prop · H403173 · 2017-04-26 00:00:00 — I de fall en juridisk person har en verklig huvudman ska namn och övriga personuppgifter anmälas. I anmälan ska i ett sådant fall också anges om den verkliga huvudmannen kontrollerar den juridiska personen genom ägande, medlemskap eller på annan grund, såsom möjligheten att utse en majoritet av styrelsens ledamöter. I de fall en juridisk person kontrolleras indirekt ska även uppgifter om den eller de mellanliggande juridiska personerna anmälas. De närmare kraven på anmälan och vad som kommer att framgå i registret avses regleras i Andra stycket reglerar när en första anmälan för en juridisk person som omfattas av en skyldighet att registrera uppgifter om den juridiska personen i ett offentligt register, annat än det som förs enligt denna lag, senast ska ge in en anmälan. En anmälan ska göras senast från det att den juridiska personen har registrerats av behörig Bestämmelsen innebär att en anmälan till registret över verkliga huvudmän kan ske som anmälan om registrering av den juridiska personen sker. Kraven omfattar inte endast sådana juridiska personer som måste registreras för att få rättskapacitet, exempelvis aktiebolag och ekonomiska föreningar, utan även sådana juridiska personer som av annat skäl omfattas av ett krav på registrering av den juridiska personen. Som exempel kan nämnas ideella föreningar Prop. 2016/17:173 och trossamfund som bedriver näringsverksamhet i sådan omfattning att de är skyldiga att registrera sig i handelsregistret enligt handelsregister- lagen (1974:157). I tredje stycket anges vad som ska ske när förhållandena avseende en juridisk persons verkliga huvudmannaskap ändras. När ett förhållande som ska anmälas ändras, ska den juridiska personen utan dröjsmål anmäla förändringen för registrering. Det är endast ändrade förhållanden av betydelse för den registrerade uppgiften som måste anmälas. Registrets egenskaper och bl.a. frågan om uppgift om intresse i den juridiska personen ska anges i intervall eller inte, avses regleras i förordning. Om registret är uppdelat i intervall, och en ändring endast medför att intresset inom anmält intervall ändras, måste en ny anmälan inte göras. Vilka ändringar som kräver en ny anmälan beror således ytterst på registrets egenskaper och innehåll och kan därför inte uttömmande anges i lagen. En ändringsanmälan ska göras utan dröjsmål efter att det ändrade förhållandet blivit känt för den juridiska personen. Normalt bör en ny anmälan inte dröja mer än någon eller från det att den juridiska personen fått sådan kännedom. Övervägandena finns i avsnitt 15.4.5. Paragrafen undantar vissa juridiska personer från skyldigheterna i 1–3 §§, fram till den tidpunkt då det med hänsyn till de juridiska personernas ekonomiska förbindelser med utomstående blir relevant att ha kännedom om deras verkliga huvudmän. Som framgår gäller bestämmelsen exempelvis alla ideella föreningar som inte omfattas av ett krav på registrering i handelsregistret. Av första stycket framgår att en sådan juridisk person inte omfattas av 1–3 §§ förrän den juridiska personen lämnar en uppgift gällande det verkliga huvudmannaskapet till en verksamhetsutövare som omfattas av penningtvättslagen, om uppgiften lämnas med anledning av att verksamhetsutövaren vidtar åtgärder för kundkännedom. krävs vid ingående av affärsförbindelser och vissa enstaka transaktioner, exempelvis när en juridisk person öppnar bankkonto, lämnar uppdrag åt en mäklare eller revisor eller anlitar en advokat för vissa En anmälan för registrering i registret över verkliga huvudmän ska göras från det att uppgiften lämnats till Det framgår av andra stycket. I det stycket finns också ett undantag från skyldigheten att anmäla uppgifter om det verkliga huvudmannaskapet i vissa fall. Undantaget gäller när den juridiska personen som avses i första stycket saknar en verklig Paragrafen har i allt väsentligt utformats i enlighet med Lagrådets Övervägandena finns i avsnitt 15.4.6. Paragrafen innehåller särskilda bestämmelser om registrering av företrädare i insamlingsorganisationer. I paragrafen anges att om en juridisk person som avses i 4 § första stycket tar emot eller samlar in pengar eller annan egendom i syfte att främja ett varaktigt ändamål som innebär att pengar eller egendom överförs till en annan fysisk eller juridisk person ska uppgifter om styrelseledamöter eller motsvarande befattningshavare och firmatecknare anmälas till registret. En sådan juridisk person kan t.ex. vara en ideell förening som har till syfte att samla in pengar för visst ändamål. Rekvisitet ”varaktigt ändamål” innebär att insamlingar i juridiska personer som normalt har ett annat syfte än det angivna inte omfattas av När förhållandena ändras ska en ändringsanmälan ske, vilket följer av 3 § tredje stycket. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 15.4.7. I paragrafen finns bestämmelser om undantag från skyldighet att anmäla namn på en verklig huvudman i vissa fall. Undantaget enligt paragrafens första stycke gäller juridiska personer som omfattas av 4 eller 5 § och som har ett politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant ändamål. Sådana juridiska personer måste inte anmäla namn på fysiska personer som är medlemmar i den juridiska personen. Den juridiska personen ska då i anmälan ange att det finns en eller flera verkliga huvudmän som i och för sig skulle kunna anmälas, då detta är en uppgift av intresse för den som tar del av registret. I övrigt gäller lagen oinskränkt för dessa juridiska personer. Det innebär att de omfattas av kraven i 1–3 §§ på samma sätt som övriga juridiska personer som avses i Anmälan ska således bl.a., utöver vad som följer av undantaget i denna bestämmelse, innehålla samma uppgifter som för andra juridiska Med begreppen ”åskådning” och ”annat sådant ändamål” avses samma sak som i 2 kap. 2 § regeringsformen. I paragrafens andra stycke anges att undantaget i första stycket även gäller om en anmälan skulle medföra att en fysisk person ger sitt medlemskap i en fackförening till känna eller om en anmälan avslöjar uppgift om en fysisk persons hälsotillstånd eller sexualliv. syftar till att undvika att känsliga personuppgifter enligt 13 § personupp- giftslagen (1998:204) behandlas i registret. Övervägandena finns i avsnitt 15.4.8. Paragrafen genomför del av artikel 31 i direktivet. Paragrafen innehåller bestämmelser om fysiska personer som är förvaltare av truster eller liknande juridiska konstruktioner. Av första stycket framgår att det som sägs om en juridisk person i 1–3 §§ gäller för fysiska personer som är förvaltare av en trust eller liknande juridiska konstruktioner. Förvaltaren omfattas således av skyldigheterna att dokumentera, anmäla och på begäran tillhandahålla uppgift om trustens eller den juridiska konstruktionens verkliga Av andra stycket framgår att fristen enligt 3 § andra stycket ska beräknas från det att förvaltarens uppdrag inleds. Förvaltaren av en trust eller liknande juridisk konstruktion är således skyldig att anmäla trustens verkliga huvudmän från det att förvaltarens uppdrag inleds. Med detta avses den dag då förvaltaren genom avtal eller förordnande i trustens eller den liknande juridiska konstruktionens urkund får sitt uppdrag, och senast den tidpunkt då egendom avskilts för förvaltning. Övervägandena finns i avsnitt 15.4.9. I paragrafen finns bestämmelser om undantag från skyldigheten att anmäla uppgift om det verkliga huvudmannaskapet för vissa utländska juridiska personer. Undantaget omfattar juridiska personer med hemvist inom EES som omfattas av motsvarande registreringsskyldighet som den som följer av denna lag. Genom undantaget undviks situationen att juridiska personer med gränsöverskridande verksamhet måste vara registrerade i alla stater där de är verksamma. Övervägandena finns i avsnitt 15.4.4. 3 kap. Registering m.m. Av paragrafen framgår att ska föra ett register över verkliga huvudmän och andra uppgifter som anmäls enligt denna lag. Övervägandena finns i avsnitt 15.5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad får göra för att brister i en anmälan avhjälps. Föreskrifter om vad anmälan ska innehålla avses regleras i förordning med stöd av bemyndigande i 12 §. Om den juridiska personen inte följt vad som enligt förordningen gäller för en anmälan får enligt första stycket förelägga den juridiska personen att yttra sig eller vidta rättelse . En brist i en anmälan kan t.ex. vara att uppgifter saknas eller att anmälan inte undertecknats på rätt sätt. Då bestämmelsen är fakultativ kan välja att på andra sätt än genom föreläggande förmå en juridisk person att komplettera en anmälan. Om ett föreläggande om komplettering av anmälan inte följs, får enligt andra stycket vägra registrering. Även denna bestämmelse är fakultativ, och bör därför alltid noga pröva om en bristfällig anmälan trots bristerna kan ligga till grund för registrering, eftersom det är önskvärt att så många juridiska personer som möjligt ska förekomma i registret. Är en anmälan otjänlig ska dock vägra registrering. Så är exempelvis fallet om fantasipersoner har angetts som verkliga huvudmän eller om anmälan helt saknar uppgift om det verkliga huvudmannaskapet. måste också av anmälan kunna dra slutsatsen att den görs av en juridisk person samt vilken juridisk person som gör anmälan. Övervägandena finns i avsnitt 15.5.2. 2016/17:173 3 § Paragrafen innehåller bestämmelser om möjligheter att agera om en juridisk person inte har kommit in med en anmälan inom de tidsfrister som anges i 2 kap. 3 och 4 §§ och om registrering vägrats enligt 2 §. Om får kännedom om att en anmälningsskyldig juridisk person inte kommit in med en anmälan inom de tidsfrister som gäller enligt 2 kap. 3 eller 4 §§ får myndigheten förelägga den juridiska personen att komma in med en anmälan . Om har vägrat registrering till följd av brister i anmälan förtydligas att denna bestämmelse också ska tillämpas, eftersom det inte heller i ett sådant fall föreligger någon registrerbar anmälan. Då bestämmelsen är fakultativ kan välja att på andra sätt än genom föreläggande förmå en juridisk person att komma in med anmälan. Det åligger därför att i varje enskilt fall överväga om ett föreläggande är verkningsfullt och ändamålsenligt. Om det i en viss situation kan antas att en utebliven anmälan beror på bristande kunskap om lagens krav och inte på ovilja att följa dessa är det ofta motiverat att påminner om registrering på ett mindre ingripande sätt än genom ett formellt föreläggande. Övervägandena finns i avsnitt 15.5.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjligheter att agera om det kan antas att uppgifterna i registret är felaktiga eller att anmälan innehåller felaktiga uppgifter. har inte någon skyldighet att självmant kontrollera att uppgifterna i registret är korrekta. Om får kännedom om omständigheter som gör att det kan antas att uppgifterna i registret är felaktiga, exempelvis genom en anmälan enligt 5 §, får med stöd av denna bestämmelse förelägga den juridiska personen att rätta uppgifterna eller visa att de är korrekta. Rekvisitet ”kan antas” innebär att det inte krävs att har någon ingående kännedom om omständigheterna. I regel torde det räcka med att någon utomstående som utrett frågan om den juridiska personens verkliga huvudman påtalar att uppgifterna kan vara felaktiga och anger omständigheter som talar för detta. Av samma skäl som angetts i kommentaren till 2 och 3 §§ är det en möjlighet och inte en skyldighet för att agera genom föreläggande. Övervägandena finns i avsnitt 15.5.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om anmälningsskyldighet för verksamhetsutövare och myndigheter som använder registret, om dessa misstänker att uppgifterna i registret är felaktiga eller om de får kännedom om att en juridisk person inte gjort en anmälan inom den tid som anges i 2 kap. 3 och 4 §§. Upptäcker en verksamhetsutövare under kundkännedomsprocessen att uppgifterna i registret inte stämmer överens med den bedömning om det verkliga huvudmannaskapet som verksamhetsutövaren har gjort, ska detta anmälas till enligt första stycket. anledning att misstänka” innebär att anmälan ska ske trots att det inte är klarlagt att uppgifterna är felaktiga. Detsamma gäller om myndigheter misstänker att registeruppgifterna är felaktiga. Brottsbekämpande myndigheter som använder registret ska göra en sådan anmälan först när det kan ske med hänsyn till utredningen av brott. Av andra stycket framgår att en anmälan till ska ske om en verksamhetsutövare eller myndighet upptäcker att en uppgift i registret saknas för en juridisk person som borde förekomma i registret. Övervägandena finns i avsnitt 15.5.5. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjlighet att förena förelägganden enligt lagen med vite. Bestämmelsen är fakultativ, vilket innebär att ett vitesföreläggande inte automatiskt ska följa om en juridisk person inte följt ett föreläggande enligt lagen. Vite ska således föreläggas om anser att det finns skäl för det. Det måste således övervägas om föreläggande vid vite är en ändamålsenlig och proportionerlig påtryckning för att förmå en juridisk person att agera på önskvärt sätt. Vitesföreläggandet kan antingen riktas mot den juridiska personen eller någon av de fysiska personer som anges i paragrafen, dvs. den verkställande direktören, en styrelseledamot eller en annan motsvarande befattningshavare. Det finns inget hinder mot att rikta föreläggandet mot flera fysiska personer eller att förelägga både en eller flera fysiska personer och den juridiska personen. val av adressater för vitesföreläggandet ska grundas på en bedömning av vad som är det mest effektiva sättet att förmå den juridiska personen att rätta sig efter föreläggandet. För vitesföreläggandet i övrigt gäller bestämmelserna i lagen (1985:206) om viten. Övervägandena finns i avsnitt 15.5.4. Paragrafen genomför artikel 30.2 i direktivet. Paragrafen innehåller bestämmelser om de åtgärder som kan vidta när en juridisk person inte lämnar ut dokumentation om verkligt huvudmannaskap till en myndighet enligt 2 kap. 2 § första stycket. har i en situation då en myndighet begär verkets biträde inte någon möjlighet att välja om ett föreläggande vid vite ska skickas eller inte, vilket uttrycks med att ett föreläggande vid vite ska ske om rekvisiten i bestämmelsen är uppfyllda. kan i föreläggandet ange om information ska lämnas ut till , den myndighet som begärt verkets biträde eller till båda myndigheterna. Övervägandena finns i avsnitt 15.4.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om handläggning av vitesförelägganden. har enligt första stycket behörighet att besluta om att förelagt vite ska dömas ut. Det innebär att 6 § lagen (1985:206) om viten inte är tillämplig vid vitesförelägganden som sker enligt denna lag. 2016/17:173 beslut om utdömande av vite ska tillämpa bestämmelserna i 9 § lagen om viten. ges även en möjlighet i andra stycket att, i samband med att vite döms ut, förelägga ett nytt, förhöjt vite. Övervägandena finns i avsnitt 15.5.4. Paragrafen innebär att förelägganden som kan riktas mot en juridisk person enligt lagen också kan riktas mot en fysisk person som är förvaltare i truster eller liknande juridiska konstruktioner. Övervägandena finns i avsnitt 15.4.9. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av beslut i vissa fall. Av första stycket framgår att ett beslut om vitesföreläggande eller att döma ut ett vite får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Av andra stycket framgår att prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Övervägandena finns i avsnitt 15.5.6. I paragrafen anges att får ta ut avgifter för hantering av ärenden enligt denna lag. Enligt 12 § 4 får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om sådana avgifter. Övervägandena finns i avsnitt 15.5.7. I paragrafen framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som kompletterar lagen i vissa avseenden. Enligt punkten 1 får föreskrifter meddelas om innehållet i och övriga krav på anmälan enligt 2 kap. 3–5 §§. Övervägandena finns i avsnitt 15.4.4. Enligt punkten 2 får föreskrifter meddelas om innehållet i och övriga egenskaper hos registret med uppgifter om verkliga huvudmän. Enligt punkten 3 får föreskrifter meddelas om tillgång till registret. De föreskrifter som bemyndigandena omfattar genomför artikel 30.5 och 30.6 och artikel 31.4 i direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 15.5.1. Enligt punkten 4 får föreskrifter meddelas om sådana avgifter för hantering av ärenden som avses i 3 kap. 11 § Övervägandena finns i avsnitt 15.5.7. Av punkten 1 framgår att lagen träder i kraft . De juridiska personer som omfattas av registreringsskyldighet enligt 2 kap. redan vid lagens ikraftträdande får dröja med att komma in med en anmälan enligt samma kapitel från lagens ikraftträdande. 2016/17:173 Det framgår av punkten 2. Övergångsbestämmelsen i punkten 2 har utformats i enlighet med Övervägandena finns i avsnitt 17.2.4. 19.3Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) Paragrafen innehåller bestämmelser om skadeståndsskyldighet för revisor, lekmannarevisor och granskare. Ändringarna i paragrafen föranleds av att det införs en ny penningtvättslag. 19.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Paragrafen innehåller bestämmelser om skadeståndsskyldighet för revisor och granskare. Ändringarna i paragrafen föranleds av att det införs en ny penningtvättslag. 19.5Förslaget till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) I paragrafen, som är ny, finns en upplysning om att penningtvättslagen är tillämplig på anordnare av vissa av de lotterier som tillhandahålls med stöd av lotterilagen. Det gäller sådana lotterier som omfattas av 1 kap. 2 § första stycket 15 penningtvättslagen och som inte undantagits genom föreskrifter som meddelats med stöd av 8 kap. 1 § 1 samma lag. Regeringen anser, till skillnad från Lagrådet, att upplysningsbestäm- melsen bör tas in i en ny paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.1. Paragrafen, som är ny, genomför delvis artikel 47.2 i direktivet. Paragrafen innehåller bestämmelser om vandelsprövning av den som vill anordna ett lotteri enligt lagen liksom den som ingår i en anordnares ledning eller utövar inflytande över en anordnare som är juridisk person genom innehav av andelar. Paragrafen gäller endast anordnare av speltjänster som omfattas av penningtvättslagen. Det följer av paragrafens första stycke. 2016/17:173 Paragrafens andra stycke innebär ett förbud för en fysisk person, som i väsentlig utsträckning har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller som har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet, att anordna lotterier som omfattas av lagen eller registreras för att anordna lotterier enligt 17 §. Om verksamheten bedrivs av en juridisk person får en sådan fysisk person inte ingå i verksamhetsutövarens ledning eller utöva inflytande genom att ha ett kvalificerat innehav av andelar i den juridiska personen. Om innehavaren av ett kvalificerat innehav är en juridisk person gäller förbudet även ledningspersoner i den juridiska personen med ett kvalificerat innehav. Med begreppet ledning i denna paragraf bör i första hand avses styrelseledamöter och verkställande direktör. I juridiska personer där sådana funktioner saknas kan begreppet omfatta den eller de personer som på motsvarande sätt kan företräda den juridiska personen. I tredje stycket anges vad som avses med kvalificerat innehav av andelar i en juridisk person. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.1. Paragrafen innehåller bestämmelser som ger regeringen rätt att meddela särskilt tillstånd att anordna lotterier. Paragrafens tredje stycke, som är nytt, genomför delvis artikel 48 i direktivet. Bestämmelsen fastställer att förbudet i 10 a § avseende den som i väsentlig utsträckning har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller som har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet ska beaktas även när regeringen meddelar särskilt tillstånd i enlighet med paragrafens första och andra stycken. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.1. Av paragrafen, som är ny, framgår att Lotteriinspektionen ska utöva tillsyn över att penningtvättslagens bestämmelser följs av sådana anordnare av lotterier som omfattas av tillämpningsområdet för den lagen. Det gäller även om en annan myndighet lämnat tillståndet till verksamheten eller registrerat anordnaren enligt 17 §. Det bör dock fortsättningsvis vara tillståndsmyndigheten eller den myndighet som registrerar en sammanslutning med stöd av 17 § som genomför den s.k. vandelsprövningen, dvs. bedömer om anordnaren och personer i dess ledning är lämplig att bedriva verksamhet enligt lotterilagen. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.1. Paragrafen, som är ny, anger förutsättningarna för att en anordnare ska få tillhandahålla lotterier som omfattas av penningtvättslagen genom ombud. Av första stycket framgår att en anordnare får tillhandahålla lotterier genom ombud endast om ombudet är registrerat hos Lotteriinspektionen. Det är anordnaren som ska ansöka om registrering av ombudet hos Lotteriinspektionen. I andra stycket anges vad som avses med ombud, nämligen en fysisk eller juridisk person som efter medgivande av anordnaren säljer lotter, tar emot insatser eller förmedlar vinster i ett lotteri. Lotteribegreppet omfattar, i enlighet med lotterilagens systematik, alla lotterier och övriga spelformer som regleras i lagen. Av tredje stycket följer att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de villkor som ska gälla för att tillhandahålla lotterier genom ombud. Bemyndigandet omfattar även rätt att meddela föreskrifter om information som ansökan ska innehålla. Sådan information kan, utöver grundläggande uppgifter om ombudet, bestå av särskilda handlingar som visar att ombuden är lämpliga och som gör det möjligt för Lotteriinspektionen att göra en prövning av lämpligheten. Bemyndigandet innebär också att det kan meddelas föreskrifter om undantag från kravet på registrering och prövning av ombud. Bemyndigandet gör det möjligt att undvika registrering och prövning av ombud i de fall då sådana åtgärder inte kan motiveras med hänsyn till intresset att förhindra penningtvätt eller finansiering av terrorism. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.2. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser som kompletterar 48 b §. Paragrafen innebär en skyldighet för anordnare som omfattas av penningtvättslagen att anmäla förändringar i de ombudsförhållanden som anmälts i enlighet med 48 b §. Ändringar som ska anmälas enligt denna bestämmelse kan bl.a. avse att avtalsförhållandet med ombudet avslutas eller att ombudet förändrar sin organisation och ledning. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.2. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om registrering och avregistrering av ombud. Enligt första stycket ska Lotteriinspektionen registrera ombud som anmälts om ansökan uppfyller kraven i 48 b §. I andra stycket finns bestämmelser om avregistrering av ombud. Följden av att ett ombud avregisteras är att denne inte längre får verka som ombud för anordnare. En avregistering kan ske på begäran av anordnaren eller ombudet. Ett ombud får även avregistreras utan anmälan, om Lotteriinspektionen bedömer att ombudet inte längre uppfyller kraven på lämplighet i 48 b § andra stycket 3. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.2. Paragrafen, som är ny, genomför artikel 48.2 i direktivet. Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldigheter för ombud att tillhandahålla de uppgifter som behövs för Lotteriinspektionens tillsyn av den anordnare av speltjänster som använder sig av ombudet. Ombudet ska på begäran av Lotteriinspektionen lämna de upplysningar och tillhandahålla de handlingar som behövs för denna tillsyn. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.2. 2016/17:173 50 b §