prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — har ytterligare kapital tillskjutits till några av de berörda bankerna (se not 27). Jämförelsetalen för Andelar i hel- och delägda företag har justerats ned med jämfört med årsredovisningen för staten 2015. Orsaken till justeringen är att Kammarkollegiet i sin årsredovisning 2015 inte beaktat utgivna preferensaktier vid beräkning av statens andel i . Detta medförde att andelarna var för högt värderade. Avsättningen till Insättningsgarantifonden som redovisas av har rättats på grund av ett fel i marknadsvärderingen av fondens tillgångar . Jämförelsetalen har rättats. Rättelserna innebär i balansräkningen att Upplupna kostnader har minskat med , Övriga upplupna intäkter har ökat med och Fonder har ökat med . I resultaträkningen har Övriga finansiella intäkter ökat med och Avsättning till fonder har ökat med samma belopp, vilket innebär att Årets underskott inte har påverkats. Övriga kortfristiga skulder har justerats upp med på grund av att EKN har återbetalningsskyldighet om garantitagare säger upp garantin under garantins löptid. Posten Kundfordringar har justerats ned med för en fordran som EKN har på staten. Jämförelsetalen för Upplupna kostnader har justerats ned med vilket avser Lantmäteriets skuld att leverera in stämpelskatt till staten. Påverkan på jämförelsetalen för årets under- skott 2015 sammanfattas nedan: Årets underskott i resultaträkningen i Årsredovisningen för staten 2015 Justering, Transfereringar till utlandet Årets underskott i resultaträkningen enligt jämförelse - kolumnen i Årsredovisningen för staten 2016 Undantag från generella principer Några myndigheter har väsentliga undantag från generella redovisningsprinciper som beskrivs nedan. har enligt regeringsbeslut från dispens från kravet på att redovisa fordringar och skulder för uppbörd som redovisas på annat sätt än via skattekontot. Dispensen utnyttjas för ej restförda uppbördsfordringar redovisade genom de gamla uppbördssystemen. förvaltar, utvecklar och tillgängliggör statliga byggnadsminnen såsom slott, fästningar och andra kulturmiljöer som inte är ekonomiskt bärkraftiga. Myndigheten har för dessa s.k. bidragsfastigheter undantag som innebär att kapitalutgifter för bidragsfastig- heterna inte betraktas som en anläggnings- tillgång. Undantag från regler på finansieringsområdet förekommer, exempelvis rätten eller formerna för att ta ut avgifter, för att ta emot bidrag och donationer eller för att lånefinansiera tillgångar. Eftersom dessa inte påverkar årsredovisningen för staten annat än indirekt redovisas de dock inte här. Vissa verksamheter eller vissa balansposter hos myndigheter med koppling till det försvars- och säkerhetspolitiska området är hemliga, och redovisas därför på ett förenklat sätt i års- redovisningen för staten. Så långt det är möjligt görs dock redovisningen i dessa fall på ett sätt som är jämförbart med redovisningen i övrigt, och på samma sätt mellan åren, och därför bedöms de inte påverka årsredovisningen för staten i någon väsentlig grad. Kommentarer till särskilda poster Nedan kommenteras vissa poster i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna. Det rör poster som i de flesta fall är unika för statens verksamhet och där kännedom om metoden för att ta fram uppgifterna kan ge ökad förståelse för postens innebörd. har beskrivningen bedömts vara alltför omfattande för att passa direkt i kommentarer till utfallet. redovisar enligt regeringens beslut statsskulden som statens andel av den offentliga sektorns bruttoskuld enligt EU:s S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 förordning nr 479/2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Maastrichtskulden). Undantag görs för skulden till premiepensionssystemet. Den skulden, liksom de tillgångar och skulder i övrigt kopplade till statsskuldsförvaltningen som blir följden av att bokföringsmässiga grunder tilläm- pas, tas upp under andra poster i balans- räkningen. Statsskulden värderas till det belopp som kommer att betalas ut på förfallodagen (nominellt slutvärde) och inte till det belopp som erhållits. Dessutom värderas den inklusive derivatinstrument, som skuldbytesavtal och valutaterminer. I balansräkningen i årsredo- visningen för staten redovisas den konsoliderade statsskulden, dvs. efter avdrag för statliga myndigheters innehav av statspapper, till skillnad från redovisning av den okonsoliderade statsskulden (se även avsnitt 4 Utvecklingen av statsskulden). Mervärdesskattekompensation till statliga myndigheter nettoredovisas Statliga myndigheter får kompensation för ingående mervärdesskatt i sin verksamhet enligt bestämmelserna i förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för in- gående mervärdesskatt. I statens budget och i nationalräkenskaperna bruttoredovisas skatten som en del av statens skatteintäkter. I den konsoliderade resultaträkningen nettoredovisas emellertid skatteintäkten liksom motsvarande ingående mervärdesskatt. Utbetalningarna av allmän pension bruttoredovisas I nationalräkenskaperna redovisas premie- pensionssystemet i hushållssektorn, i enlighet med principerna för denna typ av system som EU har fastställt. Inkomstpensionssystemet (de pensioner som finansieras via AP-fonderna, med undantag för ) redovisas i sociala trygghetsfonder. I statens budget dras de arbetsgivaravgifter och egenavgifter som förs till premiepensions- systemet av från intäkterna, så att skatterna redovisas exklusive dessa avgifter. De avgifts- intäkter som ska föras till inkomstpensions- systemet redovisas brutto på inkomsttitlar och ingår i den offentliga sektorns skatteintäkter, men dras av vid framräkningen av statens S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Bland utgifterna för ålders- pensionssystemet vid sidan av statens budget, redovisas utbetalda pensioner exklusive premie- pensioner. I den konsoliderade resultaträkningen redovisas däremot ålderspensionerna, liksom i redovisning, i sin helhet, som en del av statens transfereringar (se not 4). Avgifterna till både inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet redovisas som skatteintäkter (se not 1). Det har bedömts ha ett värde att ge en bild av de totala pensions- utbetalningarna från staten och motsvarande avgifter på både kostnads- och intäktssidan. I not 1 Skatteintäkter, har sambandet med motsvarande belopp i statens budget tydlig- gjorts. Överföringar till och från pensionssystemet AP-fonderna och premiepensionssystemets medel i övrigt konsolideras inte i årsredo- visningen för staten. De överföringar som görs mellan dessa fonder och staten är därför externa transaktioner. Socialavgifter och allmänna pensionsavgifter som inbetalas till staten redovisas brutto under posten Skatteintäkter i resultaträkningen. och betalar löpande ut dessa till AP-fonderna och premiepensionssystemet tillsammans med statliga ålderspensionsavgifter från vissa anslag för främst transfereringar. Detta görs enligt särskilda regler för fördelning av de olika avgifterna. rekvirerar därefter löpande medel för utbetalningar av pension. Pensionsutbetalningarna redovisas i sin helhet som transfereringar i resultaträkningen. I den konsoliderade resultaträkningen för staten elimineras de löpande överföringarna till och från pensionsfonderna. För inkomstpensions- systemet är avgifterna lägre än de utbetalda pensionerna och skillnaden mellan avgifter till AP-fonderna och rekvirerade medel från fondsystemet redovisas som en transferering från ålderspensionssystemet – AP-fondernas nettobidrag (se not 3). För premiepensions- systemet är avgifterna däremot betydligt högre än de utbetalda pensionerna och mellan- skillnaden redovisas därför som en transferering till hushåll, eftersom premiepensionssystemet ses som en del av hushållssektorn (se not 4). Statens tjänstepensionsåtaganden redovisas på ett enhetligt sätt Den statliga tjänstepensionsskulden som SPV redovisar, tas upp under posten Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser (se not 43). Skulden redovisas exklusive särskild löneskatt som är statens skuld till sig själv. Den redovisade skulden omfattar hela försäkringsrörelsen, vilket även innefattar an- ställda vid vissa organisationer som inte är statliga myndigheter eller av andra skäl inte konsolideras i årsredovisningen för staten, bl.a. , och . De som betalas från statliga myndigheter till SPV elimineras i årsredovisningen för staten, medan de som kommer från organisationer utanför den konsoliderade enheten redovisas som intäkter av bidrag (se not 3). Kostnaderna i pensions- rörelsen för anställda i de konsoliderade myndig- heterna redovisas som personalkostnader medan kostnaderna för anställda i andra organisationer redovisas som transfereringar (se not 4). Fördelningen av kostnader görs kalkylmässigt och grundas på den andel av premieintäkterna som kan hänföras till organisationer inom och utom den konsoliderade enheten. Fördelningen påverkar inte resultaträkningens saldo, utan endast fördelningen mellan poster. Grunderna för beräkning av försäkrings- tekniska avsättningar fastställs av . Försäkringstekniska antaganden ska vara aktsamma och sättas på ett sådant sätt att de säkerställer att försäkringsrörelsen ska kunna fullgöra sina åtaganden. SPV ändrade 2013 redovisningen när det gäller förändring av antaganden om ränta i de försäkringstekniska grunderna (grundränta, brutto). Vid antagande om ränta tar SPV hänsyn till s.k. tryggandegrunder. hade SPV låtit ränteförändringar i tryggandegrunderna slå igenom med högst i SPV:s grunder för beräkning av pensionsavsättningen. tillämpar inte längre SPV den begränsningen. Detta beror bl.a. på att SPV fått regeringens tillstånd att förändra försäkringsrörelsens avkastningsmodell, så att tillgångar och skulder följer varandra vid ändring av grundräntan. Den tekniska lösning med vissa statsinterna transaktioner som SPV tillämpar i sin redo- visning, som bl.a. innebär att avkastning som redovisas i försäkringsrörelsen matchas mot kostnader, medför ingen resultatpåverkan på myndighetsnivå när räntan förändras kraftigt. I årsredovisningen för staten skulle det dock bli en stor resultatpåverkan och stora fluktuat- ioner mellan åren om samma grundränta som tryggandegrunder tillämpa- des, eftersom de statsinterna transaktionerna elimineras. I avvaktan på utveckling av nya internationella redovisningsstandarder om redovisning av tjänstepensionsskulder har tagit ställning till att fortsätta tillåta högst av förändringen i antagandet om grundränta slå igenom . Detta bedöms ge en mer rättvisande bild av statens långsiktiga pensions- åtagande och därmed tillämpas samma principer som i årsredovisningen för staten. Detta medför att pensionsskulden är lägre i årsredovisningen för staten än i SPV:s årsredovisning. De beräkningsgrunder som fastställer för affärsverken och de grunder som Riksdags- förvaltningen tillämpar skiljer sig från SPV:s beräkningsgrunder för statens pensionsrörelse. I årsredovisningen för staten har därför affärs- verkens och pensions- skuld räknats om enligt principen ovan, dvs. att högst av förändringen i antagande om grundränta får slå igenom . Detta medför att den totala pensionsskulden för och affärsverken är lägre i årsredovisningen för staten än i myndigheternas egna årsredo- visningar. Vid beräkning av pensionsskulden för tjänstepensionsförmåner (livförsäkringsavsätt- ningar) har följande antaganden beslutats av : –Antaganden om ränta: Den årliga räntan används för diskontering av framtida, förväntade betalningsflöden. Hänsyn ska tas till tryggande- grunder. bruttoräntan (0,2015). I årsredovisningen för staten används emellertid bruttoräntan 0,70 pro- cent (0,2015) med hänvisning till resonemanget ovan. –Antaganden om driftkostnad: För de flesta åtaganden används ett antagande om driftkostnad på av kapitalet. Därutöver belastas kapitalet med 0,75 pro- cent för att täcka kostnader för framtida S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Antagandena är oförändrade jämfört med föregående år. –Avkastningsskatt: Inget avdrag för avkast- ningsskatt görs vid beräkning av de för- säkringstekniska avsättningarna. Antagan- den om livslängd: Olika antaganden om livslängd används för olika generationer och för olika kön. CSN:s värderingsprinciper för lånefordringar () värderar utestående lånefordringar med avdrag för reservation på grund av osäkerhet. Myndigheten har utvecklat en modell för att beräkna osäkra fordringar för lånetyperna studiemedel, studielån och annuitetslån samt återkrav av dessa låne- typer. Beräkningsmodellen innehåller också uppsagda lån för de tre lånetyperna samt återkrav av studiehjälp och rekryteringsbidrag. Beräkningen i nuvärde görs med hänsyn till bl.a. skuld, betalning och inkomst för varje låntagare. Beräkningen av osäkerheten i CSN:s låne- fordringar utgår i huvudsak från en individ- baserad beräkningsmodell och görs utifrån tre värderingsprinciper: –Reservation utifrån de personer som missköter sina betalningar. –Reservation utifrån de trygghetsregler som finns vid återbetalning. –Reservation utifrån framtida förluster på grund av dödsfall. Den första värderingsprincipen utgår från låntagarens dokumenterade bristande betal- ningsbenägenhet när inga eller få betalningar har gjorts . Den andra värderingsprincipen bedömer betalningsför- mågan hos de låntagare som har avslutat sina studier och är återbetalningsskyldiga. Principen bygger på en bedömning av låntagarens möjlig- heter att betala tillbaka lånet utifrån sina ekono- miska förutsättningar och skuldens storlek. Den tredje värderingsprincipen utgår från sannolik- heten att dö vid olika åldrar. Underlaget till beräkningen hämtas utifrån köns- och ålders- specifika risker för dödsfall från () och därefter gör CSN vissa justeringar. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Stabilitetsfonden regleras i lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut. Samtliga kreditinstitut är med och finansierar fonden genom en särskild stabilitetsavgift. När fonden bildades tillfördes den från anslag på statens budget. Över- föringen gjordes direkt i balansräkningen, eftersom fonden i huvudsak inte är avsedd att finansiera kostnader utan ska finansiera olika slags finansiella tillgångar i samband med kapitaltillskott och köp av bolag. De kostnader som uppkommer skulle i första hand avräknas mot de avgifter som kommit in, och mot fondens avkastning, då med upplösning av fonden som motsvarande tillförsel av medel. Först om fondens kapital understiger är avsikten att resultat- räkningens saldo ska påverkas. Regeringen följer utvecklingen så att redovisningsmetoderna långsiktigt ger en rättvisande bild av händelserna. Stabilitetsfondens uppdrag har i och med bildandet av Resolutionsreserven (se nedan) begränsats men den ska även i fortsättningen finansiera stöd enligt en ny lag om förebyggande statligt stöd. Fonden har minskat och uppgick vid utgången av 2016 till . gäller lagen (2015:1016) om resolution som innebär att ett resolutions- förfarande ska användas för de institut som bedöms viktiga för den finansiella stabiliteten och som därför inte bör försättas i konkurs. Resolution innebär att staten tar kontroll över ett institut som är drabbat av problem för att rekonstruera det eller avveckla det under ordnade former. För detta ändamål bildades en ny fond benämnd Resolutionsreserven . Den tillfördes genom överföring från Stabilitetsfonden och har därefter tillförts resolutionsavgifter. Resolut- ionsreserven uppgick vid utgången av 2016 till . Skuld till Rundradiorörelsen hos redovisar en skuld till Rund- radiorörelsen på för distributionsmedel. skuld har tagits bort i årsredovisningen för staten eftersom den är intern i staten som Rundradiorörelsens redovisning inte ingår i någon statlig redovisningsenhet som redovisas som motpart till . Reglering av EU-avgift för innevarande budgetram för 2014-2020 Medlemsstaternas avgifter till EU fastställs enligt regelverket i rådets beslut /335/EU, Euratom av om systemet för Europeiska unionens egna medel. Efter att alla medlemsstater ratificerat beslutet och beslutet trätt ikraft pågick EU:s budgethantering till slutet av året. Nettoeffekterna av rådets beslut avräknas först men har i årsredovisningen för staten periodiserats till 2016. Beloppet bestod av både minskningar och ökningar av avgiften och uppgick netto till . I balans- räkningen redovisas bland Förutbetalda kostnader och åt motsatt håll bland Upplupna kostnader. Föregående år redovisades en förskottsbetal- ning av EU-avgift med bland Förutbetalda kostnader. Transfereringar m.m. med koppling till skattesystemet Kommunernas mervärdesskatt nettoredovisas på statens budget. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på särskild inkomsttitel vilket minskar inkomsterna i statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen brutto- redovisas dessa medel som lämnade bidrag och skatteintäkter, vilket bedömts ge den mest rättvisande informationen. Den kommunalekonomiska utjämningen nettoredovisas under anslag på statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen i års- redovisningen för staten har det bedömts mest rättvisande att bruttoredovisa den kommunal- ekonomiska utjämningen som skatteintäkter och transfereringar till kommuner. Dessa båda skillnader innebär att både skatte- intäkter och transfereringar är högre i resultat- räkningen än i statens budget (se not 1 och 4). Redovisning av marknadsvärdeförändringar i resultaträkningen Orealiserade marknadsvärdeförändringar på framför allt långfristiga värdepappersinnehav redovisas i resultaträkningen som finansiella intäkter eller kostnader. I allt väsentligt mot- svaras dessa av avsättningar till Kärnavfalls- fonden och Insättningsgarantifonden. En stor del av värdepapperen är statsobligationer och andra instrument utgivna av . I resultaträkningen för staten elimineras normalt inomstatliga finansiella intäkter och kostnader. I detta fall skulle detta dock leda till att saldot i resultaträkningen påverkades kraftigt mellan åren av att avsättningar till fonder påverkas av intäkter eller kostnader som elimineras. Därför behålls den orealiserade värdeförändringen i resultaträkningen, som avsättningen till fonder redovisas med det belopp som respektive myndighet rapporterat, så att saldot i princip inte påverkas. I balans- räkningen däremot, elimineras det bokförda värdet av innehavet av statspapper mot statsskuld. Mellanskillnaden påverkar nettoförmögenheten. innehav av utsläppsminskningsenheter inom ramen för Kyotoprotokollet befinner sig under Kyotoprotokollet (2013–2020). Avräkning för perioden kommer att ske efter 2020 då de totala utsläppen ska avräknas mot den tilldelade mängden utsläpp. De totala utsläppen består av utsläppen som hanteras i EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) och under ansvarsfördelningsbeslutet (ESD). Enheter för den tilldelade mängden (AAU) under den andra åtagandeperioden är ännu inte utfärdade. Alla enheter tillhörande den första åtagandeperioden är annullerade. Inom ramen för program för inter- nationella klimatinsatser har haft i uppdrag att för räkning stötta klimatprojekt i utvecklingsländer genom de flexibla mekanismerna under Kyotoprotokollet. Genom dessa klimatprojekt har förvärvat utsläppsenheter som verifierats, certifierats och utfärdats av FN. Innehavet av utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod uppgår till knappt 8 miljoner certifierade utsläppsminskningar (CER) och knappt 60 000 tillfälliga certifierade utsläppsminskningar (tCER) från projekt i utvecklingsländer. I innehavet ingår också cirka 1,25 miljoner ut- släppsminskningsenheter (ERU) från projekt i länder med kvantifierade åtaganden under Kyotoprotokollet, samt cirka 267 000 tilldelade utsläppsenheter (AAU) som fått S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 levererade för tidiga insatser i sådana projekt innan ERU kunde utfärdas. Regeringen begärde i Budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) bemyndigande att annullera de utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008–2012 och förvärvats genom program för internationella klimatinsatser. 3.4.2Redovisningsprinciper för statens budget Statens budget redovisas enligt de principer som följer av budgetlagen och beslut om budgeten. Enligt budgetlagen omfattar statens budget alla inkomster och utgifter samt andra betal- ningar som påverkar statens lånebehov. Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på inkomsttitlar och anslag, med undantag för inkomster som har beslutat ska specialdestineras till en viss verksamhet. Utgifter i statens budget redovisas mot anslag medan inkomsterna redovisas mot inkomsttitlar. Utgifter för transfereringar redovisas det år då betalning sker, medan förvaltningsutgifter redovisas det år som kostnaderna hänför sig till. Övriga utgifter redovisas det budgetår som utgifterna hänför sig till. Enligt budgetlagen redovisas inkomster av skatter och avgifter det år intäkterna hänför sig till. Övriga inkomster redovisas det budgetår som inkomsterna hänför sig till. Universitet och högskolor tillämpar en särskild modell för redovisning mot anslag. Andra avvikelser från generella principer kan förekomma enligt beslut. Till skillnad från vad som gäller för resultat- och balans- räkningarna, där olika redovisningsmetoder och principer för specifika poster förklaras i detta avsnitt, finns för budgetens anslag och inkomsttitlar riksdagsbeslut och motiveringar som har redovisats för i budget- propositionen eller andra propositioner. Därför redovisas inte den typen av specifik information i årsredovisningen för staten. Utöver anslagen och inkomsttitlarna inne- håller statens budget en post för Riksgälds- kontorets nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 utlåning består av in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder respektive andra stater. Den kassamässiga korrigeringsposten på utgiftssidan är nödvändig för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov. Ett negativt budget- saldo ger ett positivt lånebehov, dvs. en ökning av statsskulden, medan ett positivt budgetsaldo ger ett negativt lånebehov, dvs. i de flesta fall en minskning av statsskulden. 3.4.3Skillnader mellan resultaträkningen och statens budget Statens budget och resultaträkningen skiljer sig åt såväl i avgränsning och struktur som i redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen, men som till övervägande del ligger utanför statens budget. Affärsverken och andra verksamheter där avgifter och bidrag får disponeras i verksamheten, redovisas i resultaträkningen, medan de endast påverkar budgeten till den del verksamheterna påverkar statens lånebehov. Redovisningsprinciperna i statens budget är blandade. Statens budget innehåller redovisning av in- och utbetalningar (kassamässigt), för vissa anslag eller inkomsttitlar innehåller den kostnader och intäkter och för några innehåller den utgifter och inkomster. Redovisningen i resultaträkningen sker i sin helhet enligt bok- föringsmässiga grunder, dvs. den består av intäkter och kostnader. I tabellen sammanfattas några av skillnaderna mellan resultaträkningen och statens budget. Statens budget har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden och inkomsttitlarna i inkomsttyper. Resultat- räkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultat- räkningen och statens budget går därför ofta inte att göra, utan dokumenten kompletterar varandra. Tabell 3.5 Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget Avgift av tillfällig natur eller Erhållna bidrag som används i Löner, varor och tjänster Andel av företagsvinst/förlust Orealiserad valutavinst/förlust Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter . Balans- räkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per .