prop · H403173 · 2017-04-26 00:00:00 — Det är därför nödvändigt att sätta en bestämd frist inom vilken en anmälan om registrering av uppgifter om det verkliga huvudmannaskapet ska ske. Regeringen bedömer att denna frist bör bestämmas från det att behörig myndighet beviljat registrering av den juridiska personen. Kravet på att göra anmälan till registret över verkliga huvudmän bör inte endast omfatta sådana juridiska personer som måste registreras i ett myndighetsregister för att få rättskapacitet. Kravet är avsett att träffa även sådana juridiska personer som av annat skäl omfattas av ett krav på registrering av den juridiska personen. Som exempel kan nämnas ideella 2016/17:173 föreningar och trossamfund som bedriver näringsverksamhet i sådan omfattning att de är skyldiga att registrera sig i handelsregistret enligt handelsregisterlagen (1974:157). Även för dessa börjar således anmälningsfristen att löpa när myndigheten har registrerat den juridiska personen i handelsregistret. Det nu behandlade kravet gäller för juridiska personer som registreras av myndighet efter att lagen har trätt i kraft. För dem som redan vid lagens ikraftträdande omfattas av kravet att göra anmälan till registret över verkliga huvudmän bör tidpunkten för första anmälan till detta register regleras i lagens övergångsbestämmelser (se avsnitt 17.2.4). För att registret ska innehålla korrekta och uppdaterade uppgifter bör en ny anmälan göras när ett anmält förhållande om en verklig huvudman ändras. En sådan anmälan bör ske utan dröjsmål. i anser att det bör införas ett krav på en årlig anmälan. Ett krav på en årlig anmälan till registret skulle öka möjligheterna att åstadkomma ett register som innehåller adekvata, korrekta och aktuella uppgifter. Enligt regeringens bedömning skulle det dock innebära en kraftigt ökad administration för registreringsmyndigheten och de juridiska personer som träffas av regleringen. Detta bedöms inte uppvägas av den nytta som en årlig anmälan skulle medföra, särskilt som det i majoriteten av de årliga anmälningarna sannolikt skulle framgå att ingen ändring skett jämfört med föregående års anmälan. Anmälan för juridiska personer som inte omfattas av ett krav på registrering Regeringens förslag: För en ideell förening och andra juridiska personer som inte omfattas av ett krav på registrering av grund- läggande information om den juridiska personen gäller kraven på att dokumentera, anmäla och på begäran tillhandahålla uppgift om det verkliga huvudmannaskapet först när en uppgift gällande den juridiska personens verkliga huvudman lämnas till en verksamhetsutövare med anledning av åtgärder för kundkännedom. I ett sådant fall ska en anmälan för registrering i registret över verkliga huvudmän göras från att uppgiften lämnats En anmälan behöver inte göras om den juridiska personen saknar en Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. avstyrker dock förslaget och anser att registreringsskyldigheten bör inträda inte enbart vid kontakt med verksamhetsutövare som omfattas av penningtvättslagen utan även vid kontakt med myndighet som efterfrågar Civos, vars yttrande Föreningar ställer sig bakom och kristna råd instämmer i, framhåller att det ofta krävs att även små eller nystartade ideella föreningar har ett bankkonto för att fullgöra krav från det offentliga, exempelvis för utbetalning av aktivitetsstöd, och anser därför att det vore bättre att helt undanta ideella föreningar och stiftelser från kravet på anmälan. Forum, vars yttrande Famna hänvisar till i denna del, påpekar att bestämmelsen kan uppfattas som att en myndighet inte kan begära ut uppgifter från en ideell förening så länge som någon verksamhetsutövare inte begärt och fått uppgift om det verkliga huvudmannaskapet. Skälen för regeringens förslag: Frågan om när anmälan om registrering ska ske framgår inte uttryckligen av fjärde penningtvätts- direktivet. I avsnitt 15.4.5 föreslår regeringen att en anmälan till registret ska göras senast från det att en juridisk person har registrerats av en behörig registreringsmyndighet. Det finns dock juridiska personer, företrädesvis ideella föreningar, som inte omfattas av någon skyldighet att registrera uppgifter om den juridiska personen i något register. Stiftelser omfattas i regel av ett krav på registrering, men får rättskapacitet innan registrering har skett. För föreningar och stiftelser som inte omfattas av krav på registrering måste en särskild ordning gälla. Av direktivet framgår att medlemsstaterna får låta verksamhetsutövare samla in uppgifter till registret (skäl 14). Denna möjlighet måste enligt regeringens bedömning innebära att det finns utrymme att knyta registreringstidpunkten till när den juridiska personen första gången kommer i kontakt med en verksamhetsutövare som omfattas av penningtvättslagen. Registrering måste således ske senast . Enligt regeringens bedömning måste det vidare anses vara förenligt med direktivet att låta skyldigheterna att dokumentera och på begäran tillhandahålla uppgift om det verkliga huvudmannaskapet inträda först då ett krav på registrering aktualiseras. En sådan tolkning medför att exempelvis ideella föreningar som inte har några ekonomiska relationer med någon utanför sammanslutningen inte omfattas av kraven som gäller övriga juridiska personer. Detta är enligt regeringens bedömning en ändamålsenlig avgränsning, eftersom juridiska personer av detta slag innebär en försumbar risk för penningtvätt och finansiering av terrorism. I de fall en sådan förening har exempelvis ett bankkonto, vilket är relativt vanligt enligt Civos, Föreningar och kristna råd, kommer föreningen att omfattas av samma krav som övriga juridiska personer i fråga om skyldigheten att utreda och dokumentera frågan om det verkliga huvudmannaskapet, från det att föreningen till banken lämnat uppgifter avseende föreningens verkliga huvudmannaskap. Ideella föreningar kan dock i stor utsträckning komma att undantas från kravet på att dokumentera uppgifterna, eftersom sådan dokumentation i många fall kan antas vara uppenbart obehövligt (jfr avsnitt 15.4.1). För en juridisk person som inte enligt någon annan författning omfattas av ett krav på registrering av grundläggande uppgifter om den juridiska personen bör således kraven på att dokumentera och på begäran tillhandahålla uppgift om det verkliga huvudmannaskapet gälla först när en uppgift gällande den juridiska personens verkliga huvudman lämnats till en verksamhetsutövare med anledning av åtgärder för kundkännedom. Den föreslagna bestämmelsen innebär, som Forum och Famna är inne på, att en ideell förening som inte är registreringsskyldig enligt annan författning inte omfattas av kravet på att lämna ut dokumentation gällande sitt verkliga huvudmannaskap till en myndighet så länge uppgift gällande det verkliga huvudmannaskapet inte lämnats till en verksamhetsutövare i anledning 2016/17:173 av åtgärder för kundkännedom. Att en myndighet begär uppgifter från en sådan juridisk person bör inte medföra att lagen blir tillämplig, vilket Även när det gäller frågan om skyldigheten att anmäla uppgift om den verkliga huvudmannen finns beträffande de nu behandlade juridiska personerna skäl att göra särskilda överväganden. Enligt regeringens bedömning kan artikel 30.1–30.3 i direktivet inte förstås så att det finns ett uttryckligt krav på att alla juridiska personer måste göra en anmälan till registret även i de fall en verklig huvudman saknas. För andra juridiska personer än dem som behandlas bör en anmälan göras oavsett förekomsten av en verklig huvudman, eftersom detta ökar möjligheterna att upptäcka uteblivna eller felaktiga registreringar och ökar registrets användbarhet för verksamhetsutövare och myndigheter. I exempelvis aktiebolag kan det antas vara relativt vanligt förekommande att förhållandena rörande det verkliga huvudmannaskapet förändras . Det faktum att en verklig huvudman inte finns kan således inte tas till intäkt för att det förhållandet kommer att bestå, och det bör vara möjligt att i registret följa förändringar avseende det verkliga huvudmannaskapet . Att det inte funnits någon verklig huvudman i en sådan juridisk person kan således vara en relevant och användbar uppgift. För en ideell förening är dock förhållandet det omvända. En sådan förening kommer endast i undantagsfall att ha en verklig huvudman. Om en anmälningsskyldighet skulle gälla även om en verklig huvudman saknas skulle ett stort antal ideella föreningar anmäla föreningens namn och eventuella organisationsnummer till registret, samt uppgiften att föreningen inte har någon verklig huvudman. Det saknas i allmänhet möjlighet för en verksamhetsutövare eller myndighet att komplettera uppgifterna om den ideella föreningen genom uppgifter från andra register, vilket är möjligt avseende bl.a. aktiebolag och ekonomiska föreningar. De uppgifter som skulle registreras avseende ideella föreningar skulle således i de flesta fall sakna relevans i förhållande till syftet med registreringen och ha ett mycket begränsat värde för verksamhetsutövare och myndigheter. Med hänsyn till detta samt då direktivet inte kan förstås så att det innebär ett uttryckligt krav på att registrering ska ske även om en verklig huvudman saknas, anser regeringen att det bör göras ett undantag från registeringsskyldigheten. Undantaget bör gälla för juridiska personer som inte enligt någon annan författning omfattas av ett krav på registrering av grundläggande information om den juridiska personen och som saknar en verklig huvudman. Om en sådan juridisk person har en verklig huvudman bör denna dock anmälas till registret. En anmälan till registret bör ske senast efter det att uppgift om det verkliga huvudmannaskapet har lämnats till en verksamhetsutövare som omfattas av penningtvättslagen. 15.4.7Vissa oregistrerade juridiska personers skyldighet att anmäla uppgifter om företrädare till registret Regeringens förslag: Om en juridisk person som inte enligt någon annan författning omfattas av ett krav på registrering av grund- läggande information om den juridiska personen tar emot eller samlar in pengar eller annan egendom i syfte att främja ett varaktigt ändamål som innebär att pengar eller egendom överförs till en fysisk person eller till en annan juridisk person, ska den juridiska personen anmäla uppgift om sina företrädare och firmatecknare till registret över verkliga huvudmän. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår även en frivillig registreringsmöjlighet för oregistrerade juridiska personer att anmäla uppgifter om företrädare till registret. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att det inte bör införas en frivillig registrering för oregistrerade juridiska personer av uppgifter om styrelseledamöter och firmatecknare. Civos, vars yttrande föreningar ställer sig bakom och kristna råd instämmer i, efterfrågar ett förtydligande av vilka juridiska personer som omfattas av förslaget. Skälen för regeringens förslag: Den absoluta majoriteten av alla juridiska personer, registrerade som oregistrerade, bildas och används för legitima och vällovliga syften. I de riskbedömningar för penningtvätt och finansiering av terrorism som genomförts i framkommer dock att oregistrerade juridiska personer, främst i form av ideella föreningar, riskerar att användas i syfte att finansiera terrorism eller att överföra pengar till utlandet på sätt som medför förhöjd risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Detta är inte något specifikt för . Fatfs rekommendation 8, som reviderades , ålägger därför länder att förhindra att s.k. () används för att finansiera terrorism. En NPO definieras i Fatfs rekommendationer som en juridisk person eller arrangemang eller organisation som huvud- sakligen samlar in eller betalar ut pengar för välgörande, religiösa, kulturella, utbildande, sociala eller broderliga ändamål eller som främjar andra typer av goda värden. Enligt den reviderade rekommendationen och dess tolkningsnoter framgår bl.a. att länder ska identifiera vilka organisationer eller grupper av organisationer som faller inom Fatfs definition av NPO och vidta riskbaserade åtgärder för att förhindra att dessa organisationer utnyttas för finansiering av terrorism. Enligt regeringens bedömning når inte upp till den nivå som Fatfs rekommendation kräver. Detta beror bl.a. på att svenska myndigheter har mycket liten möjlighet att få kännedom om och insyn i oregistrerade juridiska personer som bedriver särskilt sårbar insamlings- verksamhet. Enligt regeringens bedömning är det mot bakgrund av riskerna för framför allt finansiering av terrorism, Fatfs rekommendationer och myndigheternas bristande insyn i insamlingsorganisationer motiverat att införa regler som ökar möjligheterna att få kännedom om och insyn i 2016/17:173 dessa organisationer. En sådan ökad genomlysning kan också medföra ett ökat förtroende för organisationer som samlar in pengar för välgörande ändamål. Ett högt förtroende för en organisation kan i sin tur öka myndigheters och privatpersoners vilja att bidra till organisationernas verksamhet. Enligt regeringens bedömning riskerar den föreslagna registreringsskyldigheten således inte att på ett oproportionerligt sätt drabba alla de insamlingsorganisationer som bedriver en samhällsnyttig och vällovlig verksamhet. I den nya registreringslagen bör därför införas en bestämmelse som innebär att om en juridisk person som inte är registrerad i något myndighetsregister tar emot eller samlar in pengar eller annan egendom i syfte att främja ett varaktigt ändamål som innebär att pengar eller egendom överförs till en annan fysisk eller juridisk person, ska den juridiska personen anmäla uppgift om sina företrädare och firmatecknare till registret över verkliga huvudmän. Civos, Föreningar och kristna råd efterfrågar ett förtydligande av vilka som omfattas av förslaget. Att syftet med den juridiska personen ska vara att främja ett varaktigt ändamål innebär att tillfälliga insamlingar i juridiska personer med andra ändamål inte medför ett krav på registrering. Bestämmelsen omfattar således exempelvis en ideell förening som har till syfte att samla in pengar för ett visst ändamål. Regeringen gör, i likhet med , bedömningen att någon möjlighet till frivillig registrering för oregistrerade juridiska personer av uppgifter om styrelseledamöter och firmatecknare inte bör införas. Vissa undantag för juridiska personer som har ett politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant Regeringens förslag: En juridisk person som inte omfattas av krav på registrering av den juridiska personen i andra register än registret över verkliga huvudmän och som har ett politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant ändamål eller är ett trossamfund som inte registrerats i handelsregistret enligt handelsregisterlagen är inte skyldig att i anmälan till registret över verkliga huvudmän ange uppgifter om fysiska personer, om en sådan anmälan medför att medlemmen därigenom ger sin åskådning i något av dessa avseenden till känna. Medlemmar måste inte heller anmälas för registrering om en anmälan medför att en fysisk person ger sitt medlemskap i en fackförening till känna samt om en anmälan avslöjar uppgift om en fysisk persons hälsotillstånd eller sexualliv. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor vill understryka vikten av att konsekvenserna för organisationer som verkar ur exempelvis ett religiöst, kulturellt eller politiskt perspektiv noga genomlyses och anser att undantaget bör till att innefatta juridiska personer med ändamål som är relaterade till könsuttryck eller könsidentitet. Civos, vars yttrande föreningar ställer sig bakom och kristna råd instämmer i, anser att krav på registrering av verkliga huvudmän indirekt skulle kunna påverka organisationsfriheten negativt exempelvis för individer som saknar laglig rätt att vistas i landet och att undantagen därför bör breddas ytterligare. Svensk Insamlingskontroll framhåller att det kan finnas personer med skyddade personuppgifter som är verksamma som ledamöter eller firmatecknare i styrelser för ideella organisationer och anser att det bör finns möjlighet till sekretess för skyddade personuppgifter i registret över verkliga huvudmän. Forum befarar att registrering av exempelvis barn kommer att ske och efterfrågar en närmare genomgång av i vilka fall individuppgifter ska få registreras. Skälen för regeringens förslag: Förslaget om kravet på registrering av verkliga huvudmän och i vissa fall styrelseledamöter och andra företrädare omfattar även juridiska personer som inte tidigare omfattats av något annat krav på registrering av den juridiska personen eller dess företrädare (se avsnitt 15.4.7). Av 2 kap. 2 § regeringsformen framgår som utgångspunkt att ingen av det allmänna får tvingas att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Mot den bakgrunden bör kravet på registrering av verkliga huvudmän utformas med viss återhållsamhet. Regeringen föreslår därför ett undantag från anmälningsskyldigheten för sådana juridiska personer som inte omfattats av någon registrerings- skyldighet och vars ändamål är politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant av regeringsformen skyddat ändamål. Sådana juridiska personer bör inte vara skyldiga att anmäla uppgifter om fysiska personer som är medlemmar i den juridiska personen, om anmälan medför att medlemmen därigenom ger sin åskådning i något av dessa avseenden till känna. En sådan ytterligare utvidgning av undantaget, som Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor efterfrågar, är enligt regeringens uppfattning inte motiverat för att skydda den grundlagsskyddade rätten att inte tvingas ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Till skillnad från Civos m.fl., anser regeringen att ett krav på registrering av verkliga huvudmän inte innebär en inskränkning i organisationsfriheten. Anmälningar som görs av exempelvis fackföreningar, patient- föreningar eller föreningar som arbetar för hbtq-personers rättigheter kan medföra att anmälningar innebär behandling av s.k. känsliga person- uppgifter enligt 13 § personuppgiftslagen (1998:204). Enligt regeringens bedömning kommer de aktuella föreningarna att endast i sällsynta undantagsfall anses ha en verklig huvudman enligt lagen. I de fall en sådan förening har en verklig huvudman är det enligt regeringens bedömning motiverat att göra det möjligt för föreningen att inte anmäla en fysisk persons namn, och därigenom undvika att känsliga person- uppgifter behandlas i det nu föreslagna registret. Mot bakgrund av att uppgifterna i andra register hos som exempelvis bolags- registret och föreningsregistret är offentliga och inte omfattas av sekretess, gör regeringen, trots det Svensk Insamlingskontroll och Forum anför gällande behov av sekretess, bedömningen att några sekretessbestämmelser inte bör införas i lagen om registrering av verkliga huvudmän. Regeringen bedömer det inte som sannolikt att, som Forum befarar, ett barn skulle 2016/17:173 bedömas vara den fysiska person som ytterst äger eller kontrollerar en juridisk person och registreras som verklig huvudman, även om kriterierna för presumtion skulle kunna bli uppfyllda om någon väljer att sätta ett barn som ledamot i en styrelse för en stiftelse (jfr avsnitt 15.3.1). Fysiska personer som förvaltar truster eller Regeringens förslag: För en fysisk person som är förvaltare av en trust eller liknande juridisk konstruktion ska gälla samma skyldigheter som för en juridisk person i fråga om att dokumentera, anmäla och på begäran tillhandahålla uppgift om trustens verkliga huvudmän. Även bestämmelserna om förelägganden vid brister i anmälan, utebliven anmälan eller misstanke om felaktiga uppgifter i registret och om föreläggande vid vite ska i tillämpliga delar gälla fysiska personer som är förvaltare av truster eller liknande juridiska Förvaltare av en trust eller liknande juridisk konstruktion ska anmäla trustens eller den juridiska konstruktionens verkliga huvudmän för registrering när förvaltarens uppdrag inleds. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningens förslag avviker från regeringens förslag genom att det inte innehåller någon särskild bestämmelse om att reglerna om förelägganden vid brister i anmälan, utebliven anmälan eller misstanke om felaktiga uppgifter i registret och föreläggande om vite även är tillämpliga på en förvaltare av en trust. I utredningens förslag anges inte heller att bestämmelserna även ska gälla förvaltare av juridiska konstruktioner som liknar truster. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. om att bestämmelserna om förelägganden vid brister i anmälan m.m. är tillämpliga på förvaltare av truster som är fysiska personer. Skälen för regeringens förslag: En förvaltare av en trust ska vara skyldig att inhämta och förfoga över adekvata, korrekta och aktuella om trustens verkliga huvudmän (artikel 31.1 i fjärde Förvaltaren av trusten ska på samma sätt som övriga juridiska personer vara skyldig att tillhandahålla dessa uppgifter till myndigheter och verksamhetsutövare samt anmäla uppgifterna om verkliga huvudmän till det centrala registret. Detsamma ska gälla andra typer av juridiska konstruktioner med trustliknande struktur eller funktioner (artikel 31.8). Truster och liknande juridiska konstruktioner är inte juridiska personer och saknar därmed rättskapacitet. det inte kan riktas några krav direkt mot trusten eller den trustliknande Skyldigheterna måste därför riktas mot den fysiska eller juridiska person som förvaltar trusten. I syfte att tydliggöra att det som anges om skyldigheter för juridiska personer i den föreslagna lagen också ska gälla förvaltare av truster och liknande juridiska konstruktioner som är fysiska personer bör det införas en bestämmelse med sådant innehåll. Regeringen instämmer i bedömning att det bör tydliggöras att även bestämmelserna som föreslås gälla vid Prop. 2016/17:173 brister i anmälan, utebliven anmälan eller misstanke om felaktiga uppgifter i registret och om föreläggande vid vite i tillämpliga delar ska gälla för en förvaltare av en trust eller liknande juridisk konstruktion som är en fysisk person. Enligt direktivet behöver uppgifter om den verkliga huvudmannen hos truster eller liknande juridiska konstruktioner inte finnas i ett register förrän trusten får skattemässiga konsekvenser (artikel 31.4). Det kan dock vara svårt att avgöra när en trust får skattemässiga konsekvenser, särskilt på förhand, eftersom den skattemässiga bedömningen av en trusts förehavanden inte är uttryckligen reglerad i svensk rätt. Beskattnings- konsekvenserna av avskiljande av medel till en trust och mottagande av ersättning från en trust kan därför vara svåra att avgöra. Detsamma gäller andra trustliknande juridiska konstruktioner. För att göra regelverket lättare att tillämpa bör anmälningsskyldigheten knytas till den tidpunkt då förvaltarens uppdrag inleds. Det innebär att truster och liknande juridiska konstruktioner som förvaltas från kommer att omfattas av regleringen oavsett om trusten medför skattekonsekvenser i eller inte. Regeringens förslag: ska vara registreringsmyndighet för registret över verkliga huvudmän och andra uppgifter som anmäls enligt den nya lagen om registrering av verkliga huvudmän. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om innehållet i och övriga egenskaper hos registret, inbegripet frågor om tillgång till registret. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag.