prop · H50338 · 2017-10-31 00:00:00 — Regeringens bedömning: Lagförslagen föranleder inte några kostnadsökningar eller andra konsekvenser som leder till behov av ökade anslag. De eventuella kostnadsökningar för statliga myndigheter som föranleds av lagförslagen ryms inom befintliga anslagsramar. Utredningens bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen bedömer sammanfattningsvis att förslagen vid ett eventuellt omval medför effektivitetsvinster och vissa kostnadsbesparingar. Utredningens bedömning avseende andra konsekvenser än ekonomiska skiljer sig från regeringens på så sätt att utredningen bedömer att förslagen inte har någon påverkan på den kommunala självstyrelsen. Remissinstanserna: framför att förslaget om bl.a. införande av en tremånadersfrist för genomförande av ett eventuellt omval medför en ökning av systemkostnaderna eftersom hårdare krav måste ställas på att valdatasystemet behöver befinna sig i s.k. beredskapsläge. bedömer att dessa kostnader kan finansieras inom ram. kommun anser att det bör tydliggöras vem som vid ett eventuellt omval ansvarar för merkostnader som tillkommer i kommuner som inte omfattas av omvalet. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen innebär i huvudsak att vissa lagändringar genomförs i syfte att korta tiden för genomförandet av ett eventuellt omval. De ändringar som föreslås bidrar också till att förutsättningarna vid ett omval kan bli mer lika de som gällde vid det ordinarie valet än med nuvarande reglering. När det gäller förslaget om att samma partier och i princip samma kandidater som i det ordinarie valet ska delta i ett omval kommer, som utgångspunkt, samma valsedlar att kunna användas i omvalet som i det ordinarie valet. Ofta finns det ett överskott av valmaterial kvar efter det ordinarie valet. Beroende på omfattningen av omvalet och partiernas önskemål kan dock nya valsedlar behöva tryckas. Regeringen bedömer att förslaget medför effektivitetsvinster och sannolikt vissa kostnadsmässiga besparingar för staten. En eventuell besparing är emellertid beroende av omvalets omfattning varför omfattningen av en sådan besparing inte går att uppskatta i förväg. Förslaget att införa en tremånadersfrist för genomförande av ett omval medför marginella kostnadsökningar för eftersom det ställs högre krav på att valdatasystemet bör befinna sig i s.k. beredskapsläge. Regeringen bedömer att dessa kostnader ryms inom befintliga anslagsramar. I övrigt har även tidigare ansetts gälla att ett omval ska genomföras . Sammantaget bedöms förslaget inte medföra ökade kostnader för statliga myndigheter eller kommuner. Förslaget att även de kommuner som valet gäller ska omfattas av kravet att meddela var och när röstning inom kommunen kan ske innebär ett förtydligande i lag av den praxis som 2017/18:38 tillämpas och de krav som redan måste anses gälla. Regeringen bedömer att förslaget inte i sig medför några extra kostnader för kommunerna. Förslagen om ändrade regler vid prövningen av överklaganden bidrar till att effektivisera handläggning och till att korta tiden för genomförandet av ett eventuellt omval. Sammantaget bedöms dessa förslag inte medföra ökade kostnader för myndigheterna. Regeringens förslag i övrigt bedöms inte föranleda kostnadsökningar eller andra konsekvenser för statliga myndigheter eller kommuner som leder till behov av ökade anslag. kommun framför att det bör tydliggöras vem som vid ett eventuellt omval ansvarar för merkostnader som tillkommer i kommuner som inte omfattas av omvalet. Regeringen konstaterar att kommunerna får statligt stöd för sin medverkan i förtidsröstningen. Stödet finansieras på statens budget genom anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati, inom utgiftsområde 1. Beroende på omvalets omfattning torde kostnaderna kunna variera. Om ett omval skulle bli aktuellt avser regeringen att återkomma till i vanlig ordning med förslag om finansiering av de beräknade kostnaderna. Regeringen anser, i motsats till kommun, inte att det behövs något förtydligande i fråga om ansvaret för eventuella merkostnader i kommuner som inte omfattas av ett omval. Några av förslagen innebär en viss, om än begränsad, inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Detta gäller främst förslaget att införa en tremånadersfrist för genomförande av ett omval. En viss inskränkning av självstyrelsen uppkommer även som en följd av förslaget att de kommuner som ett omval gäller ska omfattas av kravet att meddela var och när röstning inom kommunen kan ske. Förslagen har föranletts av en översyn av de delar av valområdet som rör omval och de marginellt utökade skyldigheter som kommunerna åläggs bedöms av regeringen nödvändiga för att säkerställa att omvalsförfarandet genomförs på ett så effektivt och lämpligt sätt som möjligt. Syftet med förslagen bedöms inte med ett tillfredsställande resultat kunna uppnås genom åtgärder som är mindre ingripande. Den inskränkning av den kommunala självstyrelsen som förslagen innebär bedöms inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till intresset av att säkerställa att omvalsförfarandet fungerar väl (14 kap. 3 § regeringsformen). Förslagen bedöms inte medföra några konsekvenser för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företag, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 8.1Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) 3 § Ordinarie val till och ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige ska hållas . Valdag ska vara den andra söndagen . till ska hållas . Om Europeiska unionens råd i ett särskilt fall beslutar det, ska valet i stället hållas , maj eller juli valåret. Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som ska vara valdag. Ett omval ska hållas så snart det kan ske och senast efter beslut om omval. Vid extra val enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 5 kap. 10 § kommunallagen (2017:725) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med den centrala valmyndigheten och , vilken dag som ska vara valdag. I paragrafen, som har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter, finns bestämmelser om när val ska hållas i olika fall. Övervägandena finns i avsnitt 4.5. Ändringen i andra stycket innebär att det regleras att samtliga omval ska hållas så snart det kan ske och senast efter att har upphävt ett val och beslutat om omval. 1 § Ett parti som vill registrera sin beteckning ska skriftligen anmäla detta hos den centrala valmyndigheten. Om anmälan görs det år då ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige eller val till ska hållas, gäller registreringen från och med det valet. Om det är fråga om ett extra val ska en anmälan i stället göras senast efter det att beslutet om valdag har meddelats för att registreringen ska gälla från och med det valet. I paragrafen finns bestämmelser om grundläggande förutsättningar för skydd av partibeteckningar. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.2. Ändringen i första stycket innebär att styckets hittillsvarande andra mening, med bestämmelser om registrering av partibeteckning vid ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige eller val till , flyttas och blir ett nytt andra stycke. Andra stycket, som är nytt, motsvarar i huvudsak hittillsvarande första stycket första meningen. Bestämmelsen, som innehåller huvudregeln om 2017/18:38 när en anmälan om registrering av en partibeteckning ska göras för att gälla i ett val, ändras språkligt och redaktionellt så att den uteslutande reglerar vad som ska gälla i samband med ett ordinarie val. Av bestämmelsen följer att en anmälan om registrering som görs det år då ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige eller val till ska hållas gäller från och med det valet. Det hittillsvarande andra stycket blir paragrafens tredje stycke. Ändringen innebär att den lagstadgade möjligheten för ett parti att vid annat slag av val än ordinarie val till , ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige eller val till registrera sin beteckning senast efter det att beslutet om valdag har meddelats endast gäller i anslutning till ett extra val. Partier som inte har registrerat sina partibeteckningar det år då ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige eller val till ska hållas kan alltså inte registrera sin beteckning i anslutning till ett omval så att den gäller i det valet. Att ett parti som inte deltog i det ordinarie valet inte får anmäla deltagande i ett omval framgår av 16 § andra stycket. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 9 § Ett parti som vill anmäla samtliga sina kandidater för ett visst val ska skriftligen göra detta hos den centrala valmyndigheten eller, i den utsträckning som regeringen bestämmer, . Tillsammans med anmälan ska partiet lämna en egenhändigt undertecknad förklaring från varje kandidat att han eller hon samtycker till anmälan. En anmälan av kandidater för ett visst val och en kandidats samtycke till anmälan gäller även för ett omval i det valet. Ett parti får dock ändra en anmälan som har gjorts enligt första stycket. I paragrafen finns bestämmelser om grundläggande förutsättningar för anmälan av kandidater för partier som har registrerat sin partibeteckning. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.3. Av tredje stycket, som är nytt, följer dels att en anmälan av kandidater för ett visst val som utgångspunkt gäller även för omval i det valet, dels att ett parti kan ändra en anmälan av kandidater som partiet har gjort inför det ordinarie valet. Bestämmelsen innebär också att ett parti inte behöver inhämta nya samtycken från anmälda kandidater i samband med att ett val har upphävts och har beslutat om omval. Att anmälan kan ändras innebär att ett parti har möjlighet att anmäla ytterligare kandidater eller stryka kandidater särskilt för ett omval. Möjligheten att anmäla ytterligare kandidater särskilt för ett omval innebär t.ex. att personer som har blivit valbara i tiden mellan det ordinarie valet och omvalet kan anmälas som kandidater i omvalet. Möjligheten att stryka kandidater särskilt för ett omval innebär t.ex. att personer som i tiden mellan det ordinarie valet och omvalet har avlidit eller bytt partitillhörighet kan strykas från kandidatlistan. Genom att stryka en person som har bytt partitillhörighet kan partierna förhindra att personen i fråga trots detta väljs in på partiets mandat. bestämmelserna följer vidare att en kandidats samtycke till anmälan i det val som ett omval avser även ska gälla i omvalet. Ett parti som anmäler Prop. 2017/18:38 ytterligare kandidater särskilt för omvalet ska lämna en egenhändigt undertecknad förklaring från varje ny kandidat att han eller hon samtycker till anmälan. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 16 § En anmälan om deltagande i val gäller även för omval i det val som anmälan avser. Ett parti som inte har deltagit i ett val kan inte göra en särskild anmälan om deltagande i ett omval i det valet. I paragrafen finns bestämmelser om anmälan om deltagande i val för partier. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.2. Av andra stycket, som är nytt, följer att ett parti inte kan göra en särskild anmälan om deltagande i ett omval. Det innebär att enbart de partier som har anmält sitt deltagande till det ordinarie valet kan delta i ett eventuellt omval i det valet. Att ett partis anmälan om deltagande i det ordinarie valet även gäller vid omval i det valet följer av paragrafens första stycke. 17 § En anmälan om deltagande i val ska göras senast före valdagen i det val som anmälan avser. Vid extra val ska dock en anmälan som kommer in senare godtas, om den kommer in inom från beslutet om valdag. I paragrafen regleras hur före valdagen en anmälan om deltagande i val måste göras. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.2. Ändringen innebär att den bestämmelse som reglerar när ett parti senast ska anmäla sitt deltagande i ett omval tas bort. Ändringen är en följd av att partier inte kan anmäla sitt deltagande särskilt i ett omval, jfr 16 § andra stycket. 20 § Den som kandiderar för ett parti som har anmält sitt deltagande i ett val ska skriftligen ha samtyckt till kandidaturen. Ett sådant samtycke ska ges in till den centrala valmyndigheten eller, i den utsträckning som regeringen bestämmer, före valdagen. En förklaring som avses i 9 § andra stycket ska anses som ett samtycke till kandidaturen enligt första stycket för det parti förklaringen avser. Ett samtycke till kandidaturen för ett parti i ett val gäller även för ett omval i det valet. I paragrafen finns bestämmelser om samtycke till kandidatur. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.3. Av tredje stycket, som är nytt, följer att en kandidats skriftliga samtycke till att vara kandidat för ett parti i ett visst val även gäller för ett omval i det val som samtycket avser. Om en kandidat först i omvalet kandiderar för ett parti som har anmält sitt deltagande i det ordinarie val som omvalet avser, ska kandidaten lämna sitt skriftliga samtycke till kandidaturen särskilt för omvalet i enlighet med huvudregeln i första stycket. Dessutom görs en språklig ändring i paragrafen. 7 § ska biträda vid val genom att de lantbrevbärare som är anställda av bolaget ska vara bud enligt bestämmelserna i 7 kap. Vid val som inte gäller hela landet får den centrala valmyndigheten begränsa Postnord Group AB:s skyldighet enligt första stycket. I paragrafen finns bestämmelser om lantbrevbärare. Ändringen i första stycket innebär att hänvisningarna till Posten AB:s skyldighet att biträda vid val ändras till att avse , som har tagit över de lantbrevbäraruppgifter som tidigare haft. I andra stycket görs motsvarande ändring. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 23 § Vid omval ska det i de kommuner som valet gäller finnas röstningslokaler enligt 22 §. I övriga kommuner ska det finnas minst en röstningslokal enligt 22 § som ger väljarna goda möjligheter att rösta. Varje kommun ska senast före valdagen meddela den centrala valmyndigheten var och när röstning inom kommunen kan ske. I paragrafen finns bestämmelser om röstningslokaler i omval. Övervägandena finns i avsnitt 4.7. Ändringen i tredje stycket innebär att inte bara kommuner utanför omvalsområdet utan även de kommuner som omvalet gäller omfattas av kravet att meddela var och när röstning inom kommunen kan ske. Ändringen innebär dessutom att tiden för anmälan av röstmottagningsställen ändras. Uppgifter om var och när röstning kan ske i kommunen ska lämnas till senast före 8 § Den centrala valmyndigheten ska upprätta ett röstkort för varje väljare. väljare som inte har någon känd adress eller som inte är folkbokförda här i landet ska det upprättas röstkort bara om de begär det. Röstkort som avses i första stycket ska skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna tillhanda dagar före valdagen. Vid extra val och omval ska röstkorten i stället skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna tillhanda dagar före valdagen. För varje väljare som inte är folkbokförd här i landet ska den centrala valmyndigheten upprätta ett utlandsröstkort. Sådana röstkort ska skickas till väljarna senast före valdagen. Vid extra val och omval ska röstkorten i stället skickas så snart det är möjligt sedan det har beslutats vilken dag som ska I paragrafen finns bestämmelser om röstkort. Ändringen i andra stycket innebär att de nationella röstkorten vid extra Prop. 2017/18:38 val och omval ska skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna tillhanda senast före valdagen. Ändringen i tredje stycket innebär att utlandsröstkorten vid extra val och omval ska skickas så snart det är möjligt sedan det har beslutats vilken dag som ska vara valdag. Kravet att röstkorten ska skickas innebär i praktiken att måste påbörja förfarandet med tryckning och distribution av utlandsröstkort i stort sett i samband med att beslutet om vilken dag omvalet ska ske har meddelats. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 4 § Väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får lämna sina valsedlar där genom bud. Dessutom får följande väljare budrösta: 1.väljare som betjänas av Postnord Group AB:s lantbrevbärare, i den utsträckning som följer av 3 kap. 7 §, 2.väljare som är intagna i häkte, 3.väljare som är intagna i kriminalvårdsanstalt och av säkerhetsskäl inte kan rösta i samma röstningslokal som andra intagna på anstalten. Budröster ska lämnas i ytterkuvert för budröst. I paragrafen finns bestämmelser om budröstning. I andra stycket 1 anpassas hänvisningen med anledning av att Posten AB:s skyldighet att biträda vid val har övergått på . 5 § Följande personer får vara bud: 1.väljarens make eller sambo och väljarens, makens eller sambons barn, barnbarn, föräldrar eller syskon, 2.de som yrkesmässigt eller på liknande sätt ger väljaren vård eller som annars brukar hjälpa väljaren i personliga angelägenheter, 3.lantbrevbärare anställda av , 4.anställda vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt. Ett bud ska ha fyllt . I paragrafen finns bestämmelser om vem som får vara bud. I första stycket 3 anpassas hänvisningen med anledning av att Posten AB:s skyldighet att biträda vid val har övergått på . 7 § Om det inte finns några hinder mot att ta emot valkuvert, ska röstmottagarna, i väljarens eller budets närvaro, lägga kuverten i valurnan för de val valsedlarna gäller och markera detta i röstlängden. Valkuvert som har tagits emot med stöd av 8 kap. 7 a § läggs i valurnan utan att väljaren är närvarande. I röstlängden ska det anges hur väljarens eller budets identitet har kontrollerats. I paragrafen finns bestämmelser om röstmottagning i vallokal. 2017/18:38 I första stycket korrigeras hänvisningen till den paragraf som reglerar rätten för en väljare att i vissa fall lämna sina valkuvert utanför ett röstmottagningsställe (jfr prop. 2013/14:124 s. 4, 35 och 59–60). Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 22 § Om en ersättare i har utsetts till ordinarie ledamot, blivit invald i en annan valkrets efter ett omval där eller avgått som ersättare av någon annan orsak, ska på anmälan av fullmäktiges ordförande göra nya beräkningar och utse ytterligare en ersättare för varje ledamot som berörs. Ersättare för en annan ledamot som har utsetts i stället för en ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit ersättare för den avgångna ledamoten. Vid beräkningen ska samma beräkning tillämpas som när ersättare utses. Kan någon ersättare inte utses enligt första stycket, utses ingen ersättare. I paragrafen finns bestämmelser om ersättare i . Övervägandena finns i avsnitt 4.10. I första stycket kompletteras bestämmelsen om när på anmälan av fullmäktiges ordförande ska göra nya beräkningar för att utse ytterligare ersättare. Ändringen innebär att det införs en möjlighet att vid omval utse nya ersättare i en valkrets i om en ersättare i valkretsen har blivit invald i en annan valkrets där omval har hållits. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 23 § Om en ersättare i kommunfullmäktige har utsetts till ordinarie ledamot, blivit invald i en annan valkrets efter ett omval där eller avgått som ersättare av någon annan orsak, ska på anmälan av fullmäktiges ordförande göra nya beräkningar och utse ytterligare en ersättare för varje ledamot som berörs. I de fall antalet ersättare också efter det att ersättare har avgått uppgår till minst det antal som fullmäktige bestämt, ska en ny ersättare utses bara om ledamoten i annat fall skulle komma att sakna ersättare som utsetts för henne eller honom. Ersättare för en annan ledamot som har utsetts i stället för en ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit ersättare för den avgångna ledamoten. Vid beräkningen ska 16 § tillämpas. Kan någon ersättare inte utses enligt första stycket, utses ingen ersättare. I paragrafen, som har utformats i linje med Lagrådets synpunkter, finns bestämmelser om ersättare i kommunfullmäktige. Övervägandena finns i avsnitt 4.10. I första stycket kompletteras bestämmelsen om när på anmälan av fullmäktiges ordförande ska göra nya beräkningar för att utse ytterligare ersättare. Ändringen innebär att det införs en möjlighet att vid omval utse nya ersättare i en valkrets i kommunfullmäktige om en ersättare i valkretsen har blivit invald i en annan valkrets där omval har hållits. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 25 § När den centrala valmyndigheten har fördelat mandaten mellan partierna Prop. 2017/18:38 och utsett ledamöter och ersättare, ska valresultatet kungöras genom att det anslås på myndighetens fysiska anslagstavla och publiceras på myndighetens webbplats. Därmed är valet avslutat. På samma sätt ska det kungöras när nya ledamöter och ersättare har utsetts enligt 18–20 och 24 §§. I fråga om kungörandet tillämpas lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. I paragrafen, som har utformats delvis i enlighet med Lagrådets synpunkter, finns bestämmelser om kungörelse av valresultatet och om när ett val är avslutat, liksom om kungörelse av beslut om nya ledamöter och ersättare i och . Övervägandena finns i avsnitt 4.8. Ändringen i första stycket innebär att valresultatet i ett riksdagsval eller ett val till ska kungöras genom att det anslås på fysiska anslagstavla och publiceras på myndighetens webbplats. Ändringen i andra stycket innebär att även beslut om att utse nya ledamöter och ersättare i eller ska kungöras genom att anslås på fysiska anslagstavla och publiceras på myndighetens webbplats. Av tredje stycket, som är nytt, följer att lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. ska tillämpas i fråga om kungörandet. Det innebär att kungörande ska anses ha skett den dag då det sista föreskrivna tillkännagivandet ägde rum (jfr 5 § lagen om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m.). Valresultatet och beslut om utseende av nya ledamöter och ersättare enligt 18–20 och 24 §§ kommer därmed att komma till allmänhetens kännedom såväl via internet som via anslagstavla. 5 § Ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4 ska ges in till . Ett överklagande av beslut i andra fall ska ges in till den myndighet som har meddelat det överklagade beslutet (beslutsmyndigheten). I paragrafen finns bestämmelser om till vilken myndighet ett överklagande ska ges in. Övervägandena finns i avsnitt 4.8. Ändringen i första stycket innebär att ett överklagande av eller beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4 ska ges in till i stället för till beslutsmyndigheten. Resterande del av bestämmelsen i hittillsvarande första stycket flyttas till andra stycket. Av andra stycket, som är nytt, följer att överklaganden av andra beslut än sådana som gäller eller beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4 ska ges in till den myndighet som har meddelat det överklagade beslutet. 2017/18:38 6 § Ett överklagande ska ha kommit in till beslutsmyndigheten eller, när det gäller ett överklagande av beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4, till 1.i ett ärende som avses i 3 § 1 samt 3 a och b: senast från det överklagade beslutet kungjordes eller, om beslutet inte har kungjorts, från den dag klaganden fick del av beslutet, 2.i ett ärende som avses i 3 § 2: före valdagen, 3.i ett ärende som avses i 3 § 3 c: senast från den dag klaganden fick del av beslutet, 4.i ett ärende som avses i 3 § 3 d: senast inom från det överklagade beslutet kungjordes eller, om beslutet inte har kungjorts, inom från den dag klaganden fick del av beslutet,