prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — dopning, tobak samt spel ........................................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 6:1 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel .......................................... Utgiftsutveckling inom funktionshinderpolitik ...................................... Andelen sysselsatta bland personer med funktionsnedsättning med/utan nedsatt arbetsförmåga och övriga i befolkningen. Andel i arbetskraften bland personer med funktionsnedsättning med/utan nedsatt arbetsförmåga och övriga i befolkningen ................... Inkomna anmälningar avseende diskrimineringsgrunden Anslagsutveckling 3:1 Myndigheten för delaktighet ............................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:1 Myndigheten för Anslagsutveckling 3:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer ....... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:2 Bidrag till Utgiftsutveckling inom Politik för sociala tjänster................................ Kommunens kostader för vård och omsorg om äldre ........................... Antalet nyintagna ensamkommande barn och unga inom SiS .............. Avrundat antal personer med insats enligt LSS 2007–2016................... Kostnader för assistansersättning, antal personer som hade assistansersättning , och antal beviljade timmar i 2007–2016 ......................................................... P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Antal personer som beviljats bilstöd 2012–2016, fördelning av bilstöd mellan kvinnor och män samt fördelning mellan olika grupper (%)............................................................................................... Antal personliga ombud () och kommuner som inte Antal tolktimmar och tolkdagar till förtroendevadla ............................. Anslagsutveckling 4:1 Myndigheten för familjerätt och Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd ............................................................ Anslagsutveckling 4:2 Vissa statsbidrag inom funktions- Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:2 Vissa statsbidrag Anslagsutveckling 4:3 Bilstöd till personer med funktions- Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:3 Bilstöd till personer Anslagsutveckling 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning ........... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:4 Kostnader för statlig Anslagsutveckling 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom Beställningsbemyndigande för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ..................................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ..................................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:6 Statens Anslagsutveckling 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m....... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. .................................................................................... Utgiftsutveckling inom Barnrättspolitik................................................. Antal kommuner som har genomfört utbildning om Antal kommuner som har speciella metoder eller redskap för att Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:1 ... Anslagsutveckling 5:2 Barnets rättigheter............................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 5:2 Barnets rättigheter....... Utgiftsutveckling inom område Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ..................................................... Anslagsutveckling 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning .................................................................................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning .................................................. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Anslagsutveckling 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning .................................................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning .................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning .................................................... P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Landstingens intäkter 2015, procentuellt fördelade på intäktsslag ......... Landstingens kostnader för hälso- och sjukvård 2016, procentuellt fördelade på verksamhetsområde............................................................... Landstingens hälso- och sjukvårdskostnader per invånare, 2009–2015.................................................................................................... Patienters upplevelser av besök vid akutmottagningar .................... Andel som svarat ”alltid” eller ”ofta” på om ordinarie läkare hjälper till att koordinera eller planera vård som ges från andra läkare och vårdenheter, 2016 ........................................................................................ Antal personer med undvikbara slutenvårdstillfällen, efter kön och utbildningsnivå, 2005–2015........................................................................ Sjukvårdsrelaterad åtgärdbar dödlighet, efter kön och utbildningsnivå, 2006–2015.................................................................................................... Andel döda efter hjärtinfarkt efter kön och utbildningsnivå, 2006–2015........................................................................ Andel döda efter förstagångsstroke, efter kön och utbildningsnivå, 2006–2015........................................................................ Andel patienter i kön som väntat kortare än på behandling eller åtgärd i specialiserad vård, 2010 till ................................. Antal läkare, 2004–2014 ............................................................................. Antal sjuksköterskor, 2004–2014 .............................................................. Antal barnmorskor, 2004–2014.................................................................. Relativ femårsöverlevnad i alla former av cancer 1994–2014 ................... Kostnader för läkemedelsförmånerna, 2007–2016 ................................... Andel vuxna som besökt tandläkare eller tandhygienist 2010–2016 ....... Återstående levnadsår efter utbildningsnivå, kvinnor .... Återstående levnadsår efter utbildningsnivå, män .......... Antal insjuknande i hjärtinfarkt, stroke och cancer ................................. Antal döda i hjärtsjukdom, stroke och cancer .......................................... Antal insjuknande i hjärtinfarkt, 35–, utbildningsnivå ..................... Antal döda i hjärtsjukdom, 35–, utbildningsnivå.............................. Antal fall per 100 000 för dödlighet i bröstcancer, 35–, kvinnor, Antal fall per 100 000 för dödlighet i prostatacancer, 35–, män, Andelen som rapporterar psykiskt nedsatt välbefinnande, utbildningsnivå, kvinnor............................................................................. Andelen som rapporterar psykiskt nedsatt välbefinnande, utbildningsnivå, män................................................................................... Antal suicid och dödsfall med oklar avsikt per 100 000 invånare ............ P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Antal anmälda fall av infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) .............................................................................. Antal uthämtade antibiotikarecept per 1 000 invånare ............................ Andel som anger att de sitter minst , 16–, Andel som anger att de är fysiskt aktiva minst , 16–, utbildningsnivå ........................................................................... Andel som anger att de äter lite respektive mycket frukt och grönsaker, 16–.................................................................................... Andel som anger att de äter lite respektive mycket frukt och grönsaker, 16–, utbildningsnivå......................................................... Andel som anger att de har en riskkonsumtion av alkohol, 16–..... Andel som anger att de använt cannabis , Andel som anger att de röker , 16–, utbildningsnivå ......... Antal barn som varit föremål för familjerättsliga insatser inom –2016 ().......................... Beviljade forskningsstöd fördelat på olika stödformer 2012–2016....... Andel beviljat forskningsstöd per lärosäte, 2016 ................................... Beviljandegrad per huvudområde, 2012-2016......................................... P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i investeringar (avsnitt 3.7.6), 2.bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i investeringar (avsnitt 3.7.6), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt tabell 1.1, 4.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Inspektionen för vård och omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 2Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar områdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Funktions- hinderspolitik, Politik för sociala tjänster – omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, personer med funktionsnedsättning samt Barn- rättspolitik. Utgiftsområdet omfattar även anslagen 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning och 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Politik för sociala tjänster Totalt för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 9 redovisas i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kate- gori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekom- mande fall även skattesanktioner, där skatte- uttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jäm- ställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2016/17:98). I det följande redovisas de nettoberäknade skatte- utgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 9. Förmån av privatfinansierad hälso- och Totalt för utgiftsområde 9 Ett ”-” innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. Enligt 11 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska förmåner som fås på grund av tjänst tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Bilförmån är en sådan förmån som ska tas upp till beskattning. Extrautrustning i bilen höjer förmånsvärdet. För att få till stånd en ökad användning av alkolås i fordon undantas alkolås från den extrautrustning som höjer förmåns- värdet. Skatteutgiften utgörs av skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. För läkemedel som lämnas ut enligt recept eller säljs till sjukhus gäller kvalificerat undantag från mervärdesskatt enligt 3 kap. 23 § och 10 kap. 11 § mervärdesskattelagen (1994:200). Det inne- bär att försäljningen är undantagen från mervärdesskatt men att ingående mervärdesskatt är avdragsgill. (Icke receptbelagda läkemedel beskattas med normal skattesats.) Skatte- befrielsen ger upphov till en skatteutgift avse- ende mervärdesskatt. Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård Förmån av hälso- och sjukvård ska inte tas upp till beskattning om förmånen avser vård i som inte är offentligfinansierad eller vård utom- lands (11 kap. 18 § inkomstskattelagen). Arbets- givaren har å andra sidan ingen avdragsrätt för kostnaden (16 kap. 22 § inkomstskattelagen). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. I det följande redovisas de mål som gäller för utgiftsområdet Hälsovård, sjukvård och social omsorg och underliggande områden. Hälso- och sjukvårdspolitik (avsnitt 3) –Befolkningen ska erbjudas en behovs- anpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:SoU1, rskr. 2015/16:102). Folkhälsopolitik (avsnitt 4) –Att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolk- ningen. –Ett samhälle fritt från narkotika och dop- ning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). –Att minska skadeverkningarna av över- drivet spelande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Funktionshinderspolitik (avsnitt 5 och 6) –En samhällsgemenskap med mångfald som grund. –Att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. –Jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktions- nedsättning. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Politik för sociala tjänster (avsnitt 6) kunna leva ett aktivt liv och ha infly- tande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibe- hållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. –Att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekono- miskt och socialt utsatta situationer. –Att stärka skyddet för utsatta barn. Barnrättspolitik (avsnitt 7) –Barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. För beslut om målen ovan, där inget annat anges, se prop. 2008/09:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 avsnitt 6.3, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115. Mål för Forskningspolitik (avsnitt 8) redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 8.2 Mål för området. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 3 Hälso- och sjukvårdspolitik Hälso- och sjukvårdspolitiken omfattar statliga insatser till hälso- och sjukvården. Avsnittet omfattar anslag för tandvårdsförmåner, läke- medelsförmåner, bidrag till folkhälsa och sjuk- vård, sjukvård i internationella förhållanden samt bidrag till psykiatri. Vidare omfattas anslag till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, social ut- värdering (SBU), Tandvårds- och läkemedels- förmånsverket (TLV), , , Inspektionen för vård och omsorg () samt . Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom Hälso- och sjukvårdspolitik 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden 1:8 Bidrag till psykiatri 8:2 Inspektionen för vård och omsorg Summa Hälso- och sjukvårdspolitik 2017 1:11 Bidrag för mänskliga vävnader och celler 2016 1:9 Bidrag för samordning och tillgänglighet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 och sjukvården ska vara behovsanpassad, effektiv och av god kvalitet samt jämlik, jämställd och Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:SoU1, 2015/16:102). En behovsanpassad hälso- och sjukvård inne- bl.a. utifrån följande indika- enskilda patientens behov, där också behovens vårdsrelaterade åtgärdbara dödsfall, vara samordnad och tillgodose patientens behov Patienten ska också kunna delta i dödlighet efter diagnos i några av de stora beslut om vård och behandling. den för en patientcentrerad vård. omdömen avseende centrala aspekter inom hälso- och sjukvården, tillgängliga resurser används på bästa sätt för att väntetider inom hälso- och sjukvården, och kunna erbjuda bästa möjliga hälso- och sjukvård En hälso- och sjukvård av god besöksfrekvens inom tandvården. kvalitet innebär bl.a. att den ska baseras på bästa tillgängliga kunskap i alla delar av landet och att den ska vara jämlik. vårdtillfällen inom slutenvården som orsakats av En jämlik vård innebär att alla ska erbjudas utvalda sjukdomstillstånd och som bedöms hade vård utifrån behov, på lika villkor och med gott gärdbara dödsfall avses dödsfall som orsakats av sjukdomar vilka bedöms kunna påverkas genom religion eller annan trosuppfattning, funktions- medicinska insatser, tidig upptäckt och behand- nedsättning, ålder, Vad gäller indikatorn omdömen avseende pojkar ska ha samma förutsättningar för en god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika vill- kor är ett av de jämställdhetspolitiska delmålen patientupplevd kvalitet inom psykiatrisk öppen- ställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska Där det är möjligt redovisas resultaten upp- ha samma makt att forma samhället och sina delat på kön, ålder och socioekonomi. torer och bedömningsgrunder som används för En vård som är tillgänglig innebär bl.a. att den att följa upp måluppfyllelsen bygger framför allt är lätt att komma i kontakt med och att den ges i på statistik och rapporter från myndigheter och Staten ansvarar för att främja och ge hälso- och sjukvården goda förutsättningar i vid bemärk- kommunerna har det huvudsakliga ansvaret för hälso- och sjukvårdens planering, finansiering, utgår dels från målet på området, dels från olika organisation och genomförande. verksamheter såsom läkemedelsområdet, apotek Statens och landstingens respektive ansvar för och tandvård samt utifrån olika statliga insatser hälso- och sjukvården avspeglas i tabell 3.2 nedan Analys och slutsatser behandlar resultaten i förhållande till målet, dvs. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Tabell 3.2 Hälso- och sjukvårdsutgifter –2015 Miljarder kronor, löpande priser (andel i procent av totala hälso- och sjukvårdsutgifter) 337,0 (84) 348,9 (83) 365,6 (83) 385,2 (84) 5,8 (2) 6,2 (2) 6,6 (2) 7,0 (2) 7,0 (2) 7,0 (2) 101,3 (30) 105,5 (30) 110,5 (30) 116,7 (30) 229,1 (68) 236,4 (68) 248,1 (68) 261,5 (68) 1,6 (1) 1,9 (0) 2,0 (0) 2,4 (1) 2,5 (1) 2,7 (1) 0,3 (0) 0,3 (0) 0,3 (0) 0,3 (0) 0,6 (0) 0,6 (0) 1,6 (1) 1,7 (0) 1,7 (0) 1,8 (0) 1,8 (0) 1,9 (0) Hushållens utgifter ur egen ficka 50,6 (17) 58,7 (15) 62,1 (15) 65,0 (16) 68,0 (16) 69,9 (15) Totala hälso- och sjukvårdsutgifter Andel av bruttonationalprodukt (BNP) 1Uppgifterna är baserade på preliminära årsberäkningar av nationalräkenskaperna. 2Offentlig sektor är en delsumma baserad på uppgifterna för stat, landsting och kommuner. Andelen för stat, landsting och kommuner baseras följ aktligen på delsumman för offentlig sektor som nämnare. Källa: (Hälsoräkenskaperna). I diagram 3.1 redovisas fördelningen av lands- tingens intäkter och i diagram 3.2 redovisas för- delningen av landstingens kostnader för hälso- och sjukvård. Av landstingens totala kostnader uppgick kostnaderna för hälso- och sjukvård till . Diagram 3.1 Landstingens intäkter 2015, procentuellt fördelade på intäktsslag Specialdesti- Taxor och Övriga intäkter nerat avgifter Bidrag för läkemedels- förmånerna Anm: Siffror finns inte , därför presenteras siffror. Källor: Kommuner och Landsting samt Diagram 3.2 Landstingens kostnader för hälso- och sjukvård 2016, procentuellt fördelade på verksamhetsområde Anm: Uppgifterna är preliminära. Källor: Kommuner och Landsting samt . Kostnaderna för landstingens hälso- och sjuk- vård per invånare redovisas i diagram 3.3. Genomsnittskostnaden för landstingens hälso- och sjukvård uppgick till per invånare. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Diagram 3.3 Landstingens hälso- och sjukvårdskostnader per invånare, 2009–2015 Kronor i fasta priser enligt LPIK-index 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Behovsanpassad hälso- och sjukvård Hälso- och sjukvården ska vara anpassad efter patienternas behov och behovens storlek ska styra vårdens prioriteringar. Vården ska vidare vara samordnad och tillgodose patientens behov av kontinuitet. Patienten ska också ges möjlighet att delta i beslut om vård och behandling. Detta är grunden i patientcentrerad vård och ett centralt mål för hälso- och sjukvårdspolitiken. Patienter är överlag nöjda med hälso- och sjukvården. Det visar den senaste mätningen i hälso- och sjukvårdsbarometern som genomförs av Kommuner och Landsting (SKL). av kvinnorna och av männen anger att de har tillgång till den hälso- och sjukvård de behöver. Personer som är eller äldre anser i högre utsträckning än övriga åldersgrupper att de har tillgång till den vård de behöver. Personer som är födda utanför anser i något lägre utsträckning i jämförelse med befolkningen i övrigt att tillgången till vård är tillräcklig. Personer med funktionsnedsättning har där- emot inte likvärdig tillgång till hälso-och sjuk- vården i jämförelse med övriga befolkningen. Det kan bl.a. handla om att personer med funk- tionsnedsättning inte har samma tillgång till undersökning och behandling i ett tidigt skede av sjukdomsförloppet.