prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — 1:10 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder........................... 1:11 Innovativt och hållbart byggande....................................... Mål för området .......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Analys och slutsatser................................................................... 2:4 Åtgärder på konsumentområdet .......................................... 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter ............................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik ..................... Härledning av ramnivån 2018–2020. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Ramnivå 2018 realekonomisk fördelad. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Utgiftsutveckling inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet ........................................................ Skatteutgifter inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande Uppföljning av inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade planer................................................................................ Uppföljning av inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade förhandsbesked och lov .................................................. Regeringens förvaltningsärenden inom samhällsplaneringsområdet...... Antal påbörjade bostäder och befolkningsökning ................................... Bostädernas fördelning 2016 efter upplåtelseform och hustyp............... Antal bostäder per 1 000 invånare............................................................. Kreditgarantier för bostadsbyggande........................................................ Boendeutgift i procent av den disponibla inkomsten .............................. Genomsnittlig energiprestanda per registreringsår.................................. Utsläpp av växthusgaser från uppvärmning av bostäder och lokaler ...... Inhemska utsläpp av partiklar och kväveoxider från bygg- och Inkomna och avslutade ärenden samt ärendebalanser ....... Handläggningstider för enklare förättningsåtgärder ............................... Kostnader för enklare förrättningsåtgärder.............................................. Överklagade och återförvisade ärenden.................................................... Anslagsutveckling 1:1 Bostadspolitisk utveckling ................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Bostadspolitisk Anslagsutveckling 1:2 Omstrukturering av kommunala Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Omstrukturering av Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Omstrukturering av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Anslagsutveckling 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad ..................................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 .............................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 ......................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Statens geotekniska Anslagsutveckling 1:6 Lantmäteriet .......................................................... Övrig avgiftsfinansierad verksamhet ......................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Lantmäteriet .................. Anslagsutveckling 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer .......................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer ........................... Anslagsutveckling 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande .......................................................................... Anslagsutveckling 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande .............................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande..................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande..................... Anslagsutveckling 1:10 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder........... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder .......................................................................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:10 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder .................................................................................. Anslagsutveckling 1:11 Innovativt och hållbart byggande....................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Innovativt och hållbart Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:11 Innovativt och Utgiftsutveckling inom konsumentpolitik ............................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 .......... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:2 Allmänna Anslagsutveckling 2:3 Fastighetsmäklarinspektionen.............................. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:3 Fastighetsmäklar- Anslagsutveckling 2:4 Åtgärder på konsumentområdet.......................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:4 Åtgärder på Anslagsutveckling 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter .............. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter...................................................................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 3.1 Antal antagna översiktsplaner.................................................................... Diagram 3.2 Antal antagna detaljplaner.......................................................................... Diagram 3.3 Antal kvinnor och män efter boendeform 2016 ....................................... Diagram 3.4 Totala tillskottet av bostäder i relation till befolkningsutvecklingen ...... Diagram 3.5 Hinder för företags bostadsbyggande ....................................................... Diagram 3.6 Antal lägenheter som kommunerna hyr ut med särskilda villkor............ Räntabilitet på eget kapital i byggsektorn................................................. Fördelning av ärendetyper i inskrivningsverksamheten........................... Genomsnittligt antal ködagar .................................................................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kredit- garantier för lån som kooperativa hyres- rättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 8 (avsnitt 3.7.4), 2.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt tabell 1:1, 3.bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Innovativt och hållbart byggande Bidrag till miljömärkning av produkter 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Innovativt och hållbart byggande Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 18 är uppdelat i två områden, Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (avsnitt 3) samt Kon- sumentpolitik (avsnitt 4). I respektive avsnitt redogörs närmare för vad som omfattas av området. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Totalt för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2018. I jämförelse med de anvisade medlen ökar ramen för utgiftsområdet med . För- ändringen förklaras i huvudsak av att bidrag till åtgärder mot radon i bostäder och stöd för inno- vativt och hållbart byggande införs 2018. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomisk fördelad. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Anm: Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. Transfereringar i form av stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande, stöd för energieffektivi- sering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer och investeringsstöd för anord- nade av hyresbostäder och bostäder för stu- derande, utgör den större andelen av ramen. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 18 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett ”överuttag” av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbets- marknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovis- ning av skatteutgifter (skr. 2016/17:98). I avsnitt 3.3 redovisas de nettoberäknade skatte- utgifterna som är att hänföra till utgifts- område 18 Samhällsplanering, bostadsförsörj- ning och byggande samt konsumentpolitik. Målet för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främ- jas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89). Målet för konsumentpolitiken är väl funge- rande konsumentmarknader och en miljömäs- sigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:79). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3 Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet omfattar i anslag. Myndig- heterna , och ingår i området, som även omfattar stora statliga garantiåtaganden och skatteutgifter. Vidare hör omvandling AB och till om- rådet. Huvuddelen av anslagen avser transfereringar i form av stöd till energieffektivisering och reno- vering av flerbostadshus och utomhusmiljöer, stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande samt investeringsstöd för anordnande av hyres- bostäder och bostäder för studerande. Inom området bedrivs internationellt samarbete som bl.a. avser deltagande i verksamhet som drivs inom (UN-Habitat och Unece) och Europeiska unionen. Området har beröringspunkter med flera andra områden. Frågor om människors hälsa, infrastruktur, miljö- och naturvård samt energi har stor betydelse för området. Bostadsbidragen inom den ekonomiska familjepolitiken liksom integrationspolitiken har anknytningar till genomförandet av bostadspolitiken. Detsamma kan sägas om den regionala tillväxtpolitiken och verksamheten inom den kommunala sektorn. Vidare ingår även frågor om kompetens och konkurrens i området, vilka berör flera andra utgiftsområden. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande 1:2 Omstrukturering av kommunala 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna 1:7 Energieffektivisering och renovering av 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande 1:10 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 1:11 Innovativt och hållbart byggande Summa Samhällsplanering, bostadsmarknad, 2016 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i 2016 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet försäljning av eget hem och bostadsrätt Ränteutgifter för egna hem Försäljning av tomtmark och byggnader beskattade hyreshus och småhus Totalt för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Anm.: Ett ”-” betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boendet i eget hem beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot tas fastighetsavgift ut på bostäder enligt lagen (2007:1398) om fastig- hetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt , se nedan. Direktavkast- ningen antas schablonmässigt motsvara mark- nadsvärdet på egnahemsfastigheten multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatt på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsavgift utan nedsättningar. Den direkta avkastningen i form av boendet i privatbostadsföretag (äkta bostadsrättsförening) beskattas inte som inkomst av kapital (42 kap. 28 § inkomstskattelagen [1999:1229]). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 tas fastighetsavgift ut på bostäder enligt lagen om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt , se nedan. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara det samman- lagda marknadsvärdet på privatbostadsföretagets bostadsrättslägenheter multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillna- den mellan kapitalskatt på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsavgift utan ned- sättningar. Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Enligt 45 kap. 33 § och 46 kap. 18 § inkomst- skattelagen tas en andel på 22/30 av den kapital- vinst som realiseras vid försäljning av eget hem och bostadsrätt upp till beskattning i inkomst- slaget kapital. Den återstående del som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Nedsatt fastighetsavgift för småhus, hyreshus och ägarlägenheter fastighetsavgift på bostäder tas ut enligt lagen om fastighetsavgift. Fas- tighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Ned- sättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret tas ingen fastighetsavgift ut för småhusenheter, hyreshusenheter och ägarlägenheter med värdeår 2012 eller . För småhusenheter, hyreshus- enheter och ägarlägenheter med värdeår tidigare än 2012 tas ingen fastighetsavgift ut efter värdeåret och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Skatteutgiften utgörs av nedsättningen av fastighetsavgift på småhusenheter, hyreshus- enheter och ägarlägenheter med värdeår 2008 eller . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen ska samt- liga ränteutgifter dras av. Enligt ska endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig få dras av. Detta innebär att ränteutgifter för egnahem är en skatteutgift i den mån fastighetsavgiften under- stiger avkastningen från egnahem multiplicerat med en skattesats på . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av fastigheter är enligt 3 kap. 2 § mervärdesskattelagen (1994:200) undantaget från mervärdesskatteplikt. Vid försäljning av nybyggda en- och flerbostadshus är det föräd- lingsvärde som uppstår vid försäljningen undan- taget från mervärdesskatt, trots att det enligt borde beskattas. Undantaget ger upp- hov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Vissa fastighetstjänster som utförs av en ägare till en näringsfastighet (t.ex. ett hyreshus) som inte är skattskyldig till mervärdesskatt för fastig- heten och där lönekostnaden för dessa tjänster inte överstiger (inklusive avgifter som grundas på lönen) , är mervär- desskattebefriade. Enligt 2 kap. 8 § mervärdes- skattelagen görs det en s.k. uttagsbeskattning, en mervärdesbeskattning om , för tjänster som fastighetsägaren utför åt sig själv på den egna fastigheten där lönekostnaden över- stiger . Skatteutgiften avser den mervärdesskattebefriade kostnaden för tjänster under detta belopp. Begränsad fastighetsskatt för pensionärer är fastighetsavgiften på små- hus som används som permanentbostad begrän- sad för pensionärer. Personer som vid ingången av året har fyllt eller som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning ska maximalt behöva betala av sin inkomst i fastig- hetsavgift (lagen [2008:826] om skattereduktion för fastighetsavgift). Reglerna om- fattar även personer som fått ersättning enligt lagstiftning om social trygghet i annan stat inom EES om den kan jämställas med sjuk- eller akti- vitetsersättning. Fastighetsavgiften kan som mest reduceras till ett med prisbasbeloppet indexerat spärrbelopp. Begränsningen, som görs genom en skattereduktion, utgör en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus Enligt 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastig- hetsskatt samt 3 § lagen om fastig- hetsavgift ska statlig fastighetsskatt respektive fastighetsavgift betalas för vissa hyreshus, ägarlägenheter och småhus. Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. 3.4Mål för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Se avsnitt 2.4. Med utgångspunkt från det övergripande målet anges delmål för områdena samhällsplanering, hållbara städer, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet. Resultatet redovisas för nämnda områden och forskningsfrågor. Delmål för samhällsplanering är: –En tydlig roll för fysisk planering i arbetet för en hållbar utveckling av städer, tätorter och landsbygder. –Ett regelverk och andra styrmedel som på bästa sätt tillgodoser kraven på effektivitet som rättssäkerhet och medbor- gerligt inflytande säkerställs. –Goda förutsättningar för byggande av bostäder och lokaler, etablering av företag och för annat samhällsbyggande som en god livsmiljö tryggas. –Antal antagna översiktsplaner. –Antal antagna detaljplaner. –Antal kommuner som aktualitetsprövat sin översiktsplan. –Länsstyrelsernas handläggningstid för över- klagade bygglovsärenden. –Antal detaljplaner som upphävs av läns- styrelsen med hänvisning till att planen blir olämplig ur hälso- och säkerhetssynpunkt. Resultatredovisningen förs utifrån ovan nämnda mål. Samhällsplaneringen är ett viktigt verktyg för att nå bl.a. de globala målen för hållbar utveck- ling och Agenda 2030, de nationella miljömålen och det nationella målet för folkhälsopolitiken. Målen för arkitektur, form och design (prop. 1997/98:117) är även de centrala i arbetet. För- nyelse av målen för arkitektur, form och design bereds inom . Resultatredovis- ningen beträffande miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utvecklingen av den kommunala planeringen Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan som anger inriktningen för kommunens lång- siktiga utveckling av den fysiska miljön. Över- siktsplanen är vägledande för beslut om detalj- planer och bygglov m.m. Kommunen kan genom en detaljplan med bindande verkan ange hur ett begränsat område i en kommun ska bebyggas och hur mark- och vattenområden får användas. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Antalet antagna översiktsplaner är oförändrat vann tolv översiktsplaner laga kraft, vilket är samma antal som föregående år. Trots att antalet är detsamma är bedömningen att det pågår ett relativt om- fattande översiktsplanearbete i landets kommu- ner. Det är nu 43 kommuner som har en över- siktsplan som antogs . En stor del av dessa kommuner ligger i landets norra delar. I diagram 3.1 nedan redovisas antalet antagna översiktsplaner –2016. Diagram 3.1 Antal antagna översiktsplaner prövade 15 kommuner sin över- siktsplans aktualitet, vilket är något fler än före- gående år. Antalet antagna detaljplaner ökade ökade antalet antagna detaljplaner till 1 600. Det är en ökning jäm- fört med förgående år. Antalet är fortfarande lågt jämfört med antalet antagna detaljplaner som uppmätts sedan tidsserien påbörjades . Det lägre antalet antagna detaljplaner kan ha flera orsaker och behöver inte likställas med att kommunernas planberedskap har minskat. Detaljplaneaktiviteten är störst i de län där landets tre största städer ligger. Kommunerna i , Västra Göta- lands län och län antog tillsammans av alla detaljplaner . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 3.2 Antal antagna detaljplaner Viss minskning av antal bygglov och anmälan har uppemot 74 000 bygglov, både permanenta och tidsbegränsade, samt förhands- besked beviljats. Det är en minskning jämfört med då motsvarande siffra var 84 000. Av dessa var 9 100 ärenden om nybyggnad av bostadshus, vilket motsvarar av alla beviljade ärenden.