prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — genomför kvalitetsuppföljningar i prövningsverksamheten, dels systematiska, dels tematiska kvalitets– uppföljningar. har systematiska kvalitetsuppföljningar endast genomförts inom asylprövningen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 uppföljningar visade att enhetligheten i beslutsfattandet var god samt att sökande fått rätt beslut i av ärendena. I av ärendena i granskningen var utgången diskutabel, dvs. inom gruppen av granskare har det funnits olika uppfattningar om utgången är korrekt eller inte. När det gäller huruvida utredningen har skett efter ärendets beskaffenhet i förhållande till egna kriterier visar uppföljningen att av utredningarna ligger på rätt nivå i förhållande till ärendetyp. I av fallen bedömdes det vara diskutabelt och i av utredningarna bedömdes utredningarna inte ha varit tillräckligt omfattande med hänsyn till ärendets beskaffenhet. Uppföljningen visade vidare att de utredningar som resulterade i avslag hade högre kvalitet än de utredningar där uppehållstillstånd beviljades. Utfallet av de systematiska och tematiska kvalitetsuppföljningarna inom asylområdet visar att behöver vidta ytterligare insatser när det gäller att ge medarbetarna bättre förutsättningar för att avgöra ärenden med god rättslig kvalitet, främst i form av ett förbättrat arbetssätt för att fånga upp och föra ut rättsfrågor till verksamheten, samt av en förbättrad kompetensutveckling av nyanställda. Flera av de identifierade förbättringsområdena är desamma som vid myndighetens systematiska uppföljningar 2015. Arbete mot missbruk av regler har stärkts För att på ett sammanhållet sätt kunna bedriva kontrollverksamhet för att minska fusk och missbruk har bl.a. genomfört verksamhetsgranskningar av arbetstillstånd, samt upphandling och inköp. genomför efterkontroller i arbetstillståndsärenden avseende om arbetstagaren har påbörjat arbetet och att anställningsvillkoren följs. Det är viktigt för att förhindra utnyttjande av arbetstagare och missbruk av regelverket. Det ska inte förekomma att villkoren inte motsvarar den som följer av svenska kollektivavtal eller praxis. har 203 efterkontroller genomförts, en ökning jämfört med om 62 stycken. Kontrollerna resulterade i att 124 tillstånd återkallades. Det är en kraftig ökning jämfört och visar att efterkontroller är ett viktigt verktyg för att 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 upptäcka och motverka missbruk inom arbetsmarknadsärenden. För att bland annat motverka missbruk av uppehållstillståndskort och främlingspass enligt tillkännagivande (Rskr.2015/16:158, bet. 2015/16:JuU25) har regeringen tillsatt en utredning, ”Åtgärder för ett effektivare återvändande och motverkande av missbruk av resehandlingar” (dir. 2017:45). Betänkande ska lämnas . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Förbättrade processer inom arbetskraftsinvandring Regeringen har, bland annat med anledning av tillkännagivande (rskr.2016/17:47 bet. 2016/17:SfU11), skyndsamt hanterat delar av Utredningen om åtgärder för att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden (SOU 2016:19). En proposition med förslag som avser att arbetsgivarna ska få möjlighet att rätta till brister i villkoren så att arbetstagaren ska kunna beviljas förlängning av sitt arbetstillstånd beslutades . I propositionen föreslås att lagändringen ska träda ikraft . Regeringen har även gett en utredare i uppdrag att lämna förslag till författningsändringar som säkerställer att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av att arbetsgivare begått mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammar det. Utredaren ska lämna sitt förslag . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Fortsatt fokus på arbetet med jämställdhet, barnrättsperspektivet och likabehandling Jämställdhetperspektivet är en central del av kvalitetsarbete och integreras i styrning, uppföljning, metodutveckling och kvalitetsmätningar. Även barnrättsperspektivet beaktas genomgående i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter. Migrations– verket har fortsatt att öka kunskapen hos personalen om barnrättsperspektivet. Läs vidare om övriga insatser i Uo9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 7 Barnrätts– politik. Som en del av utvecklingsprogrammet Jämställdhetsintegrering i myndigheter redovisade 2015 en handlings– plan för hur myndigheten avsåg att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering 2016-18 med det övergripande syftet att alla sökande ska få en individuell och rättssäker prövning oavsett kön och utifrån sina förutsättningar och behov. Åtgärder som vidtagits inom ramen för handlingsplanen redovisas . har myndigheten fortsatt arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i den ordinarie verksamheten. har bl.a. tagit fram en vägledning som tydliggör att det i varje asylärende ska göras en individuell bedömning av sökandes skyddsbehov. Uppföljning av asylärenden ur ett jämställdhetsperspektiv har även utvecklats. Att öka kunskapen om jämställdhetsintegrering på alla nivåer inom myndigheten och att ge information till asylsökande om jämställdhet och våld i nära relationer i samband med s.k. gruppinformation har vidare utgjort ett viktigt arbete. fick i regleringsbrevet ett uppdrag att genomföra kompetenshöjande utbildningsinsatser i syfte att uppnå en mer genusmedveten asylprövning. I syfte att säkerställa ökad likabehandling har myndigheten bl.a. också fortsatt sitt arbete med hbtq-specialister vid asylutredningar och med att ge stöd till sökande med funktionsnedsättning. Vidare fattade regeringen beslut om att ge i uppdrag att fortsätta utveckla kompetensen i hbtq-frågor. (Ju2017/05955/). ska ha väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet, vilket följer av det förvaltningspolitiska målet (prop. 2009/10:175). har antalet telefonsamtal till ökat markant. har de dock minskat med 120 000 samtal, från 1,9 miljoner samtal 2015 till 1,78 miljoner samtal 2016. Detta sker som antalet besök på webbplats och antalet bokade besök har ökat. besvarades av de samtal som kom in till myndigheten, att jämföra och . har fortsatt att utveckla de digitala tjänsterna för att underlätta för den sökande att ansöka och få information om sitt Användandet av de digitala tjänsterna har mer än tredubblats . Detta kan förklaras med att fler personer använder funktionen kontrollera status på ditt ärende och att har skapat en tjänst som kan beräkna tiden till när beslut kommer fattas i ärendet. Effekten av denna åtgärd märks dock inte tydligt genom minskad efterfrågan inom övriga serviceområden. har myndigheten också tagit fram rutiner och svarsstöd för vanliga frågor i syfte att minska onödig efterfrågan och öka effektiviteten i verksamheten. Internationellt och europeiskt samarbete Regeringen identifierar i skrivelsen 2015/16:182 hur Politiken för global utveckling kan bidra till genomförandet av Agenda 2030. Migrationspolitiska åtgärder som identifieras inkluderar att ta ett globalt ansvar gällande hanteringen av flyktingströmmarna, driva på för jämnare fördelning av asylsökande och större globalt ansvar, samt skapa en säker och ansvarsfull rörlighet av personer, bl.a. genom att tillsätta en utredare som analyserar förutsättningarna för att skapa lagliga vägar för att söka asyl i EU. I syfte att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet presenterade kommissionen förslag till revidering av Dublin- och Eurodacförordningarna och en ny förordning för Europeiska unionens byrå för asylfrågor och presenterades förslag till asylprocedurförordning, skyddsgrunds– förordning, revidering av mottagandedirektivet och en förordning om ett EU-gemensamt system för vidarebosättning. Under förhandlingarna har välkomnat en ökad harmonisering av medlemsstaternas asylsystem och understrukit såväl vikten av att alla medlemsstater solidariskt måste dela på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd som att asylsystemet ska vara effektivt, rättsäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. Rådet beslutade att , på egen begäran , skulle få uppskov till med genomförandet av omfördelning av den svenska andelen av asylsökande som 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 befinner sig i och till andra EU- medlemsstater. När det gäller det EU- gemensamma vidarebosättningsbeslutet som medlemsstaterna kom överens om 2015 var andel 491 personer och beviljade 491 syrier permanent uppehållstillstånd för vidarebosättning i inom vår reguljära kvot . prioriterade frågor i övrigt gällande EU- och det internationella arbetet med migrationsfrågor var bättre globalt ansvars– tagande, ansvarsfördelning och samarbete, att förebygga grundorsakerna till ofrivillig migration, stärkt arbete för att skydda utsatta migranter, återvändande samt att främja migrationens utvecklingseffekter. drev dessa prioriteringar under förhandlingarna av den s.k. New York-deklarationen som antogs under om hanteringen av stora flyktingar- och migrationsströmmar. stod bl.a. som medvärd för ett toppmöte om flykting– situationen i världen som hölls i anslutning till . Syftet med toppmötet var att öka det finansiella stödet till FN:s humanitära arbete, öka antalet vidarebosättningsplatser och förbättra migranters tillgång till utbildning och arbete. Ett viktigt steg, i vilket var en drivande part, mot förbättrad global samverkan och styrning togs också genom att (), införlivades i FN. Utgifterna under utgiftsområde 8 Migration styrs till stor del utav antalet inskrivna i mottagande och de inskrivnas vistelsetider. Utgifterna för mottagandet påverkas därför framför allt av hur snabbt fattar beslut i asylärenden och av kostnaden i mottagandet. Utgifterna på anslag 1:1 och 1:2 Ersättningar och bostadskostnader uppgick av de totala kostnaderna på utgiftsområde 8. Enbart anslag 1:2 utgjorde av utgifterna vilket är betydligt högre än tidigare års utfall då utgifterna på anslag 1:2 utgjort . uppgick andelen till . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgifterna inom utgiftsområdet har ökat och som diagram 2.7 nedan visar har kostnaderna ökat i takt med antalet asylsökande och inskrivna i mottagandet. ökade dock inte utgifterna i samma takt som antalet asylsökande då majoriteten av de asylsökande kom och kostnaderna uppstod till stor del . Att kostnaderna för kommunerna och kan eftersökas upp till efteråt bidrar ytterligare till en förskjutning av när utgifter sker. Utgifterna bedöms fortsätta vara stora för att sedan minska då bedöms ha kommit ned till kortare handläggningstider och antalet inskrivna därmed minskar jämfört med . Diagram 2.7 Utgiftsutveckling utgiftsområde 8 Migration 2004–2016, prognos 2017–2020 Utgifterna på anslaget består till största del av kostnader för personal och har således påverkats i hög grad av det ökade antalet inskrivna i mottagandet och det stora antalet öppna asylärenden. ökade utgifterna på anslag 1:1 med jämfört med . Kostnaden för personal utgjorde av denna ökning. Totalt uppgick utgifterna på anslaget till , varav var personalkostnader. Vid16T slutet av 2016 hade det genomsnittliga16T antalet årsarbetare ökat med 1 685 och antalet anställda med 1 934 jämfört med . I genomsnitt var 8 199 personer anställda på myndigheten . skedde inom asylprövningen och mottagnings- verksamheten. Kostnaderna för övertid minskade jämfört med medan kostnaderna för lokaler och avskrivningar ökade. Anslag 1:2 Ersättningar och bostadskostnader Utgifterna på anslaget påverkas framförallt av antalet inskrivna och sammansättningen av de inskrivna. Kostnaden påverkas främst av hur stor andel av de inskrivna som är ensamkommande barn och unga då ersättningen till kommunen för placering av ensamkommande barn och unga är betydligt högre än för övriga asylsökande. Den exceptionellt kraftiga ökningen av asylsökande innebar att regeringen i propositionen Vårändringsbudget föreslog en ökning av anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader med för att kunna hantera de utgifter som var kopplade till boende och dagersättning för asylsökande och ersättningar till kommuner och landsting. revideras prognosen över antalet asylsökande ned till följd av de åtgärder som regeringen har vidtagit tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU. Anslaget minskades med i propositionen Höständringsbudget till följd av detta. Efter beslut i uppgick anslaget till . Stort antal inskrivna i mottagande, varav många ensamkommande barn och unga, innebar höga utgifter var drygt 180 000 inskrivna i mottagande, varav drygt 32 000 ensamkommande barn och unga. Det stora antalet inskrivna innebar fortsatt höga utgifter, framförallt beroende av det stora antalet ensamkommande barn och unga som stod för 53, av utgifterna på anslaget. Diagram 2.8 Fördelning av utgifter på anslag 1:2 2016 Kostnaderna för ensamkommande barn och unga är väsentligt högre än för övriga inskrivna i mottagningssystemet. Den högre kostnadsnivån förklaras till stor del av att boenden också innefattar omsorg och omvårdnad eftersom barnet inte har någon vårdnadshavare i landet. Eftersom den genomsnittliga dygnskostnaden är så mycket högre för ensamkommande barn och unga, jämfört med för övriga asylsökande, märks även mindre förändringar i antalet inskrivna på anslaget. Eftersom ökningen av asylsökande ensam– kommande barn främst skedde och kommunerna därtill ansöker om ersättning för omhändertagande av ensamkommande barn och unga till först i efterhand uppstod utgifterna i första hand och till viss del även . har vidtagit omfattande åtgärder för att handlägga ansökningar om ersättning från kommunerna. Fortsatt stort behov av asylboenden bestod boende– bestånd av i genomsnitt 94 000 boendeplatser vilket kan jämföras med i genomsnitt 65 000 boendeplatser . Utöver dessa boenden hade tillgång till ett par tusen evakueringsplatser mellan . Andelen asylsökande som bodde i EBO (eget boende) var i genomsnitt och motsvarande . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.10 Asylboenden exkl. boenden för ensamkommande barn och evakueringsboenden och 2016 Boendeplatser i lägenheter() anläggningsboende (ABT) Sammantaget uppgick kostnaderna för boendet för asylsökande till 2016 vilket var en ökning jämfört med . Den främsta förklaringen till kostnadsökningen är att det bodde i genomsnitt fler asylsökande i boenden än 2015. Det gjorde att myndigheten i stor utsträckning var beroende av ABT, vilket är en relativt dyr boendeform. På grund av det mycket stora antaletasylsökande var också tvungna att och början av 2016 använda sig av evakueringsboenden vilket är betydligt dyrare än övriga boenden. AnslagT06 1:3 Migrationspolitiska åtgärderT06 Utgifterna på anslaget består till största del, , av kostnader för vidarebosättning. Det är främst ersättningar till kommuner för mottagande av migranter som inom ramen för vidarebosättning överförs till . De totala kostnaderna för anslaget uppgick till varav avsåg kostnader för vidarebosättning. Tilldelade medel på anslaget var . överfördes sammanlagt 1 907 personer till Anslag 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål Utgifterna på anslaget finansierar migrationsdomstolarnas förvaltningskostnader och behovet av medel påverkas framför allt av antalet anställda. uppgick utgifterna på anslaget till . Detta innebar en ökning i förhållande till 2015 med och var högre än vad anslaget dimensionerades för i budgetpropositionen . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 utgifterna berodde framför allt på att antalet årsarbetskrafter ökade med 61 stycken , från 429 till 490. Att öka antalet årsarbetskrafter var nödvändigt för att kunna möta det ökade antalet asylmål. Anslag 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Utgifterna på anslaget är direkt kopplat till hur många mål som prövas i domstol och hur många muntliga förhandlingar som genomförs. uppgick utgifterna på anslaget till . Detta innebar en ökning i förhållande till 2015 med men lägre än vad regeringen beräknade i budgetpropositionen . Den lägre anslagsförbrukningen i förhållande till prognos beror i huvudsak på att migrationsdomstolarna inte avgjorde mål i samma takt som prognostiserats. Anslag 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Utgifterna på anslaget beror på antalet asylsökande, hur ofta offentligt biträde förordnas och kostnaden per förordnat biträde. Om ett offentligt biträde ska förordnas styrs av ärendets karaktär. Ersättningen till biträdet utbetalas normalt i samband med att fattar beslut i asylärendet. Kostnaden för ersättning till offentliga biträden ökade kraftigt . Detta främst till följd av att avgjorde ett mycket stort antal ärenden , och att genomsnittskostnaden för offentligt biträde per ärende ökade, från 2015 till 2016. Den ökade genomsnittskostnaden beror bl.a. på att handläggningstiderna ökat, vilket i många fall medfört en ökad arbetsinsats och ökade utgifter för utlägg för biträdena. Regeringen beslutade om höjd anslagskredit på anslaget till (vilket motsvarade ) och fattade även senare beslut om medgivet överskridande av anslaget. Det slutliga utfallet blev vilket innebär att anslaget överskreds med . Utfallet blev högre än 2015. Anslag 1:7 Utresor för avvisade och utvisade Utgifterna på anslaget påverkas framförallt av hur många personer som återvänder och av kostnaden per utresa. uppgick utgifterna på anslaget till . Detta innebar en ökning i förhållande till 2015 med men lägre än anslagna medel i budgetpropositionen . Det lägre utfallet förklaras i huvudsak av att färre än förväntat återvände självmant med hjälp av . Antalet utresta med tvång var ungefär detsamma som prognostiserats inför budgetåret. Kostnaden per transporterad klient minskade med . Detta eftersom antalet transporter inom ökade och för att bevakningsgraden vid resorna har minskat. Anslag 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Tilldelade medel uppgick till . Utgifterna blev dock endast , av tillgängligt belopp. Orsaken till det var att det tog än beräknat att uppfylla ett antal villkor som krävdes innan regeringen formellt kunde utse till ansvarig myndighet för Asyl-, migrations- och integrationsfonden (AMIF) och den första öppna utlysningen från AMIF kunde hållas. Många projekt påbörjades därför först . Regeringen bedömer att de övergripande målen för migrationspolitiken delvis har uppnåtts. Den exceptionella ökningen av antalet asylsökande som kom till ledde till betydande utmaningar för stora delar av det svenska samhället både 2015 och 2016. beslutade regeringen om ett antal åtgärder som syftade till att kraftigt minska antalet asylsökande till och förstärka kapaciteten i mottagandet, förbättra etableringen och förmå andra EU-länder att dela på ansvaret för mottagandet av asylsökande. Regeringens åtgärder har tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjort att betydligt färre personer sökte asyl i . Dock var antalet asylsökande i fortsatt högt . Regeringen bedömer att åtgärderna var nödvändiga. För innebar 2016 ett skifte, från att främst ta emot och registrera ansökningar samt att ordna boende för asylsökande, till att pröva ett mycket högt antal ansökningar om asyl. avgjorde totalt 112 019 ansökningar om asyl, vilket var mer än en fördubbling jämfört med . Regeringens bedömning är att insatser sammantaget bidrog till att upprätthålla en i stort fungerande verksamhet. Arbete återstår dock inom flera områden. Genomförda utvecklingsinsatser med hjälp av it/digitalisering har ännu inte resulterat i högre produktivitet, trots att detta har varit en tydlig prioritering av regeringen. Regeringen gör bedömningen att myndigheten bör stärka sina insatser på området. Det minskade antalet asylsökande i kombination med den avarbetning som skett av asylärenden medför också krav på att anpassa dimensioneringen av organisationen till de nya förutsättningarna. Ett anpassat och mer effektivt mottagande anskaffade ett stort antal nya tillfälliga boendeplatser samt beredskapsplatser och kommuner upplät en mängd evakueringsplatser. Dessa tillfälliga lösningar var dyrare jämfört med basbestånd i första hand bestående av lägenheter men till följd av det stora behovet var myndigheten nödgade att ta alla tillgängliga platser i anspråk. Allt eftersom myndigheten avgjorde ärenden och antalet inskrivna i mottagandet sjönk kunde de s.k. beredskaps- och evakueringsplatserna avvecklas och även ett flertal av de tillfälliga platserna. Regeringens bedömning är att klarade sitt uppdrag med att leverera ett kostnadseffektivt boende givet förutsättningarna men det stora antalet inskriva i mottagandet understryker vikten av ett fortsatt och förstärkt arbete med en strategisk boendeplanering. Det stora antalet inskrivna asylsökande ensamkommande barn och unga i förhållande till har inneburit att kostnaderna för mottagandet har ökat avsevärt . Regeringen aviserade i budgetpropositionen att ett nytt ersättningsystem för ensamkommande barn och unga skulle träda i kraft . Systemet är i huvudsak baserat på schabloner med syftet att få en enklare regeltillämpning och en snabbare och enklare hantering av utbetalningar samt bättre 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 planeringsförutsättningar för kommunerna. Det ger bättre förutsättningar oavsett grundläge för att klara snabba utbetalningar. Som ett led i att förbereda för det nya ersättningssystemet som infördes , fick uppdraget att säga upp överenskommelserna om platser för mottagandet av ensamkommande barn och unga (Ju2016/04807/SIM). Överenskommelserna hade olika lång uppsägningstid och de sista löpte ut . hade en stor mängd ersättningskrav från kommuner och landsting till följd av det stora antalet inskrivna. betalade ut ersättningar till kommuner och landsting om . Det var dock fortsatt stora ersättningskrav som inte betalades ut utan fick hanteras . Regeringens bedömning är att inte hade dimensionerat och organiserat verksamheten för att kunna hantera den stora mängden ansökningar om ersättning, vilket resulterade i att många kommuner och landsting fick vänta än nödvändigt på utbetalningarna. måste fortsätta arbetet med att öka graden av digitalisering och automatisering i syfte att åstadkomma en mindre sårbar, effektiv och mer säker hantering av de statliga ersättningarna. Effektiviteten62T behöver öka62T inom asyl- och tillståndsområdena samt inom stödverksamheten Effektiviteten inom asylprövningen mätt i antal avgjorda ärenden per årsarbetare har förbättrats trots ikraftträdande av ny lagstiftning och många nyanställda. insatser inom asylprövningen bidrog till att vistelsetiden inom mottagandet var så kort som möjligt givet förutsättningarna. Vid utgången av 2016 väntade 72 000 asylsökande på beslut i första instans, att jämföra med drygt 154 000 vid utgången av 2015. En anledning till det stora antalet avgjorda asylärenden var att presumtiva bifall prioriterades. Ett betydande antal utredningskrävande ärenden är inte avgjorda och kommer att handläggas . Det kan förvärra bristen på tolkar och offentliga biträden. Regeringen anser därför att det är viktigt att myndigheten har ett mer långsiktigt, hållbart och strategiskt perspektiv på styrningen av verksamheten. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Handläggningstiden för ansökan om arbetstillstånd var fortsatt lång vilket ofta innebär svårigheter för såväl individer som företag. En ökad effektivisering av och en förbättrad kvalitet i handläggningen av ansökningar om arbetstillstånd är angelägen, inte minst genom fortsatt utveckling av de digitala tjänsterna. Detsamma gäller för handläggningen av anknytnings- och studerandeärenden där ökad effektivisering är avgörande för att myndigheten ska kunna avgöra ärenden i den omfattning och inom det tidsintervall som bedöms som skäligt. Som konstaterats finns också behov av att effektivisera stödverksamhet vid Migrations– verket. Genomförda verksamhetsutvecklings– insatser med hjälp av IT har t.ex. inte resulterat i högre produktivitet trots att detta har varit en tydlig prioritering vid myndigheten och regeringen .