prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — De jämställdhets- politiska delmålen fungerar som en precisering av det övergripande riksdagsbundna jämställd- hetspolitiska målet och skapar därmed ett poli- tiskt fokus och ett förtydligande av regeringens prioriteringar inom ramen för jämställdhetspoli- tiken. Regeringen arbetar utifrån följande delmål för jämställdhets- politiken: –En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedbor- gare och att forma villkoren för beslutsfat- tandet i samhällets alla sektorer. –Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk själv- ständighet livet ut. –Jämställd utbildning. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjlig- heter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. –Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möj- ligheter att ge och få omsorg på lika villkor. –Jämställd hälsa. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma förutsättningar för en god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika villkor. –Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvin- nor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig in- tegritet. Regeringens arbete syftar även till att genomföra mål 5 i Agenda , att uppnå jämställdhet, och alla kvinnors och flickors egenmakt. 5.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Jämställdhetspolitiken är bred och omfattar många utgiftsområden. Målen är övergripande och långsiktiga. Indikatorerna som redovisas nedan under respektive delmål tydliggör de centrala aspekterna av målen. Jämställdhetsintegrering är en grundläggande förutsättning för att genomföra de jämställd- hetspolitiska målen och syftar till att främja jämställdhet genom att synliggöra och motverka ojämställda villkor. Systematisk jämställdhets- integrering är också avgörande för genomfö- randet av Agenda 2030. Jämställdhetsintegrering innebär att resultat- redovisningen görs inom flera utgiftsområden i budgetpropositionen. Här görs i första hand uppföljningen utifrån delmålens indikatorer och anslaget för jämställdhetspolitiken. I budget- propositionens bilaga 3, Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män, redovisas indikatorerna och utvecklingen av den ekonomiska jämställd- heten mer ingående. Även områdena makt och inflytande respektive obetalt hem- och omsorgs- arbete berörs i bilagan. Indikatorerna finns tillgängliga på () webbplats och uppdateras . Redovisning av indikatorer uppdelade på respektive delmål Till följd av att de jämställdhetspolitiska del- målen kompletterats med två nya delmål, jäm- ställd utbildning och jämställd hälsa, har antalet indikatorer utökats. Nedanstående indikatorer används i årets resultatredovisning. Redovis- ningen av indikatorerna är uppdelad efter kön. Ett arbete med att identifiera indikatorer utifrån de två nya delmålen pågår dock, varför dessa indikatorer kan komma att kompletteras eller justeras framöver. Jämn fördelning av makt och inflytande –sammansättning efter val 1921– –Ordförande i styrelse 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 –Styrelser och ledning i börsföretag –Chefer i privat sektor efter typ av chef –Chefer i offentlig sektor efter typ av chef –Från löne- och näringsinkomst till netto- inkomst för personer i åldern 20–64 år –Disponibel inkomst efter hushållstyp och antal barn –Kvinnors lön som andel (%) av mäns lön efter sektor före och efter standardvägning 1994– –Segregeringsindex efter ålder –Sysselsatta 20–64 efter ålder och anknyt- ningsgrad till arbetsmarknaden –Sysselsatta 20–64 efter ålder och vanligen arbetad tid som heltid och deltid –Pågående sjukpenningfall i december åren 1974– –Personer med sjuk- och aktivitetsersättning efter ålder –Utbildningsnivå för befolkningen 25–(även uppdelat efter inrikes respektive utri- kes födda) –Andel elever med behörighet till gymnasie- skolans nationella program efter avslutad grundskola (även uppdelat efter inrikes re- spektive utrikes födda) –Andel elever i årskurs 9 som instämmer helt och hållet eller ganska bra med påståendet att mina lärare ger killar och tjejer samma förutsättningar –Avgångna elever från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program –Orsak till deltidsarbete för personer i åldern 20–64 år –Besvär av ängslan, oro eller ångest (även uppdelat efter ålder) –Dödstal efter dödsorsak –Övervikt och fetma (, även uppdelat efter ålder) Mäns våld mot kvinnor ska upphöra –Personer 16–utsatta för misshandel efter plats –Personer 16–utsatta för misshandel efter relation till förövaren –Personer 16–utsatta för sexualbrott efter ålder –Lagförda efter huvudbrott Indikatorerna utgör en grund för beskrivning och analys av jämställdhetsutvecklingen inom jämställdhetspolitiken. Indikatorer gällande prostitution och människohandel för sexuella ändamål saknas bland SCB:s indikatorer men (Brå) och Polismyn- digheten samlar statistik som används i stället. Det kan emellertid vara svårt att urskilja vilken direkt påverkan som insatser inom jämställd- hetspolitiken har haft på utvecklingen i stort eftersom en rad olika faktorer kan påverka ut- vecklingen. har fått i uppdrag att –Studerande och examinerade från högsko- ta fram fler indikatorer för de nya jämställdhets- –Andel deltagare i folkhögskolornas respek- tive studieförbundens verksamhet Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet –Ersatta dagar för vård av barn 1974– –Genomsnittlig tidsanvändning för personer i åldern 20–64 år –Tid för obetalt arbete efter livscykel politiska delmålen om Jämställd utbildning och Jämställd hälsa som ska presenteras på SCB:s webbplats för jämställdhetsstatistik (S2017/02912/JÄM). Uppdraget ska redovisas till () . Nedan redovisas översiktligt resultatet i förhål- lande till de jämställdhetspolitiska målen samt 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 vilka jämställdhetsinsatser som genomfördes . En mer detaljerad redovisning av resultaten görs inom respektive utgiftsområde. Jämn fördelning av makt och inflytande Efter valet är andelen kvinnor i och andelen män . I kom- mun- och är andelen kvin- nor . Kvinnor och män i styrelser och ledning var andelen kvinnor och andelen män i de av staten hel- och delägda bolagens styrelser. Könsfördelningen bland ordförandena var kvinnor och män. Bland verkställande direktörer var kvinnor och män /17. I statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2015 var i genomsnitt kvinnor och män. Bland styrelseordförandena var andelen kvinnor och andelen män . Målet om en jämn könsfördelning har därmed uppnåtts på detta område (S2016/05582/JÄM). Könsfördelningen bland chefer i offentlig sektor är jämnast inom staten, kvinnor och män 2016. Tabell 5.2 Chefer i offentlig och privat sektor Enligt Andra AP-fondens kvinnoindex var andelen kvinnor i börsföretagens styrelser och andelen män 2017. Andelen kvinnor som var styrelseordfö- rande var och andelen män . Bland börsföretagens verkställande direktörer var kvinnor och män. Tabell 5.3 Styrelseledamöter i börsbolag 2002–2017 Källa: Andra AP-fondens kvinnoindex Statligt stöd till jämställdhetsprojekt Organisationer och verksamheter kan ansöka om och beviljas bidrag av Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) enligt förordningen (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt. fördelade myndigheten i bidrag till 20 organisationer som stöd för jämställdhetsprojekt i syfte att främja jämställdhetspolitikens mål, varav till projekt som i första hand syftade till att stödja pojkars och mäns arbete för jämställdhet. Lön och disponibel inkomst Kvinnor har lägre löner än män. var genomsnittslönen för kvinnor och för män . Löneskillnaden mellan kvinnor och män var alltså . Det är en minskning av skillnaden med 0,5 pro- centenheter jämfört med . Störst genomsnittlig löneskillnad finns inom landstingen, där löneskillnaden är . Minst är löneskillnaden inom kommunerna där den är . Efter s.k. standardvägning, som innebär att hänsyn tas till att kvinnor och män arbetar inom olika yrken och sektorer, har olika utbildnings- nivå, arbetstid och ålder, är den oförklarade löneskillnaden för hela arbetsmark- naden. De skillnader mellan kvinnor och män som finns på arbetsmarknaden i löner, befattningar och arbetstid leder till att kvinnor har betydligt lägre arbetsinkomster än män. Skatter och trans- fereringar jämnar dock ut inkomstskillnaden i Den individuella disponibla inkomsten för personer i förvärvsaktiv ålder är 15–20 pro- cent lägre för kvinnor än för män, och denna relation har varit relativt stabil . Kvinnor har en lägre disponibel in- komst än män oavsett hushållstyp. Samman- boende kvinnor med barn har en lägre individu- ell nettoinkomst än ensamstående kvinnor med barn. Det omvända gäller för män, det vill säga att sammanboende män med barn har högre nettoinkomst än ensamstående män med barn. Regeringen anser att utvecklingen mot jäm- ställda löner går för långsamt. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden Kvinnors arbetskraftsdeltagande har sedan 1990- talet varit lägre än mäns. var det relativa arbetskraftstalet för kvinnor i åldern 20–, jämfört för män. var det relativa arbets- löshetstalet för kvinnor, jämfört för män. (20–) var av inrikes födda kvinnor arbetslösa, jämfört bland utrikes födda kvinnor. Under var av inrikes födda män arbetslösa, jämfört av de utrikes födda männen. Högst arbetslöshet fanns bland de utomeuropeiskt födda, där av kvinnorna och av männen var arbetslösa. Skillnader i arbetslöshet har därmed samband med härkomst snarare än kön (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 3 Ekonomisk jämställd- het). Kvinnor har lägre sysselsättningsgrad än män i alla åldersgrupper. var sysselsättnings- graden för kvinnor och män (20–) . Inrikes födda kvinnor har lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda män (83,). Utrikes födda kvinnor har en lägre sysselsättningsgrad än utrikes födda män (64,4 respektive 72,7 pro- cent). Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan utrikes födda kvinnor och män är större än den mellan inrikes födda kvinnor och män. Skillna- der i sysselsättningsgrad beror således, till skill- nad mot när det gäller arbetslöshet, både av här- komst och av kön. arbetade av kvinnorna deltid, jämfört av männen. Deltidsarbete bland kvinnor är framför allt van- ligt i åldergrupperna 20–(49,) samt 55–(30,). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 tidsarbetande kvinnor finns i vård- och omsorgs- sektorn. Den vanligaste orsaken till deltidsarbete är att heltidsarbete saknas. Bland män är deltids- arbete vanligast i åldersgruppen 20–(27,). Kvinnor har i större utsträckning än män osäkra anställningar. var (329 400) av alla anställda kvinnor i åldern 20–tidsbegränsat anställda. var (274 400) av alla anställda män i samma ålderskategori tidsbegränsat anställda. Kvinnor och män arbetar inom olika yrken. Till de vanligaste yrkena bland kvinnor hör bland annat undersköterska, vårdbiträde, barnskötare och för- och grundskollärare. Bland män är företagssäljare, lagerpersonal, lastbilsförare och mjukvaru- och systemutvecklare de vanligaste jobben. Bland de vanligaste kvinnodominerade yrkena är genomsnittslönen relativt jämn, medan lönespridningen är stor bland de mansdomine- rade yrkena. Kvinnors sjukfrånvaro ligger stadigt på en högre nivå än mäns. Av samtliga dagar med sjuk- penning 2016, tog kvinnor ut och män . Skillnaden i sjukfrånvaro kan bland annat förklaras av att kvinnor och män arbetar i olika yrken. Kvinnor arbetar oftare än män i yrken och sektorer med sämre upplevd psykosocial arbetsmiljö. Kvinnor är överrepre- senterade i vård- och omsorgsyrken där sjuk- frånvaron är hög för både kvinnor och män. Sjukfrånvaron är dock högre bland kvinnor än bland män som arbetar i samma yrke. En för- till det är att kvinnor och män som har samma yrken kan ha olika arbetsuppgifter och olika arbetsbelastning. Ett större ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet i kombina- tion med förvärvsarbete kan också bidra till högre sjukfrånvaro bland kvinnor. Av de personer som har sjuk- eller aktivitets- ersättning är kvinnor och män (2016). Insatser för att främja jämställdhet i arbetslivet Arbetsförmedlingen ska enligt en ändring i myndighetens instruktion 2015 utforma sin verksamhet så att den främjar jämställdhet och motverkar könsuppdelning på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har även fått ett uppdrag att redovisa en handlingsplan för hur myndigheten avser att öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar. Syftet är att minska arbets- lösheten och öka sysselsättningen för denna 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Arbetsförmedlingen presenterade en handlingsplan för att fler utrikes födda kvinnor ska vara sysselsatta i arbete eller studier –2018. Inom ramen för regeringens arbetsmiljöstra- tegi har () fått ett antal uppdrag. Myndigheten ska bland annat analysera dödsolyckor ur ett genusperspektiv, ge vägled- ning om arbetsmiljöutmaningar för gränslöst arbetsliv, utöka tillsyn av arbetstid och arbets- tidsrelaterad arbetsmiljöproblematik, genomföra en särskild tillsynssatsning av arbetsmiljön inom äldreomsorgen, kartlägga arbetsmiljöförhållan- den i hushållsnära tjänster, samt stödja upp- dragsforskning med relevans för tillsynsverk- samheten 2016–2018 med tonvikt på arbetsmiljö och arbetsmiljörelaterad ohälsa i ett jämställd- hetsperspektiv. AV har också tagit fram nya föreskrifter för den organisatoriska och sociala arbetsmiljön, som trädde i kraft . Vidare har AV presenterat en vitbok om kvinnors arbetsmiljö. I rapporten drar myndig- heten slutsatsen att det behövs en diskussion kring hur arbetsmiljö definieras och hur tillsyn bedrivs för att nå de faktorer som driver ohälsa i kvinnodominerat arbete. I regeringens nationella strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 (N2015.31) är jämställd regional tillväxt ett vik- tigt verktyg för ett hållbart genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Områden som är prioriterade inkluderar bland annat insatser för att främja kvinnors företagande, öka utrikes födda kvinnors sysselsättning och företagande, och att integrera ett jämställdhetsperspektiv i planering och genomförande av projekt inom regionalfondsprogrammen 2014–2020. Den parlamentariskt sammansatta lands- bygdskommittén lämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2017:1) . Kom- mittén lyfter fram utbildning som avgörande för förnyelse och konkurrenskraft, kvinnors företa- gande och entreprenörs- och företagsutveckling i landsbygderna. Regeringen avser att åter- komma till med en proposition med förslag till en sammanhållen landsbygdspolitik som kan stimulera företagande och entreprenör- skap och ge möjligheter till en mer jämställd arbetsmarknad och förbättrade förutsättningar för kvinnors företagande i landsbygder. har regeringens uppdrag att 2016–2018 utveckla och stödja arbetet med jäm- ställd regional tillväxt (N2015/08643). att satsningen ska leda till att kvinnor och män har samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet. Uttaget av föräldrapenning är ojämnt fördelat mellan kvinnor och män. Kvinnor har sedan den moderna föräldraförsäkringen infördes tagit ut majoriteten av dagar med föräldrapen- ning. tog kvinnorna ut och männen av samtliga dagar med föräldrapenning. Uttaget av tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn har varit mer jämnt fördelat mellan könen än uttaget av föräldrapen- ning, och har varierat mellan 60 och 68 procents uttag för kvinnorna och för männen. tog kvinnorna ut och männen av tillfälliga föräldrapen- ningsdagar med ersättning, exklusive de som kan tas ut i samband med barns födelse, dagar som kan betalas ut för vård av allvarligt sjukt barn och kontaktdagar. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av reglerna för för- äldraledighet och föräldraförsäkring (dir. 2016:10). Syftet är att identifiera problem och föreslå åtgärder för att föräldraförsäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden, ett jämställt föräldraskap och även fortsatt bidra till goda uppväxtvillkor för barn. Uppdraget ska redovisas till () . presenterade ut- redningen ett delbetänkande (SOU 2016:73) med förslag om att begränsa rätten till föräldra- penning för föräldrar som kommer till med barn. I enlighet med regeringens förslag beslutade att anpassa antalet föräldrapenningsdagar efter barnets ålder (prop. 2016/17:154, bet. 2016/17:SfU23). Beslutet innebär bland annat att föräldrarna har rätt om barnet blir bosatt i under sitt andra levnadsår. Om barnet blir bosatt i efter det andra levnadsåret har föräld- rarna rätt . Lagändringen trädde i kraft . Målet om jämställd utbildning är centralt för att kvinnor och män ska kunna nå en ökad ekono- misk självständighet, men också för individens möjligheter till makt och inflytande i samhället samt för den personliga utvecklingen. Målet omfattar hela det formella utbildningssystemet från förskola till universitet och högskola, inklu- sive vuxenutbildning och . Även bildning och utbildning utanför det formella utbildningssystemet omfattas. För att uppnå ett jämställt samhälle är det av- görande med tidiga insatser där flickor och poj- kar redan i förskolan får möjlighet att utvecklas utan att begränsas av rådande könsnormer. Sta- tens skolinspektion har genomfört en gransk- ning av förskolans arbete med jämställdhet. Granskningen visar bland annat att personalen vid flertalet granskade förskolor inte arbetar systematiskt utifrån ett genusperspektiv vid genomförande av aktiviteter, planering av miljö och material eller i samtal om förhållningssätt. På förskole- och huvudmannanivå är det drygt tre fjärdedelar som inte inkluderar förskolans jämställdhetsuppdrag i det systematiska kvali- tetsarbetet. Regeringen har gett i upp- drag att göra en översyn av förordningen (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan för att förtydliga förskolans uppdrag (U2017/01929/S). En viktig del av uppdraget handlar om att förtydliga läroplanens skrivningar om jämställdhet. Diagram 5.1 Andel elever med behörighet till gymnasiesko- lan bland inrikes och utrikes födda Källa: SCB, Integrationsdatabasen var det av inrikes födda flickor respektive av utrikes födda flickor som gick ut behöriga till gymnasieskolans nationella program (se utg.omr. 16 avsnitt 1.3.2). Bland inrikes födda pojkar var behöriga och bland utri- kes födda pojkar var behöriga. Statistiken avser de elever som är folkbokförda i . Även om behörigheten har 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ökat i flertalet elevgrupper var det drygt 17 800 elever som lämnade grund- skolan utan att ha blivit behöriga till ett nation- ellt program i gymnasieskolan enligt uppgifter från . Socioekonomisk bakgrund och etnicitet har stor betydelse för elevers skolresul- tat. Skillnaderna i skolresultat mellan flickor och pojkar är fortsatt tydliga. Flickorna hade /16 i genomsnitt uppnått högre betyg än pojkarna i alla ämnen (se utg.omr. 16 avsnitt 1.3.2). Diagram 5.2 Avgångna elever från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program Andel kvinnor, procent Källa: SCB, Fotnot: avgångselever /14 och senare har gått gymnasieskolan enligt Gy 2011, tidigare avgångselever läste enligt tidigare läroplan och program- struktur. I diagramet redovisas tidsserier för program som har en nära motsvarighet i tidigare programstrukturen, t.ex. Byggprogrammet (lpf 94) och Bygg och anlägg- ningsprogrammet (Gy 2011). Diagrammet ovan visar att yrkesförberedande program är mer könssegregerade än studieförbe- redande program. Programmet Barn och fritid visar en positiv utveckling. Av de elever som avslutade sina studier /16 var män, jämfört /10. För att motverka de könsbundna studievalen har regeringen gett i uppdrag (U2016/04154/GV m.fl.) att genom- föra fortbildningsinsatser för att förbättra kvali- teten inom studievägledningen ur ett jämställd- hetsperspektiv. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Diagram 5.3 Andel elever i årskurs 9 som instämmer helt och hållet eller ganska bra med påståendet att mina lärare ger killar och tjejer samma förutsättningar Källa: Skolinspektionen, skolenkäten årskurs 9 Skolinspektionen genomför där elever får svara bland annat på påståendet ”mina lärare ger killar och tjejer samma förut- sättningar”, vilket av flickorna och av pojkarna uppger att det stämmer bra eller ganska bra. uppger av flickorna och av pojkarna att det ”stämmer inte alls”. Regeringen har gett i upp- drag att förtydliga läroplaner beträffande könsuppdelad undervisning i skolan. Ändring- arna ska särskilt tydliggöra att den värdegrund som anges i läroplanerna inbegriper att skolan ska organisera undervisningen så att pojkar och flickor möts och arbetar tillsammans i undervis- ningen (U2017/00412/S). Uppdraget redovisa- des till (Utbildningsdeparte- mentet) . hade av kvinnorna i åldersgruppen 25–eftergymnasial utbild- ning. Motsvarande siffra för männen var . Av utrikes födda kvinnor hade 43 pro- cent eftergymnasial utbildning och av inrikes födda kvinnor . Av utrikes födda män hade eftergymnasial utbildning och av inrikes födda män . Det är fler kvinnor än män som studerar vid högskolan. Det är dock något fler män än kvinnor som påbörjar en utbildning på forskarnivå och tar en dok- torsexamen. Bland samtliga doktorander som var nybörjare 2016 var kvinnor och män. Andelen män var högre bland de utländska doktorander som var nybörjare, kvinnor och män. Rege- ringen har fastställt rekryteringsmål avseende könsfördelningen bland professorer i syfte att uppnå en jämn fördelning av kvinnor och män bland professorerna (se utg.omr. 16 avsnitt 1.1.1). Jämställdhet i högskolan handlar också om vilken forskning som bedrivs, och hur. Rege- ringen har därför aviserat i forskningsproposit- ionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) att ge i uppdrag att i samråd med för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och Verket för innovationssystem (), utreda vilka metoder forskningsfinansiärerna bör använda för att verka för att ett köns- och genusperspektiv integreras i den forskning de finansierar, när så är relevant. Regeringen har också gett i uppdrag att förbe- reda för att fördela medel till forskning om jäm- lika villkor som har ett tydligt jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv (U2017/02085/F). Det jämställdhetspolitiska delmålet om Jäm- ställd utbildning omfattar även bildning och utbildning utanför det formella utbildnings- systemet. redovisar att kvinnorna är fler än männen på folkhögskolorna. var av deltagarna i folkhög- skolornas långa kurser kvinnor och män. Av studieförbundens deltagare var kvinnor och män. Folkbild- ningsrådet ingår i regeringens utvecklings- program jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) och har inom ramen för det arbetet iden- tifierat utvecklingsområden, bland annat behov av systematiskt och integrerat jämställdhets- arbete. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Kvinnor och män utför olika mycket och olika slags obetalt arbete. Kvinnor utför i genomsnitt betydligt mer hushållsarbete än män, framför allt städning, tvätt och sysslor relaterade till maten, dvs. inköp av mat, matlagning, dukning och diskning. utför kvinnor mer hushållsarbete än män. Tidsanvänd- ningsstudier visar att hushållsarbetet har blivit jämnare fördelat mellan könen, främst som ett resultat av att kvinnor har minskat tiden för hushållsarbete. uppgav av de deltidsarbe- tande kvinnorna och av de deltids- arbetande männen ansvar för vård av barn och vård av vuxen anhörig som orsak till deltids- arbete (SCB 2015). Det motsvarar nästan 150 000 kvinnor och knappt 25 000 män och innebär en minskning för kvinnorna med och en ökning för männen med jämfört med . (se vidare utg.omr. 12 Ekonomisk trygg- het för familjer och barn). Män uppger i högre grad än kvinnor att de har en god hälsa i allmänhet. Det gäller oavsett hus- hållstyp.