prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — kom 2 199 ensamkommande barn till och ansökte om asyl, vilket kan jämföras P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 med 35 369 ensamkommande asylsökande barn 2015. var av barnen flickor. I drygt hälften av ärendena () anvisade barnet en kommun på grund av anknytning genom en släkting eller annan närstående. Många kommuner har omplacerat de barn som kom till och . Detta eftersom många av barnen placerades i en annan kommun än den egna och görs omplacering till den egna kom- munen. har gen- omfört telefonintervjuer med chefer inom individ- och familjeomsorgen i de 50 kommuner som genom uppgett till Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att läget inom deras verksamhet var kritisk eller allvarligt påverkad med anledning av den rådande flyktingsituationen. Enligt kommunernas repre- sentanter var det framför allt myndighets- utövningen inom barn- och ungdomsvården som påverkades av det stora antalet ensamkommande barn och unga. Detta gällde såväl handläggning- en av ärenden om ensamkommande barn och unga som övriga barn- och ungdomsärenden (Individ- och familjeomsorg lägesrapport, 2017). Tillgång till stödboenden i allt fler kommuner infördes placeringsformen stödboende för barn och unga i åldern 16–. Tänkbara målgrupper är barn och unga som varit placerade eller som lever i en otill- fredsställande hemmiljö samt ensamkommande barn och unga. Syftet med den placeringsformen är att, under trygga former, träna och förbereda barnet eller den unge för ett självständigt boende och vuxenliv och att det bäst uppnås genom att barnet eller den unge har ett eget boende. fanns enligt totalt ca 365 stödboenden med sammantaget 4 300 platser för ensamkommande barn och unga. Sedan föreskrifterna om stödboenden kom på plats har antalet platser i stödboenden successivt ökat. Trenden är att allt fler stödboenden startas i snabbare takt. Utvecklingen inom den statligt bedrivna ung- domsvården Statens institutionsstyrelses (SiS) hade 24 ung- domshem , varav sex hade sär- skilda platser avsatta för sluten ungdomsvård. beslutade SiS att öka antalet platser inom ungdomsvården från 599 till 649 med an- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 ledning av fortsatt stor efterfrågan. Trots den ut- ökade kapaciteten har det varit hög beläggning och platsbrist inom SiS ungdoms- vård. Av dessa var 193 avsatta för flickor, 423 för pojkar och 56 för placering i sluten ungdoms- vård (LSU). Det totala antalet fakturerade vårddygn 2016 var 236 , vilket kan jämföras med 224 året innan. Antalet flickor som har skrivits ut efter vård enligt LVU har ökat , medan längden på vårdtiderna för flickor har minskat . För pojkar har utvecklingen varit den motsatta. Antalet utskrivningar har minskat medan den genomsnittliga vårdtiden ökat. Den genomsnitt- liga vårdtiden är något längre för pojkar än för flickor. Andelen pojkar som har kunnat akutplaceras har minskat drastiskt , från 2016. frigavs 47 ungdomar efter att ha avtjänat sluten ungdomsvård (LSU), vilket är tio ungdomar fler än 2014. Den genomsnittliga strafftiden var en månad längre jämfört med föregående år. SiS har arbetat aktivt för att nå jämställdhets- integrering i processer och uppföljning. Det innebär att arbeta normkritiskt och att synlig- göra och utmana stereotypa normer som be- gränsar. Vidare arbetar SiS, utifrån myndighetens beslutade handlingsplan om barn och ungas rättigheter i tvångsvård, med att analysera om det finns ytterligare behov av att utveckla hur ska beaktas i verksamheten. SiS ingår även i regeringens treåriga kunskaps- satsning av tillämpningen av barnets rättigheter i verksamheten med stöd av (S2016/07875/FST). Uppdraget ska redovisas till () (Se även UO 9, av- snittet Barnrättspolitik.) Ensamkommande pojkar en växande målgrupp inom den statligt bedrivna ungdomsvården Antalet ensamkommande barn och unga inom SiS har ökat . tog SiS emot 269 ensamkommande barn och unga, varav 14 flickor, jämfört med 126 fickor och pojkar Var tredje pojke inom SiS var ensamkommande 2016 jämfört med var femte pojke 2014. Tabell 6.3 Antalet nyintagna ensamkommande barn och unga inom SiS *Uppgifterna skiljer sig från de i årsredovisningen för SiS p.g.a. ny metod att ta fram uppgifterna. Mot bakgrund av att ensamkommande barn och unga utgör en betydande andel av dem som be- reds vård inom SiS har myndigheten tagit fram en handlingsplan för vården av ensamkommande barn och unga som bl.a. berör skolgången, sam- arbetet med andra aktörer, frågan om språk och tolkbehov. har en digital utbildning kring traumamedvetet bemötande för behand- lingspersonalen tagits fram. Färre placerade barn fullföljer Det är fortfarande betydligt färre placerade barn som har fullföljt jämfört med övriga barn. Resultatet skiljer sig också åt berorende både på vilken sorts placering eleverna hade under års- kurs nio och om det varit placerade hela eller delar av läsåret. De som var placerade i familje- hem lyckades betydligt bättre i än de som var placerade i hem för vård eller boende (HVB) eller andra former av placeringar. Flickor och pojkar som haft olika placeringsformer i årskurs 9 har sämst resultat. Av dessa hade av flickorna och av pojkarna behörighet till gymnasieskolan. Det är också betydligt färre av de barn som varit place- rade under årskurs 9 som klarat treårig gym- nasieutbildning jämfört med barn som inte varit placerade (Öppna jämförelser, 2017). 3 Ekonomisystemet visar ej kön. Samverkansmodell för skolverksamheten – för en obruten skolgång På regeringens uppdrag har Statens institutions- styrelse (SiS) och Specialpedagogiska skol- myndigheten (SPSM) utvecklat och prövat en modell för skolsamverkan för elever som place- ras på särskilda ungdomshem (SiSam). SiSam har använts och SiS hade vid slutet av 2016 tecknat avtal med ett 50-tal kommuner. Myndigheternas uppföljning visar positiva tendenser. Mot bakgrund av erfarenheterna med modell- en har regeringen givit , Special- pedagogiska skolmyndigheten och Social- styrelsen i uppdrag att anpassa modellen till att även omfatta barn och unga som är placerade i familjehem, jourhem, hem för vård eller boende (HVB) och stödboende. Anpassning av modell- en ska också göras för barn och unga som vistas i skyddat boende samt ensamkommande unga som fyllt men inte och för vilka det inte längre finns ett beslut om placering. Nationella samordnarens arbete och erfarenheter Den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården har genomfört 52 kommunbesök och genomför /uppföljande besök i varje kommun. Vid besöken diskuteras förutsättning- arna för att bedriva en god social barn- och ung- domsvård och huruvida det nationella stödet är ändamålsenligt utformat. Fokus ligger även på att lyfta och sprida goda exempel. Utifrån sam- ordnarens iaktagelser och i dialog med samtliga kommuner har ett antal utvecklingsområden identifierats där regeringen nu har vidtagit åt- gärder (se vidare avsnitt Stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården i en majoritet av kommunerna). Vid det första kommunbesöket rekommende- rades kommunen att ta fram en handlingsplan för hur de ska förbättra den sociala barn- och ungdomsvården. Planen följs upp vid det andra besöket. Arbetet bedrivs i bred delaktiget med andra aktörer, t.ex. barnrättsorganisationer, SKL, myndigheter, forskare och fackliga organisa- tioner. Stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården i en majoritet av kommunerna –2019 genomför regeringen, en satsning på stärkt bemanning och kvalitets- utveckling inom den sociala barn- och ungdoms- vården. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 , som en del av denna satsning, i uppdrag att fördela i syfte att stärka bemanning- en i den sociala barn- och ungdomsvården (S2016/04469/FST). Stimulansmedlen ska avse den sociala barn- och ungdomsvårdens myn- dighetsutövande verksamheter och får användas för att öka antalet socialsekreterare, arbetsledare och administratörer för att frigöra tid för social- sekreterare eller arbetsledare i deras arbete med myndighetsutövning. får medlen inte användas till personal från beman- ningsföretag. rekvirerade 278 kom- muner sammanlagt för ända- målet. De återstående av satsningen är avsedda för att främja kompetens och stabilitet samt insatser för kvalitetsutveck- ling och kvalitetssäkring inom området, bl.a. uti- från förslag från den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården För att bidra till att förbättra förutsättningar och stärka kommunerna i arbetet med barn och ungas delaktighet har regeringen bl.a. beviljat medel till Kommuner och Landsting för att vidareutveckla arbetsformer som stödjer användardriven innovation i den sociala barn- och ungdomsvården (S2016/03880/FST). Regeringen har även gett och i uppdrag att tillsammans genom- föra ett treårigt utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV). Regeringen har bedömt det som angeläget att fortsätta att förbättra förutsättningarna för att göra ett bra arbete. Därför för- stärktes satsningen på ökad bemanning i sociala barn- och ungdomsvården med ytterligare i vårändringsbudgeten . En kartläggning för att få information om fler administratörer har anställts har genomförts av de regionala utvecklingsledarna som etablerats inom ramen för överenskommelsen mellan rege- ringen och SKL om en evidensbaserad praktik. Mellan hälften och en tredjedel av kommunerna uppger att de använder och planerar att använda administratörer som avlastning inom den sociala P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 barn- och ungdomsvården. Avlastningen gäller främst enkel administration Positiva resultat av regeringens satsning på lokala kompetensutvecklingsinsatser För att säkra en trygg och säker vård har Social- styrelsen på regeringens uppdrag fördelat stats- bidrag till kommunerna för att stärka kompe- inom den sociala barn- och ungdoms- vården. Medel har fördelats –2016 främst till utbildningar och kompe- tensutvecklingssatsningar. har genomfört årliga uppföljningar av komunernas satsningar. Av de som avsatts 2016 rekvirerade 273 kommuner sammanlagt . Uppföljningen visar att majoriteten av utbildningarna riktats till hand- läggare med socionomexamen. Precis som året innan har kommunerna valt att rikta utbildning- arna till arbetsledare och handläggare med erfarenhet av arbete inom den sociala barn- och ungdomsvården. Korta utbildningar som anordnas av stat och kommun är vanligast. Sammanlagt har 4 700 personer deltagit i utbild- ningar finaniserade med statsbidrag. Kommunerna redovisar ett antal framgångs- faktorer för satsningen, främst att medlen gett en ekonomisk möjlighet för kommunerna att genomföra utbildning och handledning som annars inte hade kommit till stånd. Invente- ringen av kompetensläget har också varit en viktig faktor för att planera vilka utbildnings- satsningar som skulle genomföras (Kompetens- satsning inom den sociala barn- och ungdoms- vården, redovisning 2016, 2017). Uppdragsutbildningar för socialsekreterare, arbetsledare och chefer På uppdrag av regeringen har tagit fram en nationell kurs för socialsekreterare med minst två års erfarenhet av den sociala barn- och ungdomsvården och som arbetar med myn- dighetsutövning. Utbildningen ska ge fördjup- ade kunskaper och färdigheter som kan användas i det dagliga arbetet inom myndighetsutövning- en. anmälde sig 207 personer till första omgången och 123 avslutade. Social- styrelsen har även utarbetat en ledarskapsutbild- ning för arbetsledare och chefer inom individ- och familjeomsorgen. En första omgång av ut- bildningen påbörjades och en andra omgång . sammanlagt 123 personer ledarskapsutbildning- en. Nationellt om ensamkommande barn och unga Regeringen har gett i uppdrag att inrätta ett nationellt om ensamkommande barn och unga inom Socialstyrelen (S2017/01863/FST) . Syftet är att stimulera och stärka det nationella arbetet med att utveckla och sprida relevant och aktuell kunskap och ändamålsenliga kunskapsstöd, metoder och arbetssätt till yrkesverksamma som möter och arbetar med ensamkommande barn och unga. ska också inom ramen för uppdraget belysa hur samverkan mellan kommunerna och landstingen kan utvecklas så att olika yrkesgrupper inom skolan, inklusive elevhälsan, hälso- och sjukvården och social- tjänsten kan arbeta för att säkerställa barn och ungas skolgång. Nationellt främjar kunskaps- utveckling om våld mot barn Barnafrid – Nationellt vid har regering- ens uppdrag att samla och sprida kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. Barnafrid främjar kunskapsutveckling och stimulerar och stödjer samverkan, bl.a. genom att erbjuda tvär- professionella kurser och utbildningar om barn och trauma och stöd och behandling vid barn- misshandel. Utbildningarna syftar till att stärka beredskapen inom olika professioner att ge stöd, skydd och behandling till våldsutsatta barn. Regeringen stödjer Barnafrids verk- samhet med . Utredning för att stärka barnrättsperspektivet för barn i skyddat boende beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på åtgärder i syfte att stärka barnrättsperspektivet för barn i skyddat boende (dir 2016:99). För- slagen ska utformas så att barnens fysiska, psykiska och sociala utveckling främjas under vistelsen i det skyddade boendet. Utredaren ska även lämna förslag om när tillståndsplikt ska gälla. Uppdraget ska redovisas . Ökat stöd och skydd för barn som riskerar att giftas bort Barnäktenskap inskränker det enskilda barnets möjligheter att tillgodogöra sig sina mänskliga rättigheter. Därför har regeringen gett en sär- skild utredare i uppdrag att se över det civil- och straffrättsliga regelverket. Uppdraget ska del- redovisas och slutredovisas . För att främja en likvärdig och rättsäker praxis har dessutom fått i uppdrag att bl.a. ta fram en vägledning till kommunerna angående barnäktenskap. Uppdraget ska redovisas . Införande av tillståndsplikt för konsulentstödda verksamheter Tillståndsplikt för att yrkesmässigt få bedriva verksamhet som har till uppgift att till social- nämnden föreslå familjehem och jourhem till barn samt som lämnar stöd och handledning till familjehem och jourhem som tar emot barn har införts (prop. 2016/17:59, bet. 2016/17:SoU11, rskr. 2016/17:156). Lagändringen trädde i kraft . tillförs och där- efter för tillstånds- prövningen. tillförs även för att möjliggöra ökade tillsynsinsatser av verksamheterna. Hälsoundersökningar och överenskommelser om placerade barn ska säkerställa en god vård Nya bestämmelser har även införts i socialtjänst- lagen och hälso- och sjukvårdslagen om att kom- muner och landsting ska ingå överenskommelser om samarbete i fråga om barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet samt en ny bestämmelse i socialtjänstlagen om hälsounder- sökning för barn och unga i anslutning till att samhällsvård inleds (prop. 2016/17:59). ska, om det inte är obehövligt, under- rätta om att ett barn eller en ung person i åldern 18–, i anslutning till att vård utanför det egna hemmet inleds, ska erbjudas en hälsoundersökning av . På initiativ av socialnämnden ska erbjuda ett barn eller en ung person i åldern 18–en sådan hälsoundersökning. skyldighet regleras i en särskild lag om hälsoundersökning av barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet. Bestämmelserna trädde i kraft . Landstingen kompenseras i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen med P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 för att genomföra hälsoundersökningar av barn och unga i anslut- ning till att samhällsvård inleds. Enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen har den som inte kan tillgodose sina behov eller få dem till- godosedda på annat sätt rätt till bistånd för sin försörjning (försörjningsstöd) och för sin livs- föring i övrigt. Biståndet ska tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå och biståndet ska utformas så att den stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Den senast publicerade årsstatistiken från inom vissa delar av området ekonomiskt bistånd finns endast . Antal biståndsmottagare och långvariga biståndsmottagare kan därför inte redovisas . Uppgifter finns i budgetpropositionen 2017. Arbetslöshet vanligaste orsaken till behov av försörjningsstöd Enligt statistik över försörj- ningshinder och ändamål för ekonomiskt bi- stånd är arbetslöshet den mest förekommande orsaken till behovet av ekonomiskt bistånd. hade av bistånds- mottagarna arbetslöshet som huvudsakliga skäl till sitt försörjningshinder. Av dessa saknade över hälften () arbetslöshetsersätt- ning, medan hade otillräcklig ersätt- ning och väntade på ersättning. Arbetshinder på grund av sociala skäl var det näst vanligaste försörjningshindret, , och sjukskrivning med läkarintyg det tredje mest förekommande, . Med sociala skäl menas att personen saknar arbetsförmåga och är i behov av t.ex. arbetsträning eller annan social eller medicinsk rehabilitering. Majoriteten, , av de som var sjuk- skrivna med läkarintyg saknade sjukpenning. Endast av biståndsmottagarna hade arbete, men otillräcklig arbetsinkomst för att klara sin försörjning. Det är vanligare med ar- betslöshet som försörjningshinder bland män () än bland kvinnor (). Motsatt gäller sjukdom som är mer före- kommande försörjningshinder för kvinnor () än för män (). Bland unga kvinnor och män var arbetslöshet betydligt P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 vanligare som försörjningshinder än bland de äldre. För att öka kvinnors och mäns möjligheter att få rätt insatser behövs samverkan. Personer med behov av insatser från olika områden inom ska enligt SoL få sina insatser samordnade av berörda aktörer. Av Social- styrelsens öppna jämförelser 2017 framgår att den formaliserade samverkan med externa aktörer har minskat inom vissa områden men ökat inom andra. Exempelvis minskade samverk- an med Arbetsförmedlingen från av kommunerna 2017. Där- emot ökade samverkan med vuxenpsykiatrin något från . Det ekonomiska biståndet ska stärka den en- skildes förmåga till självständigt liv. Majoriteten av kommunerna erbjuder biståndsmottagare arbetsmarknadsinsatser i egen regi. Av resultatet från öppna jämförelser 2017 framgår att merparten av kommunerna erbjuder kommunala arbetsmarknadsinsatser till arbets- lösa biståndsmottagare, även om de inte gör det till samtliga biståndsmottagare. I av kommunerna erbjuds emellertid alla arbetslösa personer någon arbets- marknadsinsats att jämföra 2016. För personer är motsvarande siffra jämfört 2016. Kostnaderna för dessa insatser uppgick till ca netto (SCB Räkenskapssammandrag). Kunskapen om effekterna av dessa insatser är bristfällig. Social- styrelsens arbete med att utveckla officiell stati- stik över arbetsbefrämjande insatser och orsaker till avslut av dessa insatser kommer att kunna underlätta en systematisk uppföljning av kom- munernas insatser till biståndsmottagare. Fler kommuner använder sig av strukturerad utredningsmall med barnperspektiv En grundlig utredning är en förutsättning för att en individ eller familj ska kunna få stöd som är anpassat efter individuella förutsättningar och behov. Av landets kommuner är det som använt en strukturerad utrednings- mall där barns situation ingår vid alla utredningar att jämföra 2016. Standardiserade bedömningsmetoder och uppföljning Andelen kommuner som uppger att de använder en standardiserad bedömningsmetod för att upp- täcka våldsutsatthet hos enskilda vuxna inom ekonomiskt bistånd uppgick till (indikatorn är ny ). Andelen kommuner som uppger att de följer upp individer systema- tiskt, sammanställer på gruppnivå och använder resultaten för verksamhetsutveckling inom eko- nomiskt bistånd är 2017 att jämföra . Jämställdhetsperspektiv i ekonomiskt bistånd Biståndsmottagandet är något högre bland män än kvinnor. Skillnaderna är dock betydligt större mellan inrikes och utrikes födda än mellan kön- en. Bland utrikes födda uppgick andelen bi- ståndsmottagare (i relation till befolknings- gruppen storlek) till och bland in- rikes födda uppgick den till . Andelen biståndsmottagare bland utrikesfödda kvinnor är drygt en procentenhet högre än blnad utrikes födda män. Förändringar har skett inom vårdsystemet. Fler personer än tidigare vårdas inom hälso- och sjuk- vården på grund av missbruk. En kraftig ökning har skett av andelen perso- ner som vårdats inom hälso- och sjukvårdens slutenvård eller specialiserade öppenvård med en diagnos som indikerar ett pågående alkohol- missbruk. Utvecklingen ser olika ut beroende på ålder och kön. Inom den specialiserade öppenvården har andelen kvinnor och män som vårdas på grund av alkoholmissbruk i åldrarna 75–stått för den största förändringen andelsmässigt med en ökning på . Motsvarande ökning inom slutenvården har bland kvinnor och män inom samma åldersgrupp varit . Majoriteten inom slutenvården () och i öppenvården () är män. Även andelen kvinnor och män, flickor och pojkar som haft en vårdkontakt inom hälso- och sjukvården med diagnos som indikerar pågående drogmissbruk har ökat betydligt i antal , särskilt bland de yngre. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 slutenvården har ökningen av andelen som specialiserade missbruks- och beroendevården vårdats med diagnoser relaterade till drog- arbetar i stor utsträckning efter de metoder som missbruk bland män varit störst inom den yngsta åldersgruppen och bland kvinnor i åldersgruppen riktlinjer (Individ- och familjeomsorg, Läges- För män 15–och för kvinnor 25– rapport , , Kvalitet i HVB, syns en ökning med . Inom den specialiserade öppenvården har den största ökningen av andelen vårdade män och Stor efterfrågan på statligt bedriven missbruksvård kvinnor skett i den yngsta åldersgruppen. Den statliga missbruksvården som bedrivs av en unga män har ökat , och hade 11 hem enligt bland unga kvinnor var ökningen . lagen, förkortad LVM, (1988:870) om vård av av alla vårdade, både i missbrukare i vissa fall) med 383 platser , den specialiserade öppenvården och inom sluten- vilket är en ökning med 34 platser jämfört med vården, är män och pojkar (Individ- och familje- Av dessa var avsatta för enbart omsorg, Lägesrapport , ). kvinnor och för enbart män. Efterfrågan på platser har varit hög de Utvecklingen av missbruks- och men sjönk något 2016 jämfört De frivilliga insatserna inom Av Statens institutionsstyrelses (SiS) års- missbruksvård har minskat för båda könen, och rapport framgår vidare att antalet vårddygn den största minskningen har skett för män som uppgick till ca 162 000 jämfört med fått bistånd till individuellt behovsprövade öppna ca 166 000 året innan, en minskning med ca 2 insatser och frivillig institutionsvård. Det har ändå varit fortsatt svårt att vårdformen har minskat med för möta efterfrågan, främst på låsta platser för män. Det är fortfarande en majoritet män som Medelåldern på män inom är 38 år får insatser, . och för kvinnor . tjänstens missbruks- och beroendevård har ock- Tre fjärdedelar av klienterna, något fler kvinnor så alltmer komplexa vårdbehov och fler personer än män, uppger att deras motivation ökat under beskrivs ha både missbruksproblem och svåra vistelsen att bli drogfria vilket är vårdens primära psykiatriska problem (Individ- och familje- syfte (SiS årsredovisning 2016). omsorg, lägesrapport , ). senast publicerade årsstatistiken från Social- Positiv syn på överenskommelser mellan kommun styrelsen inom området insatser för vuxna personer missbruk och beroende finns är landsting och kommun- er ålagda att ingå överenskommelser inom re- spektive län om samarbete när det gäller perso- ner med missbruk av alkohol, narkotika, läke- Omkring 700 verksamheter bedriver specialise- medel och dopning. rad vård och behandling för personer med Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har missbruk och beroende. haft regeringens uppdrag att undersöka utveck- heter bedriver heldygnsvård inom område och drygt 40 inom hälso- och sjuk-