prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6.21 om skatt på flygresor. Förslagen behandlas i avsnitt 6.21.11. Paragrafen innehåller en uppräkning av de skattelagar som avser punktskatt. Syftet med uppräkningen är att legaldefiniera vad som avses med punktskatt när begreppet används i andra bestämmelser i lagen. Paragrafen ändras på så sätt att uppräkningen kompletteras med en ny punkt 15 som hänvisar till lagen (2017:000) om skatt på flygresor. Paragrafen reglerar vem som ska registreras hos . I första stycket tionde punkten regleras vilka skattskyldiga som, enligt olika uppräknade punktskattelagar, ska registreras. Paragrafen ändras på så sätt att uppräkningen kompletteras med en ny punkt 10 l som hänvisar till lagen om skatt på flygresor. Den nya punkten innebär att ska registrera det flygföretag som är skattskyldigt enligt lagen om skatt på flygresor. Den som avser att bedriva näringsverksamhet och som ska registreras enligt paragrafen ska anmäla sig för registrering hos innan näringsverksamheten påbörjas eller övertas (7 kap. 2 § första stycket). Ändringarna träder i kraft . Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:410) om ändring i lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Ändringarna föranleds av förslagen i avsnitt 6.19.3 och 6.20.6. I bestämmelsen regleras de fall av skatte- befrielse, som ges med stöd av lagen, som är att betrakta som stödordningar. I punkten 12 anges att med stödordning avses även återbetalning av skatt för sådan förbrukning av bränsle eller el för framställning av värme eller kyla som avses i 9 kap. 5 och 5 a §§ , se lag- förslagen i avsnitt 3.21 och 3.9. Punkterna 13–19 innehåller de tidigare punkterna 12–18. I punkterna 13 och 14 har dock hänvisningar förändrats med anledning av att 11 kap. 15 § enligt lagförslag 3.9. Ändringarna i bestämmelsen träder i kraft som SFS 2016:1073, dvs. Därför finns det inga särskilda ikraftträdandebestämmelser för ändringarna. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Ändringen föranleds av förslagen i avsnitten 6.15.14 om beskattningen av bensin och diesel- bränsle och 6.15.15 om beskattningen av bio- drivmedel som inte omfattas av reduktions- plikten. I paragrafen anges de bestämmelser som inne- håller sådana skattebefrielser på bränsleskatte- området som utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Ändringar sker av hänvisningarna i punkten 10 till paragrafer där olika stödordningar regleras, jfr kommentarerna till 7 kap. 3 a och 3 b §§. Ändringen föranleds av förslagen i avsnitt 6.15.14 om beskattningen av bensin och diesel- bränsle. Skattebelopp för samtliga bränslen när skattskyldighet inträder fr.o.m. ikraftträdandet, dvs. , framgår av tabellen i första stycket. Beräkningen av dessa belopp utvecklas i avsnitt 6.15.14. Den gällande lydelsen av tabellen i första stycket trädde i kraft den Skattebeloppen har dock omräknats med stöd av reglerna om indexomräkning enligt 1 b §. skatte- belopp framgår av förordningen (2016:1019) om fastställande av omräknade belopp för energiskatt och koldioxidskatt för . Som framgår av avsnitt 6.15.14 kommer de skattebelopp som gäller t.o.m. att gälla enligt en förordning som regeringen, med stöd av 1 b §, utfärdar innan november månads utgång . Ändringen föranleds av förslagen i avsnitt 6.15.14 om beskattningen av bensin och dieselbränsle. Omräkning av de skattebelopp som anges i 1 § sker med stöd av denna paragraf för och efterföljande kalenderår. Ändringen föranleds av förslagen i avsnitten 6.15.14 om beskattningen av bensin och diesel- bränsle och 6.15.15 om beskattningen av bio- drivmedel som inte omfattas av reduktions- plikten. Paragrafens innehåll motsvarar delvis tidigare 3 c § andra stycket och 3 d § andra stycket. Här regleras skattebefrielsen för vissa motorbränslen som har samma KN-nr som fossil bensin och fossilt dieselbränsle, men som framställts av biomassa. Skattebefrielsen åstadkoms genom avdragsrätt för de beståndsdelar av bränslet som framställts av biomassa. En begränsning finns i tillämpningsområdet genom att bränslet till mer än 98 volymprocent måste ha framställts av biomassa. Denna begränsning innebär att bränslet inte uppfyller den definition som finns av begreppen ”reduktionspliktigt drivmedel” i den nya lagen om reduktion av växthusgas- utsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. Ett bränsle som omfattas av skattebefrielse enligt 3 a § omfattas således inte av den nya reduktionsplikten. Ett bränsle som omfattas av paragrafen kan innehålla mindre bränslebeståndsdelar, som inte har sitt ursprung i biomassa. Genom begränsningen, att bränslet till mer än 98 volym- procent har framställts av biomassa, följer att dessa beståndsdelar motsvarar av den totala bränslevolymen. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 exempelvis röra sig om fossila produkter som tillsatts som denaturerings- eller smörjmedel. Avdraget omfattar endast den andel av motor- bränslet som utgörs av en eller flera bestånds- delar som framställts av biomassa. Vissa begränsningar för avdragsrätten anges i 3 c §, jfr kommentaren till den bestämmelsen. Ändringen föranleds av förslagen i avsnitt 6.15.15 om beskattningen av biodrivmedel som inte omfattas av reduktionsplikten. Paragrafen reglerar skattebefrielse i form av en avdragsrätt för den beståndsdel som framställts av biomassa och som ingår i andra motor- bränslen än biogas eller de som anges i 2 kap. 1 § första stycket 1, 2 eller 3. Exempel på motor- bränslen som omfattas av paragrafen är E85 och höginblandad Fame. Bestämmelserna flyttas materiellt oförändrade till denna nya paragraf från tidigare 3 a § första stycket, i den lydelse denna bestämmelse har fr.o.m. genom lagförslaget i avsnitt 3.9. Det är mer logiskt att först i kapitlet behandla bränslen som anges i 2 kap. 1 § första stycket 1, 2 eller 3 och därefter hantera andra än dessa bränslen. Det tidigare andra stycket i 3 a § bedöms redaktionellt överflödigt och slopas därför. Tredje stycket i den äldre lydelsen av 3 a § förs över till den nya lydelsen av 3 c §, jfr kommentaren till den bestämmelsen. Det rör sig om olika tillkommande villkor som gäller för avdragsrätten. Av det tidigare fjärde stycket i den äldre lydelsen av 3 a § följde att bestämmelsen inte omfattade biogas. Denna avgränsning görs nu av redaktionella skäl i första stycket. En avdragsrätt för energiskatt och koldioxidskatt på biogas som motorbränsle följer av 4 §. I förekommande fall kan bränslebeståndsdelar även avse delar som inte är av biomasseursprung. Det kan exempelvis röra sig om fossila denatureringsmedel i etanol eller en andel av Fame som framställts av fossil metanol. Exempelvis tillverkas rapsmetylester (), som är en typ av Fame, genom att metanol används för att förestra rapsolja till RME och glycerol, jfr prop. 2014/15:1 s. 341. Avdraget omfattar, i likhet med vad som gällt , endast den del av beståndsdelen som härrör från biomassa. Av punkterna 1 och 2 följer avdragsrätt för Fame respektive etanol som ingår i motorbränsle P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 för gnisttända motorer enligt KN-nr 3824 90 99 (s.k. E85). Av punkten 3 följer skattebefrielse för andra beståndsdelar som framställts av biomassa än Fame och etanol för gnisttända motorer och som ingår i ett höginblandat motorbränsle, som t.ex. etanol för kompressionstända motorer (ED95), eller för ett motorbränsle som inte utgör bensin eller dieselbränsle och som framställts av biomassa och inte har något fossilt innehåll. Ändringen föranleds av förslagen i avsnitt 6.15.15 om beskattningen av biodrivmedel som inte omfattas av reduktionsplikten. I paragrafen finns bestämmelser om vissa villkor som gäller för att avdrag ska få medges enligt 3 a och 3 b §§. Dessa villkor har funnits i 3 a § tredje stycket och 3 c § tredje stycket och förs nu materiellt oförändrade samman i en paragraf. Kraven på hållbarhetsbesked och anläggnings- besked i första punkten har i samband med att dessa regler infördes närmare kommenterats i prop. 2012/13:1 s. 279 och s. 286 samt prop. 2015/16:38 s. 13 ff. och 30. Om dessa villkor inte uppfylls medges inget avdrag och bränslet beskattas alltså enligt vad som följer av bestämmelserna i 2 kap. För kommentarer om de statsstödsrättsliga kraven enligt andra och tredje punkterna se uttalanden i prop. 2015/16:159 s. 59 ff. Lagen träder i kraft . Av punkten 2 av övergångsbestämmelserna framgår att äldre bestämmelser fortfarande gäller för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär att äldre bestämmelser är tillämpliga då skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:000) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen Ändringarna föranleds av förslagen i avsnitt 6.15.6. Genom bestämmelsen ändras reduktions- nivån. Jfr författningskommentaren till 5 § i lagförslaget i avsnitt 3.2. Lagen träder i kraft . Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:000) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen Ändringarna föranleds av förslagen i avsnitt 6.15.6. Genom bestämmelsen ändras reduktions- nivån. Jfr författningskommentaren till 5 § i lagförslaget i avsnitt 3.2 och 5 § i lagförslaget i avsnitt 3.33. Lagen träder i kraft . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 –väntas de totala skatteintäkterna öka , vilket är mer än genomsnittet . Intäkterna från skatt på arbete ökar mest, till följd av en stark tillväxt av lönesumman. Även skatt på konsumtion bidrar till ökningen, främst via en fortsatt stark utveckling för mervärdesskatt. Däremot dämpas kapitalskatternas ökning något med intäkter på mycket höga nivåer. ––2020 väntas skatteintäkterna väntas bidra till ökningen. –I denna proposition föreslår och aviserar regeringen en rad förändringar på skatte- området som sammantaget minskar de totala skatteintäkterna med 2018–2020. Den främsta orsaken till det är sänkt skatt för pensionärer. –I förhållande till prognosen ekonomiska vårproposition har de totala skatteintäkterna 2016 och 2017 reviderats upp med i genomsnitt . Även uppgår revideringen till motsvarande belopp, trots att föreslagna förändringar på skatteområdet minskar intäkterna detta år. Revideringarna avser främst högre kapitalskatter från hushåll och företag samt ökade intäkter från mer- värdesskatt. I detta avsnitt lämnas förslag om beräkningen av inkomsterna i statens budget och preliminär beräkning av inkomsterna i statens budget . Till grund för försla- gen redovisas prognosen för den offentliga sektorns skatteintäkter och för inkomsterna i statens budget (se tabell 7.3 för en samman- ställning). En jämförelse görs mellan nuvarande prognos och prognosen ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100). Dessutom görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Slutligen redovisas förslag för beräkningen av statens övriga inkomster. Den offentliga sektorns totala skatteintäkter bedöms ha ökat med 2016 (se diagram 7.1). Det är en betydligt högre öknings- takt än genomsnittet 2006–2015 på . Det beror på genomförda skattehöjningar och att svensk ekonomi växte starkt. Läget på arbetsmarknaden har förbättrats, vilket gör att lönesumman har stigit kraftigt. Detta gynnar i sin tur hushållens konsumtion. med mycket stark utveckling växlar skatteintäkternas ökningstakt ner till 2017. –2020 väntas de totala skatteintäkterna öka något lång- sammare, med i genomsnitt . Samtliga skattebaser (arbete, kapital och konsumtion) väntas bidra till ökningen. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Diagram 7.1 Totala skatteintäkter Årlig förändring i procent Årlig förändring, procent 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. I tabell 7.1 finns en sammanställning av de beräknade effekterna av regeländringar på skatteområdet 2015–2020. Tabellen visar både tidigare beslutade och i denna proposition föreslagna och aviserade regeländringar i för- hållande till föregående år. I avsnitt 6 finns en utförlig beskrivning av hur de offentligfinansiella effekterna redovisas. Med i denna proposition föreslagna och tidigare beslutade reformer (bl.a. sänkt fastig- hetsskatt för vattenkraft) bedöms den totala bruttoeffekten till följd av samtliga förändringar av skatte- och avgiftsregler uppgå till -2018. minskar skatteintäkterna med ytterligare . Tabell 7.1 Förändringar av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekt i förhållande till föregående år 1 Skatteintäkter inkl. utdebitering. Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överrens med summan. Källa: Egna beräkningar. De lagförslag och aviseringar som regeringen lämnar i denna proposition beräknas samman- taget medföra att skatteintäkterna brutto minskar med 2018–2020. Det handlar bl.a. om sänkt skatt för pensionärer och personer med sjuk- och aktivitetsersättning, ett utvidgat växa-stöd till aktiebolag och handelsbolag samt skatteredukt- ion för fackföreningsavgift. Övriga förslag och aviseringar på skatteområdet omfattar bl.a. en förändrad fordonsbeskattning (bonus–malus) samt nya skatteregler för företagssektorn. I tabell 7.9 finns en mer detaljerad redovisning av bruttoeffekterna av regeländringarna på skatteområdet 2015–2020. Regeringens förslag: Den beräkning av inkomsterna i statens budget som sammanställts i bilaga 1 avsnitt 2 godkänns. Den preliminära beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt tabell 7.3 godkänns som riktlinje för regeringens budget- arbete. Skatt på arbete kan delas in i direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna består i huvudsak av och statlig inkomstskatt på löner och beskattade transfereringar, främst pensioner. De direkta skatterna minskas av ett antal skattereduktioner. De indirekta skatterna på arbete består huvudsakligen av arbets- givaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skatteintäkterna 2017 och till av BNP (se tabell 7.2). Tabell 7.2 Skatt på arbete -3,1 -2,7 -2,7 -2,7 -2,8 -2,8 Anm.: Reduktioner som andel av BNP är beräknade exklusive skattereduktionen för allmän pensionsavgift. Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från direkt skatt på arbete fastställs i den årliga beskattningen som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att intäkter från skatt på arbete ännu inte är fastställda, och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 7.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget -104,0 -105,0 -109,1 -112,6 -115,9 -119,2 -23,7 -12,7 -14,3 -15,1 -15,9 -16,7 -0,6 -0,3 -0,3 -2,1 -7,6 -11,9 -19,1 -5,7 -3,7 -6,1 -5,7 -5,9 -33,6 -35,6 -37,1 -38,7 -40,2 -41,7 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -4,3 -4,7 -4,7 -4,7 -4,7 -4,7 Avgående poster, EU-medel -6,3 -6,1 -6,6 -6,8 -7,1 -7,4 Avgående poster till andra sektorer -875,8 -919,2 -963,7 -998,6 -651,7 -685,4 -719,0 -744,1 -773,4 -803,0 -224,1 -233,8 -244,7 -254,4 -264,2 -274,4 P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 7.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget forts. -33,4 -23,1 -7,0 -0,8 -29,3 -3,5 -42,4 -26,2 -5,3 -4,4 varav kommuner och landsting -1,3 -4,1 -11,4 -40,1 -29,3 -9,7 -6,2 -1,3 -1,6 -0,6 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -34,4 -41,1 -41,4 -42,3 -44,5 -41,3 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till -85,8 -95,1 -97,9 -103,7 -105,7 -104,9 Utgifter som ges som krediteringar på -8,2 Inkomster i statens budget Anm.: Samtliga år är redovisade enligt den struktur som gäller för statens budget och framåt. Källor: , och egna beräkningar. Regeringen föreslår i denna proposition bl.a. sänkt skatt för pensionärer genom att det förhöjda grundavdraget förstärks för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Förslaget bedöms minska intäkterna från skatt på arbete med ca . Det är regeringens bedömning att skatten för pensionärer bör sänkas ytterligare så att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension i sin helhet är borttagen till 2020. Den återstående skattesänkningen bedöms minska skatteintäkterna med 2019 och därefter med . Regeringen föreslår lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall . Förslaget bedöms minska intäkterna från skatt på arbete med . Regeringen föreslår höjd särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta och avser även föreslå beskattning för tillfälligt arbete i , vilket bedöms öka intäkterna från skatt på arbete med . Lönesumman (summan av utbetalda löner inklusive företagarinkomster) utgör av underlaget för skatt på arbete. Förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen har därför stor betydelse för utveck- lingen av skatteintäkterna. Resterande del av skatteunderlaget för skatt på arbete består av skattepliktiga transfereringar, inklusive pens- ioner, till hushållen. Lönesumman beräknas ha en relativt stark tillväxt 2017. Det är något snabbare än 2016, vilket förklaras av att timlönen bedöms öka snabbare 2017 än 2016. Under resten av prognosperioden bedöms timlönens ökningstakt vara relativt oförändrad. bedöms antalet timmar öka i en lägre takt. Det medför att lönesumman förväntas växa långsammare 2018–2020, med i genomsnitt . Diagram 7.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma -1,0 -3,0 -5,0 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt nationalräkenskapernas (NR) principer. Källor: och egna beräkningar. Prognosen för de skattepliktiga transferering- arna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen. Diagram 7.3 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Transfereringarna som andel av skatteunderlaget beräknas sjunka (se diagram 7.3). Utbetalningarna av arbetsmark- nadsersättningar beräknas minska som andel av skatteunderlaget, till följd av att arbetslösheten sjunker. Även pensionsutbetalningarna beräknas minska som andel av skatteunderlaget, vilket beror på att pensionerna ökar långsammare än lönerna. Däremot väntas andelen som utgörs av ohälsorelaterade ersättningar vara relativt oför- ändrad . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Intäkterna från inkomstskatt be- räknas 2016 ha uppgått till av BNP. Med oförändrade kommunalskatter beräk- nas de därefter ligga kvar på ungefär samma nivå under resten av prognosperioden (se tabell 7.2). Det kommunala skatteunderlaget bedöms ha ökat relativt kraftigt och bedöms fortsätta öka kraftigt (se tabell 7.4). Den starka ökningstakten förklaras främst av en hög tillväxt av lönesumman. Under senare delen av prognos- perioden fortsätter skatteunderlaget att öka men i en långsammare takt. påverkas skatteunderlaget för in- komstbeskattning också av regelförändringar som föreslås i denna proposition. Tabell 7.4 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till av BNP 2016 och beräk- nas därefter ligga kvar på ungefär samma nivå under resten av prognosperioden (se tabell 7.2). Regeringen föreslår i denna proposition att den tidigare aviseringen om begränsad uppräk- ning av den nedre och övre skiktgränsen inte genomförs. Det innebär en utebliven ökning av skatteintäkterna på . Skattereduktionerna bedöms totalt sett öka (se tabell 7.5), bl.a. till följd av att skatteunderlaget ökar. Regeringen föreslår i denna proposition att en skattereduktion införs för personer med sjuk- och aktivitetsersättning . Förslaget beräknas minska skatteintäkterna med . Även en reduktion för fackföreningsavgift aviseras, vilket beräknas minska skatteintäkterna med . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Beloppen för fastighetsavgift och sjöinkomst uppgår till . Regeringens bedömning att skatten för pensionärer bör sänkas ytterligare för fullt slopande av skatteskillnaden har av beräkningstekniska skäl lagts in som en övrig skattereduktion. Under övriga skattereduktioner ligger även regeringens förslag om att införa en skattereduktion för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning . Detta belopp uppgår till . Källor: och egna beräkningar. påverkas prognosen av vissa regeländringar. Reglerna för husavdraget har ändrats. Bland annat har subventionsgraden för ROT-avdraget sänkts till av arbets- kostnaden och taket för RUT-avdraget halverats till för personer som inte har fyllt vid beskattningsårets ingång. RUT- avdraget har även utökats med fler tjänster samt för reparation och underhåll av vitvaror (REP- avdrag). Dessutom har jobbskatteavdraget trap- pats ned för personer med inkomster som överstiger ca . Intäkterna från indirekta skatter på arbete bedöms öka med , vilket är i linje med lönesummans tillväxt. De indirekta skatterna uppgår till av BNP. Arbetsgivar- och egenavgifter utgör den huvud- sakliga delen av intäkterna (se tabell 7.3). In- täkterna från dessa avgifter påverkas framför allt av utvecklingen på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår i denna proposition att utvidga växa-stödet till att även omfatta aktie- bolag som inte har någon anställd eller endast en anställd som också är delägare samt till handels- bolag utan anställda och med högst två delägare. Nedsättningen av arbetsgivaravgifter är tillfällig och gäller 2018–2021. Förslaget beräknas minska intäkterna från skatt på arbete med 2018 och därefter med . Intäkterna från skatt på hushållens kapital- inkomster Hushållens kapitalinkomster fastställs i den årliga beskattningen, som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att kapitalinkomster ännu inte är fastställda. Det preliminära beskattningsutfallet ger dock en bra indikation på hur skatteintäkterna har utvecklats. Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen kommer från realiserade kapitalvinster. Intäkterna från hushållens skatt på kapital- inkomster beräknas ha ökat något 2016 (se tabell 7.3). Den höga nivån förklaras främst av att hus- hållens kapitalvinster och utdelningsinkomster väntas bli höga. Den låga räntenivån medför även lägre ränteavdrag, vilket också ger ökade skatte- intäkter. Prognosen baseras till stor del på information från det preliminära beskatt- ningsutfallet, men får också stöd av utvecklingen på bostads- och aktiemarknaderna. Kapitalvinsterna beräknas minska något från den höga nivån året innan, men befinner sig fortsatt över den genomsnittliga nivån 2006– 2016. antas hushållens kapitalvinster successivt återgå till den historiskt genom- snittliga nivån på av BNP. Kapital- vinsterna antas alltså öka något långsammare än BNP, vilket är förenligt med en lugnare utveck- ling på bostadsmarknaden. Utvecklingen av kapitalvinster och direktavkastning begränsas kommande år även till följd av att en ökande andel av hushållens tillgångar väntas vara place- rade på investeringssparkonton. Dessa schablon- beskattas och ger inte upphov till kapitalvinster. Ränteinkomster och ränteutgifter väntas följa ränteutvecklingen och ökar framför allt . Sammanlagt väntas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster vara relativt oför- ändrade under den senare delen av prognos- perioden och uppgå till av BNP. Källor: och egna beräkningar. Även företagens inkomster fastställs i december året efter inkomståret. Det betyder att inkomster inte är klara. Jämfört med 2015 beräknas intäkterna från skatt på företagsvinster ha ökat starkt 2016 om man bortser från en enskild koncerns oväntade stora vinster . Denna bild framgår av det preliminära beskatt- ningsutfallet som visar på att aktiviteten i ekonomin var hög .