prop · H40365 · 2017-02-07 00:00:00 — I praxis har emellertid bestämmelsen tillämpats restriktivt.13 Dåvarande Regeringsrätten har i en dom sökt ledning i vad som avses med forskning enligt lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor (etikprövningslagen). Med forskning avses där vetenskaplig forskning samt utvecklingsarbete på vetenskaplig grund. I förarbetena till bestämmelsen anförs att avgränsningen bl.a. bygger på riktlinjer. Vidare påpekas att fråga uppkommer om gränsdragningen mellan vetenskaplig forskning och t.ex. kvalitetssäkring och resultatuppföljning. Uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring är enligt domen inte att betrakta som forskning.14 I registerforskningsutredningen finns följande skrivning. har en särskild problematik när det gäller registerbaserad forskning uppmärksammats, nämligen svårigheten att skapa forskningsdatabaser som kan utgöra underlag för flera olika framtida forskningsprojekt. Sådana databaser kan inte prövas enligt etikprövningslagen, utlämnande myndigheter, särskilt SCB, anser sig förhindrade att lämna ut data till dem och Datainspektionen har haft invändningar mot bland annat ändamålsbeskrivningen. Regeringen och har i några fall beslutat om särskilda lagar för att möjliggöra sådana forskningsdatabaser.15 En särskild utredare 12Offentlighets- och sekretesslagen, En kommentar, m.fl. Kommentaren till 24 kap. 8 §. 13Rynning E, Förvaltningsrättslig tidskrift 4/2005 s. 466. 14RÅ 2004 ref 9. 15SOU 2014:45 Unik kunskap genom registerforskning Betänkande av registerforskningsutredningen, s. 305.Ett exempel på reglering av en forskningsdatabas är lagen (2012:741) om behandling av personuppgifter vid utvärdering (IFAU). 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har fått i uppdrag att bland annat föreslå långsiktiga regleringar av forskningsdatabaser.16 Möjligheten att lämna ut uppgifter som behövs för statistikändamål infördes . Syftet var att säkra tillgången till uppgifter för framställning av statistik, framförallt den officiella statistiken, även i de fall det inte finns bestämmelser om uppgiftsskyldighet som bryter sekretessen (prop. 1994/95:200 s. 28). I motiven betonas att undantaget för statistikändamål gällde uppgifter i mindre känsliga register och att möjligheten till utlämnande borde tillämpas mycket restriktivt såsom hade varit fallet med den mycket närliggande bestämmelsen om utlämnande för forskningsändamål. Utlämnande till andra statistikansvariga myndigheter borde i realiteten endast komma ifråga för mottagare som själva tillämpar statistiksekretess. Då blir skyddet för de utlämnade uppgifterna lika gott som hos den utlämnade myndigheten (prop. 1994/95:200 s. 38). En skadeprövning enligt det omvända skaderekvisitet torde normalt leda till att utlämnande av uppgifter till en annan myndighet som tillämpar statistiksekretess kan ske. Omvänt torde ett utlämnande som innebär att uppgifterna inte längre omfattas av statistiksekretess ofta medföra en skaderisk. Vad som närmare avses med uttrycket statistikändamål berördes inte vid lagändring. Regeringen har emellertid i ett senare lagstiftningsärende anfört att det mot bakgrund av syftet med lagändringen är rimligt att tolka uttrycket statistikändamål så att det endast omfattar användningen av uppgifter för framställning av statistik utan anknytning till något särskilt ärende. Om uppgifterna i och för sig ska bearbetas med statistiska metoder, men sedan i bearbetad form ska användas i ett särskilt ärende, kan de således inte lämnas ut med stöd av undantaget för uppgifter som behövs för statistikändamål (prop. 2013/2014:162 s. 11).17 Med tanke på behovet av detaljerad statistik har undantaget för uppgifter som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbart förhållande är direkt hänförliga till den enskilde tillkommit. Med därmed jämförbart förhållande åsyftas bilnummer, telefonnummer, anställningsnummer, fastighetsbeteckning osv. (indirekta uppgifter). Däremot avses i och för sig inte uppgifter som genom s.k. bakvägsidentifiering kan hänföras till en viss person.18 Enligt bestämmelsen i 21 kap. 7 § OSL gäller sekretess för personuppgift, om det kan antas att ett utlämnande skulle medföra att uppgiften behandlas i strid med 16SOU U2016:04 Utredningen om personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 17Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) En kommentar, m.fl. Kommentaren till 24 kap. 8 §. 18Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) En kommentar, m.fl. Kommentaren till 24 kap. 8 §. R I K S R E V I S I O N E N I N T E R N A T I O N E L L A J Ä M F Ö R E L S E R A V I N K O M S T S K I L L N A D E R personuppgiftslagen (1998:203) (PUL). Bedömningen ska avse om det kan antas att uppgifterna efter utlämnandet kommer att behandlas i strid med PUL. Bestämmelser om sekretess i OSL måste beaktas för att uppgifter ska kunna lämnas ut till . Uppgifter, som omfattas av sekretess enligt 24 kap. 8 § OSL, får enligt samma bestämmelse lämnas ut för forsknings- och statistikändamål. För att uppgifterna ska kunna lämnas ut krävs också enligt bestämmelsen att det står klart att uppgifterna kan lämnas ut utan att skada eller men uppstår för någon enskild eller dennes närstående. Uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänförlig till den enskilde får också lämnas ut efter att en skadeprövning gjorts på nyssnämnda sätt. omfattas av EG-direktivet om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.19 Finns det anledning att anta att uppgifterna skulle hanteras i strid med PUL hos gäller sekretess för uppgifterna i enlighet med 21 kap. 7 § OSL. 3.2Vad krävs för att ett utlämnande ska få ske till LIS-databasen? SCB har i skrivelse till , angående begäran om att få uppgifter, uttalat att det inte går att bedöma att det står klart att uppgifterna kan lämnas ut utan att någon enskild lider skada eller men. SCB hänvisar i skrivelsen till att uppgifterna ska lämnas ut till en generell databas, i syfte att användas för framtida, ospecificerade forskningsprojekt.20 Till har företrädare för uppgett att myndigheten ansett sig förhindrad att lämna ut uppgifterna eftersom de skulle lämnas ut till en forskningsdatabas för att i ett senare skede lämnas ut till okända forskningsprojekt och att man därför inte kunnat göra någon skadeprövning.21 konstaterar att uppgifterna som är aktuella för utlämnande till LIS- databasen torde omfattas av sekretess enligt 24 kap. 8 § OSL hos SCB och att en sekretessbrytande bestämmelse krävs enligt 8 kap. 3 § OSL för att uppgifterna ska få lämnas ut. För att möjliggöra ett utlämnande av uppgifterna krävs, oavsett om är att betrakta som en mellanfolklig organisation, en författningsreglerad skyldighet för SCB att lämna ut dem till . 19Europaparlamentet och rådets direktiv /46/EG av . 20Statistiska centralbyrån, dnr 2014/1071Ad1 21Möte med företrädare för 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Personuppgiftslagen (1998:203) Vårpropositionen (2016). 2015/16:100. Bilaga 2 Fördelningspolitisk redogörelse. Unik kunskap genom registerforskning. EU (2016). (2014). Final NAEC Synthesis, New Approaches to . Piketty T (2014). Capital in the Twenty-First Century. The Belknap Press. UN (2016). UN Sustainability Development Knowledge Platform. Samtal med företrädare för . R I K S R E V I S I O N E N Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , Ygeman, A , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2016/17:65 om internationella jämförelser av inkomstskillnader