prop · H50354 · 2017-11-27 00:00:00 — Kommunala aktörer bör träda in endast när kommersiella marknadsförutsättningar inte föreligger.”141 SKL gick ur överenskommelsen bland annat med hänvisning till skrivningen om att kommuner ska träda in endast när kommersiella marknadsförutsättningar inte föreligger. SKL anser att de kommunägda stadsnäten har en viktig roll på marknaden och är bra för ett långsiktigt ägande av bredbandsnät.142 Det är även vissa privata aktörer som vill lyfta fram att offentligt ägda nät, när det gäller den grundläggande infrastrukturen, är en förutsättning för bredbandsutbyggnad och stabilitet. Argumentet handlar om att offentligägda bredbandsnät kan innebära en långsiktig garant för att spelreglerna inte förändras.143 Medlemsorganisationen It & telekomföretagen representerar den motsatta åsikten: att det är de privata aktörerna som i första hand ska bygga bredband och det offentligas roll är att bygga bredband där marknaden saknar kommersiella förutsättningar.144 4.4Verktygen för att hantera konkurrensproblem upplevs inte som tillräckliga Granskningen visar att PTS och med stöd av den sektorsspecifika regleringen lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, LEK, och konkurrenslagen (2008:579), utifrån respektive myndighetsroll inte har förmått komma till rätta med de hinder marknadsaktörerna upplever vid utbyggnaden av bredbandsinfrastruktur. Dessa upplevda hinder kan sammanfattas som kommunernas och fiberägarens starka ställning och begränsat tillträde till den vertikala värdekedjan. I intervjuer har de privata aktörerna sagt att de anser att de verktyg som finns för att främja konkurrensen på bredbandsmarknaden är otillräckliga. Det beror dels på att de upplevda hindren kvarstår, dels på långa processer i handläggningen av konkurrensreglerande ärenden. En konsekvens av detta är att de privata aktörerna avstår från att anmäla konkurrensproblem. De anser att det inte är någon idé eftersom de vet 140Intervju vid SKL, , intervju vid , , intervju vid PTS, . 141SKL, PTS, KKV 2010. Principer för kommunala insatser på bredbandsområdet, s. 6. 142Intervju vid SKL, . 143Bahnhof : ”Principer för kommunala insatser bredbandsområdet”, remissvar på PTS och förfrågan om synpunkter angående kommunala insatser på bredbandsområdet. 144It & telekomföretagen . IT& Telekomföretagens synpunkter angående principer för kommunala insatser på bredbandsområdet. 48 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T att en rättslig process kommer att ta att driva innan ett avgörande kommer, vilket gör att det inte är affärsmässigt motiverat.145 En aktör uttryckte sig på följande sätt: ”Bredbandsfönstret är öppet nu och kanske framåt. Det tar att driva ett konkurrensärende, så vi avstår och går vidare till nästa område.”146 4.4.1 Reglering av bredbandsmarknaden Bredbandsmarknaden147 har speciella särdrag och kännetecknas av tidigare monopol, höga inträdeshinder (till exempel att det är dyrt att anlägga infrastruktur) och att den generella konkurrensrätten har svårt att ingripa med förebyggande åtgärder.148 Bredbandsmarknaden omfattas därför av en specifik sektorreglering, lagen om elektronisk kommunikation (2003:389), LEK. () är den statliga myndighet som har tillsynsansvar över LEK. är den myndighet som har uppdraget att utöva tillsyn över konkurrensrättsliga frågor i förhållande till konkurrenslagen (2008:579). De två lagarna har båda till syfte att se till att det finns en fungerande konkurrens. Den metod som tillämpas är till största del gemensam: marknadsanalys och bedömning av marknadsmakt. De har däremot olika funktioner; medan LEK syftar till att förebygga problem genom att på förhand reglera den dominanta aktören, reagerar konkurrenslagen i stället på missbruk av dominerande ställning (proaktiv, respektive reaktiv reglering). 4.4.2 Den sektorsspecifika regleringen tar sikte på nationell nivå Vid fastställandet av vilka marknader som ska förhandsregleras ska PTS beakta EU- kommissionens rekommendation om relevanta produkt- och tjänstemarknader. 149 PTS ska också beakta de riktlinjer för marknadsanalys och bedömning av ett företags betydande inflytande som tagit fram.150 PTS genomför en marknadsanalys var tredje år för att fastställa vilka produkt- och tjänstemarknader som har sådana särdrag att det kan vara motiverat att införa skyldigheter.151 145Intervju vid , , intervju vid IP-Only, , intervju vid Com Hem, . 146Intervju vid , . 147Observera att ”bredbandsmarknaden” består av ett flertal produkt- och tjänstemarknader, på den så kallade marknaden för elektronisk kommunikation. Begreppet bredbandsmarknaden används i en generell, mer allmänspråklig betydelse. 148Intervju vid PTS, . 149EU-kommissionens rekommendation av om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt och rådets direktiv /21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. 150EU-kommissionens riktlinjer för marknadsanalyser och bedömning av betydande marknadsinflytande i enlighet med gemenskapens regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (2002/C 165/03). 151Material från PTS, . R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? PTS reglering av bredbandsmarknaderna omfattar marknaden för tillträde till ledningar i accessnätet (marknad 3a) och marknaden för tillträde på transmissionsnivån (marknad 3b). finns det endast reglering på marknaden för tillträde till ledningar (3a), där bedöms vara den dominerande aktören (så kallad SMP). har den relevanta marknaden bedömts vara nationell152 och endast en aktör har bedömts ha betydande inflytande. Därmed är det endast en aktör på marknaden för nätinfrastrukturtillträde som omfattas av de konkurrensreglerande bestämmelserna i 4.4.3Tillträde till den vertikala värdekedjan är inte konkurrensrättsligt prövat uppger att tillträde till den vertikala värdekedjan inte är rättsligt prövat i förhållande till bestämmelserna i konkurrenslagen och att myndigheten inte har utrett om det föreligger faktiska konkurrensproblem kopplade till tillträde i den vertikala värdekedjan. Vid misstankar om att en aktör har missbrukat sin dominerande ställning ska fastställa den relevanta produktmarknaden och geografiska marknaden utifrån tillkännagivande om hur den anser att man ska gå till väga vid avgränsningen av den relevanta marknaden i konkurrenslagstiftningen.155 uppger att definitionen av den relevanta marknaden är en av anledningarna till att det är svårt att pröva de potentiella konkurrensproblemen på bredbandsmarknaden.156 menar dock att konkurrenslagsärenden är generellt komplexa och resurskrävande inom alla områden, och bredbandsområdet utgör inget undantag.157 152PTS menar att mot bakgrund av ”… att det inom sektorn för elektronisk kommunikation traditionellt har funnits en ägare av infrastruktur som har haft ett nät med nationell täckning har marknaderna ofta befunnits vara nationella men en analys av konkurrensvillkoren ska alltid genomföras. Av punkt 59 i riktlinjerna (2002/C 165/03) framgår vad som sägs i etablerad rättspraxis om fastställandet av en marknadsavgränsning, i korthet ser man till konkurrensvillkoren är likartade vilket kan medföra att en marknad kan bli lokal eller för den delen gränsöverskridande.” Källa: e-post från PTS, . 153Material från PTS, . 154Intervju vid , . 155EGT C 372, 9.12.1997, s. 5. 156Intervju vid , . 157E-post från , . 50 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T 4.4.4Kommuner får bedriva bredbandsverksamhet men det saknas vägledande rättspraxis De privata aktörerna hävdar att vissa kommuner inskränker möjligheten att bedriva bredbandsverksamhet inom kommungränser eller begränsar tillträdet till befintliga kommunägda stadsnät – men det saknas vägledande rättspraxis på området. Kommunallagen (1991:900) reglerar vilken verksamhet en kommun får engagera sig i. Kommunallagen har särskilda bestämmelser om bland annat näringsverksamhet som säger att kommuner och landsting får bedriva näringsverksamhet, om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt medlemmarna i kommunen eller (principen om den kommunala befogenheten och lokaliseringsprincipen). Det finns ett avgörande av intresse, som avser kommun.158 Förvaltningsrätten konstaterade i det fallet att det fanns ett allmänt intresse av att kommuner investerar i utbyggnad av bredband. Det får således ingå i kommuners allmänna kompetens att bedriva och tillhandahålla bredband. Fallet har dock ett begränsat prejudicerande värde. På bredbandsområdet har valt att ta ett ärende () vidare till domstol med stöd av regleringen gällande konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS-bestämmelserna159). Förutom överträdelse av KOS-bestämmelserna ansåg att stadsnätsbolagets agerande stred mot lokaliseringsprincipen i kommunallagen. Det var alltså ett fall där ett kommunalt stadsnätsbolag agerade utanför kommunens gränser. Efter att hade ansökt om stämning i domstol ändrade stadsnätsbolaget sin ägarform till ett kommungemensamt bolag. Det gjorde att ärendet inte längre var aktuellt för prövning i domstol och återkallade därmed sin talan. Därför har ännu inte något fall prövats materiellt i domstol som gäller konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet på bredbandsmarknaden.160 158Förvaltningsrätten i , mål nr 10045-13 och 10048-13, dom meddelad (laglighetsprövning). 159Konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS), 3 kap. 27 § konkurrenslagen (2008:579). 160KKV, Ansökan om stämning, . Dnr 438/2011, , slutligt beslut meddelat , mål nr T 9290-11. R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? Praktiskt exempel på konflikt mellan privata och kommunala aktörer utreder ett fall om ett potentiellt konkurrensbegränsande förfarande i kommun.161 Fallet är principiellt viktigt och det är många aktörer som väntar på utredningens resultat. har fattat ett principbeslut om att inte ge privata företag nya markavtal för nedläggning av fiber i kommunen (vissa aktörer har markavtal med kommunen). bedriver själv säljverksamhet i form av försäljning av fiberanslutning till hushåll. Kommunens principbeslut innebär att ingen aktör, utom och kommunen själv, har möjlighet att få tillgång till kommunens mark för fiberanslutning. utreder om genom detta bryter mot bestämmelserna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet.162 Medlemsorganisationen It & telekomföretagen anmälde till eftersom den ansåg att kommunens agerande hämmar konkurrensen. De menar vidare att effekten av kommunens förfarande är att privata aktörer helt utestängs från marknaden, bland annat en aktör som uttryckligen sagt sig villig att investera i en fullskalig bredbandsutbyggnad och erbjuda samtliga fastighetsägare i kommunen anslutning till svart fiber.163 har tre kriterier för bredbandsutbyggnad som styr det principbeslut som tagits: 1. Hela kommunen ska omfattas, 2. Likvärdig anslutningsavgift i hela kommunen, 3. uppger att det inte har varit någon privat aktör som har visat intresse för en utbyggnad i hela kommunen och inte heller ett intresse av att tillgodose kriteriet om en likvärdig anslutningsavgift. Kommunens uppfattning är att It & telekomföretagens påstående är felaktigt om att det finns privata aktörer som har visat intresse för samverkan kring fiberutbyggnad som omfattar av kommunens invånare. Kommunen anser vidare att om marknadens aktörer plockar ”russinen ur kakan” och endast ansluter de mest lönsamma hushållen, innebär det att utbyggnaden på landsbygden blir dyrare. Kommunen anser att det inte heller kan förväntas av kommunerna att enbart etablera fiber i de olönsamma delarna av landet.164 4.4.5Ny lagstiftning syftar till att minska kostnader för bredbandsutbyggnad Lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät (utbyggnadslagen) infördes utifrån ett EU-direktiv.165 Syftet med lagen var att förenkla bredbandsutbyggnad genom att göra det billigare för aktörer att anlägga it-infrastruktur. Lagen ska bland annat möjliggöra tillträde till befintlig fysisk infrastruktur, till exempel andra aktörers kanalisation. Den ska också öka möjligheterna att samordna bredbandsutbyggnad. Lagen är så pass ny att det är svårt att uttala sig 161Dnr 749/2015. konkurrenstillsyn 2015–2016 (2017:5). 163Bokwall Rislund Advokatbyrå, klagomål, . kommuns vägran att ingå markavtal och ge grävtillstånd för nedläggning av fiber. 164Gärde Wasslau, . kommuns svar på skrivelse med dnr 749/2015. 165Europaparlamentets och rådets direktiv /61/EU av om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation. 52 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T om vilka effekter lagstiftningen kan få. PTS har prövat två tvistlösningsärenden inom ramen för den nya lagstiftningen.166 rapporterar att sedan lagen infördes har klagomålen till myndigheten uteblivit när det gäller utebliven samförläggning.167 Kritik har dock riktats mot att utbyggnadslagen endast omfattar tillträde till kanalisation. Enligt kritiken kommer lagen därmed inte att möjliggöra ett utökat tillträde till den vertikala värdekedjan eftersom det är tillträde till infrastrukturnivån168 som är mest attraktivt för aktörer på marknaden. Lagkravet på tillträde till kanalisation riskerar i stället att leda till en minskad vilja för marknadsaktörer att lägga ner överkapacitet, om det innebär att andra aktörer kan få tillträde till denna. •Det finns konkurrensbegränsningar kopplade till bredbandsnätets vertikala värdekedja; genom svaga incitament till att konkurrera på infrastrukturnivå och genom bristande tillträde till de övre nivåerna i den vertikala värdekedjan. •Kommunerna är nyckelaktörer på marknaden, men de kritiseras av de privata aktörerna för att begränsa konkurrensen eller att hindra en effektiv bredbandsutbyggnad. De hinder som de privata aktörerna upplever handlar om svårigheter att etablera sig inom kommungränser, tillträde till kommunägda stadsnäts befintliga bredbandsinfrastruktur och de kommunägda stadsnätens konkurrensfördelar. •Det pågår en diskussion om de kommunägda bredbandsnätens uppdrag på marknaden, det vill säga om kommunägda stadsnät inkluderas i begreppet ”marknadsaktör” och därmed bör tillhandahålla bredband till så många som möjligt, eller endast träda in där marknaden saknar kommersiella förutsättningar att bygga bredband. Regeringens formuleringar i bredbandsstrategin har delvis satt agendan för diskussionen om de kommunägda bredbandsnätens uppdrag på marknaden, formuleringar som har tydliggjort konfliktytorna mellan kommunala och privata aktörer. Konfliktytorna beror delvis på att de olika aktörerna styrs av olika incitament: kommunerna har samhällsintresset att beakta, kommunala stadsnäts styrs ofta både av avkastningskrav och samhällsintresset, medan de privata aktörerna huvudsakligen styrs av avkastningskrav. 166PTS beslut - Tvistlösning enligt lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät, dnr: 16-8191. PTS beslut - Tvistlösning enligt lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät, dnr: 16-9502. 167Intervju vid , . 168Observera att det är passiv infrastruktur, det vill säga icke-upplyst fiber (svart fiber), som är det mest intressanta. R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? •De privata aktörerna upplever verktygen för att hantera konkurrensproblemen som otillräckliga. Det beror dels på att hindren som de privata aktörerna upplever på marknaden kvarstår, dels på långa processer i handläggningen av konkurrensreglerande ärenden. •Granskningen visar att PTS och med stöd av den sektorsspecifika regleringen lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, LEK, och konkurrenslagen (2008:579), utifrån respektive myndighetsroll inte har förmått komma till rätta med de hinder marknadsaktörerna upplever vid utbyggnaden av bredbandsinfrastruktur. Dessa upplevda hinder kan sammanfattas som kommunernas och fiberägarnas starka ställning och begränsat tillträde till den vertikala värdekedjan. •Enligt den sektorsspecifika förhandsregleringen (LEK) har den relevanta marknaden bedömts vara nationell, trots att de hinder mot en effektiv konkurrens som granskningen har identifierat uppstår på lokal nivå. Detta har resulterat i att PTS med stöd av LEK har bedömt att en aktör har betydande inflytande på nationell nivå. Därmed är det endast en aktör på marknaden för nätinfrastrukturtillträde som omfattas av de konkurrensreglerande bestämmelserna i . •Det kan också noteras att inte har fått något fall materiellt prövat i domstol om tillträde till den vertikala värdekedjan eller konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet på bredbandsmarknaden. 54 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T De statliga bredbandsstöden är ett komplement till marknadsaktörernas utbyggnad av it-infrastruktur. Det är en insats regeringen gör för att hushåll och företag i områden som inte är kommersiellt attraktiva ska få tillgång till bredband med snabb överföringshastighet. I detta kapitel analyserar vi hur de nuvarande statliga bredbandsstöden är utformade och hur väl de fungerar. Granskningen visar att regeringen har allokerat bredbandsstöd för sammanlagt fjorton miljarder och att stöden har resulterat i omfattande bredbandsutbyggnad. Men den nuvarande utformningen av landsbygdsprogrammet169 medför dock att det finns risker för att stöd ges till områden som är kommersiellt attraktiva och där marknadens aktörer planerat att bygga även utan stöd. Det innebär att det sannolikt kan bli svårare att uppnå bredbandsmålet, eftersom stödet inte alltid går till de områden som har störst behov, även om det möjliggör internetaccess via bredband till fler. 5.1 Bredbandsstöd för fjorton miljarder Regeringen har fördelat statligt stöd för utbyggnad av it-infrastruktur genom flera stödprogram. Regeringen har avsatt för bredbandsstöd –2020, vilket har resulterat i omfattande bredbandsutbyggnad (se bilaga 1 för sammanställning av regeringens bredbandsstöd och kvantifierade effekter). Det första bredbandsstödet kallades för Rosengrenpengarna (2001–2007) och beviljades huvudsakligen till kommuner. Det var som många kommunala stadsnät bildades, som en första grundläggande it-infrastruktur byggdes ut.170 Sedan Rosengrenpengarna har bredbandsstöd huvudsakligen hanterats inom ramen för de europeiska investeringsfonderna: Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (landsbygdsprogrammet). Det har även funnits stöd till att bygga it-infrastruktur genom det statliga kanalisationsstödet (2008–2016) och statlig medfinansiering (2010–2014).171 169Granskningen har fokuserat på det nuvarande bredbandsstödet och huvudsakligen på landsbygdsprogrammet eftersom huvuddelen av stödet återfinns inom denna fond, jämfört med Europeiska regionala utvecklingsfonden. Delbetänkande av Utredningen om utvärdering av bredbandsstrategin. 171Ibid, s. 77. R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? 5.1.1ERUF ger stöd till ortssammanbindande nät i de nordligaste regionerna Bredbandsstödet inom Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) ges till ortssammanbindande it-infrastruktur i de nordligaste regionerna – där det generellt finns en lägre grad av mellanortsnät än i de södra regionerna. 172 I programperioden (2007–2013) fanns det att söka173, medan det (2014–2020) finns 600 miljoner kronor.174 Den ansåg det prioriterat att ha med bredbandsstöd i ERUF (liksom i landsbygdsprogrammet). Regeringen fick därför förhandla med EU-kommiss- ionen, eftersom bredbandsstödet inte var med i det ursprungliga positionspapperet för stödet till Sverige.175 De nordligaste regionerna är mindre ekonomiskt lönsamma att bygga i, ofta på grund av långa geografiska avstånd och mindre befolkning. Den lägre lönsamheten gör att färre aktörer är intresserade av att tillhandahålla bredband till hushåll och företag. Den utbyggnad som sker med ERUF-medel sänker bland annat tröskeln för aktörer att bygga slutkundsnät i anslutning till de ERUF-finansierade ortssammanbindande näten. Det har dessutom i flera län initierats gemensamma projekt mellan exempelvis och länets kommuner för att bygga fibernät med delfinansiering av ERUF-medel.176 Vissa regionala bredbandskoordinatorer uppger att deras län inte hade haft en så pass väl utbyggd ortssammanbindande it-infrastruktur om det inte vore för stödet i ERUF.177 5.1.2 Stor efterfrågan på stödet i landsbygdsprogrammet Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (landsbygdsprogrammet) består av stöd och ersättningar för landsbygdsutveckling. I landsbygdsprogrammet har det funnits bredbandsstöd för (2007–2013) respektive (2014–2020).178 I landsbygdsprogrammet 2014–2020 fanns 172ERUF 20017–2013: , , Mellersta , . ERUF 2014–2020: , , Mellersta . 173Detta var medel som kunde användas till bland annat bredband, men som inte var öronmärkta för just bredband vilket är fallet i nuvarande programperiod. Källa: E-post från , . Sammanställning av stödmedel till bredbandsutbyggnad samt prognostisering avseende efterfrågan på medel. Dnr: 15-1774, s. 2. 175Intervju vid , . 176Intervju med bredbandskoordinator för , , intervju med bredbandskoordinator för , , intervju med bredbandskoordinator för , , intervju med bredbandskoordinator för , , intervju med bredbandskoordinator för , . 177Intervju med bredbandskoordinator för , , intervju med bredbandskoordinator för , . Sammanställning av stödmedel till bredbandsutbyggnad samt prognostisering avseende efterfrågan på medel. Dnr: 15-1774, s. 2. 56 R I K S R E V I S I O N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T det ursprungligen bredbandsstöd för . I budgetpropositionen aviserade regeringen om en ytterligare satsning på bredbandsutbyggnad i landsbygdsprogrammet med . Därutöver beslutade regeringen att inom ramen för landsbygdsprogrammet omfördela till bredbandsstöd. Det innebar att den totala summan för stödet i programperioden –2020 är 4,25 miljarder kronor.179 Storleken på det stöd som beviljas bestäms av en procentsats, så kallad stödprocent. Stödprocenten anger hur stor andel av den totala investeringen som respektive projekt kan få i bidrag. Eftersom förhållandena skiljer sig åt i landet har stödets storlek anpassats till varje läns förutsättningar. Stödprocenten varierar mellan . De flesta län har dock en stödprocent på 60 procent.180 Det innebär att stödet i respektive län matchas med 30–privata investeringar. Det är högt söktryck på bredbandsstödet i landsbygdsprogrammets nuvarande programperiod. fanns det ansökningar för en summa av nästan , vilket tillsammans med stödprocenten innebär ett stödbehov av uppskattningsvis fem till sex miljarder – och det endast i landsbygdsprogrammets första ansökningsomgång.181 I en enkät till () uppskattar länsstyrelserna ett liknande behov om –2018 för att kunna bygga fiber till de områden där det saknas kommersiellt intresse . Det uppskattade behovet beräknas utöver den ursprungliga summan om 3,25 miljarder kronor.182 5.2Stödet i landsbygdsprogrammet går i allt mindre utsträckning till fiberföreningar har ändrat urvalskriterierna för vilka ansökningar som beviljas stöd genom landsbygdsprogrammet. Förändringen har påverkat vilka ansökningar som får stödet; (2007–2013) gick huvuddelen av stödet till fiberföreningar, medan () har stödet främst gått till större aktörer som till exempel privata aktörer och kommunala bolag. 179Intervju vid , . 180Artikel på , ”Att söka bredbandsstöd”, hämtad , . 181Intervju vid , . Sammanställning av stödmedel till bredbandsutbyggnad samt prognostisering avseende efterfrågan. Dnr 17-626, s. 6. R I K S R E V I S I O N E N B R E D B A N D I V Ä R L D S K L A S S ? 5.2.1Den svenska modellen för tilldelning av stöd skiljer sig åt från den traditionella modellen Bredbandsstödet i landsbygdsprogrammet går till att bygga accessnät, det vill säga det nät som når slutkunden.