prop · H5035 · 2017-09-27 00:00:00 — De lagändringar som utredningen föreslår när det gäller värdepappersbolag syftar till att undvika att reglerna för likartad verksamhet skiljer sig åt i alltför stor utsträckning. Det är således fråga om en begränsad översyn av de regler som gäller för värdepappersbolag. Regeringen anser därför att det inte finns skäl att i detta lagstiftningsärende överväga några sådana ändringar i lagen om värdepappersmarknaden som nämner. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Bestämmelserna i lagen om värdepappersfonder och lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder om den information om hållbarhet som ska lämnas i årsberättelsen ska tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Utredningen föreslår inte några övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. framhåller vikten av att de föreslagna lagändringarna, inte minst avseende investeringssparkonto för fondbolag, andelsklasser och kapitalkrav, förverkligas . Om ändrade regler för årsberättelsen ska införas föreslår föreningen att en övergångsbestämmelse införs som klargör att dessa gäller första gången för årsberättelser avseende . Skälen för regeringens förslag: Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Utredningen pekar på att förslaget om att andelsklasser ska få förenas med villkor för distribution bör träda i kraft som de lagändringar som i svensk rätt genom- för MiFID II, som ska träda i kraft (se prop. 2017/18:5 2016/17:162). Utredningen föreslår därför att samtliga lagändringar ska träda i kraft . Regeringen konstaterar att förslaget om ändring i lagen om värdepappersfonder om att andelsklasser i värdepappersfonder ska få förenas med villkor för distribution bör träda i kraft . Det finns dock inget som hindrar att den ändringen träder i kraft . De föreslagna ändringarna i lagen om investeringssparkonto bör träda i kraft . Regeringen anser därför att samtliga lagändringar bör träda i kraft . Ändringarna som föreslås i lagen (2017:700) om ändring i lagen om investeringssparkonto kommer dock att träda i kraft och ändringarna som föreslås i lagen (2014:797) respektive (2014:798) om ändring i lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder kommer att träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Regeringen anser i likhet med att det behövs en övergångsbestämmelse om när ändringarna i lagen om värdepappersfonder och lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder som gäller information om hållbarhet i årsberättelsen ska tillämpas . De föreslagna lagändringarna när det gäller information i årsberättelsen bör tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . En övergångsbestämmelse med denna innebörd bör därför tas in i lagen om värdepappersfonder och lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder. I denna proposition finns förslag som omfattar följande frågor: information om hållbarhetsaspekter i fondförvaltning, möjlighet för fondförvaltare att tillhandahålla investeringssparkonto, möjligheten att förena andelsklasser i fonder med villkor för distribution och valutasäkring, samt ändrade kapitaltäckningsregler för fondbolag, AIF-förvaltare och värdepappersbolag. Förslagen är av olika karaktär. Förslaget som gäller information om hållbarhet i fondförvaltning syftar till att förbättra informationen till investerare och därmed underlätta för investerare att ta hänsyn till hållbarhetsaspekter i sina val av fonder. Förslagen om utvidgade möjligheter till andelsklasser samt möjligheten att föra investeringssparkonton syftar till att förbättra konkurrenskraften på den svenska fondmarknaden och öka den enskilda investerarens investeringsmöjligheter. Förslaget om ändrade kapitaltäckningsregler innebär att kapitalkrav som går utöver tas bort, vilket även minskar de administrativa kostnaderna för fondbolag, AIF-förvaltare och värdepappersbolag. Utredningens konsekvensanalys kritiseras av flera remissinstanser. efterfrågar en utförligare konsekvensanalys av förslaget om ett nytt kapitalkrav för de fondbolag som utför diskretionär portföljförvaltning, exempelvis hur mycket kapitalkravet ändras i förslaget och hur många fondbolag som berörs av det. efterfrågar bl.a. tydliga resonemang om i vilken utsträckning utredningens förslag, t.ex. när det gäller ändringar i kapitaltäckningsreglerna, påverkar den finansiella stabiliteten. anser att utredningen inte belyser konsekvenserna av förslaget om hållbarhetsaspekter i fondförvaltningen. () anför bl.a. att kraven på redovisning av hållbarhetsaspekter kan vara betungande för berörda företag samt försvåra för utländska AIF-förvaltare att driva verksamhet i . NNR saknar vidare en beskrivning av förslagens konsekvenser, en redovisning av antalet företag som berörs och hur reglerna slår mot företag av olika storlek samt av kostnaderna för det som föreslås. saknar bl.a. en redovisning avseende behovet av speciella informationsinsatser med anledning av utredningens förslag. anser även att redovisningen av berörda företag utifrån antal och storlek, förslagens påverkan på företagens administrativa och andra kostnader, förslagens påverkan på konkurrensförhållandena för berörda företag och av behovet av särskilda hänsyn till små företag på grund av förslagen är bristfällig. finner sammantaget att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 10.3Konsekvenser för företag och enskilda 10.3.1Konsekvenser för fondförvaltare och värdepappersbolag Förslaget om information om hållbarhetsaspekter innebär ökade informationskrav och därmed pålagor för fondförvaltare. Regeringen bedömer dock att dessa pålagor är av mindre karaktär. Förslaget belastar de fondförvaltare som inkluderar hållbarhetsaspekter i sin förvaltning genom att de måste beskriva vilka aspekter som beaktas, vilka metoder som används och redogöra för uppföljningen av hållbarhetsarbetet. Denna information finns sannolikt redan väl beskriven hos förvaltaren och bör således inte belasta förvaltarens tid eller resurser på ett nämnvärt sätt. De förvaltare som inte inkluderar hållbarhetsaspekter i sin förvaltning behöver endast uppge detta. Förslaget att fondförvaltare ska kunna tillhandahålla investeringssparkonton gynnar svensk fondmarknad genom att det möjliggör konkurrens mellan fondförvaltare på ena sidan och banker och värdepappersbolag på andra sidan. Fondförvaltare är tvungna att inleda någon form av samarbete med en bank eller ett värdepappersbolag för att kunna erbjuda sina kunder sparande i fondandelar på investeringssparkonto. Med förslaget kvarstår den möjligheten, men fondförvaltaren kan även på egen hand erbjuda sina kunder investeringssparkonto. därmed fondförvaltares beroende av banker eller värdepappersbolag för att kunna distribuera andelar i de fonder som de förvaltar. Förslaget om andelsklasser med särskilda villkor för distribution har sin bakgrund i förbudet, till följd av genomförandet av MiFID II, mot tredjepartsersättningar vid investeringsrådgivning på oberoende grund och vid portföljförvaltning. En konsekvens av förbudet kan bli att fondbolag och AIF-förvaltare i större utsträckning kommer att distribuera andelarna i de fonder som de förvaltar genom egna kanaler. En utökning av möjligheten till andelsklasser möjliggör en fortsatt distribution via distributionskanaler som t.ex. värdepappersinstitut. Andelar i en och samma fond kan därmed komma att distribueras på olika sätt, med eller utan olika typer av provisionsersättningar, beroende på vilken distributionskanal som används och vilka investeringstjänster som tillhandahålls. Förslaget om andelsklasser med särskilda villkor för distribution och valutasäkring kan förväntas leda till att svenska fonder kommer utgöra ett väl fungerande alternativ till utländska motsvarigheter. Fondförvaltare som söker sig utomlands för att skapa andelsklasser med olika avgiftsuttag, beroende på hur andelarna distribueras, kommer enligt detta förslag att kunna bilda sådana fonder i . I dessa fall blir det rimligen en fråga om att befintlig verksamhet stannar kvar i , och inte att antalet fonder eller fondförvaltare ökar i antal. Att verksamhet stannar kvar i är gynnsamt för den svenska fondmarknaden och förbättrar dess konkurrenskraft i förhållande till den utländska fondmarknaden. Förslaget om att de kapitaltäckningskrav som gäller enligt svensk rätt och som går utöver krav tas bort innebär att de administrativa kostnaderna för de fondbolag, AIF-förvaltare och värdepappersbolag som omfattas av förslaget minskar. Kostnadsnivån på detta område bör därför bli jämförbar med den för motsvarande utländska företag, vilket kan antas få positiva effekter på samhällsekonomin. De administrativa kostnader som föranleds av kapitaltäckningsreglerna härrör primärt från kostnaderna för tillhandahållande av relevant kompetens för efterlevande av kapitaltäckningsregelverket. Detta påverkar såväl riskfunktionen, regelefterlevnadsfunktionen (compliance) och internrevisionsfunktionen i de bolag som berörs av reglerna. Enligt är det svårt att kvantifiera dessa kostnader, men föreningen uppskattar att den föreslagna regleringen på kapitaltäckningsområdet minskar den administrativa kostnaden per bolag med beroende på verksamhetens komplexitet. Det är rimligt att anta att förslaget får liknande konsekvenser för de värdepappersbolag som omfattas. De ändringar som föreslås när det gäller värdepappersbolag som inte omfattas av definitionen av värdepappersföretag i tillsynsförordningen görs för att undvika att reglerna för likartad verksamhet i alltför stor utsträckning skiljer sig åt. Förslaget om ändrade kapitaltäckningsregler omfattar sammanlagt cirka 104 fondbolag och AIF-förvaltare. Eftersom dessa administrativa kostnader generellt kan betraktas som fasta kostnader som är oberoende av företagets storlek eller intäkter drabbar dagens kapitaltäckningsregler mindre fondbolag och AIF-förval- tare särskilt hårt. Förslaget i denna proposition underlättar därför verksamheten i synnerhet för små fondbolag och AIF-förvaltare och innebär 2017/18:5 därmed att reglerna på den svenska fondmarknaden blir mer proportionella. Förslaget om hållbarhetsinformation kan förväntas ge direkta positiva effekter för investerare som eftersträvar ett hållbart fondsparande, eftersom dessa får bättre möjligheter att välja en lämplig fond. Även förslaget att fondförvaltare ska kunna tillhandahålla investeringssparkonton kommer troligen att gynna investerare. Genom en möjlighet för fondförvaltare att erbjuda investeringssparkonto torde investerare få ett ökat utbud av fonder att välja mellan. Likaså torde möjligheten att investera i fondandelar som förvaltas av mindre fondförvaltare som inte har någon anknytning till en bank eller ett värdepappersbolag öka om fondförvaltare är beroende av att ett sådant företag måste anlitas för förande av investeringssparkonto. När banker och värdepappersbolag tillhandahåller investeringssparkonto kan det antas att de är mer benägna att, inom ramen för ett investeringssparkonto, tillhandahålla andelar i fonder som förvaltas av fondförvaltare inom den egna koncernen än andelar i fonder som förvaltas av fondförvaltare som inte har någon anknytning till företaget. Förslaget om utvidgade möjligheter till andelsklasser bör också kunna ge gynnsamma effekter för investerare. Genom att möjliggöra alternativa distributionskanaler samt utöka de villkor en andelsklass kan förenas med kan dessa åtgärder förväntas ge en ökad konkurrens. Fler alternativ skapar en ökad valmöjlighet för investerare och leder rimligen till lägre priser. Förslaget om ändrade kapitaltäckningsregler innebär en minskad administrativ kostnad för fondbolag och AIF-förvaltare. I den mån denna kostnad betalas av investerare genom förvaltningsavgiften skulle ändringen i kapitaltäckningsreglerna kunna innebära sänkta fondavgifter från dagens nivåer. 10.4Konsekvenser för stat, myndigheter och domstolar Förslaget att fondförvaltare ska kunna föra investeringssparkonton bedöms inte leda till någon effekt på skatteintäkterna. Den mest sannolika utvecklingen är att en mindre del av dagens sparande på investeringssparkonton hos banker och värdepappersbolag flyttas till investeringssparkonton hos fondförvaltare. Det faktum att fondförvaltare får tillhandahålla investeringssparkonton innebär att en investerare som önskar att fondandelar ska förvaras på ett investeringssparkonto kan förvara andelarna på ett investeringssparkonto hos fondförvaltaren i stället för att behöva vända sig till ett annat företag. Detta bedöms inte medföra att sparandet inom ramen för investeringssparkonton ökar totalt sett. den bakgrunden bedömer regeringen att förslaget inte kommer att på- Prop. 2017/18:5 verka skatteintäkterna. Förslaget att fondförvaltare ska kunna föra investeringssparkonton innebär rimligen att antalet investeringssparkonton kommer att öka vilket leder till att antalet kontrolluppgifter som avser schablonintäkt för investeringssparkonto ökar. Fondförvaltare blir nya aktörer som tillhandahåller investeringssparkonton, varför måste hantera ytterligare uppgiftslämnare. Även om förslaget inte innebär några ändringar när det gäller vad som utgör investeringstillgångar enligt lagen om investeringssparkonto så är det möjligt att kommer få ett ökat antal frågor från de nya aktörer som ges möjlighet att föra ett investeringssparkonto. De ökade handläggningskostnader som följer av det ökade antalet uppgiftslämnare ska finansieras inom befintliga ramar. Förslaget att andelsklasser ska få förenas med villkor för distribution och valutasäkring bedöms få konsekvenser för verksamhet genom ett ökat antal ansökningar om tillstånd. Handläggningen av dessa ärenden finansieras emellertid genom avgifter som betalas av den sökande. Förslaget som gäller information om hållbarhet i fondförvaltning samt förslaget om att andelsklasser ska få förenas med villkor för distribution och valutasäkring innebär att i olika utsträckning kommer att behöva meddela föreskrifter. Detta arbete förväntas inte påverka verksamhet i någon större utsträckning. Eventuella ökade kostnader ska hanteras inom myndighetens befintliga ramar. Regeringen gör bedömningen att förslagen inte medför något behov av några särskilda informationsinsatser från sida utöver den sedvanliga information om nya regelverk som inspektionen tillhandahåller. Eventuella ökade kostnader ska hanteras inom myndighetens befintliga ramar. Förslagen bedöms inte ha någon inverkan på domstolar. Regeringen bedömer att förslagen inte kommer att få någon inverkan på den kommunala självstyrelsen. saknar resonemang om i vilken utsträckning utred- ningens förslag om ändringar i kapitaltäckningsreglerna påverkar den fondbolag är anpassat till de risker som finns i bankverksamhet eller 2017/18:5 bankliknande verksamhet. får emellertid inte driva sådan verksamhet. Fondbolag får inte inneha medel för kunders räkning som innebär att bolaget står i skuld på egen balansräkning och förslaget om ändring i kapitaltäckningsreglerna påverkar därför inte den finansiella stabiliteten. När det gäller övriga samhällsfrågor som anges i 15 § kommittéförordningen (1998:1474), och som inte berörs ovan, gör regeringen bedömningen att förslagen i denna proposition inte har sådan betydelse att särskilda överväganden behöver redovisas. 11.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) I paragrafen regleras vilka bestämmelser i lagen om värdepappersfonder som ska gälla för förvaltningen av Sjunde AP-fondens fonder. Ändringen i första stycket innebär att Sjunde AP-fonden ska omfattas av kravet i 4 kap. 24 § lagen om värdepappersfonder om att lämna information som behövs för förståelsen av fondens förvaltning med avseende på hållbarhet, däribland i frågor som rör miljö, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption, se författningskommentaren till den bestämmelsen. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.1. 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder I paragrafen anges de tillstånd som ett fondbolag kan få. Ändringen i första stycket innebär att ett fondbolag även kan få tillstånd för att ta emot medel med redovisningsskyldighet utan att ha tillstånd för diskretionär portföljförvaltning när bolaget avser att föra investeringssparkonto. Andra stycket, som är nytt, innebär att medel som tas emot med redovisningsskyldighet ska avskiljas från bolagets egna tillgångar. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringen i andra stycket är endast en rättelse av en felaktig hänvisning. Punkt 2 rättas på så sätt att hänvisning görs till 3 kap. 3 § i stället för 3 kap. 4 §. I paragrafen anges de bestämmelser i lagen om värdepappersfonder som ska gälla när ett förvaltningsbolag som i sitt hemland har tillstånd att driva sådan verksamhet som avses i UCITS-direktivet förvaltar en svensk värdepappersfond. Ändringen i första stycket innebär att ett sådant förvaltningsbolag även är skyldigt att lämna information om hållbarhet enligt 4 kap. 24 § för de värdepappersfonder som bolaget förvaltar. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.1. Paragrafen, som i nuvarande lydelse betecknas 11 §, innehåller bestäm- melser om att ett fondbolags egna medel inte får understiga ett visst Ändringen i första stycket är endast en följdändring med anledning av att de ytterligare kapitalkrav som fondbolag som utför diskretionär port- följförvaltning ska uppfylla enligt nuvarande 10 § tas bort, se författ- ningskommentaren till 11 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. Paragrafen, som i nuvarande lydelse betecknas 10 a §, innehåller hänvis- ningar till bestämmelser om tillsyn på gruppnivå när det gäller fond- Nuvarande första stycket tas bort. Den ändringen, tillsammans med att nuvarande 10 § upphör att gälla, innebär att reglerna om kapitaltäckning i bl.a. tillsynsförordningen som gäller för värdepappersbolag som utför diskretionär portföljförvaltning inte gäller generellt för fondbolag med tillstånd att driva sådan verksamhet. Ändringen i första stycket, som i nuvarande lydelse är andra stycket, innebär endast ett förtydligande. Fondbolag kan fortfarande omfattas av bestämmelserna om tillsyn på gruppnivå i de angivna regelverken (artikel 4.1.19 i tillsynsförordningen). Bestämmelserna om tillsyn på gruppnivå gäller då enligt tillsynsförordningen, som är direkt tillämplig, och i övrigt enligt lagen om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag och lagen om särskild tillsyn över finansiella konglomerat. 3 § lagen om särskild tillsyn över finansiella konglomerat ska kapital- basen och kapitalkravet för ett finansiellt konglomerat beräknas på grundval av sektorsbestämmelserna om hur kapitalbasen och kapital- Med sektorsbestämmelser avses enligt samma lag de bestämmelser i lag och andra författningar som gäller för den rörelse som drivs av institut och försäkringsföretag (1 kap. 3 § 17) och med institut avses bl.a. fondbolag (1 kap. 3 § 11). Det som föreskrivs om kapitalkrav i 2017/18:5 2 kap. 8 och 9 §§ och i bestämmelserna om tillsyn på gruppnivå i tillsynsförordningen ska, beroende på vad som är tillämpligt, därför beaktas vid tillämpningen av de tekniska beräkningsmetoderna i bilaga 1 till konglomeratdirektivet när kapitalkravet för ett finansiellt konglomerat beräknas. Hänvisningen till 2 kap. 8, 9 och 11 §§ i nuvarande lydelse av 10 a § andra stycket kan därför tas bort utan att detta innebär någon ändring i sak. Nuvarande tredje stycket tas bort. får endast driva fondverksamhet och diskretionär portföljförvaltning och utföra vissa ytterligare tjänster som anges i lagen (1 kap. 4 § och 7 kap. 1 §). Det innebär att ett fondbolag inte kan vara moderföretag. Hänvisningen till tillsynsförordningen är utformad på så sätt att den avser förordningen i den gällande lydelsen, s.k. dynamisk hänvisning. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om andelarna i en värdepappersfond. Andelsklasser får förenas med olika villkor. Ändringarna i andra stycket innebär att de olika villkor för andelsklasser som en fond får vara förenade med anges i en punktuppställning. I punkterna 1 d och 1 e införs nya typer av villkor som en andelsklass får vara förenad med. Att andelsklasser kan vara förenade med villkor för distribution innebär att det är möjligt att utforma villkoren så att en viss andelsklass är förbehållen distribution på ett visst sätt eller genom en viss distributionskanal. Detta gör det möjligt att förbehålla andelsklasser med ett förvaltningsarvode beräknat utan distributionskostnader för distributionskanaler där det är förbjudet att ta emot tredjepartsersättningar. Genom att andelsklasser kan vara förenade med villkor för valutasäkring kan t.ex. den risk för valutakursförändring som det innebär att andelsklasser utfärdas i olika valutor hanteras. Att andelarna i en andelsklass ska vara lika stora och medföra lika rätt till den egendom som ingår i fonden gäller . Principen om likabehandling innebär att villkoren inom en och samma andelsklass ska vara lika (se prop. 2010/11:135 s. 252). Placeringsinriktningen ska fortfarande vara gemensam för alla andelsklasser i fonden och en andelsklass får inte gynnas på bekostnad av någon annan andelsklass (se samma prop. Uppräkningen över vilka villkor som andelsklasser får vara förenade med är inte uttömmande eftersom andelsklasser enligt punkt 2 även får vara förenade med villkor som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 13 kap. 1 § 8. Enligt den bestämmelsen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om vilka andra villkor en andelsklass får förenas med. Paragrafen gäller även för specialfonder (se 12 kap. 5 § lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder). Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 7. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om den information om hållbarhet som ska lämnas om värdepappersfonder. ska för varje värdepappersfond som bolaget förvaltar lämna information om åtminstone de hållbarhetsaspekter som räknas upp i första stycket, dvs. miljö, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. Uppräkningen av hållbarhetsaspekter är inte uttömmande och det står därför ett fondbolag fritt att redogöra även för andra aspekter som beaktas i förvaltningen enligt andra stycket 1. Fondbolaget ska enligt andra stycket 2 och 3 även lämna information om den eller de metoder som används och en uppföljning av hållbarhetsarbetet. Informationen om uppföljningen av hållbarhetsarbetet bör i vart fall omfatta det resultat som fondbolaget bedömer att hållbarhetsarbetet har gett i praktiken. Det kan exempelvis avse hur fondbolaget har röstat på en bolagstämma, om bolaget fört diskussioner med ledningen för ett företag eller om en investering har uteslutits med hänsyn till de hållbarhetsaspekter som bolaget beaktar i förvaltningen av fonden. Kravet i tredje stycket om att hållbarhetsinformationen ska finnas tillgänglig på fondbolagets webbplats kan uppfyllas genom att fondens informationsbroschyr och årsberättelse finns tillgängliga på fondbolagets webbplats. Om hållbarhetsaspekter inte beaktas vid förvaltningen av en fond ska fondbolaget, enligt fjärde stycket, lämna uppgift om det. Om fondbolaget beaktar vissa av de hållbarhetsaspekter som räknas upp i första stycket eller beaktar andra aspekter som inte räknas upp i första stycket, behöver bolaget inte lämna uppgift enligt fjärde stycket. Detta kommer i stället att framgå i den information som avses i andra stycket 1. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.1.