prop · H403148 · 2017-03-21 00:00:00 — Dagens effektreserv är en kortsiktig störningsreserv som inte i lika hög grad anses störa marknadens funktion jämfört med mer omfattande kapacitetsmekanismer. (2016) menar att kapacitetsmarknader kan påverka den nationella marknaden och integrationen av de nationella elmarknaderna inom EU. Kapacitetsmarknader skulle, enligt (2014), innebära att ansvaret för elproducenternas investeringar skulle tas över av systemoperatören (). I stället förordar en ökad acceptans för perioder med mycket höga elpriser. Det skulle dels förstärka incitamenten för elproducenterna att tillhandahålla tillräckligt mycket kapacitet under höglasttid, dels skapa incitament för ökad efterfrågeflexibilitet i elanvändningen. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G 3.1.2 Oklart hur effektbehovet på lång sikt ska hanteras 1994 drog slutsatsen att de energipolitiska målen om försörjningstrygghet inte hotades av den kommande omregleringen av elmarknaden. Re- sultatet blev att fick systemansvar för att upprätthålla kortsiktig balans i kraftsystemet, men att ansvaret för långsiktig kapacitetsutveckling främst skulle ligga på elmarknadens aktörer. En elleverantör får bara leverera el till kunderna om någon har åtagit sig balansansvar, d.v.s. det ekonomiska ansvaret för att det nationella elkraftsystemet tillförs lika mycket el som tas ut av kunden. För att uppfylla skyldigheten måste det därför finnas aktörer som åtar sig balansansvaret för elleveransen. tecknar balansansvarsavtal med balansansvariga. För att det varje minut ska kunna vara elbalans i stamnätet måste också köpa eller sälja el under timmar med obalans. Den aktör som orsakat en obalans får betala vad det kostar för att återupprätta balansen. Under mycket kalla och vindstilla vinterdagar kan det ändå uppstå situationer när resurserna inte räcker för att upprätthålla balansen. För att lösa sådana situationer beslutade 2003 om lagen om effektreserv, som gav i uppdrag att upphandla en kortsiktig effektreserv om högst (MW) . Effektreserven ska vara ett komplement till den övriga produktionskapacitet som finns på elmarknaden.72 Lagen om effektreserv skulle inledningsvis gälla , till . Alternativa lösningar utvecklades dock inte och lagen förlängdes i omgångar för att ge utrymme för en successiv övergång till en marknadslösning, genom en stegvis nedtrappning av effektreserven. 2016 ska effektreserven högst uppgå till 2 000 MW och avsikten är att den ska avvecklas 2025.73 är den 1 000 MW . På lång sikt ökar risken för längre och mer frekventa effektbristsituationer när den planerbara elproduktionen minskar och den variabla ökar. måste därför ägna mer uppmärksamhet åt effektfrågan, särskilt efter 2030 (m.fl. 2015). menar att med en förändrad energimix, där effekt inte prissätts på marknaden, ger det förväntade låga elpriset inte marknadsaktörerna incitament för att stötta hela elkraftsystemet. Därmed investeras inte i den effekt som är nödvändig för att klara av de systemmässiga utmaningar som följer av energiomställningen.74 Utbyggd överföringskapacitet inom landet och fler utlandsförbindelser är ett av många verktyg för att minimera eventuell effektbrist. För att import av el ska kunna fungera vid svenska bristsituationer krävs även en situation med effektöverskott och ett väl utbyggt transmissionsnät i grannländerna. Mer aktiva kunder som justerar 72Lagen (2003:436) om effektreserv. 2015/16:NU19 Effektreserv 2020-2025, rskr 2015/16:230. 74Svenska kraftnäts yttrande Effektproblematik i den nordiska elmarknaden, . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N sin efterfrågan vid höga priser, energilager och smarta elnät för ökad efterfrågeflexibilitet m.m. är andra verktyg som kan användas för att minimera eventuella effektproblem (m.fl. 2016, m.fl. 2016). Framtidens lösning ligger sannolikt i en kombination av åtgärder.75 Förutom ökad handel behövs incitament för att bl.a. investera i lagringskapacitet, efterfrågeflexibilitet, effektivare utnyttjande av vattenkraften samt eventuellt också i ny och planerbar produktionskapacitet (m.fl. 2016). Syftet är att kunna styra mot en balanserad effekttillförsel, ett utjämnat effektuttag och ett effektivt kapacitetsutnyttjande av elnäten som begränsar behovet av nätutbyggnad (SOU 2014:84). I budgetpropositionen aviserade regeringen bildandet av Forum för smarta elnät. Avsikten är att deltagarna i detta forum ska diskutera och samordna förslag för att nå långsiktig effektbalans. Forumet ska peka på områden som respektive ansvarig myndighet ska analysera. Utredande myndigheter som nämns är och inrättades på . ingår i styrgruppen till Forum för smarta elnät.77 Sammantaget innebär det att det är oklart om och i så fall hur ska bidra till en långsiktig effektbalans. Avsaknad av ett klargörande av vem som har ett långsiktigt ansvar för effektbalansen kan innebära en ökad risk för elavbrott . 3.2Risken för över- eller underkapacitet i elnäten bör kontinuerligt bedömas Utgångspunkten i granskningen är att det bör utredas hur ett mål för leveranssäkerheten ska vara utformat för att tjäna som riktmärke för utbyggnaden av elnäten. 3.2.1Mål för leveranssäkerhet kan behövas för att bedöma utbyggnadsbehovet För att säkra den framtida leveranssäkerheten behöver ansvar och roller tydliggöras, och det behöver sättas ett tydligt mål för leveranssäkerhet på såväl kort som lång sikt. Skillnaden mellan ett mål om driftsäkerhet och ett mål om leveranssäkerhet är att ett driftsäkerhetsmått är kopplat till motståndskraften mot driftstopp, medan ett leveranssäkerhetsmått utgår från vad som kan anses vara adekvat överföringskapacitet i elnätet. 75Energimarknadsinspektionens presentation, Ökad efterfrågeflexibilitet – lösningen på effektfrågan? 76Intervju med Miljö- och . 77Regeringskanslibeslut M2016/01039/Ee . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G har formulerat mål för driftsäkerhet i stamnätet enligt krav i ellagen.78 Målet bygger på s.k. deterministiska mått som bestäms utifrån tekniska investeringskriterier (exempelvis det s.k. N-1-kriteriet). Kriterierna bör enligt m.fl. (2008) kompletteras med en värdering av den samhällsekonomiska nyttan för att inte leda till överinvesteringar i elnätet. och har infört krav på att investeringar som baseras på N-1-kriteriet också ska uppvisa samhällsekonomisk lönsamhet (DNV-GL 2016). Det finns även s.k. sannolikhetsmått som beaktar sannolikheten att kunderna inte får sina leveranser till följd av olika fel (2008). Dessa mått är starkt kopplade till tillgänglig produktionskapacitet och belyser framförallt systemtillräcklighet och försörjningstrygghet (DNV-GL 2016). internationella studie visar att utvecklingen i vissa avseenden kommit längre i några andra länder. I , och finns en diskussion om behov av nya kriterier och mål för leveranssäkerhet för elnätet, där driftsäkerhet utgör en del. Dessa länder har utvecklat mer kompletterande sannolikhetsmått. I menar regleringsmyndigheter att traditionella deterministiska mått behöver kompletteras med sannolikhetsmått för att belysa osäkerheten i framtida elnät, framför allt i områden med stor andel variabel förnybar elproduktion (DNV-GL 2016). saknas mål om leveranssäkerhet, vilket innebär en risk att det, ur samhällsekonomiskt perspektiv, byggs för mycket eller för lite överföringskapacitet. har betonat att det varken är möjligt eller önskvärt att investera för obegränsad överföringskapacitet i hela elnätet, vare sig i eller i Europa.79 Det är därför naturligt att riksdag och regering bör besluta om ett eventuellt samhällsekonomiskt motiverat mål för leveranssäkerhet för stamnätet och övriga elnätet. Ett mål som avspeglar hela elkraftsystemets, dvs. både elnätets och elproduktionens, långsiktiga förmåga att undvika ofrivillig frånkoppling av elen på grund av effektbrist är betydelsefullt för förtroendet för elkraftsystemet, menar (2015). Ett sådant mål skulle enligt ge möjlighet att analysera vilka resurser som krävs för att upprätthålla en god leveranssäkerhet på ett kostnadseffektivt sätt. Analysen skulle därtill kunna visa nödvändig investeringsvolym och sammansättning av resurser för att fullfölja uppdraget (2015). Förslaget innebär i praktiken att en kapacitetsmarknad skulle införas.80 78Svenska kraftnäts pm, 2009. Mål för driftsäkerhet, dnr 2009/1058, . Begreppet driftsäkerhet är ett mål på elsystemets säkerhet och förmåga att uthärda plötsliga påfrestningar. Begreppet tillräcklighet avser förmågan att upprätthålla balans mellan produktion och förbrukning samt förmågan att överföra el mellan produktion och förbrukning. Sammantaget utgör dessa begrepp ett mått på elsystemets tillförlitlighet. Målet om driftsäkerhet omfattar inte mål för systemets tillräcklighet. 2008/09:NU26, s. 12–13, rskr. 2008/09:301. 80Regeringskansliets synpunkter på rapportutkast, . 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2.2Avsaknad av mål om leveranssäkerhet för elnätet kan leda till över- eller underkapacitet I saknas mål för en viss grad av leveranssäkerhet i elkraftsystemet. I stället förutsätts att elproducenterna, utifrån prissignaler, ökar eller minskar produktionen. Det saknas även långsiktiga mål för hur mycket ska bygga ut stamnätet för att kunna hantera osäkerheten i ett framtida elkraftsystem med en stor andel variabel produktion. Det faktiska investeringstaket är vad förmår genomföra med hjälp av sina interna resurser, leverantörsresurser och möjligheter att göra planerade avbrott.81 När det gäller stamnätet har regeringen satt ett mål för driftsäkerhet (N-1)82, men målet avser endast en av flera komponenter i leveranssäkerheten för elnät. De prestationsmått som finns för från sida, icke levererad effekt och icke levererad energi, tillämpas även vid styrning av andra stamnätsoperatörer. De är dock inte tillräckliga för att belysa alla aspekter av leveranssäkerhet i ett långt perspektiv (DNV-GL 2016). Avsaknaden av ett komplett mål för leveranssäkerheten i hela det svenska elnätet riskerar att, ur samhällsekonomisk synvinkel, leda till för mycket eller för lite kapacitet i elnäten. ligger väl till när det gäller sammanlänkning med grannländerna. EU:s mål är att ett lands överföringskapacitet till omvärlden ska motsvara av den installerade elproduktionskapaciteten83 till 2020. Resonemang inom EU förs om att höja målet till . har i praktiken en sammanlänkningsgrad84 med omvärlden som uppgår till . Utan ett mål om leveranssäkerhet för stamnätet och övriga elnät finns betydande svårigheter att bedöma behovet av ytterligare utlandsförbindelser. En fortsatt utbyggnad kan leda till högre nätavgifter för industrikunder och konsumenter i förhållande till vad som är samhällsekonomiskt försvarbart. I Svenska kraftnäts styrelse finns de som menar att det inte är säkert att alla utlandsförbindelser ger de samhällsekonomiska effekter som motiverar en fortsatt utbyggnad och att det behöver utredas innan beslut tas.85 generaldirektör menar att det ur ett nordiskt eller europeiskt perspektiv skulle vara bra om det fanns fler utlandsförbindelser mellan och , men att det i sin tur skulle resultera i ett högt elpris i Skåne.86 82Regeringsbeslut dnr N2009/6994/E. Mål om driftsäkerhet = förmåga att motstå och hantera fel, dvs. planering och drift av stamnätet sker enligt det s.k. n-1-kriteriet. 83Förenklad förklaring till installerad elproduktionskapacitet = den effekt som slutligen kommer fram till elnätet. 84Sammanlänkningsgrad = överföringskapacitet till utlandet / installerad elproduktionskapacitet, se vidare Svenska kraftnäts Nätutvecklingsplan –2025, s. 14. 85Intervjuer med styrelsen , och . 86Intervju med Svenska kraftnäts generaldirektör, . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G har föreslagit regeringen att affärsverket, och bör få ett gemensamt uppdrag att utreda ett mål för leveranssäkerheten för hela elkraftsystemet.87 bedömer att ett sådant mål skulle underlätta planeringen av omfattningen av investeringar i stamnätet.88 Byman m.fl. (2016) föreslår inom ramen för projektet el på ett mätbart mål för leveranssäkerhet som säkerställer att minst dagens nivå kan upprätthållas . Ett mål för leveranssäkerhet för hela elkraftsystemet kan leda till att en ny marknadsdesign behöver övervägas. (2016) menar att ett sådant mål skulle kunna resultera i en övergång från marknadsbaserade incitament till regleringar (kapacitetsmarknad). Ett alternativ till ett mål för leveranssäkerhet för hela elkraftsystemet kan vara att endast utreda och överväga ett mål för leveranssäkerhet för stamnätet och övriga elnät. Även ett sådant mål skulle kunna ge vägledning om behovet av att bygga ut stamnätet, regionala och lokala nät samt utlandsförbindelser, för att undvika ofrivillig bortkoppling av el på grund av effektbrist. De nordiska system- och transmissionsföretagen (TSO) presenterade de utmaningar de ser i hanteringen av effektfrågan ur ett nordiskt perspektiv. I slutrapporten som planeras till ska de presentera ett förslag på leveranssäkerhetsmål och hur detta ska beräknas.89 3.3Analyser av hela elnätet för att klargöra utvecklingsbehoven Utgångspunkten i granskningen är att det bör klargöras vilka analyser och avvägningar som behöver göras för att fastställa utvecklingsbehovet i hela elnätet. 3.3.1Kraftsystemanalyser behövs för att avväga nyttan av nätinvesteringar relativt andra åtgärder Förändrade förutsättningar på elmarknaden påverkar framtida ansvar och roller för elkraftsystemets aktörer och ökar behovet av samverkan. Nätoperatörer, som är reglerade monopol, kan ha en inneboende drivkraft av att prioritera nätutbyggnad framför andra lösningar – medvetet eller omedvetet. Därför är det viktigt med styrning och insyn i beslutsprocesser som rör stora investeringar i näten. Om flera nätaktörer tidigt får insyn och möjlighet att påverka långsiktiga investeringsplaner kan möjligheten öka för rätt dimensionering av hela elnätet. 87Svenska kraftnäts rapport, Anpassning av elsystemet med en stor mängd förnybar elproduktion, , s. 10. 88Intervju med Svenska kraftnäts generaldirektör ; intervjuer med styrelsen och . 89Regeringskansliets synpunkter på rapportutkast . 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N internationella studie (se bilaga 5) visar flera exempel från och där kraftsystemanalyser och samordning mellan olika aktörer har genomförts på ett mer utvecklat sätt än i . Det kan även finnas ett behov av breda kraftsystemanalyser inom för att möjliggöra en ökad samordning av investeringsplaneringen i stamnät, region- och lokalnät. Sådana analyser kan tydliggöra alla alternativa åtgärder som påverkar överföringskapaciteten och möjliggöra för olika nätägare att ta hänsyn till dessa när de utvecklar sina nät. Vidare skulle ökad samordning mellan aktörer kunna bidra till att säkerställa en effektiv nivå på överföringskapaciteten. Kostnaden för eventuell överkapacitet betalas av elnätskunden. 3.3.2Kraftsystemanalyser där investeringar i elnätet jämförs med alternativa åtgärder saknas i Av forsknings- och utredningslitteraturen framgår att den tekniska utvecklingen har gjort att alternativa eller kompletterande lösningar till import av el successivt håller på att växa fram för att balansera utbud och efterfrågan av el. Bl.a. system för ökad efterfrågeflexibilitet hos elkunden (2014:84) eller större lagringsmöjligheter vid överskottssituationer som kan användas vid tillfällen med effektbrist (2016). Dessa alternativ kan i vissa avseenden påverka behovet av stamnätsutbyggnad och utbyggnad av region- och lokalnät. Ny teknik ökar också beroendet mellan stamnätet och de regionala och lokala elnäten.90 En successiv introduktion av ny teknik försvårar därmed avvägningen mellan nätutbyggnad och alternativa åtgärder, och kräver därför analys av olika alternativ och scenarier för att komma fram till hur elkraftnätet bör byggas ut. använder en scenario- och systemanalys för att skapa en bild av det framtida stamnätsbehovet. har presenterat planer91 som beskriver planerade investeringar på lång respektive medellång sikt. På uppdrag av regeringen har affärsverket också presenterat en rapport om anpassningen av elsystemet med en stor mängd förnybar och variabel elproduktion.92 Vissa alternativa åtgärder som kan förbättra överföringskapaciteten i stamnätet identifieras. Till skillnad mot i exempelvis genomförs dock ingen analys av hur de olika alternativa åtgärderna påverkar behoven av utbyggnad av stamnätet och elnätet i stort. Av den internationella studien framgår att det kan finnas ett behov av att regelbundet göra en kraftsystemanalys för ett lands hela elnät. Ett sådant ansvar skulle i förutsätta att utvidgar sitt samarbete med de regionala och lokala nätägarna. Transparens och insyn skulle öka om analysen, inklusive möjliga alternativa åtgärder till nätutbyggnad, skulle publiceras. 90Intervju med styrelsen . 91Svenska kraftnät, 2013. Perspektivplan 2025; , 2015. Nätutvecklingsplan –2025. 92Svenska kraftnät, 2015. Anpassning av elsystemet med en stor mängd förnybar elproduktion, . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G flexibiliteten i hela elnätet diskuteras kan enligt delar av Svenska kraftnäts styrelse också vara till nytta för affärsverket i rollen som systemansvarig.93 har till uppgift att verka för försörjningstrygghet och ett energisystem som är hållbart och kostnadseffektivt. Myndigheten presenterade scenarier som beskriver fyra möjliga framtida energisystem. Syftet var att visa en bredd på möjliga utvecklingar för att bättre förbereda elmarknadens aktörer på den framtida utvecklingen. I analysen ingår möjliga utvecklingar för stamnätets betydelse.94 Regeringen har också tillsatt Forum för smarta elnät, vars uppdrag är att diskutera och samordna förslag för att nå långsiktig effektbalans med hjälp av bl.a. utveckling av smarta elnät.95 Vidare har IVA:s forskningsprojekt el presenterat en modellanalys av det nordiska elsystemet för (Byman 2016). Resultaten från denna typ av arbeten skulle kunna användas i en kraftsystemanalys på motsvarande sätt som görs i . En sådan analys skulle kunna ligga till grund för nätoperatörernas investeringsplanering, där hänsyn tas även till andra faktorer som kan påverka behovet av att bygga ut elnäten. Svenska kraftnäts uppdrag är inte utformat för att ge tillräckliga förutsättningar för att långsiktigt analysera och planera för effektivitet i energiomställningen. •Det är angeläget att besluta om fortsatt marknadsdesign och Svenska kraftnäts eventuella roll i ett långsiktigt ansvar för effektbalansen. Detta bör göras mot bakgrund av att bl.a. forskningen och har uppmärksammat att det saknas incitament för marknadens aktörer att leverera den effekt som är nödvändig för att stötta elkraftsystemet i dess helhet. •Avsaknaden av ett mål för leveranssäkerhet för elkraftsystemet i sin helhet eller för hela elnätet riskerar att ur samhällsekonomisk synvinkel leda till för stor eller för liten kapacitet i elnäten. 93Intervjuer med styrelsen och . 94Energimyndigheten, 2016. Fyra framtider – Energisystemet efter 2020 (ET 2016:04); e-post från och . synpunkter på rapportutkast 2016- 09-15. tar också fram prognoser och scenarier som underlag till klimatrapporteringen till EU och klimatkonventionen (UNFCC). Protokoll II:6 från regeringssammanträde, M2015/04312/Ee, . 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Sverige överskrider EU:s mål om elnätsintegration med god marginal. är det oklart vilken nytta en ytterligare utbyggnad av utlandsförbindelser ger. En fortsatt utbyggnad kan leda till högre nätavgifter för industrikunder och konsumenter i förhållande till vad som är samhällsekonomiskt försvarbart. Frågan är av stor vikt för utvecklingen av elnätspriset och därmed för elnätskunderna, och därför bör regeringen och i högre grad vara involverade i besluten. •Det finns behov av utvidgade kraftsystemanalyser för att bedöma behovet av nätutbyggnad i förhållande till andra åtgärder som påverkar överföringskapaciteten, t.ex. energilagring och efterfrågeflexibilitet. saknas ett uttalat ansvar för denna typ av analyser för hela det svenska elnätet. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G 4Har tagit fram tillräckligt beslutsunderlag för att kunna effektivisera verksamheten? I kapitlet behandlas frågan om vilka beslutsunderlag tar fram för att kunna bedriva en effektiv verksamhet. Det finns behov av underlag som presenteras för styrelsen som grund för beslut om strategiska åtgärder. Inledningsvis i varje avsnitt redogör för respektive bedömningsgrund. 4.1Underlag för samhällsekonomisk prioritering är inte utvecklade En utgångspunkt i granskningen är att samhällsekonomiska analyser är viktiga delar i ett strategiskt beslutsunderlag. 4.1.1Samhällsekonomisk analys och lönsamhetsbedömning behövs för att kunna göra prioriteringar ska enligt instruktionen bygga ut stamnätet för el, baserat på samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar.96 Ökad överföringskapacitet i stamnätet bör motiveras utifrån en elmarknadsnyttoanalys, där bl.a. elnätskostnaden för ökad överföringskapacitet inom landet och gentemot utlandet vägs mot nyttan av ett utjämnat elpris i , en ökad försörjningstrygghet och en ökad konkurrens och därmed en förväntad kostnadseffektivitet bland elproducenter. För att kunna göra en samhällsekonomisk lönsamhetsbedömning bör analysen dessutom beakta nyttor och kostnader för övriga samhället. I övrigt ska följa ellagens bestämmelser om nätkoncession, vilka gäller alla nätägare.97 Ellagen reglerar inte en oberoende prövning av Svenska kraftnäts samhällsekonomiska analyser. Stamnätsinvesteringar är kostsamma och påverkar många intressenter. Exempelvis kan nätkapacitet eller tillförlitlighet öka, prisområden kan förändras, kan stamnätsledningar påverka miljön negativt. Kostnaden för investeringarna hamnar i slutändan på slutkunden, via nätavgifterna, och därför är det viktigt att prioritera investeringar med högsta möjliga samhällsnytta. Syftet med en samhällsekonomisk analys är att ge ett bättre beslutsunderlag. En samhällsekonomisk analys ska på ett transparent och strukturerat sätt ge beslutsfattare en god överblick över konsekvenserna, innan ett beslut fattas. I många fall görs dock kvalitativa bedömningar av olika intressenters behov och det är ofta svårt att väga olika kostnader och nyttor 963 § förordningen (2007:1119) med instruktion för . 972 kap. ellagen (1997:857). 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N mot varandra, varför en bra beslutsprocess också ska innefatta insyn. Det är därför betydelsefullt att de samhällsekonomiska bedömningarna är transparent redovisade, jämförbara och följer ett tydligt och etablerat ramverk där avvikelser från etablerade metoder motiveras. har gjort en internationell jämförelse för att undersöka vilka krav som bör ställas på ramverket och utformningen av en samhällsekonomisk analys på elnätsmarknaden. Studien visar att har ett väl etablerat ramverk för genomförande av samhällsekonomiska analyser. I ett av norska cirkulär98 fastställs vilka principer och krav som ska gälla vid beredning av samhällsekonomiska analyser som ska ingå i regeringens beslutsprocesser. Se vidare bilaga 6. Den norska systemoperatören Statnett följer cirkulär och utarbetar därutöver en av samhällsekonomisk analys (DNV-GL 2016). Den norska beslutsprocessen ska garantera en tidig insyn och påverkan från politiskt håll och berörda intressenter.