prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Myndigheten ska även bidra till goda förutsättningar för barns och elevers utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för eleverna. har av uppbyggnad haft ett första verksamhetsår där alla delar av organisationen varit aktiva. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bedömningen är att verksamheten har präglats av hög ambitionsnivå och god kvalitet samt att myndighetens verksamhet har varit utåtriktad. En av huvud- uppgifter är att genomföra s.k. systematiska översikter, och arbetet med följande översikter har präglat : –Undervisning för att möta och ta tillvara elevers olikheter – klassrumsdialog i matematikundervisning med fokus på elevernas delaktighet och lärande. –Språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt, med fokus på flerspråkiga elever. –Formativ bedömning med fokus på feedback inom läs- och skrivutveckling. –It som pedagogiskt verktyg i matematik- undervisningen. –Undervisning om lässtrategier som ett arbetssätt för att främja elevers läs- förståelse. har myndigheten haft sin första utlysning av forskningsanslag. Resultatet var att 122 ansökningar inkom, vilket var betydligt fler än vad myndigheten hade förväntat. Av dessa gjorde myndigheten bedömningen att hälften höll en hög vetenskaplig kvalitet. Av de inkomna ansökningarna beviljades åtta forskningsbidrag, varav sju tackade ja till det. Metodutveckling och samverkan säkerställer resultat Myndigheten arbetar på ett systematiskt sätt med metodutveckling. Detta såväl vad avser arbetet med de systematiska översikterna som forskningsbidragen. En tydlig utgångspunkt är det praktiknära och professionens behov och förutsättningar. 2016 präglades även av en mer fördjupad samverkan med andra nationella och internationella aktörer inom området. Nationellt har frågor om spridning och tillgängliggörande av resultaten från de systematiska översikterna aktualiserats allt mer . Internationellt har myndigheten framför allt deltagit i ett antal olika nätverk som i första hand handlat om erfarenhetsutbyte och fördjupade kunskaper inte minst i frågor om metoder och metodutveckling. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Sameskolstyrelsen är en förvaltningsmyndighet (styrelse) för de statliga sameskolorna och därtill hörande verksamhet. Sameskolstyrelsen ansvarar för att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning vilket innefattar förskoleklass, skola och fritidshem. Sameskolstyrelsen får också, efter avtal med en kommun, erbjuda förskola där verksamheten, helt eller delvis, genomförs på samiska. Utöver förskole- och skoluppdraget ska Sameskol- styrelsen producera läromedel i tre olika samiska språkvarieteter. Vidare ska Sameskolstyrelsen utveckla den integrerade samiska undervisningen som bedrivs i i olika kommuner i . Sameskolstyrelsen erbjuder samiska elever i samiska genom fjärrundervisning. Elever i fjärrundervisning i samiska uppgick, , till 135 elever. Fördelat på varieteterna läser 84 elever nordsamiska, 34 elever sydsamiska och 17 elever lulesamiska. var det 39 kommuner och nio fristående skolor som köpte fjärrundervisning. Två sameskolor har också fjärrundervisning där det saknas lärare i rätt språkvarietet. Någon övrig statistik kring fjärrundervisningen finns ännu inte att tillgå. fattade regeringen beslut om att utse en särskild utredare för att göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheterna på skolområdet. Syftet är att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. Utredaren ska analysera fördelningen av uppgifter mellan myndigheter och tillhörande organ på skolområdet och de ekonomiska konsekvenserna av en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur med tydligare ansvars- fördelning. –föreslå hur statens insatser för stöd till skolutveckling så effektivt som möjligt kan komma huvudmän och verksamma inom skolväsendet till del, –vid behov föreslå en organisering av skolmyndigheter som innefattar en regional närvaro, –analysera och föreslå hur den statliga tillsynen av skolväsendet kan förbättras och organiseras så att nyttan för huvudmän, skolor och förskolor ökar, –utreda och föreslå hur kunskapsspridning och spridning av forskningsresultat kan komma verksamma inom skolväsendet till del på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, –föreslå lämpligt huvudmannaskap för Sameskolstyrelsen eller dess verksamheter, och –lämna nödvändiga författningsförslag. En parlamentariskt sammansatt referensgrupp ska knytas till utredningen. Uppdraget ska redovisas . Målet för verksamhetsområdet är en förskole- och grundskoleutbildning av hög och likvärdig kvalitet, där alla ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt oberoende av kön. Förskole- och grundskoleverksamhetens resultat och kostnader har i föreliggande avsnitt redovisats utifrån ett antal indikatorer och bedömningsgrunder. Den bild som de ger av måluppfyllelsen och som presenteras närmare nedan visar på flera positiva trendbrott, bl.a. vad gäller behörighet till gymnasieskolan och resultat från internationella kunskapsmätningar, som det kvarstår flera utmaningar, särskilt när det gäller ojämlikheten inom svensk förskole- och grundskoleutbildning. Andelen inskrivna barn i förskolan är fortsatt stor, och har även andelen nyinvandrade barn respektive barn med okänd bakgrund ökat. Barngruppernas storlek har länge varit relativt , men har minskat och är nu de lägsta . Regeringens statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan, tillsammans med de återinförda riktmärkena , kan antas vara bidragande till denna positiva utveckling, som främjar såväl tryggheten som pedagogiken i förskolan. Dock ligger genomsnittet fortfarande över riktmärken. Skolinspektionens kvalitets- granskning av förskolan (2015–2017) indikerar att det finns utmaningar och svårigheter när det gäller förskolans kvalitet och måluppfyllelse, bland annat avseende det pedagogiska uppdraget. Den pedagogiska kvaliteten skiljer sig mellan förskolor, vilket bland annat kan få konsekvenser för likvärdigheten i barnens utbildning. I syfte att ge stöd i undervisningen och skapa en jämlik förskola har regeringen gett i uppdrag att göra en översyn av läroplanen för att förtydliga förskolans uppdrag. Vidare har regeringen vidgat uppdrag om nationella skolutvecklingsprogram och samverkan för bästa skola till att även omfatta förskolan. Fritidshemmets verksamhet kompletterar utbildningen i förskoleklassen och , bl.a. genom att eleverna ges förutsättningar till lärande, och bidrar därigenom till skolans kompensatoriska uppdrag. växte den genomsnittliga elevgruppen i fritidshemmet från 32 till 41 elever. De senaste två årens utveckling mot mindre elevgrupper är därför en positiv trend. Men grupperna är fortfarande för stora och det är problematiskt att andelen personal med pedagogisk högskole- examen fortsätter att minska. Regeringens satsning på fler anställda i fritidshemmet är därmed en viktig åtgärd för att öka kvaliteten i verksamheten. Utifrån resultaten på de nationella proven i årskurs 3 /16 är det bekymmersamt att nästan tre av tio elever inte når kravnivån på samtliga delprov i matematik och att två av tio elever inte uppnår denna nivå inom svenska. Resultaten inom svenska som andraspråk har dessutom försämrats. En större andel elever uppnår dock kravnivån i dessa ämnen på de nationella proven i årskurs 6 och 9, och i engelska når de allra flesta eleverna kravnivån. Det genomsnittliga meritvärdet i årskurs 9 har successivt ökat . Totalt sett stannar trenden av 2016. Minskningen jämfört med föregående år motsvarar dock mindre än en meritvärdespoäng. har kunskaps- utvecklingen i , bedömd utifrån svenska elevers resultat i internationella kunskapsmätningar, sjunkit . De senaste positiva resultaten från och TIMSS kan därför ses som ett trendbrott. I PISA- undersökningen fick svenska elever ett förbättrat resultat i matematik och läsförståelse jämfört med 2012 och i TIMSS förbättras nu tre av fyra resultat. Att andelen elever som är behöriga till något av gymnasieskolans nationella program 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ökar, såväl bland elever födda i som nyinvandrade elever, är också ett viktigt trendbrott för svensk skola. Trots indikatorer som pekar på en vändning i kunskapsutvecklingen i svensk skola återstår det utmaningar, särskilt när det gäller jämlikheten. Skolan har ett kompensatoriskt uppdrag beträffande de elever som har sämre förutsättningar. Likväl finns det skillnader i skolans kapacitet och förmåga att möta elever med olika bakgrund och behov, vilket får betydelse för skolresultaten. För många elever som är i behov av särskilt stöd dröjer eller uteblir insatserna. Störst andel elever med särskilt stöd återfinns i senare årskurser. En stor andel av de elever som har fått särskilt stöd lämnar dessutom, trots stödet, utan godkända betyg (, Rapport 455 [2017]). Vidare är skillnaderna i skolresultat mellan flickor och pojkar fortsatt tydliga för alla de indikatorer som här har redovisats. Elever som invandrat till är i lägre utsträckning behöriga till något av gymnasieskolans nationella program, och för alla elever har föräldrarnas utbildningsbakgrund betydelse för i vilken grad gymnasiebehörighet uppnås. /16 saknade nästan hälften av eleverna med föräldrar utan gymnasie- utbildning behörighet till något av gymnasie- skolans yrkesprogram. Det finns även en oroande utveckling beträffande skolsegregation, med ökade resultat- skillnader mellan skolor och en ökad uppdelning mellan skolor baserad på elevernas bakgrund. Av PISA-undersökningen framgår att skolans socioekonomiska sammansättning har fått större betydelse för en elevs resultat och ligger nu på OECD-genomsnittet. Skolan är en viktig arena för att barn med olika bakgrund ska mötas. Att hantera skolsegregationen är viktigt för att uppnå likvärdighet inom skolan. Regeringen har antagit ett reformprogram för minskad segregation –2025 som syftar till att lyfta socialt utsatta områden och att bryta segregationsmekanismer strukturellt, där utbild- ning är ett prioriterat område (se vidare under utg.omr. 13 Åtgärder mot segregation). Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder som utifrån olika inriktningar syftar till att möta den problematik som beskrivits i detta avsnitt. Det inkluderar tidiga insatser, såsom fler anställda i lågstadiet, ökad attraktivitet för läraryrket, bl.a. i form av lärarlönelyftet samt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 investeringar för en jämlik skola, exempelvis genom samverkan för bästa skola, vilka tillsammans med övriga beskrivna utvecklings- insatser bedöms bidra till att väga upp skillnaderna i elevernas förutsättningar och därmed till en bättre skolgång för alla elever. Dessutom tillsatte regeringen en skol- kommission bestående av representanter från professionen och forskningen för att angripa de grundläggande utmaningar som svensk skola står inför. konstaterar i sitt slutbetänkande att skolan kännetecknas av allvarliga brister. Att komma till rätta med dessa är avgörande för att skapa en jämlik kunskapsskola. Några viktiga initiativ utifrån förslag beskrivs i avsnitt 9 Politikens inriktning tillsammans med andra nya insatser som regeringen föreslår i denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I detta avsnitt behandlas skolformerna gymnasieskola och gymnasiesärskola. I avsnittet redovisas främst resultat som avser 2016. När det gäller betyg, meritvärden och provresultat innebär det /16. Uppgifter om elever och personal avser /17. Uppgifterna avseende kostnader för gymnasieskola och gymnasiesärskola 2016 bygger på preliminär statistik. Resultat, resultatindikatorer och statliga insatser för läraryrket redovisas samlat i avsnitt 2 för samtliga skolformer. Vissa resultat och insatser som är gemensamma för flera skolformer redovisas i avsnitt 3 Förskola och grundskola. Svensk gymnasieutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla unga kvinnor och män i gymnasieskolan ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Gymnasieskolan ska ge unga kvinnor och män en god grund för yrkesverksamhet eller för vidare studier. Regeringens mål för verksamhetsområdet sammanfaller i huvudsak med syftet med utbildningen inom skolväsendet som det uttrycks i skollagen (2010:800). Av skollagen framgår att utbildningen inom skolväsendet syftar till att eleverna ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I utbildningen ska hänsyn tas till elevers olika behov. Eleverna ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas. 4.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för att bedöma gymnasieskolans måluppfyllelse. –Resultat på nationella prov. –Genomsnittlig betygspoäng. –Andel elever som slutfört utbildningen . –Andel elever som uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning . –Övergång från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program i gymnasieskolan. –Elevers trygghet i gymnasieskolan. –Andel unga kvinnor och män från det underrepresenterade könet som fullföljer utbildningen på program med ojämn könsfördelning. –Lärarbehörighet och personalens utbildning. Denna indikator redovisas i avsnitt 2. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Indikatorerna ger inte en heltäckande bild av respektive verksamhet men belyser de delar av måluppfyllelsen och resultaten som regeringen bedömer är centrala. All individbaserad statistik redovisas uppdelat på kön om dessa uppgifter är tillgängliga. Gymnasieskolan är en skolform inom skol- väsendet som är avsedd att påbörjas av ung- domar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande, fram t.o.m. det första kalender- halvåret det år de fyller 20. Den är en frivillig skolform som omfattar 18 nationella program, varav 12 yrkesprogram och 6 högskole- förberedande program med totalt 60 olika inriktningar. Inom de nationella programmen kan det även finnas särskilda varianter som är godkända av och inom yrkesprogrammen kan det även finnas gymnasial lärlingsutbildning. För de elever som inte är behöriga till de nationella programmen finns fem introduktionsprogram. av alla ungdomar börjar i någon av de olika formerna av utbildning inom gymnasieskolan. Elever, skolor och studievägar gick ca 343 900 elever i gymnasie- skolan, vilket är en ökning med drygt 20 000 elever eller jämfört med året innan (se diagram 4.1). I skolor med kommuner som huvudmän, där elevantalet upp- gick till knappt 254 100 elever , var ökningen . Antalet elever i fri- stående gymnasieskolor ökade med , från 83 800 elever till 87 600 elever. Antalet elever i skolor med landsting som huvudman har minskat med 211 elever, från ca 2 400 elever 2015 till ca 2 200 elever 2016. Statens skolverks prognos visar att elevminsk- ningen kommer att stanna upp efter 2015/16. Därefter kommer, enligt prognosen, elevkullarna återigen att öka. Diagram 4.1 Elevutveckling i gymnasieskolan /17 var andelen kvinnor i gymnasie- skolan (vid mätningen ) och andelen män , vilket innebär en minskning för andelen kvinnor och därmed en ökning för andelen män jämfört med föregående läsår. Av eleverna i skolor med kommuner som huvudmän var andelen kvinnor och andelen män , vilket innebär en minskning för andelen kvinnor och en ökning med tre pro- centenheter för andelen män. Motsvarande andelar för fristående skolor var kvinnor och män (se diagram 4.2). Andelarna gällande fristående skolor är oföränd- rade jämfört med föregående läsår. Diagram 4.2 Elever i gymnasieskolan per huvudman, upp- delat på kön fanns det 1 313 skolenheter i gym- nasieskolan (se tabell 4.1), vilket innebär en ökning med 10 skolenheter jämfört med året Antalet skolenheter med kommuner som huvudmän var 870 /17, vilket innebär en ökning med 28 skolenheter jämfört med /16. Antalet skolenheter med en- skilda huvudmän uppgick /17 till 428, vilket är en minskning med 15 skolenheter. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fanns det omkring 9 600 lärlingar i gymnasieskolan. Av dessa var kvinnor och män. Totalt innebär det en ökning med ca 940 lärlingar jämfört med . Tabell 4.1 Skolenheter i gymnasieskolan Andelen skolenheter med kommuner som huvudmän utgör av samtliga skolen- heter 2016 medan andelen skolenheter med en- skild huvudman utgör . Detta innebär en ökning med en procentenhet för skolenheter med kommuner som huvudmän och en minsk- ning med en procentenhet för skolenheter med enskilda huvudmän jämfört med föregående år. Resterande 15 skolor hade landsting som huvudmän, vilket är en minskning med 3 skolen- heter jämfört med föregående läsår. De kommunala gymnasieskolorna är i genomsnitt större, sett till antalet elever, än de fristående. var antalet elever som hade sökt ett program och gick i gymnasieskolans årskurs 1 ca 98 900 stycken. Av dessa nybörjarelever började på ett yrkesprogram, vilket är samma andel som före- gående år. Vidare började av eleverna ett högskoleförberedande program och ett introduktionsprogram. /16 har andelen elever på hög- skoleförberedande program varit oförändrad medan andelen elever på introduktionsprogram minskat med knappt en procentenhet. Av de totalt ca 343 900 eleverna i gymnasie- skolan /17 gick ett högskoleförberedande program, drygt 27 pro- cent ett yrkesprogram och ett introduktionsprogram. I förhållande till föregå- ende läsår har både andelen elever som läser ett högskoleförberedande program och andelen elever som läser ett yrkesprogram minskat . har andelen elever på introduktionsprogram ökat med . Indikator: Resultat på nationella prov Nationella prov finns framtagna för kurserna engelska 5 och 6, matematik 1a, 1b och 1c, 2a, 2b och 2c, 3b och 3c och 4 samt svenska 1 och 3 och svenska som andraspråk 1 och 3. Andelen elever som klarade de inledande kursproven i matematik var något mindre än . Störst andel elever med godkänt provbetyg (minst betyget E) fanns bland de elever som hade läst matematik 1c, som är den inledande kursen på naturvetenskaps- programmet och på teknikprogrammet. Av de elever som skrev det provet fick minst godkänt provbetyg, att jämföra . Andelen elever med minst godkänt provbetyg i matematik 1a, som läses på samtliga yrkesprogram, var , vilket är en ungefär lika stor andel som före- gående år. Matematik 1b är den inledande mate- matikkursen på samhällsvetenskapsprogrammet, ekonomiprogrammet, humanistiska programmet och estetiska programmet. Andelen elever med minst godkänt provbetyg i matematik 1b var , dvs. samma andel som . I engelska 5 och svenska 1 fick drygt 96 re- spektive av de elever som gjorde pro- ven minst provbetyget E, vilket är ungefär lika stora andelar för båda ämnena som det var . I svenska som andraspråk 1 var det som fick ett godkänt betyg eller mer. Provresultaten är i stort sett desamma både för kvinnor och för män när det gäller kurspro- ven i matematik och engelska som gjordes . Skillnaderna är dock större på kursproven i svenska 1 och svenska som andraspråk 1 (se diagram 4.3). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 4.3 Andel elever som fått minst betyget E i nationella prov i engelska 5, matematik 1a−1c, svenska 1 och svenska som andraspråk 1 vt 2016, per kön Engelska 5 Matematik 1 a−c Svenska 1Sv som andraspråk 1 Indikator: Genomsnittlig betygspoäng Alla elever ska ges förutsättningar att nå de nationella målen. Den genomsnittliga betygs- poängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 betygsatta gymna- siepoäng, är en indikator på uppfyllelsen av detta mål. Den genomsnittliga betygspoängen i gym- nasieskolan var 14,1 av maximalt 20 poäng för samtliga elever som hade avslutat sin utbildning med ett examensbevis eller studiebevis som om- fattar minst 2 500 poäng /16. Det är i nivå med utfallet (se diagram 4.4). Diagram 4.4 Genomsnittlig betygspoäng i gymnasieskolan Anm.: Den genomsnittliga betygspoängen 2013/14–2015/16 avser elever som av- slutat gymnasieskolan med examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 betyg- satta poäng. Den genomsnittliga betygspoängen /99–2012/13 avser elever som fått slutbetyg. Det finns könsskillnader i betygsresultaten. var den genomsnittliga betygspoängen för kvinnor 14,7 poäng och för män 13,5 poäng, vilket är en ökning med 0,1 poäng för både kvinnor och män jämfört med föregående år. Kvinnor med svensk bakgrund hade i genomsnitt 14,9 poäng medan kvinnor med utländsk bakgrund hade i genomsnitt 13,7 poäng. Motsvarande resultat var för män 13,7 respektive 12,6 poäng. Detta innebär, jämfört med föregående år, en ökning med 0,1 poäng för samtliga. Diagram 4.5 Andel elever som fått minst betyget E i engelska 5, matematik 1a−1c, svenska 1 respektive svenska som andraspråk 1 i sitt examensbevis eller studiebevis omfattande minst 2500 poäng, vt 2016 Av alla elever som fick examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 gymnasiepoäng hade läst ett utökat program, dvs. läst fler kurser än vad som ingick i deras fullständiga program, vilket är mot- svarande andel som föregående år. Antalet elever som lämnade gymnasieskolan efter att ha gått ett reducerat program, dvs. som på grund av studiesvårigheter har befriats från undervisning i en eller flera kurser, var drygt 1 200 stycken. Dessa elever har inte fått betyg på de 2 500 poäng som ett nationellt program minst omfattar. Detta gör att de i tillgänglig statistik inte räknas med i gruppen elever som har avslutat en fullständig gymnasieutbildning och deras andel redovisas därför inte här. Indikator: Andel elever som slutfört utbildningen Det är viktigt att alla ungdomar ges förut- sättningar att fullfölja en gymnasieutbildning inom utsatt tid. Utbildningen i gymnasieskolan genomförs normalt . Det är dock inte alla elever som klarar studierna . användes andelen elever som fått slut- betyg som en indikator avseende genomströmningen i gymnasieskolan, men efter gymnasiereformen 2011 används nu i stället andelen elever som har slutfört utbildningen som indikator. Med elever som har slutfört utbildningen menas här elever som har avslutat gymnasieskolan med examensbevis eller studiebevis som omfattar minst 2 500 gymnasie- poäng. Av alla elever som började i gymnasie- skolan hade slutfört utbildningen , dvs. Andelen elever som har slutfört gymnasieskolan har varit i stort sett oförändrad , oberoende av sättet att mäta fullföljandet (se diagram 4.6 för utvecklingen ). Det är dock viktigt att påpeka att kraven för att få slutbetyg respektive examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 poäng skiljer sig åt. Diagram 4.6 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2009−2013 som fått slutbetyg eller som avslutat med examensbevis eller studiebevis omfattande minst 2 500 poäng Kvinnor som började i gymnasieskolan slutförde utbildningen i högre grad än männen, jämfört . Elever på högskoleförberedande pro- gram slutförde gymnasieskolan i större utsträck- ning än elever som hade gått på ett yrkes- program. Andelen elever som 2013 var nybörjare 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 på ett högskoleförberedande program och som slutförde gymnasieskolan är . Motsvarande andel för yrkesprogram är . Att inte fler slutför gymnasieskolan beror delvis på att många elever har bytt program , vilket förlänger studietiden med ett och . En annan orsak till att studietiden blir längre är att många elever inte är behöriga till ett nationellt program och börjar sin gymnasietid på ett introduktions- program. Av de elever som 2012 började på ett introduktionsprogram hade slutfört gymnasieskolan från något program . Av nybörjarna i gymnasieskolan 2012 gick ett introduktionsprogram. Språkintroduktion är det största av gymnasie- skolans introduktionsprogram.