prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Fokus läggs på internationell humanitär rätt och humanitära principer, flexibel finansiering, skyddsaspekter och jämställdhet. Regeringen kommer att leva upp till de åtaganden som gjordes vid det globala humanitära toppmötet och inom den nya humanitära reformagendan Grand Bargain. ska fortsatt ha en ledande roll vad gäller minskad öronmärkning av givarstöd, mer lokalt ägarskap, mer innovativa arbetssätt, samt stärkt samverkan mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete. Det sist- nämnda ska ske genom att bl.a. i högre grad få humanitära aktörer och utvecklingsaktörer att använda gemensam analys, planering och målformuleringar. På så sätt utformas stöd som stärker samhällens motståndskraft och främjar hållbara lösningar på utdragna kriser. ska verka för att på ett mer systematiskt sätt bidrar till krisförebyggande arbete i sviktande stater och stärker sin samverkan med humanitära aktörer. Metodfrågor och verktyg i utvecklingssamarbetet Svenskt bistånd ska användas på ett effektivt sätt i enlighet med /DAC:s etablerade ODA- kriterier. Genomförandet av utvecklings- samarbetet ska vara flexibelt, ändamålsenligt och ska anpassas till de rådande omständigheterna i syfte att nå uppsatta mål, möjliggöra dialog och stärka det lokala ägarskapet. tar en ledande roll i att följa internationella överenskommelser om ett effektivt utvecklingssamarbete. Principer om bistånds- och utvecklings- effektivitet ska värnas, följas och vidareutvecklas i det svenska utvecklingssamarbetet. Att stärka kapaciteten hos utvecklingssamarbetets olika aktörer är viktigt, inklusive att stärka nationellt ansvarstagande samt att bidra till väl fungerande och oberoende institutioner, processer och fria medier. Det bilaterala utvecklingssamarbetet ska utgå från samarbetslandets egna utvecklings- strategier, planer och prioriteringar. Det är centralt att så långt som möjligt använda landets egna system. Strategier för utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet Strategierna är ett av regeringens instrument för styrning av utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet. kommer reviderade riktlinjer för strategier att vägleda regeringen i framtagandet av nya strategier. Strategier styr utvecklingssamarbetet som genomförs geografiskt, i enskilda länder eller regioner, genom multilaterala organisationer och inom tematiska områden. Strategier anger mål för det svenska utvecklingssamarbetet. Regeringen har för avsikt att ta fram nya tematiska strategier inom hållbar miljö, klimat, hav och naturresurser, socialt hållbar utveckling, hållbar ekonomisk utveckling, kapacitets- uppbyggnad för genomförandet av Agenda 2030, jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, samt mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Avsikten är också att ett antal nya bilaterala strategier för bl.a. , , , , och kommer att operationaliseras av Sida och samlat följas upp av regeringen. Sidas ökade anslag ger utrymme för ökade ambitioner i flera länder och inom prioriterade tematiska områden. ges fler uppdrag att bidra till genomförandet av strategier. Finansiering för hållbar utveckling Utvecklingssamarbetet kan användas katalytiskt och strategiskt för att stärka näringslivets bidrag till fattigdomsbekämpning och investeringar i hållbar utveckling, i enlighet med Action Agenda. Samma principer för ett effektivt utvecklingssamarbete och kostnads- effektiv användning av biståndsmedel ska gälla när samverkan sker med den privata sektorn. Principer av särskild vikt är obundenhet, höga hållbarhetskrav, att marknadsstörningar inte sker P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 samt mervärde i den meningen att insatsen möjliggör en utveckling som annars inte kunnat äga rum. Garantiinstrumentet är ett viktigt och innovativt komplement till gåvobiståndet med stor potential att i ökad utsträckning bidra till måluppfyllelse i bilaterala, regionala och tematiska strategier. En översyn av gällande förordning pågår. Den rapport om svenskt genomförande av Action Agenda som presenterade vid FN:s årliga konferens for (FfD-Forum) 2017 ska följas upp och utvecklas. Kunskaper och relationer som har byggts upp med stöd av utvecklingssamarbetet ska användas för att utveckla långsiktiga förbindelser. Avsikten är att en ny strategi för kapacitets- utveckling för hållbar utveckling och Agenda 2030 kan bidra till bredare relationer. Ett integrerat arbetssätt på svenska utlands- myndigheter spelar här en avgörande roll, liksom stöd till samarbetsländers kapacitet att bedriva handel och attrahera investeringar. Fem utlandsmyndigheter (, , , och ) fick 2016 ett särskilt uppdrag att ta fram konkreta exempel på hur t.ex. åtgärder för kapacitetsutveckling och andra relevanta instrument kan användas och förbättras i syfte att stödja fri och rättvis handel samt hållbara investeringar. Erfarenheterna av deras arbete ska kontinuerligt följas upp och information om t.ex. goda exempel spridas. Även dessa insatser ska vara obundna och grundas på utvecklingseffektivitet och efterfrågan från våra samarbetsparter, samt beakta det svenska mervärdet. Regeringen ska fortsätta arbeta med att bredda relationerna bortom biståndet för att bidra till hållbar utveckling. är utvecklingsfinansiär och bidrar genom sin verksamhet till finansieringen av överenskommelserna om Agenda 2030, klimatavtalet och Action Agenda. Regeringen föreslår ett kapitaltillskott till om för att stärka bolagets möjligheter att bidra till hållbar utveckling och fattigdoms- bekämpning. har genom tillägg i ägaranvisningen fått instruktioner om att verksamheten ska bidra till insatser inom miljö- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 och klimatområdet samt jämställdhet. Regeringen anser att bolaget ska kunna planera och bedriva sin verksamhet på ett strategiskt och hållbart sätt. Det är därför viktigt med förutsägbarhet vad gäller nivå på de resurser som förväntas investera. Regeringen avser återkomma med förslag om ett motsvarande kapitaltillskott om i budgetpropositionen 2019 och 2020. Utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer ger en viktig plattform att driva utrikespolitiska prioriteringar. röst ska få genomslag i de multilaterala organisationerna genom en kombination av finansiella bidrag och strategiskt påverkans- arbete. Den nya strategin för multilateral utvecklingspolitik kommer att vägleda arbetet på området. Regeringen avser att utarbeta strategier för organisationerna GFATM, , , , , UNRWA och UN Women. FN har en unik och oersättlig roll för universella normer och fattigdomsminskning. Regeringen höjer ambitionen att verka för nödvändiga reformer och en modernisering av FN så att säkerhet, utveckling och gott ledarskap samverkar. Det finns ett momentum för dessa reformer tack vare initiativ av det nya ledarskapet inom FN. Detta innebär att regeringen ska bidra till att skapa opinion för FN:s generalsekreterares reformarbete och förebyggande ansats. Regeringen verkar för adekvat flerårig kärnstödsfinansiering för att stärka framförhållning och flexibilitet. Regeringen ska använda sina bidrag till det multilaterala utvecklingssamarbetet för att driva på resultat, reform och systemkoherens. ska verka för att stärka FN:s ledarskap för att hantera klimatförändringens effekter på utveckling, humanitära krissituationer och internationell fred och säkerhet, flykting- och migrationsfrågan samt genomförandet av Agenda 2030. ska vidare vara pådrivande i arbetet för att få FN:s olika delar att samverka bättre för hållbar fred och konfliktlösning och hållbar utveckling. Kvinnors och flickors deltagande, egenmakt och rättigheter, inklusive SRHR, är fortsatt av central betydelse. Regeringen avser verka för att /DAC behåller en stark ställning som standardsättande forum inom utvecklingssamarbetet. ska på ett övergripande plan verka för att de internationella finansiella institutionerna (IFIs) påskyndar implementering av stöd till genomförande av Agenda 2030 och genom policydialog, egen finansiering och genom att agera som katalysator för inhemsk resursmobilisering samt privat och institutionellt kapital. ska vara pådrivande för genomförandet av nya sociala och miljörelaterade standarder, liksom nya upphandlingsramverk som styrmedel för ökad hållbar utveckling. Följande områden ska stå i fokus för det svenska samarbetet och påverkansarbetet : –Hållbar och inkluderande ekonomisk utveckling med fokus på att skapa sysselsättning. –Miljö och klimat. –Integrering av ett jämställdhetsperspektiv. –Kopplingen mellan kort- och långsiktigt utvecklingssamarbete och samarbetet med bl.a. FN-organ för att bygga motståndskraft i sviktande stater, förebygga konflikter och stärka det internationella samfundets roll i humanitära katastrofer. ska fortsatt bidra till att stärka EU som global utvecklingsaktör. Genom att verka för ett effektivt och konstruktivt EU ökar också genomslaget för svenska prioriteringar på global nivå. Centrala utgångspunkter är Lissabonfördragets artikel 208, som slår fast fattigdomsbekämpning som det övergripande målet med EU:s utvecklingssamarbete, principer om bistånds- och utvecklingseffektivitet, samt /DAC:s ODA-kriterier. Regeringen kommer att verka för ökat genomslag av för prioriterade frågor och principer, verka för ett effektivt genomförande av EU:s nya utvecklingspolitik, liksom aktivt P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 delta i utarbetande av det ramverk som ska ersätta . Av särskild vikt är ett aktivt svenskt arbete i förhandlingarna av EU:s externa finansiella instrument under nästa fleråriga budgetramverk (MFF). Regeringen kommer att prioritera genom- förandet av Agenda 2030, att miljö- och klimatfrågor ges en central roll i genomförandet framöver och att EU är en stark aktör för jämställdhet, inklusive SRHR-frågor. ska verka för att bättre länka det långsiktiga utvecklingssamarbetet med det humanitära biståndet, flykting- och migrationsfrågor samt finansiella lösningar för säkerhet och utveckling som värnar och respekterar ODA-kriterierna. ska värna kvaliteten i de externa utvecklingsinstrumenten. Den pågående ryska aggressionen mot har lett till en destabilisering av politiska och ekonomiska utveckling. Med anledning av detta erbjöd ett bilateralt lån om . Syftet med lånet är att bidra till finansiell och ekonomisk stabilitet i . Lånet kopplas till utbetalningarna av Internationella valutafondens lån till . Delar av lånets ränta avses subventioneras med medel från utgiftsområde 5 Internationell samverkan, samt från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Den del som avses finansieras från utgiftsområde 7 är i enlighet med /DAC:s definition av bistånd (den s.k. gåvodelen). Även vissa administrativa kostnader avses finansieras från utgiftsområde 5. Ett avtal om lån till förutsätter godkännande. Förhandlingarna om lånet fortgår och det är osäkert när regeringen kan återkomma till med förslag om ett avtal. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 2.7Beskrivning av indikativ fördelning på verksamheter I tabellerna nedan anges/redovisas budget 2017 samt en indikativ fördelning 2018 av anslaget 1:1 Tabell 2.21 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Regionala och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för Regional och bilaterala strategier för och Reformsamarbete i , och Mänskliga rättigheter, demokrati och rättstatens principer2 Globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling3 Globala insatser för socialt hållbar utveckling3 Globala insatser för ekonomiskt hållbar utveckling3 Kapacitetsutveckling och Agenda 20305 1Inklusive vårändringsbudget och förslag till höständringsbudget 2017. 2017 benämndes verksamheten Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering. 3Verksamheten återfinns fr. o m 2018 under rubriken utveckling 2017 benämndes verksamheten Globala insatser för mänsklig säkerhet. 2017 benämndes verksamheten Kapacitetsutveckling och utbyten. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivningar Multilaterala och internationella organisationer och fonder Konferenser, seminarier, utredningar och projekt Sektionen för turkiskt-svenskt samarbete vid generalkonsulatet i Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Total summa anslag 1:1 Biståndsverksamhet 1Inklusive vårändringsbudget och förslag till höständringsbudget 2017. 2 Inklusive kapitaltillskott till . Tabell 2.23 De 10 största kärnstöden till multilaterala organisationer FN:s flyktingkommissarie () Globala fonden mot hiv, tuberkolos och malaria (GFATM) FN:s fond för katastrofbistånd (CERF) Gröna klimatfonden (GCF) för palestinska flyktingar (UNRWA) Globala miljöfaciliteten (GEF) 1Inklusive vårändringsbudget och förslag till höständringsbudget 2017. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.24 Anslagsutveckling 1:1 Biståndsverksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för internationellt bistånd. Medlen från anslaget får även användas för att subventionera för avgifter avseende statens garantier för Nordiska investerings- bankens låneanordning för miljöinvesteringar som inte klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition, och för viss verk- samhet vid Sida Partnership forum i . Anslaget får även användas för viss metod- utveckling, studier, utvärderingar och erfarenhetsredovisningar, revisioner samt temporär verksamhet inom avgränsade projekt. Anslaget får även användas för förvaltnings- utgifter, vilka beräknas uppgå till ca , vid myndigheter som genomför inter- nationellt bistånd. Medel från anslaget får användas för att subventionera för garantier i enlighet med förordningen (2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklings- samarbete. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 82 2019–2028. Skälen för regeringens förslag: För att främja en högre grad av förutsägbarhet i bistånds- givningen behöver ekonomiska avtal inom biståndsverksamheten kunna ingås. Nya åtaganden beräknas uppgå till ca . Myndigheter som disponerar bemyndiganden under anslaget är bland andra , , , , och . För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som regeringen respektive beslutar om beräknas nya åtaganden göras 2018 till ett belopp om ca . Den föreslagna ökningen möjliggör framförallt för regeringen att ingå fleråriga avtal med ett urval av multilaterala och internationella organisationer som har långsiktig och omfattande samverkan med på det humanitära området och i utvecklingssamarbetet. Dessutom motiveras en ökning av bemyndiganderamen av den 7:e påfyllnaden av Globala miljöfonden (GEF). För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar beräknas nya åtaganden göras 2018 till ett belopp om ca . Åtagandena består av insatser som löper och som berör alla Sidas verksamheter. Nya och tidigare gjorda ekonomiska åtaganden medför behov av framtida anslag . De angivna beloppen är osäkra. Utfallet kan bl.a. komma att påverkas av att avtal tecknas senare än beräknat samt att det i mottagarländerna inträffar oförutsedda händelser som inverkar på planerade beslut om projekt och program. Förändringar kan även inträffa på grund av att utbetalningar av redan beslutade insatser förskjuts över tiden. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 82 2019–2028. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.25 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande 1Utestående åtaganden i svenska kronor beräknade enligt balansdagens kurs Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 12 . Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet omfattar ett statligt garantiåtagande avseende Sidas garantigivning. Denna innefattar såväl äldre system för biståndsgarantier och fristående garantier som garantier enligt det system som infördes . Regeringen bör därför bemyndigas att ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 12 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott på högst till . Skälen för regeringens förslag: regeringen att fatta beslut om kapitaltillskott till om . Regeringen aviserade att den avsåg återkomma till i budget- propositionerna med förslag om ytterligare kapitaltillskott till om respektive 2018. Regeringen föreslog därför i budget- propositionen 2017 att bemyndigar regeringen att besluta om ett kapitaltillskott om . Det är regeringens mening att stärka möjligheter att bidra till hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning genom ytterligare kapitaltillskott. Regeringens bedömning är att har goda förutsättningar att genomföra investeringar i världens fattigaste länder baserat på lång erfarenhet, en väl utvecklad affärsmodell och en fullt integrerad resultatredovisning där frågor om anständiga arbetsvillkor, skatteintäkter, jämställdhet samt miljö och klimat beaktas och följs upp. har inkommit med en hemställan om kapitaltillskott baserat på att uppvisar positiva resultat inom områdena samhällsutveckling, hållbarhet och finansiell bärkraft. Mot denna bakgrund föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till om , vilket innebär en ökning med i förhållande till det belopp som aviserats tidigare. Utgiften belastar anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Det samlade beloppet för att stärka verksamhet förväntas därmed uppgå till . Det är regeringens uppfattning att bolaget bör ha en finansiering och kapitalstruktur som motsvarar den risk som följer på uppdraget som utvecklingsfinansiär och detta har varit en viktig utgångspunkt vid val av finansieringsform. Det är regeringens bedömning att kapitaltillskott är den finansieringsmodell som ger bäst förutsättningar att bedriva en verksamhet som svarar mot det biståndspolitiska målet. antogs vid bolagsstämman en reviderad ägaranvisning som inkluderade uppdaterade och delvis nya mål för i syfte att tydliggöra ägarens uppföljning av bolagets utvecklingspolitiska och andra uppdrag. Regeringen anser att investeringar inte ska bidra ytterligare till att låsa in låg- och medelinkomstländer i fossilberoende, utan P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 främja investeringar i hållbara miljö- och klimat- lösningar som leder till en omställning till förnybar energi. Ett grundläggande krav för bolagets verksamhet är att den ska bedrivas på ett affärsmässigt sätt och utföra investeringar som ska vara socialt, ekonomiskt och miljö- och klimatmässigt hållbara, vilket är angivet i ägaranvisningen. Regeringen avser återkomma i budget- propositionerna om ytterligare kapitaltillskott om . har rapporterat om användningen av kapitaltillskottet . Kapitaltillskottet har bl.a. möjliggjort investeringar i förnybar energi och i en facilitet för lån till kvinnliga företagare. Kapitalhöjning i Afrikanska (AfDB) Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att fullgöra medverkan i kapitalhöjningen i Afrikanska (AfDB), vilket innebär inbetalningar som inklusive tidigare gjorda inbetalningar uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: har godkänt att medverkar i kapital- höjningen i AfDB och att – 2018 till AfDB skulle inbetala (prop. 2010/11:1 utg.omr. 7 avsnitt 3.7.1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98). Åtagandet i kapitalhöjningen till AfDB gjordes i Units of Account (UA) medan bemyndigandet fastställdes i svenska kronor. UA har ökat kraftigt i värde gentemot den svenska kronan efter beslut. Detta innebär att den summa som ska inbetalas överstiger det bemyndigande som hade fastställts av . Bemyndigandet behöver således utökas med till högst , för att ska kunna fullfölja sitt åtagande gentemot AfDB . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att fullgöra medverkan i kapitalhöjningen i AfDB, vilket innebär inbetalningar som inklusive tidigare gjorda inbetalningar uppgår till högst . Regeringens förslag: godkänner att de medel som står till förfogande inom () återinvesteras i IDB. Skälen för regeringens förslag: har beslutat om inbetalningar till IDB:s kapitalhöjningar. Dessa beslut har fullföljts och inbetalningar har ägt rum i enlighet med beslut. Inbetalningarna beslutades i svenska kronor och utbetalades i svenska kronor. har även bidrag utbetalats till IDB för påfyllnad av IDB:s fond för subventionerad utlåning till de fattigaste länderna i regionen (Fund for Special Operations (FSO). Det inbetalda kapitalet och de inbetalda bidragen hölls tidigare i ett nationellt valutakonto i IDB. genomförde IDB en reform för att minska de administrativa kostnaderna som uppkommer i samband med att hålla inbetalt kapital i varje givares nationella valuta. I samband med detta konverterades dessa nationella valutakonton till US-dollar-konton. För del har denna reform inneburit att finns i ett icke räntebärande konto hos IDB i avvaktan på besked från om hur dessa medel ska användas. I och med att reformen slutförs kommer IDB även genomföra en konvertering enligt aktuell växelkurs av de medel som inbetalats till FSO. En uppskattning baserad på växelkursen per visar att ytterligare ca 746 000 US- dollar kommer att ställas till förfogande. Inga ytterligare resurser kommer därefter att tillföras då alla konton som tidigare hållits i nationell valuta i och med detta nu överförts till US-dollar. Regeringen anser att berörda medel bör återinvesteras i IDB:s verksamhet då det är ett resurseffektivt sätt att bidra till organisationens arbete med att skapa hållbar utveckling och minskad fattigdom. Dessutom skulle valet att inte återinvestera dem riskera skada anseende i IDB. En återinvestering är dessutom i linje med hur övriga nordiska länder har valt att hantera motsvarande resurser. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Anslaget tillförs vilket innebär en ökning från av beräknad BNI 2018. föreslår regeringen att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet anvisas 41 , vilket är en ökning med 6 jämfört med anslagna medel , inklusive vårändringsbudget och förslag till höständringsbudget . beräknas anslaget till 44 respektive 45 . Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Biståndsverksamhet Förändring till följd av: Höjd biståndsram till 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget Tabell 2.27 Anslagsutveckling 1:2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 244 929 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 293 335 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter avseende (Sida). Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för samarbete inom , som inte klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. En stärkt svensk förmåga och en ambition att inta en ledande roll inom det globala utvecklingssamarbetet förutsätter en stark svensk fältnärvaro. Arbetet i fält, med fler små och flexibla insatser, förskjuts alltmer till länder och regioner som befinner sig i, eller riskerar att hamna i, en konflikt- eller i en postkonfliktsituation. Regeringen anser mot bakgrund av ovan att anslaget bör öka med , varav . Vidare bör anslaget ökas med för att justera för den högre kostnadsutveckling för lokaler som präglar de länder och orter som Sida har fältnärvaro i. föreslår regeringen att anslaget 1:2 anvisas 1 , varav inte klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. beräknas anslaget till 1 respektive 1 . P R O P .