016/17:MJU17, rskr. 2016/17:182). Regeringen beslutade att lämna förslag till om nya områden som ska ingå i Natura 2000- nätverket. Ett exempel är området Hoburgsbank och Midsjöbankarna som är det största område regeringen någonsin föreslagit som Natura 2000- område. På uppdrag av regeringen har Havs- och vattenmyndigheten presenterat en handlingsplan för marint områdesskydd. Övriga resultat för respektive naturtyp som berör etappmål om skydd beskrivs vidare under berört miljökvalitetsmål. Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Trots detta är regeringens bedömning att utvecklingen i miljön mot miljökvalitetsmålet är negativ och att såväl P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 regeringen som andra aktörer behöver vidta ytterligare insatser för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på miljökvalitetsmålet. Miljökvalitetsmålet bedöms främst bidra till Agenda 2030-mål 15 – Ekosystem och biologisk mångfald, men även mål 3 – Hälsa och välbefinnande och 14 – Hav och resurser inom Agenda 2030 kopplar till miljökvalitetsmålet. Ett rikt växt- och djurliv är beroende av att de andra miljökvalitetsmålen nås och av en framgångsrik miljö- och klimatintegrering i berörda politikområden. Regeringen bedömer att resilienta ekosystem, stabila populationer och god genetisk variation är nycklar till hållbar utveckling och till klimatanpassning. För att nå detta är det angeläget att fortsätta ha en hög ambitionsnivå för att skydda värdefull natur, bygga en grön infrastruktur som stärker sambanden i landskapet och att minska påfrestningar på ekosystemen i det brukade landskapet. Det är viktigt att bygga upp en funktionell grön infrastruktur för att säkra landskapets biologiska mångfald, skapa ekologiska förbindelser mellan skyddade områden, säkra ekosystemtjänsterna och deras värden samt bidra till klimatanpassning. Arbetet med att ta fram regionala handlingsplaner på länsnivå har kommit igång och beräknas att vara klart . De regionala handlingsplanerna bör därefter genomföras så att sådana naturvärden som inte omfattats av bevarandeinsatser bevaras genom hänsyn, frivilliga avsättningar, restaureringar skötselinsatser och genom formellt skydd. För att kunna upptäcka och förutsäga effekter av klimatförändringar bör fokus läggas på att mark- och vattenanvändningens påverkan ska vara hållbar i ett förändrat klimat. Ett förändrat klimat kan påverka faktorer i som vattentemperatur, isförhållanden, näringstillgång och salthalt. Men det krävs mer kunskap för att förstå hur klimatförändringarna påverkar . Klimatförändringarna påverkar många arter negativt men för ett fåtal är effekten positiv. Förändringarna i artsammansättningar kan också leda till förändringar i livsmiljöer och ekosystem. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Landsbygdsprogrammets miljöersättningar och gårdsstödet är en viktig del för att stärka biologisk mångfald i marker som sköts av människor. För preciseringen, genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, konstateras att ingen kommersiell odling av GMO sker , däremot fältförsök. Det nationella genomförandet av EU- förordningen 1143/2014 om invasiva främmande arter fortsätter. och Havs- och vattenmyndigheten arbetar med att utveckla hanteringsprogram för enskilda invasiva främmande arter samt kartlägger arter som bör prioriteras nationellt. har regeringen gjort stora satsningar på friluftslivet vilket bedöms ha gett goda resultat. Regeringen bedömer dock att det återstår arbete för att bevara biologisk mångfald och för att förbättra förutsättningarna för friluftsliv i tätortsnära natur. Genom Lokala naturvårdsatsningen () har många naturvårdsplaner, friluftsplaner och andra kunskapsunderlag tagits fram vilket har lett till att kommunernas översiktplaner står på en bättre grund . Se även under friluftspolitik utg.omr. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Etappmålet om den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värden är ännu inte uppnått och regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . De insatser som pågår och som har genomförts har bidragit till den samhällsomställning som krävs. Nya insatser behövs främst inom ramen för det arbete myndigheterna har påbörjat med kommunikation om ekosystemtjänster och för insatser som har aviserats inom ramen för . Regeringen anser att ett fortsatt arbete ska ske för att genomföra sådana miljöåtgärder. Förvaltningen av ekosystemtjänsternas värden spelar en viktig roll i detta. Etappmålet om betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster är ännu inte uppnått. De insatser som pågår och som har genomförts har bidragit till den samhälls- omställning som krävs. Ytterligare insatser behövs för att nå etappmålet, främst inom ramen för det arbete myndigheterna har påbörjat med kommunikation om ekosystem- tjänster och insatser som har aviserats inom ramen för . Regeringens arbete med miljöintegrering ska fortsätta och förvaltningen av ekosystemtjänsternas värden spelar en viktig roll i detta. Regeringen ser behov av att utvärdera de metoder som använts för att nå etappmålet, sammanställa kunskap om företagens arbete med bevarande och hållbar användning av biologisk mångfald och ekosystemtjänster samt ta fram en fördjupad systematisk redovisning av ekosystemtjänster från ekosystem samt de faktorer som påverkar ekosystemens vidmakthållande och resiliens. Ytterligare åtgärder är nödvändiga för att förbättra statusen för hotade arter och naturtyper. Regeringen planerar att ge i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter och aktörer redovisa behovet av såväl ytterligare åtgärdprogram för hotade arter och naturtyper som utveckling av befintliga åtgärdsprogram samt ta fram förslag till ytterligare etappmål om hotade arter och naturtyper i syfte att uppnå gynnsam bevarandestatus. Som tidigare nämnts har regeringen tagit beslut om en kontrollstation. Regeringen har i beslutet aviserat ett uppdrag till att i samråd med , och enligt myndigheternas tidigare uppdragsredovisning om förstärkta åtgärder mot artskyddsbrott, redovisa ett förslag till genomförande av om artskyddsbrott. I uppdraget ingår att föreslå ett nytt etappmål i enlighet med Agenda 2030, mål 15:7 om att stoppa tjuvjakt och illegal handel med skyddade djur och växter i . Etappmålet om genetisk mångfald har inte uppnåtts och har förlängts till 2020. Regeringen avser att ta ställning till behovet av åtgärder för att fylla de långsiktiga kunskapsbe- hoven om genetisk mångfald mot bakgrund av de återrapporteringar om kartläggning av genetisk mångfald som begärts från berörda myndigheter. Etappmålet om en helhetssyn på markanvändningen är inte möjlig att bedöma vad gäller graden av måluppfyllelse eftersom allt underlag ännu inte är tillgängligt. Förutsättningarna för samverkan mellan berörda myndigheter och för att stärka samsynen om markanvändningen i har förbättras genom att regeringen inrättat . Pågående regeringsuppdrag där myndigheterna samverkar om att t.ex. utveckla en grön infrastruktur och tillämpningen av vägledningen om bedömning av ekosystemtjänster bidrar också till måluppfyllelsen. Etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden är ännu inte uppnått och regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Regeringens satsningar på skydd av värdefull natur har resulterat i en större andel skyddad areal . För att uppnå etappmålet behövs en förstärkning både av den areella omfattningen av skyddet samt av nödvändiga åtgärder för att åstadkomma ett ekologiskt representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk av skyddade områden. För att nå målet behöver också myndigheternas beslutstakt om skyddade områden öka. Regeringens särskilda satsning med riktade medel till länsstyrelserna för deras särskilda arbete med att slutföra ärenden och fatta beslut om naturreservat i syfte att minska ärendebalanser har gett effekt och har resulterat i minskade ärendebalanser. Verksamheten inom är en viktig del i arbetet för att uppnå etappmålet om betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster och för genomförandet av målen för konventionen för biologisk mångfald. Verksamheten bör fortsätta att utvecklas. Regeringen bedömer även att det enligt den handlingsplan som Havs- och vattenmyndigheten presenterade är nödvändigt med riktade insatser för marint områdesskydd. Arbetet behöver utvecklas för att säkerställa ett ekologisk representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk. Arbete med att införa relevanta bevarandeåtgärder i de skyddade områdena, inklusive reglering av fiske, behöver fortsätta så att bevarandemålen nås. Etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden är att av land- och sötvattensområden samt av områden bidrar till att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald eller ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder eller miljö- anpassat brukande ingår. Systemen ska vara väl integrerade i omgivande landskap och förvaltas på ett effektivt och inkluderande sätt.