prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Låg ekonomisk standard definieras av EU som den andel av befolkningen som har så låg inkomst att det kan medföra risk för fattigdom. Ekonomisk standard på individnivå kan mätas i relativa eller absoluta termer. Indikatorn låg ekonomisk standard är ett mått på den relativa I rikare länder är den relativa ekonomiska standarden viktigast för välbefinnandet. Även om de fysiska behoven är uppfyllda, kan relativ fattigdom medföra att individer inte fullt ut kan delta i sociala relationer och sammanhang. I kan därför låg eko- nomisk standard i relativa termer sägas vara mest relevant. Personer med låg ekonomisk standard antas p.g.a. ekonomiska begränsningar inte kunna ha lika hög levnadsstandard som dem i det omgivande samhället. I har andelen med låg ekonomisk standard fördubblats från 1995 till 2015 (se diagram 3.4). Bland utrikes födda var andelen 2015. Andelen med låg ekonomisk standard är högre bland kvinnor än bland män i . Ensamstående kvinnor med barn är den hushållstyp där andelen med låg ekonomisk standard är högst. Andelen var 2015 jämfört för ensamstående män med barn. För ensamstående kvinnor med barn har andelen med låg ekonomisk standard ökat med (se diagram 3.4). Diagram 3.4 Andelen hushåll med låg ekonomisk standard Ensamstående kvinnor med barn Ensamstående män med barn Statistik för ensamstående män med barn saknas . Självskattad allmän hälsa utgör den andra sociala indikatorn för människors livskvalitet. Indika- torn avser den andel i befolkningen, , som bedömer sin hälsa som bra eller mycket bra. Den baseras på frågan: ”Hur tycker du att din hälsa är i allmänhet? Är den mycket bra, bra, någorlunda, dålig, eller mycket dålig?” En viktig förutsättning för ett gott liv är en god hälsa. Men att mäta hälsa är komplext eftersom många olika faktorer bidrar till en god hälsa. Indikatorn självskattad allmän hälsa har fördelen att den i ett enda mått ger en övergripande bild av den svarandes upplevda fysiska och psykiska hälsa Enligt Utredningen om mått på livskvalitet, har denna indikator dessutom visat sig relativt väl kunna förutsäga individens senare hälsoutveckling. På frågan om hur man bedömer sin hälsa i allmänhet svarar nästan åtta av tio att deras hälsa är bra eller mycket bra. Andelen är något lägre bland kvinnor än bland män. Det finns också skillnader mellan inrikes och utrikes födda, liksom mellan personer med olika utbildningsnivå. Bland personer med efter- gymnasial utbildning är motsvarande andel , jämfört bland dem med förgymnasial utbildning. Bland inrikes födda tycker att deras hälsa är bra eller mycket bra, jämfört bland utrikes födda (se diagram 3.5). Diagram 3.5 Andel som bedömer sin hälsa som bra eller mycket bra, befolkningen Källa: /SILC 2014-2015 Den tredje sociala indikatorn utgörs av utbildningsnivå. Indikatorn avser högsta avslutad utbildning enligt Svensk utbildningsnomenkla- tur (SUN). Det är av stor vikt att följa utvecklingen i utbildningsnivån, inte minst eftersom flera av de andra sociala indikatorerna i ramverket har ett tydligt samband med utbild- ningsnivå. Det kan dock vara problematiskt att jämföra utbildningsnivå mellan generationer, då P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 utbildningsnivåns innebörd kan förskjutas . har andelen av befolkningen som enbart har förgymnasial utbildning sjunkit med dryg . För eftergymnasial utbildning är trenden den motsatta, andelen har ökat (se diagram 3.6). Diagram 3.6 Befolkningen 16–fördelad efter utbildningsnivå –2015 Källa: , . För flera av de andra sociala indikatorerna, som redovisas i detta ramverk, utmärker sig gruppen med endast förgymnasial utbildning negativt. Den gruppen är t.ex. mindre benägen att lita på medmänniskor och deras självskattade allmänna hälsa är också lägre än bland befolkningen i övrigt. Andelen av befolkningen med endast förgymnasial utbildning har sjunkit och uppgick till av befolkningen. Denna utveckling drivs av att andelen med endast förgymnasial utbildning sjunker bland inrikes födda, vilket följer av att yngre generationer har högre genomsnittlig utbildningsnivå än äldre. Andelen personer med endast förgymnasial utbildning är lägre för kvinnor än för män. (se diagram 3.7) sjönk andelen med endast förgymnasial utbildning även bland utrikes födda men har denna trend brutits och andelen med endast förgymnasial utbildning har varit bland utrikes födda. Att denna andel inte längre sjunker förklaras av att en stor del av de nyanlända P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 tillit till människor i allmänhet relativt andra utbildningsbakgrund (se diagram 3.7).1 Diagram 3.7 Andelen av befolkningen 16–med endast förgymnasial utbildning Diagram 3.8 Andel som har hög tillit till människor i allmänhet Källa: , . Den fjärde sociala indikatorn utgörs av ett mått för mellanmänsklig tillit. Indikatorn mäts genom frågeformuleringen: ”Enligt din uppfattning, i vilken utsträckning går det att lita på människor i allmänhet?” Svarsskalan graderas från 0 (det går inte att lita på människor i allmänhet) till 10 (det går att lita på människor i allmänhet). De tillfrågade som angav siffran 7–10 anses ha hög tillit till människor i allmänhet. Hög tillit människor emellan kan ses som ett socialt kapital som fungerar som ett samman- hållande kitt i samhället, medan låga tillitsnivåer kan skapa problem. Exempel på hur social tillit ökar livskvalitet är om man kan be sin omgivning om hjälp och stöd i olika situationer. Hög tillit och breda sociala nätverk underlättar också affärstransaktioner och matchning på exempelvis bostads- och arbetsmarknaderna. Mellanmänsklig tillit är betydligt högre bland personer med eftergymnasial utbildning än bland personer med gymnasial eller förgymnasial ut- bildning (se diagram 3.8). Dessutom har kvinnor något högre tillit till människor i allmänhet, än män. Utrikes födda och unga 16–har lägre 1 Åtgärder för en inkluderande arbetsmarknad, , 2017. Den femte sociala indikatorn utgörs av ett mått på subjektivt välbefinnande. Indikatorn kallas nöjd med livet och mäts genom en intervjuundersökning där personer svarar på frågan: ”Hur nöjd är du på det hela taget med det liv du lever?” Indikatorn utgörs av den andel av de tillfrågade som svarat ”mycket nöjd” eller ”ganska nöjd”. De andra svarsalternativen var ”inte särskilt nöjd” och ”inte alls nöjd”. Det subjektiva välbefinnandet är generellt sett högt i rika, demokratiska och politiskt stabila samhällen med låg arbetslöshet, där myndighets- utövningen fungerar väl, rättssäkerheten är hög och korruptionen låg. På individnivå har nära relationer störst betydelse för hur nöjd en per- son är med sitt liv, men även ett meningsfullt arbete och en rik fritid har visat sig ha stor bety- delse. Att följa indikatorns utveckling ger ett viktigt bidrag vid utformningen av politikens inriktning. Det är små skillnader i subjektivt välbefinnande både och mellan grupper. Andelen av de tillfrågade som i undersökningen 2015 svarade att de är ganska eller mycket nöjda med sitt liv var hög, . Kvinnor var nöjdare än män medan ungdomar mellan samt personer uppväxta utanför var något mindre nöjda med sina liv (se diagram 3.9). Personer med endast förgymnasial utbildning uppgav att de var något mindre nöjda P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 4 med livet än personer med högre utbildningsnivå. Diagram 3.9 Andel av de tillfrågade som är mycket nöjda eller ganska nöjda med det liv de lever. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition 2016/17:100 ekonomiska vårproposition