prop · H50349 · 2017-12-05 00:00:00 — De bör vara kända för om- dömesgillhet, självständighet och rättrådighet. Bland jurymännen bör skilda samhällsgrupper och meningsriktningar samt olika delar av länet vara företrädda. Den som är underårig eller som har förval- tare enligt särskilda bestämmelser i lag får inte vara juryman. tingsfullmäktige i länet. Om en kommun i länet inte tillhör ett landsting, väljer landstingsfull- mäktige samt kommunfullmäktige i kommunen. I är det kommunfullmäktige i som väljer. Ska valet utföras av mer än en valmyndighet, fördelar länsstyrel- sen antalet juryledamöter inom vardera gruppen mellan valmyn- digheterna med ledning av folk- mängden. När en juryledamot ska väljas, ska tingsrätten anmäla detta till den valmyndighet som enligt första stycket ska genomföra valet. Behörighetskrav och andra krav på juryledamöter En juryledamot ska vara svensk medborgare och folkbokförd i länet. Den som är underårig eller har förvaltare enligt särskilda bestämmelser i lag får inte vara juryledamot. En juryledamot bör vara omdö- mesgill, självständig och rättrådig. Bland juryledamöterna bör skilda samhällsgrupper och meningsrikt- ningar samt olika delar av länet vara företrädda. Juryman, som fyllt , äge avsäga sig uppdraget. Vill juryman eljest avgå, pröve tingsrätten, om giltigt hinder föreligger för honom att utöva uppdraget. En juryledamot som har fyllt får avsäga sig uppdraget. Om en juryledamot vill avgå av något annat skäl, prövar tings- rätten om det finns giltigt hinder 2017/18:49 man att vara valbar, vare uppdra- get förfallet. Avgår juryman eller upphör han att vara valbar, skall inom den grupp av jurymän, som den av- gångne tillhörde, valmyndigheten utse annan i hans ställe för åter- stoden av valperioden. Valet får i ställe föret- agas av ; dock gäller sådant val endast för tiden intill näst- kommande möte. Klagan över val av juryman skall föras hos tingsrätten. Ehuru klagan ej föres, pröve rätten den valdes behörighet. Beträffande fullföljd av talan mot tingsrätts beslut i fråga, som avses i första stycket, gälle vad i lag är stadgat om fullföljd av talan mot underrätts beslut i rättegång. Mot hovrätts beslut må talan ej föras. Föres klagan, lände valet dock till efterrättelse, om ej rätten för- ordnar annat. De som äro utsedda till jurymän skola uppföras å en jurymanna- lista. I denna skall varje grupp upptagas särskilt. för honom eller henne att utöva uppdraget. Är en juryledamot inte längre valbar, upphör uppdraget. Om en juryledamot avgår eller han eller hon upphör att vara valbar, ska valmyndigheten enligt 9 § utse en ersättare för återstoden av valperioden. Valet ska göras inom den jurygrupp som jury- ledamoten tillhörde. Valet får göras av landstings- styrelsen i stället för av lands- tingsfullmäktige. Ett sådant val gäller dock endast fram till full- mäktiges nästa möte. Överklagande av val av juryleda- mot Ett val av en juryledamot kan överklagas till tingsrätten. Även om valet inte överklagas ska tingsrät- ten självmant pröva juryledamö- ternas behörighet. Vid överklagande av tingsrättens beslut i en fråga som avses i första stycket tillämpas vad som föreskrivs i lag om överklagande av en tingsrätts beslut under rättegång. Hovrättens beslut får inte överklagas. Ett beslut om val av juryledamot gäller även om det överklagas, om rätten inte beslutar något annat. Hur jury bildas i mål Förfarandet när jury bildas De som är utsedda till juryleda- möter ska föras upp på en lista över juryledamöter. I listan ska varje grupp tas upp särskilt. Vad som föreskrivs i lag om jäv för domare gäller även juryleda- I ett mål där en jury ska delta redogör rätten för listan över jury- ledamöter och behandlar frågan om det finns jäv mot någon som är upptagen på listan. Därefter ska juryn bildas av de juryledamöter som inte är jäviga. Det sker genom att vardera parten får utesluta tre juryledamöter inom den första gruppen och en inom tar rätten sedan genom lottning ut så många till suppleanter att sex juryledamöter kvarstår i den första gruppen och tre i den andra. För en jury i får vardera parten utesluta fem jury- ledamöter inom den första gruppen och två inom den andra. Äro å ena sidan flera parter och Om endast en av flera medparter vill endast någon av dem begagna vill utesluta juryledamöter, gäller sin uteslutningsrätt, gälle den den uteslutningen även för de uteslutning han företager även för överens om vilka juryledamöter olika jurymän och kunna de ej som ska uteslutas, genomför rätten enas, företage rätten uteslutningen uteslutningen genom lottning. Förfarandet vid jäv eller laga Ej må någon utan laga förfall Den som inte har laga förfall är undandraga sig att tjänstgöra i skyldig att tjänstgöra som juryle- Kan på grund av jäv eller laga Om det på grund av jäv eller laga förfall för juryman nödigt antal förfall för juryledamöter inte finns ledamöter i någon grupp ej er- tillräckligt antal ledamöter i någon hållas, nämne rätten för varje jurygrupp, utser rätten tre juryle- juryman som erfordras tre till damöter för varje ledamot som jurymän inom gruppen behöriga Av dessa ledamöter får Av de sålunda nämnda vardera parten utesluta en. äge vardera parten utesluta en. utses ska uppfylla de krav som må till juryman nämnas någon som ställs på juryledamöter i den aktu- förut i samma mål uteslutits. En juryledamot som har Förekomma flera mål, vari jury skall deltaga, må rätten, efter parternas hörande, förordna att samma jury skall tjänstgöra i alla målen. Skall jury utses gemen- samt för flera mål, äge vad i 11 § är stadgat om uteslutning av jury- man i mål, vari å ena sidan äro flera parter, motsvarande tillämp- ning. Föres i mål om ansvar jämväl talan om enskilt anspråk mot annan än den tilltalade, skola de åtgärder av svarandepart, som avses i 2 § första stycket, 10 § andra stycket och 12 § andra stycket, ankomma på den tilltalade. Då talan utan samband med åtal föres om tryckt skrifts konfiskering eller om enskilt anspråk gälle om rättegången i sådant mål vad i 2 och 10–13 §§ är föreskrivet; har frågan huruvida brott föreligger tidigare prövats i tryckfrihetsmål avseende ansvar för brott, skall dock prövning av samma fråga ej ånyo äga rum. I ansökningsmål skall den uteslutning av jurymän, som eljest ankommer på parterna, företagas av rätten genom lottning. uteslutits från samma mål får inte utses. Ytterligare bestämmelser om rättegången Om flera mål ska prövas av jury, får rätten besluta att samma jury ska tjänstgöra i målen. Parterna ska tillfrågas innan rätten fattar ett sådant beslut. Ska det utses en gemensam jury för flera mål, tillämpas det som anges i 17 § om uteslutning av juryledamot i mål där det finns flera parter på någon sida. Talan om skadestånd eller konfis- kering Om det i ett mål om ansvar för brott även förs talan om skadestånd mot någon annan än den tilltalade, är det den tilltalade som vidtar de åtgärder som avses i 3 § andra stycket, 16 § andra stycket och 18 § andra stycket. Vid talan om skadestånd som inte har samband med ett åtal gäller 3–6 och 15–19 §§. Om det i ett tryckfrihetsmål om ansvar för brott har prövats om brott föreligger, ska dock samma fråga Prop. inte prövas på nytt. gäller talan om konfiskering av en tryckt skrift utan samband med I ett mål om konfiskering enligt 9 kap. 8 § ska den uteslutning av göras av parterna i stället utföras av rätten genom lottning. Första och andra styckena gäller även i ett mål om borttagande av information ur en databas enligt 9 kap. 9 §. Närmare föreskrifter om rätte- Närmare bestämmelser om rätte- Närmare föreskrifter om rätte- gången i tryckfrihetsmål meddelas gången i tryckfrihetsmål får med- delas i lag. Äro inom samma län flera tings- Om det i samma län finns flera rätter, vilka äga upptaga tryckfri- tingsrätter som är behöriga att hetsmål, skola de uppgifter, som avses i 4, 6, 8 och 9 §§, fullgöras regeringen vilken tingsrätt som ska av den tingsrätt regeringen be- utföra de uppgifter som avses i 9 § För fall då riket är i krig eller krigsfara eller det råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller krigsfara vari riket har befunnit sig får före- skrifter om anstånd med val av jurymän och om undantag från jurymäns rätt att avsäga sig sitt uppdrag meddelas i lag eller, efter bemyndigande i lag, av regeringen genom förordning. Om riket är i krig eller krigsfara eller det råder sådana extraordinära förhållanden som är föranledda av krig eller krigsfara som riket har befunnit sig i, får det i lag meddelas föreskrifter om 1.anstånd med val av juryleda- möter, och 2.undantag från juryledamöters rätt att avsäga sig uppdraget. I lag får det föreskrivas att regeringen får meddela sådana föreskrifter. Om utrikes tryckta skrifter m.m. I fråga om skrift som tryckts I fråga om skrifter som tryckts utom riket och som utges här skall, utomlands och som ges ut i om inte annat sägs nedan, i til- gäller, om inte annat föreskrivs, i lämpliga delar gälla vad som är tillämpliga delar vad som är före- föreskrivet i 1 kap., 3 kap., 6 kap., 7 kap., 8 kap. 1, 2, 5–7 – 1 kap. om tryckfriheten, 12 §§ samt 9–12 kap. – 3 kap. om rätten till anonymi- meddelarbrott och anskaffarbrott, – 8 kap. 1–3, 6–8 och 11–14 §§ om ansvar för tryckfrihetsbrott, – 9 kap. om tillsyn och åtal, – 10 kap. om – 11 kap. om skadestånd, och Skrift, som tryckts utom riket, skall anses här utgiven då den på sätt i 1 kap. 6 § sägs blivit utläm- nad för spridning inom riket. En skrift som har tryckts utom- lands anses utgiven i när den har blivit utlämnad här till försäljning eller för spridning på annat sätt. Är periodisk skrift, som tryckes utom riket, huvudsakligen avsedd för spridning inom riket, gälle i tillämp- liga delar vad i 5 kap. är stadgat; vad där sägs om ägares behörighet skall icke äga tillämpning. För utgivning här i riket av an- nan utom riket tryckt periodisk skrift erfordras ej utgivningsbevis. Finnes sådant bevis, skall i fråga om skriften tillämpas vad i första stycket sägs. Om en periodisk skrift som hu- vudsakligen är avsedd att spridas i har tryckts utomlands, gäller i tillämpliga delar 5 kap. om rätten att ge ut periodiska skrifter. Utgivningsbevis krävs inte för att ge ut en periodisk skrift som har tryckts utomlands och som inte huvudsakligen är avsedd att spri- Ansvar för den som har lämnat ut Vad i denna förordning är stad- Om en skrift har tryckts utom- gat om ansvarighet för den som lands, ska vad som anges i denna tryckt skrift skall i fråga om skrift, som tryckts utom riket, avse den gälla för den som har låtit lämna som låtit utlämna skriften för ut skriften för spridning i . spridning inom riket eller, om det Om det inte kan visas vem som ej kan visas vem han är eller han har låtit lämna ut skriften för ej, då skriften , ägde spridning, är i stället den ansvarig hemvist inom riket, den som enligt som enligt 6 kap. är att anse som 6 kap. är att anse som utspridare. Detsamma gäller om den som har låtit lämna ut skriften för spridning här inte hade hemvist i när skriften gavs ut. Skyldighet att bevara exemplar Om skyldighet att för granskning bevara exemplar av skrift, som gäller också skrifter som har tryckts utom riket, och att lämna exemplar av sådan skrift till bibliotek eller arkiv föreskrives i I fråga om en skrift som trycks Det som sägs om meddelar- och utom riket och som ges ut här men i 1 kap. 7 § som inte huvudsakligen är avsedd även i fråga om en skrift som har för spridning inom riket och för tryckts utomlands och som ges ut vilken det inte heller finns utgiv- här men som inte huvudsakligen är ningsbevis gäller bestämmelserna i avsedd att spridas i och för vilken det inte heller finns utgiv- 2017/18:49 underrättelser för offentliggörande om inte 1.meddelandet eller anskaffan- det innefattar brott mot rikets säkerhet; 2.meddelandet innefattar utläm- nande eller tillhandahållande som avses i 7 kap. 3 § första stycket 2; 3.meddelandet utgör uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt. Första stycket tillämpas också i fråga om en skrift som inte ges ut i , om meddelandet lämnades eller anskaffandet ägde rum här, oavsett om skriften trycks här eller utomlands. Med den som lämnar meddelande för offentliggörande jämställs den som på annat sätt medverkar till framställning i peri- odisk skrift såsom författare eller annan upphovsman. Är meddelandet eller anskaffan- det straffbart enligt första och andra styckena, gäller vad som är föreskrivet om detta. Mål om an- svar eller enskilt anspråk på grund av brott som sagts ska handläg- gas som tryckfrihetsmål, när inte 12 kap. 1 § andra stycket tredje meningen har motsvarande tillämp- ning. I fråga om rätt till anonymitet för meddelaren gäller det som är föreskrivet i 3 kap. Bestämmelsen i 3 § 3 ska dock omfatta även andra brott mot rikets säkerhet än de som avses där. Första stycket gäller dock inte om 1.meddelandet eller anskaffan- det innefattar brott mot säkerhet, 2.meddelandet innefattar ett så- dant utlämnande eller tillhanda- hållande som avses i 7 kap. 22 § första stycket 2, eller 3.meddelandet utgör ett uppsåt- ligt åsidosättande av tystnadsplikt. Det som sägs om meddelar- och anskaffarfrihet i 7 § tillämpas för en skrift som inte har getts ut i , om uppgiften meddelats eller anskaffats här. I fråga om periodiska skrifter jämställs med meddelaren en för- fattare eller någon annan upp- hovsman som har medverkat till en framställning i skriften. Meddelaren har i fall som avses i 7 och 8 §§ rätt till anonymitet enligt 3 kap. Bestämmelsen om undantag från tystnadsplikt i 3 kap. 4 § 3 ska dock omfatta även andra brott mot säkerhet än de som anges där. Om ett meddelande eller an- skaffande enligt 7 eller 8 § är straffbart, gäller vad som anges i denna grundlag om meddelar- och anskaffarbrott. Mål om ansvar eller skadestånd på grund av ett sådant brott handläggs enligt bestämmelserna om tryckfrihetsmål, om inte annat följer av 12 kap. 1 § andra stycket. Vad i lag är stadgat om resning i mål i allmänhet gälle, utan hinder av att jury prövat huruvida brott föreligger, även dom i tryckfri- hetsmål. Beviljas resning i mål, vari jury prövat huruvida brott föreligger, och grundas resningen på omstän- dighet som kan antagas hava in- verkat på juryprövningen, skall beslutas att målet skall ånyo upptagas inför jury av den rätt som först dömt i målet. Om resning beviljas till den tilltalades förmån och saken är uppenbar, får den domstol som beviljar resningen i stället ändra domen. För resning i tryckfrihetsmål gäller vad som föreskrivs i lag. Om resning beviljas i ett mål där en jury har prövat om brott före- ligger, ska rätten besluta att målet ska tas upp inför en ny jury av den domstol som först dömde i målet. Detta gäller under förutsättning att beslutet om resning grundas på en omständig- het som kan antas ha haft betydelse för juryns prövning. Om saken är uppenbar får den domstol som beviljar resning till förmån för den tilltalade dock ändra domen. Tillsättande av en ny jury Då på grund av högre rätts be- slut tryckfrihetsmål, vari jury del- tagit, skall ånyo upptagas inför jury av den rätt som först dömt i målet, gälle om juryns tillsättande vad i 12 kap. 10–14 §§ är stadgat. Om ett tryckfrihetsmål efter be- slut av högre rätt ska tas upp på nytt inför en jury av den domstol som först dömde i målet, tillsätts den nya juryn enligt 12 kap. 15– 21 §§. Tryckfrihetsmål och annat mål om brott mot bestämmelserna i denna förordning skola alltid skyndsamt behandlas. Tryckfrihetsmål och andra mål om brott mot bestämmelserna i denna grundlag ska behandlas skyndsamt. I fråga om internationellt rätts- ligt bistånd gäller vad som före- skrivs i lag. Sådant bistånd får inte lämnas i strid med svenska all- männa rättsprinciper på det tryck- frihetsrättsliga området. Andra än svenska medborgare och svenska juridiska personer För andra än svenska medbor- gare och svenska juridiska personer får särskilda begräns- ningar göras genom lag i fråga om tryckfriheten och allmänna hand- lingars offentlighet. Frågor som inte regleras i grundlagen I frågor som inte har reglerats särskilt i denna grundlag eller i en särskild lag som har meddelats 2Tidigare 4 § upphävd genom 1976:955. 3Tidigare 6 § upphävd genom 1974:155. med stöd av grundlagen, gäller vad som annars är föreskrivet i lag eller annan författning. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Härigenom föreskrivs i fråga om yttrandefrihetsgrundlagen1 dels att 1, 3 och 7 kap. samt 4 kap. 4 §, 5 kap. 4 och 5 §§, 6 kap. 2 § och 10 kap. 2 § ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 2 kap. 4 § ska betecknas 2 kap. 5 §, nuvarande 2 kap. 5 § ska betecknas 2 kap. 7 §, nuvarande 4 kap. 5 och 6 §§ ska betecknas 4 kap. 6 och 7 §§, nuvarande 5 kap. 2 och 3 §§ ska betecknas 5 kap. 3 och 4 §§, nuvarande 5 kap. 6 § ska betecknas 5 kap. 8 §, nuvarande 6 kap. 3 och 4 §§ ska betecknas 6 kap. 8 och 9 §§, nuvarande 8 kap. 1 och 2 §§ ska betecknas 9 kap. 1 och 2 §§, nuvarande 8 kap. 3 och 4 §§ ska betecknas 9 kap. 4 och 5 §§, nuvarande 9 kap. 1 § ska betecknas 10 kap. 1 §, nuvarande 10 kap. 1 § ska betecknas 11 kap. 2 § och nuvarande 11 kap. 1 § ska betecknas 12 kap. 1 §, dels att 2 kap. 1–3 §§, 4 kap. 1–3 §§, 5 kap. 1 §, 6 kap. 1 § och de nya 2 kap. 5 §, 2 kap. 7 §, 4 kap. 6 och 7 §§, 5 kap. 3, 4 och 8 §§, 6 kap. 8 och 9 §§, 9 kap. 1, 2, 4 och 5 §§, 10 kap. 1 §, 11 kap. 2 §, 12 kap. 1 § och rubrikerna till 2, 4–6 och 8–12 kap., ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya kapitel, 1, 3 och 7 kap., 32 nya paragrafer, 2 kap. 4 och 6 §§, 4 kap. 4 och 5 §§, 5 kap. 2 och 5–7 §§, 6 kap. 2–7 §§, 8 kap. 1–6 §§, 9 kap. 3, 6 och 7 §§, 11 kap. 1 och 3–7 §§ och 12 kap. 2–4 §§ och närmast före 2 kap. 3 och 5–7 §§, 4 kap. 1, 4, 6 och 7 §§, 5 kap. 1, 4 och 6–8 §§, 6 kap. 1, 3–6, 8 och 9 §§, 8 kap. 1, 2 och 6 §§, 9 kap. 1, 2 och 7 §§, 11 kap. 1–3 §§ och 12 kap. 2–4 §§ nya rubriker av följande lydelse. Yttrandefriheten enligt denna grundlag 1 § Var och en är gentemot det allmänna tillförsäkrad rätt enligt denna grundlag att i ljudradio, tv och vissa liknande överföringar, offentliga uppspelningar ur en databas samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar offentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. Yttrandefriheten enligt denna grundlag har till ändamål att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnär- ligt skapande. I den får inga andra begränsningar göras än de som följer av denna grundlag. 2 § I denna grundlag avses med 1 Yttrandefrihetsgrundlagen omtryckt 2015:150. program: innehållet i ljudradio, tv eller andra sådana överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor samt innehållet i offentliga uppspelningar ur en databas, tekniska upptagningar: upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med ett tekniskt hjälpmedel, databas: en samling av information lagrad för automatiserad behand- ling. 3 § Denna grundlag är tillämplig på sändningar av program som är rik- tade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Som sändningar av program anses också tillhandahållande till allmän- heten på särskild begäran av direktsända eller inspelade program, om starttidpunkten och innehållet inte kan påverkas av mottagaren. Det som föreskrivs om program i denna grundlag gäller även program som förmedlas genom satellitsändning som utgår från . 4 § Denna grundlags föreskrifter om sändningar av program tillämpas också när information ur en databas, vars innehåll kan ändras endast av den som driver verksamheten, tillhandahålls allmänheten med hjälp av elektromagnetiska vågor 1. av någon av följande: a)en redaktion för en periodisk skrift eller ett program, b)ett företag för yrkesmässig framställning av sådana skrifter som av- ses i tryckfrihetsförordningen eller av tekniska upptagningar, c)en nyhetsbyrå, eller d)någon annan, om det finns utgivningsbevis för verksamheten enligt 5 §, och 2. på något av följande sätt: a)överföring på särskild begäran, b)överföring enligt överenskommelse i förväg, c)framställning av tekniska upptagningar, skrifter eller bilder, eller d)offentlig uppspelning. Även om viss information i databasen har tillförts av någon annan gäller grundlagen för sådana delar av databasen där det framstår som klart att informationen härrör från den som driver verksamheten. Vad som anges i denna paragraf gäller inte sådana tillhandahållanden ur en databas som avses i 3 § andra stycket. Särskilt om databaser med utgivningsbevis 5 § Utgivningsbevis utfärdas om 1.verksamheten är ordnad på det sätt som anges i 4 § och överföring- arna utgår från , 2.en behörig utgivare har utsetts och åtagit sig uppdraget, och 3.verksamheten har ett namn som är sådant att det inte lätt kan för- växlas med namnet på en annan verksamhet enligt 4 §. 6 § Ett utgivningsbevis gäller . Därefter upphör beviset att gälla. Beviset får förnyas, om det finns förutsättningar att utfärda ett sådant bevis. Det förnyas varje gång från utgången av den föregående tioårsperioden. Om det inte längre finns förutsättningar att utfärda ett utgivningsbevis, får det återkallas. Detsamma gäller om verksamheten inte har påbörjats från den dag då utgivningsbeviset utfärdades eller om den som driver verksamheten har anmält att verksamheten har upphört. 7 § Varje databas ska ha ett namn. Föreskrifter om utfärdande, upphörande, förnyelse och återkallelse av utgivningsbevis och om namn på databaser får meddelas i lag. Föreskrifter om straff för den som bryter mot en föreskrift som har meddelats med stöd av andra stycket får meddelas i lag. 8 § Denna grundlag är tillämplig på tekniska upptagningar som är ut- givna. En teknisk upptagning anses utgiven när den har lämnats ut för att spridas till allmänheten i genom att spelas upp, säljas eller till- handahållas på annat sätt. En teknisk upptagning ska inte anses utlämnad för att spridas till all- mänheten i enbart på den grunden att den skickas härifrån till mottagare i utlandet. Om grundlagen är tillämplig eller inte prövas i det enskilda fallet med utgångspunkt i vad som kan antas om spridningen. Om det inte framgår något annat av omständigheterna, ska grundlagen anses tillämplig på en upptagning som är försedd med sådana uppgifter som avses i 3 kap. 16 § eller 4 kap. 5 §. Program och tekniska upptagningar som jämställs med tryckta skrifter 9 § Att vissa program och tekniska upptagningar ska jämställas med tryckta skrifter framgår av 1 kap. 5 och 6 §§ tryckfrihetsförordningen. 10 § Det står var och en fritt att meddela uppgifter i vilket ämne som helst i syfte att göra dem offentliga i program eller genom tekniska upp- tagningar (meddelarfrihet). Denna frihet avser uppgifter som lämnas till –en författare eller någon annan upphovsman, –en utgivare, redaktion eller nyhetsbyrå, eller –ett företag för framställning av tekniska upptagningar. Det står också var och en fritt att anskaffa uppgifter i vilket ämne som helst i syfte att meddela eller offentliggöra dem enligt första stycket (anskaffarfrihet). I dessa friheter får inga andra begränsningar göras än de som följer av denna grundlag. Censurförbud och förbud mot andra hindrande åtgärder 11 § Det som är avsett att framföras i program eller genom tekniska upptagningar får inte först granskas av en myndighet eller ett annat Det är inte heller tillåtet för en myndighet eller ett annat Prop. 2017/18:49 allmänt organ att på grund av innehållet förbjuda eller hindra framställ- ning, offentliggörande eller spridning bland allmänheten av ett program eller en teknisk upptagning, om åtgärden inte har stöd i denna grundlag. 12 § Trots 11 § får det i lag meddelas föreskrifter om granskning och godkännande av rörliga bilder i en sådan offentlig uppspelning ur en databas som avses i 4 § första stycket 2 d. Detsamma gäller rörliga bilder i tekniska upptagningar som ska visas offentligt.