prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Tabell 11.24 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter FortV:s huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvars fastigheter. Fastigheterna ska förvaltas så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhanda hållas på för brukaren konkurrenskraftiga villkor samt så att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. FortV har ansvarar också för att etablera, förvalta och avyttra byggnader, anläggningar m.m. för försvarets behov i samband med internationella fredsbevarande och humanitära insatser. I myndighetens uppdrag ingår också att bedriva fortifikatoriskt utvecklingsarbete så att 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kompetens för det svenska samhällets behov inom skydds- och anläggningsteknik kan utvecklas och säkerställas. FortV:s verksamhet finansieras främst med hyresintäkter samt med lån i för investeringar i fastigheter och anläggnings tillgångar. Regeringens förslag: Investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 godkänns som riktlinje för investeringar (tabell 11.25). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.25 Investeringsplan för 2018–2020 Anskaffning och utveckling av nya Summa utgifter för anskaffning och Varav investering av anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av anskaffning och Summa utgifter för vidmakthållande Varav investering av anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av vidmakthållande Totala utgifter för nyanskaffning, utveckling och vidmakthållande av Totalt varav investeringar i Tabell 11.26 pågående och planerade investeringar 2018–2020 Projekt som är beslutade av regeringen1 Revinge, kontor i Större projekt som planeras men som inte är beslutade av regeringen2 1Projekten i tabellen listas i ordning efter ortsnamn. 2Summering för planerade investeringar . Planerade investeringar som understiger ingår inte i redovisningen (tabell 11.26). Dessa beräknas –2020 uppgå till mellan ca och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst Skälen för regeringens förslag: FortV dispo nerar en låneram i om 13 för investeringar i fastigheter och markanläggningar. Den redo visade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och det behov som brukarna har angett, ligga kvar på samma nivå som föregående år. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta att FortV får ta upp lån i Riksgälds kontoret för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upp låning uppgår till högst 14 . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. Nämnden är statens expertorgan på redovisningsområdet och ger ut allmänna råd, ofta med vägledningar, då ramlagstiftningen på området förutsätter kompletterande normgivning. Nämnden består av elva ledamöter som utses av regeringen och ett kansli med motsvarande sju heltidsanställda. 12.2Mål för god redovisningssed ska utveckla god redovis ningssed. Verksamheten ska bidra till att för bättra standarden i företagens bokföring, års redovisningar och bokslut genom informations insatser. Vidare ska verka för att regelverket på redovisningsområdet är enkelt och anpassat för dem som upprättar och andvänder redovisningen. Resultatbedömningen görs i huvudsak utifrån målet för delområdet. Till stöd för regeringen att bedöma resultatet finns bl.a. Bokförings nämndens årsredovisning och iakttagelser. 12.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer och bedömningsgrunder används i syfte att ge en övergripande bild av verksamheten och beskriva resultatutvecklingen: –andel normgivningsarbete, –andel information till småföretagare m.m., och –genomförda förändringar i K-regelverken och aktiviteter för att förbättra standarden i företagens bokföring, årsredovisningar och bokslut. verksamhet består dels av normgivningsarbete och myndighetskontakter, dels av information till småföretagare m.m. Andelen normgivningsarbete var 2016 åter likvärdig nivån 2013. var utvecklingen att alltmer arbete avsåg information till småföretagare m.m. Tabell 12.1 Resultat indikatorer för verksamhet Normgivningsarbete (% av kostnaderna) Information till småföretag m.m. (% av Omfördelning till normgivningsarbete har skett med anledning av ny lagstiftning på bokförings området som har trätt i kraft . Tillfälliga medel om , som tillfördes i 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 budgetpropositionen , har använts i arbetet med att uppdatera de befintliga K-regel verken. Exempelvis har ett stort antal ändringar beslutats i regelverket om årsredovisning och koncernredovisning (K3). Huvuddelen av ändringarna är en följd av ändringar i årsredo visningslagen (genomförandet av EU:s nya redovisningsdirektiv). arbetar för att förenkla redovisningsreglerna i samband med förslag till ny lagstiftning och genom att förenkla de allmänna råden. har nämnden beslutat ett nytt allmänt råd med tillhörande väg ledning med bestämmelser om årsredovisning för alla företagsformer utom enskilda närings idkare. Det innebär att ett stort antal aktiebolag, ekonomiska föreningar, handelsbolag, stiftelser, ideella föreningar och samfällighetsföreningar som är mindre företag kan tillämpa regelverket. I samband med att regelverket om årsredovisning i mindre företag beslutades upphävdes båda K2-regelverken om årsredovisning i mindre aktiebolag och årsredovisning i mindre ekonomiska föreningar. I EU:s redovisningsdirektiv uppmanas medlemsstaterna att utveckla elektroniska system för offentliggörande av finansiell in formation så att företag kan lämna redovisnings uppgifter i en form som tillåter att flera använd are enkelt kan ta del av och använda uppgifterna. Regeringen har gett i uppdrag (N2016/04957/SUN) att införa en digital tjänst för ingivning av finansiell information avseende årsredovisningar. bidrar i arbetet med kunskap om befintliga regler och ändringar i dessa för att systemet för inlämning av årsredovisningar i elektronisk form ska bli ändamålsenligt. Praktiskt handlar det om en systematisering och klassificering av termer i tillämplig redovisningslagstiftning och god redovisningssed (taxonomier) så att finansiell information kan lämnas elektroniskt. Behovet av att prioritera normgivningsarbetet har inneburit att tillgängligheten vad gäller information till småföretag m.m. har varit något lägre än . Färre frågor via telefon och e-post, färre än 2015, har besvarats. har arbetet med att sprida information på annat sätt utvecklats, t.ex. har myndigheten tagit i drift en ny webbplats med bättre funktionalitet. 12.3.3 Analys och slutsatser Regeringens samlade bedömning är att mål uppfyllelsen är god och att bidrar till att uppfylla målet för god redovis ningssed för företag och organisationer. K-regelverken finns nu på plats, endast en mindre del avseende årsbokslut kvarstår. En uppdaterad normgivning är en förutsättning för att företagen ska kunna tillämpa den nya lagstift ning på bokföringsområdet som har trätt i kraft . Regeringens slutsats är att har kunnat uppdatera K-regelverken och klarat av att fortsatt svara upp mot företagens behov av information. Regeringen bedömer att nämndens informationsarbete kan fortsätta att utvecklas t.ex. genom att i större utsträckning samverka med andra myndigheter i informationsarbetet. Regeringen konstaterar att samverkan mellan i arbetet med att digitalisera företagens ingivning av finansiell information till myndigheterna är god. expertis på redovisnings området är nödvändig för arbetet eftersom sys tematiseringen måste följa god redovisningssed och normgivningen. Digital hantering av årsredovisningar och annan finansiell information kan bidra till att förbättra kvaliteten i företagens redovisning. Digitaliseringen förbättrar även möjligheten för myndigheter och andra aktörer i samhället att använda den finansiella informationen. Exempel vis kan företagens administrativa börda minska om digital information som företagen lämnat kan återanvändas av myndigheter och andra intressenter. Systematiseringen för att möjlig göra digital ingivning av finansiell information till myndigheterna måste följa god redovisnings sed. expertis på redovis ningsområdet är därför nödvändig för arbetet. Regeringen anser därför att det är viktigt att fortsätter att samarbeta med inom ramen för pågående uppdrag om digital ingivning av årsredovisning. Tabell 12.2 Anslagsutveckling 1:13 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 10 133 tkr prisnivå. 3Motsvarar 10 133 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 12.3 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:13 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:13 . beräknas anslaget till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 på ett tillförlitligt sätt samt att god hushållning är en myndighet under av statens resurser iakttas. I 13 kap. 7–9 §§ regeringsformen, lagen om revision av statlig med uppgift att granska genomförandet och verksamhet m.m. och lagen (2002:1023) med resultatet av den verksamhet som bedrivs av staten, att statliga insatser är samhällsnyttiga och ställning och uppgifter. att god ordning råder i den statliga revision som utförs utgör ett stöd för kontroll av den statliga verksamheten. revisionens verksamhet är att all statlig Granskningen sker genom årlig revision och verksamhet ska vara föremål för granskning. Den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen Genom årlig revision granskar genomförs med utgångspunkt i lagen om de statliga myndigheternas årsredovisningar (2002:1022) om revision av statlig verksamhet är tillförlitliga och om räkenskaperna är rätt visande samt, med vissa undantag, om har även i uppdrag att vara det myndigheterna följer tillämpliga regler och sär nationella revisionsorganet i nationella och inter nationella sammanhang samt att bedriva inter ISSAI (International Standards of Supreme Audit Institutions) för finansiell revision av inom ramen för den svenska biståndspolitiken statlig verksamhet och enligt och finansieras med ett eget anslag. instruktion för revisorns granskning av resultat För sin verksamhet disponerar redovisning och annan information i års anslagen 1:15 inom utgiftsområde Den årliga revisionen avrapporteras 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt Genom effektivitetsrevisionen granskar Riks 7 Internationellt bistånd. revisionen att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina Det betyder att ska granska måluppfyllelse, effektivitet, hushållning Som ett led i effektivitets revisionen får också lämna förslag på alternativa insatser för att nå avsedda verksamhet främjar en god redovisas till genom gransknings Med detta avses att statens De viktigaste iakttagelserna av verksamhet ska bedrivas med hög effektivitet effektivitetsrevisionen och den årliga revisonen och enligt gällande regelverk, att den redovisas redovisas i en årlig rapport till . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I uppdraget till ingår också att som det nationella revisionsorganet företräda offentlig revision, och därmed bidra till en god förvaltning, både nationellt och internationellt. utvecklingssamarbete med systerorganisationer i samarbetsländer utgör en viktig del av det svenska biståndet och ska be drivas i enlighet med mål och inriktning för internationella utvecklingssamarbete. redovisar sin verksamhet under tre verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision och internationell verksamhet. Målet för den årliga revisionen är att, i enlighet med god revisionssed, bedöma om myndigheternas redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, samt om myndighetsledningarnas förvaltning följer tillämpliga regler och särskilda beslut. Målet för effektivitetsrevisionen är att leva upp till hela den bredd av granskningar som uppdraget föreskriver och att ytterligare öka produktiviteten och kvaliteten i granskningarna framöver. företräder som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang och är medlem i (). är också medlem i kontaktkommittén för revisionsorgan inom EU och ska samarbeta med Europeiska revisions rätten. I utvecklingssamarbetet arbetar Riks revisionen i långsiktiga samarbetsprojekt till stöd för institutionell och professionell kapacitets utveckling för partnerinstitutionerna. Målet är att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt internationella standarder. Resultaten av verksamhet redo visas i myndighetens årsredovisning, i årliga rapporten och i uppföljningsrapporten. slutfördes den årliga revisionen av årsredovisningar i rätt tid och i enlighet med god revisionssed och i enlighet med Riks revisionens instruktion för revisorns granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen. Effektivitetsrevisionen följde den inriktning av revisionen som riksrevisorerna har beslutat om. publicerade 33 granskningsrapporter. Riksrevisorernas granskningsplan ger en samlad bild av det kommande årets granskning, både inom effektivitetsrevisionen och den årliga sammanfattar de viktigaste iakttagelserna från effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. följer upp om gransknings rapporterna från effektivitetsrevisionen har med fört någon form av åtgärder från regeringen eller från andra granskade organisationer, förträdesvis förvaltningsmyndigheterna. Uppföljnings rapporten lämnades till finansutskottet och innehåller en djupare uppföljning av 15 rapporter från 2011-2012 och en översiktlig uppföljning av 28 rapporter från 2013-2014. Uppföljningen visar att flertalet gransknings rapporter har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller av andra granskningsobjekt. Rapporten innehåller också en uppföljning av åtgärder som gäller de 14 modifierade revisions berättelser som lämnats av den årliga revisionen för . I rollen som nationellt revisionsorgan har aktivt bidragit till utvecklingen av revisionsstandarder inom INTOSAI. Riks revisionen är också vice-ordförande i för kapacitetsutveckling (CBC). Tillsammans med ordförandelandet, , driver ett sekretariat till stöd för kommitténs arbete. har deltagit i EU:s kontakt kommitténs möte och medverkat i flera av dess arbetsgrupper. har också med verkat till att genomföra Europeiska revisions rättens granskningsbesök i . Utvecklingssamarbetet har be drivits i globala, regionala och bilaterala program i , , västra och . har stött samarbetespartnernas utveckling av metoder och processer inom finansiell revision och effektivitetsrevision samt coachat enskilda revisionsteam. Insatser har också gjorts inom utvecklingen av HR, IT, ledarskap och kommunikation. Projektet har i huvudsak löpt enligt plan. Tabell 13.1 Verksamhetens nettokostnader 20161 1 Tabellen visar verksamhetens nettokostnader. Kostnader minus intäkter och lämnade bidrag (transfereringar), dock inte intäkter av anslag. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den årliga revision som utför på myndigheter är avgiftsbelagd. Inkomsterna till förs inkomsttitel Avgifter för årlig revision. Tabell 13.3 Offentligrättslig verksamhet Avgifter för årlig revision, inkomsttitel (som inte får har uppdragit åt en privat revisionsbyrå att utföra revision av Riks revisionen. Revisionsbyrån har i sin revisions berättelse bedömt att års redovisning är i allt väsentligt rättvisande. Tabell 13.2 Anslagsutveckling 1:15 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 329 737 tkr prisnivå. 3Motsvarar 329 737 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter utom för internationella utvecklingssamarbete som finans ieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Den årliga revisionen ska vara avgiftsbelagd. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnads täckning uppnås och över tiden anpassas så att varken överskott eller underskott uppstår. gör en justering av avgifterna. Lönekostnaderna för den årliga revisionen har ökat. Detta har medfört att både intäkter och kostnader för revision av myndigheter blev högre än budget. Antalet fakturerade revisions timmar var lägre än . Tabell 13.4 Uppdragsverksamhet: Avgiftsfinansierade internationella uppdrag Den internationella uppdragsverksamheten har avsett revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd (). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förslag: bemyndigas att ta upp lån i Riksgälds kontoret för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Skälen för förslag: Invest eringar kommer att redovisas inom ramen för det beräknade anslaget och oförändrad låneram. Tabell 13.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för anslag 1:15 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. bedömer att anvisat anslag endast bör påverkas av pris- och löneomräkning. föreslår att anslaget 1:15 anvisas med . Anslaget beräknas till respektive . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 14 Vissa medlems- och garantiavgifter Området omfattar kapitaltillskott till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), årliga medlemsavgifter till Bruegel, () och utvecklingsbank (CEB), samt garantier till sex internationella finansierings institut. En mer utförlig redogörelse för verksamhet, mål och resultat för AIIB, CEB och de övriga fyra internationella finansierings instituten finns i den återkommande skrivelsen till om verksamheten i , Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna (se exempelvis skr. 2015/16:145). 14.2Mål, indikatorer och resultat Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar Efter beslut i (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) blev tillsammans med 56 andra länder grundande medlem i AIIB. Banken har i uppdrag att främja hållbar ekonomisk utveckling, skapa välstånd och förbättra infrastrukturen i , samt främja regionalt samarbete och partnerskap för att möta utvecklingsutmaningar. I beslut om AIIB bemyndigades regeringen att –2020 för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter besluta om kapitaltillskott på högst till AIIB genom teckning av aktier som tilldelas medlemsländerna. in genom fem lika stora årliga utbetalningar, varav tre återstår. DAC beslutade att till beteckna kapital tillskott till AIIB som internationellt bistånd. Detta innebär att motsvarande del av kapitaltillskott till AIIB kommer att finansieras från biståndsramen, dels genom överföring från utgiftsområde 7 till utgiftsområde 2, dels genom avräkning från biståndsramen. görs därför en överföring om och en avräkning om (se utg.omr. 7, avsnitt 2.1). Bruegel är en tankesmedja vars forskning bidrar till fördjupad förståelse av de, främst ekonomiska, utmaningar som kan väntas möta i en globaliserad värld. Bruegels med lemmar utgörs av företag, institutioner samt en majoritet av EU:s medlemsländer, inklusive . Styrelsemedlemmarna utses för att på ett balanserat sätt representera tankesmedjans olika medlemmar. För att säkra tankesmedjans oberoende och objektivitet bidrar ingen enskild medlem med av årsbudgeten. Bruegel är en ideell organisation enligt belgisk lag, som styrs enligt sina stadgar. utvärderas Bruegel av en oberoende kommitté, och i den senaste utvärderingen som genom fördes 2016 fick Bruegel goda omdömen för sin verksamhet 2013–2015. Bruegel får åter kommande utmärkelser för god transparens. Bruegel har fått stort genomslag i den polit iska debatten i EU, bl.a. på grund av nära kontakter med Europeiska kommissionen och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 genom regelbundna presentationer vid Ekofin möten. medlemsavgift till EIPA syftar till att stödja institutets arbete med att genom forsknings- och utbildningsverksamhet bidra till utvecklingen av den offentliga förvaltningen i . EIPA:s verksamhet stödjer den europeiska integrationsprocessen och är inriktad på EU:s institutioner, beslutsprocesser samt förvaltning och EU-rätt. För att bedöma måluppfyllelsen används upp gifter om antalet deltagare i EIPA:s olika ut bildningsinsatser. uppgick antalet del tagare i institutets aktiviteter till 11 191 stycken, vilket var en nedgång med jämfört med föregående år. Utfallet är i linje med tidigare års resultat, vilket innebär en nedåtgående trend även om antalet deltagare är relativt stabilt . Av skrivelsen Redovisning av verksamheten i , Världsbanks– gruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015 (skr. 2015/16:145) framgår mål, prioriteringar och resultat för CEB. Medlemsavgiften höjdes , från ca till ca , avgiften höjdes ytterligare till ca 2016 men minskade till ca 2017. CEB uppfyller sina mål gällande såväl kvalitet som volym av lån. Garantier till vissa internationella finansieringsinstitut I enlighet med garantimodellen ska anslaget 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter kunna belastas om garantier i sex (av ett tiotal) internationella finansiella institutioner behöver infrias: Europeiska investeringsbanken (EIB), Nordiska investeringsbanken (NIB), Världs banksgruppen (), Europeiska utvecklings banken (), AIIB och CEB. har ingått överenskommelser med ovan nämnda internationella finansiella institut ioner om att stödja dem med garantikapital. Överenskommelserna innebär att svenska staten och övriga delägare i de internationella finansiella institutionerna förbinder sig att under vissa omständigheter tillskjuta ett bestämt kapital belopp till instituten, utöver det kapital som betalts in. De utestående svenska garanti åtagandena på vid utgången av 2016 har redovisats i skrivelsen Års redovisning för staten 2016 (skr. 2016/17:101). Enligt praxis utökar medlemsstaterna vid behov andelen inbetalt kapital i stället för att infria garantikapitalet. har bedömt sannolikheten som låg för att staten skulle behöva skjuta till omfattande kapitaltillskott. Bedömningen bas eras på att de finansiella institutionerna har en stark underliggande kreditvärdighetsprofil och en stark kapacitet att utan stöd från medlems länderna kunna fullgöra sina åtaganden. Medlemsstaternas inbetalda kapital ingår i institutionernas eget kapital som sedan belånas utifrån samma hävstångsmekanism som i kommersiella banker. Institutionernas utlåning bidrar till de ekonomiska och sociala mål som medlemsländerna enats om. I enlighet med en av godkänd överenskommelse om (prop. 2003/04:162, bet. 2004/05:FiU5, rskr.