prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det genomsnittliga antalet dagar med lönegarantiersättning vid kon- kurs eller företagsrekonstruktion uppgick till 69, vilket är mer jämfört med /2016 (se tabell 4.29). Tabell 3.38 Antal personer med lönegarantiersättning m.m. 2014–/ Klicka här för att ange tabellens underrubrik. Källa: Kammarkollegiet. Tabell 3.39 Antalet personer med lönegarantiersättning uppdelat på företagskonkurs och företagsrekonstruktion 2016 och – Antal personer med lönegarantiersättning Antal personer med lönegarantiersättning Genomsnittlig ersättning per person vid Genomsnittlig ersättning per person vid per person vid konkurs per person vid företagsrekonstruktion Källa: Kammarkollegiet. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . 2 000 000 000 Tabell 3.40 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.6.121:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Tabell 3.41 Anslagsutveckling 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till arbetsgivare för nystartsjobb och yrkesintro- duktionsanställningar. Anslagssparandet uppgick till 560 miljoner kro- nor 2016, vilket förts bort som en indragning av anslagsbelopp. hade i genomsnitt 47 350 personer en anställning med nystartsjobb eller yrkesintroduktionsanställning. Utgifterna beräknas uppgå till , vilket är 37 miljoner kro- nor lägre än vad som anvisats på statens budget . Jämfört med budgetpropositionen antas utgifterna minska med 2018, 2019 och med 2020. De förändringar som regeringen avser att genomföra av nystartsjobben som redovisas i avsnitt 3.5 medför sammantaget att anslaget minskas med 2018, 2019 och med 2020. Jämfört med ekonomiska vårpropo- sition beräknas utgifterna under anslaget öka med 2017 för att därefter minska med 2018, 614 miljo- ner kronor 2019, och med 2020. Övriga makroekonomiska förändringar förklaras även av en uppräkning av anslaget uti- från antaganden om timlöneutvecklingen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen bedömer vidare att det inte före- ligger behov av ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen förslår att anvisar ett ramanslag på 5 . 5 606 056 000 Tabell 3.42 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Förändring till följd av: Sänkt tak nystartsjobb m.m. Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.6.13 1:13 Lån till körkort Tabell 3.43 Anslagsutveckling 1:13 Lån till körkort 1 Nytt anslag. Anslaget får användas för utgifter för lån till körkort för vissa personer. Regeringen avser att införa möjligheter till lån avseende utbildning för B-körkort för vissa per- soner (se avsnitt 3.5). Lånet är avsett att finan- siera körkortsutbildning vid godkända trafik- skolor, och avses i ett första steg som införs 2018 riktas till vissa arbetslösa i åldern 18–att kunna ta lån för körkortsutbildning. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 andra steg utvidgas målgruppen till unga i åldern 19–som avslutat en gymnasieutbildning. Den närmare utformningen av villkoren för lånet kommer att presenteras senare (se även utg.omr. 15 avsnitt 3.6.9). Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.44 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:13 Lån till körkort Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetslivspolitiken omfattar områdena arbets- Arbetsrättsområdet behandlar de arbetsrättsliga miljö, arbetsrätt och lönebildning. frågorna, utom den del som avser statlig arbets- rätt (utg.omr. 2 avsnitt 7). I området ingår verk- samhet vid Arbetsdomstolen, utgifter för Arbetsmiljöområdet omfattar insatser för ett väl arbetsorganisationen (), för deltagande i fungerande arbetsmiljöarbete, utom den del som verksamhet och för . avser arbetstid och arbetsmiljö på transportom- I området ingår verksamhet vid Arbets- miljöverket och Myndigheten för arbetsmiljö- kunskap, stödet till den regionala skyddsom- Lönebildningsområdet avser insatser för en väl budsverksamheten och stöd till företagshälso- fungerande lönebildning och medling i arbets- Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom området Arbetsliv 2:3 Internationella arbetsorganisationen () 2:6 om och utvärdering av 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvill- kor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.3, bet 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). Mål för arbetslivspolitikens tre delområden Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till männi- skors olika förutsättningar och bidrar till ut- vecklingen av både individer och verksamhet. Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förut- sättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexi- bilitet, trygghet och inflytande. Lönebildning: En lönebildning i samhällseko- nomisk balans och arbetsfred. 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande resultatindikatorer redovisas inom arbetsmiljöns område: –Antal dödsolyckor i arbetet. –Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro. –Antal anmälda arbetssjukdomar. –Andel sysselsatta med arbetsorsakade besvär till följd av fysisk belastning respek- tive stress och andra psykiska orsaker. –Antal förrättningar och inspektioner vid Följande resultatindikatorer redovisas inom arbetsrättens område: –Genomsnittlig vanligen och faktiskt arbetad tid. –Tidsbegränsad anställning. –Målstatistik för Arbetsdomstolen. –Genomströmningstider för mål vid Arbets- domstolen. Följande resultatindikatorer redovisas inom lönebildningens område: –Antal medlingsärenden i riksavtalsförhand- lingar där har förordnat medlare. –Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt. –Löne- och reallöneutveckling för hela arbetsmarknaden. –Arbetskraftskostnadsutveckling inom näringslivet. –Löneskillnaden mellan kvinnor och män. Diagram 4.1 Antal dödsolyckor i arbetet inträffade 37 dödsolyckor i arbetet (se diagram 4.1). Av de drabbade var 33 anställda och 4 egenföretagare. utgång är betydligt vanligare bland män än kvin- nor. omkom 29 män och 4 kvinnor i arbetet. Den vanligaste orsaken till dödsolyckor i arbetet är förlorad kontroll över fordon eller andra transportmedel. Diagram 4.2 Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro Antal per 1 000 förvärvsarbetande Antalet arbetsolyckor som resulterat i frånvaro har ökat och är vanligare bland män än kvinnor (se diagram 4.2). skedde en svag ökning av antalet anmälda arbetsolyckor med frånvaro för män, medan antalet arbetso- lyckor med frånvaro minskade något för kvin- nor. Diagram 4.3 Antal anmälda arbetssjukdomar Antal per 1 000 förvärvsarbetande skedde en märkbar minsk- ning av antalet anmälningar av arbetssjukdomar (se diagram 4.3). har det dock skett en svag ökning av antalet anmälda arbetssjuk- domar för både kvinnor och män. Denna trend bröts 2016 då antalet anmälningar minskade med jämfört med föregående år. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Minskningen var större bland män () jämfört med kvinnor (). De vanligaste orsakerna till anmälda arbets- sjukdomar utgjordes av belastnings- faktorer () och av organisatoriska eller sociala faktorer (). Stora könsskillna- der förekommer dock. Andelen anmälningar som skedde på grund av belastningsfaktorer var högre bland män än bland kvinnor. Antalet anmälda arbetssjukdomar på grund av organisatoriska eller sociala faktorer har nästan fördubblats i jämförelse med situationen . Störst har ökningen varit bland kvinnor och för dem var organistoriska eller sociala faktorer den vanligaste orsaken till anmäld arbetssjukdom 2016 (). Motsvarande andel bland män var betydligt lägre (). Diagram 4.4 Andel sysselsatta med arbetsorsakade besvär till följd av fysisk belastning respektive stress eller andra psykiska orsaker Fysisk belastning, kvinnor Stress eller andra psykiska orsaker, kvinnor Fysisk belastning, män Stress eller andra psykiska orsaker, män De vanligaste orsakerna till arbetsorsakade besvär, för både kvinnor och män, är stress och andra psykiska orsaker (se diagram 4.4). –2008 var det mer vanligt före- kommande med besvär orsakade av fysiska än av psykiska påfrestningar för både kvinnor och män. är arbetsorsakade besvär till följd av stress eller andra psykiska orsaker vanligare än fysiska besvär bland kvinnor. hade av kvinnorna arbetsorsa- kade besvär till följd av stress eller andra psy- kiska orsaker, medan av kvinnorna hade besvär av fysisk belastning. var fysisk belastning det vanlig- aste arbetsorsakade besväret för män. var det i stort sett lika vanligt med besvär till följd av fysisk som psykisk belastning. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 procent av männen hade besvär orsakade av arbetet till följd av stress eller psykiska orsaker och hade besvär till följd av fysisk belastning. Regeringen har höjt ambitionsnivån på arbets- miljöområdet. har betydande resur- ser tillförts som har förstärkt sin tillsynsverksamhet genom att anställa fler inspektörer. Regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 (skr. 2015/16:80) lägger fast prioriteringarna. En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet Regeringens arbetsmiljöstrategi utgår ifrån det moderna arbetslivets utmaningar och möjlig- heter och innehåller konkreta åtgärder inom tre prioriterade områden: –Nollvision mot dödsolyckor och förebyg- gande av arbetsplatsolyckor. –Ett hållbart arbetsliv. –Psykosocial arbetsmiljö. Arbetsmiljöstrategin pekar ut en riktning för arbetet till 2020. Arbetsmarknadens parters medverkan är betydelsefull för arbetet med strategin. Sedan regeringens beslut om strategin har återrapporterat några av de uppdrag som finns i strategin. Inom strategiområdet Nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor har Arbets- miljöverket, utöver det fleråriga uppdraget mot osund konkurrens, redovisat uppdragen om utländsk arbetskraft, om dödsolyckor ur ett genusperspektiv, om arbetstagare på eller vid väg och om webbaserad information till utländska aktörer. har också redovisat uppdraget om tillsyn av arbetsanpassning och rehabilitering. överlämnade Styrmedelsut- redningen betänkandet Marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet (SOU 2009:97) till regeringen. Eftersom regeringen har tagit fram en ny arbetsmiljöstrategi med tillhö- rande uppdrag till avser rege- ringen inte att gå vidare med förslagen i betän- kandet. Antalet förrättningar och inspektioner minskade 2013–2015 men den nedåtgående utvecklingen har brutits. Antalet förrättningar per heltids- anställd inspektör har dock fortsatt att minska (se tabell 4.2). En orsak till det antas vara att inspektioner av det organisatoriska och sociala arbetsmiljöarbetet är särskilt komplexa och resurskrävande. Tabell 4.2 Antal förrättningar och inspektioner Förrättningar är ett samlingsnamn för de besök på arbetsplatser som sker för att genomföra inspektion, följa upp, utreda olycksfall, samverka och informera. Antalet förelägganden, förbud och åtalsanmäl- ningar ökade till 888, jämfört med då motsvarande antal var 642. var antalet 921. Antalet uttagna sanktionsavgifter ökade från 88 stycken 2014 och 355 stycken 2015 till 463 stycken 2016. Anledningen till att antalet förelägganden minskat och att sanktions- avgifterna ökat är bl.a. en lagändring om ett nytt påföljdssystem. Lagändringen trädde i kraft . Fler bestämmelser i föreskrifter är nu belagda med sanktionsavgifter i stället för med straff. avslutades en treårig inspektions- aktivitet med inriktning mot skolverksamhet där av landets skolor inspekterats och 300 skolhuvudmän besökts. Påfallande många av de inspekterade skolorna fick krav på åtgärder att förbättra arbetsmiljön, huvudsakli- gen inom det systematiska arbetsmiljöarbetet, och krav på att åtgärda brister kopplade till inomhusklimatet och buller. De flesta skolorna uppfyllde kraven vid uppföljningsinspektioner, vilket tyder på att insatsen har haft avsedd effekt. Ny föreskrift om organisatorisk och social arbetsmiljö trädde en ny föreskrift om organi- satorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4) i kraft. tog fram föreskriften i samråd med arbetsmarknadens parter. Före- skriften preciserar faktorer som bör ingå i det systematiska arbetsmiljöarbetet i syfte att före- bygga ohälsa och olycksfall. Skillnaden jämfört med tidigare är att det nu finns konkreta regler (utifrån arbetsmiljölagen) om arbetsbelastning, arbetstid och om främjande av hälsa. Föreskrif- ten innehåller även regler om kunskaper, mål och tillvägagångsätt för att förebygga och hantera kränkande särbehandling. Uppdraget om kvinnors arbetsmiljö överlämnade sin slutrapport för projektet förebyggande insatser inom kvinnodominerat arbete. I sam- band med överlämnandet höll ett seminarium. Utöver slutrapporten har myndigheten även sammanställt de viktigaste slutsatserna i en vitbok. Projektets övergripande slutsats är att det krävs större förändringar än vad som skett på arbetsplatserna vad gäller styrning, ledning, organisering och fördel- ning av resurser för att i grunden förbättra kvin- nors och mäns arbetsvillkor och arbetsmiljö. Det konstaterades bl.a. i projektet att fysisk och emotionell belastning inom kvinnodominerade sektorer är negativa följder av arbetsvillkor och arbetsmiljö som drabbar både män och kvinnor som befinner sig i sektorn. Enligt Arbetsmiljö- verket är det inte en fråga om kön utan om exponering. har regeringens uppdrag att arbeta med jämställdhetsintegrering. Utifrån myndighetens handlingsplan har myndigheten t.ex. integrerat ett genusperspektiv i rutinerna för inspektion och infört en checklista så att frågor om jämställdhet ställs vid tillsyn. Arbetet mot osund konkurrens i arbetslivet har regeringens uppdrag att stärka tillsynen av företag som bryter mot arbetsmiljölagstiftningen för att få konkurrens- fördelar. I uppdraget ingår att samverka med andra myndigheter. ingår tolv myndigheter i en samverkansgrupp. Fem region- ala myndighetsgemensamma tillsynsteam etable- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 har också haft samråd med arbetsmarknadens parter. inrättades ett europeiskt forum för att bekämpa odeklarerat arbete. Regeringen har utsett till svensk repre- sentant i forumet. utbyter kunskaper och erfarenheter från arbetet på nationell nivå och i det europeiska forumet. är förbindelsekontor för utstationeringsfrågor och förvaltar ett register dit arbetsgivare ska anmäla sina utstationerade arbetstagare. anmäldes totalt 47 727 utstationerade arbetstagare till registret. De flesta var verksamma inom branscherna bygg och tillverkning och de flesta kom från och (2017:2). har knappt 31 000 utstationerade arbetstagare haft ett uppdrag. Motsvarande siffra var ca 24 500 anmälda utstat- ionerade arbetstagare. Det betyder att antalet anmälda utstationerade arbetstagare ökade jämfört med (Arbets- miljöverkets rapport 2017:7). De nya utstationeringsreglerna (prop. 2016/17:107) innebär delvis nya arbetsuppgifter för , som får till uppgift att i större utsträckning bistå och kommunicera med andra behöriga myndigheter inom EES. Regeringen ger ett bidrag till den region- ala skyddsombudsverksamheten. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbets- miljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Enligt den redo- visning som de centrala arbetstagarorganisation- erna (LO, TCO och ) och lämnar fanns 2016 drygt 1 700 regionala skyddsombud vilket motsvarar drygt 300 årsarbetskrafter. Regeringen har avsatt särskilda medel för före- tagshälsovårdens kompetensförsörjning. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ari 2016 beviljade regeringen livsforums projektansökan om medel för att stärka företagshälsovårdens kompetensförsörj- ning (A2016/00063/ARM). Projektet har utformat en modell för administration och orga- nisering av utbildningen för läkare med tilläggs- specialiteten arbetsmedicin. Projektet har även genomfört en pilotutbildning med ett tiotal läkare. beslutade regeringen om att bevilja Stiftelsen ansökan om att fortsätta projektet (A2017/00236/ARM). Särskilda satsningar på arbetslivsforskning I propositionen Vårändringsbudget 2015 avsatte regeringen särskilda medel för åren 2015–2018 för att finansiera arbetslivsforskning. Dessa medel har fördelats mellan för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och Arbets- miljöverket. beviljade Arbetsmil- jöverket medel till fyra forskningsprojekt med relevans för tillsynsverksamheten om totalt . De beviljade projekten har en tonvikt på arbetsmiljö och arbetsmiljörelaterad ohälsa ur ett genusperspektiv. beslutade Forte att bevilja bidrag till tio forsk- ningsprojekt om arbetsmiljö i kvinnodomine- rade sektorer om totalt . Forte har sammanställt forskningsprojekten i skriften 10 projekt om arbetsmiljö. Skriften syftar till att sprida den forskning som finansie- rats inom området och hur den kan nyttiggöras på arbetsplatsen (se vidare utg.omr. 9 avsnitt 9). I forskningsproposition Kunskap i samverkan (2016/17:50) aviserade regeringen ytterligare satsningar på forskning och samordnande insat- ser inom arbetslivsområdet, och i budgetpropo- sitionen 2017 avsatte regeringen ytterligare medel för detta. Som en del i denna satsning beslutade regeringen att ge Forte i uppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt forsk- ningsprogram om arbetslivsforskning (se vidare utg.omr. 9 avsnitt 9). De samordnande insat- serna har utretts av Utredningen om ett nation- ellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö (SOU 2017:28). Utredning om ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur ett nation- ellt centrum för samling och spridning av kun- skap och forskningsresultat om arbetsmiljö och för utvärdering av arbetsmiljöpolitik bör inrättas och utformas (dir. 2016:2). fick utredningen ett tilläggsuppdrag (dir. 2016:79) om att föreslå en långsiktig lös- ning för placering av ansvaret om att stödja evi- densbaserade riktlinjer för företagshälsovården. överlämnade utredningen sitt betänkande Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö (SOU 2017:28). Betänkandet har remitterats. En hea- ring om delar av betänkandets förslag hölls . Regeringen har beslutat att gå vidare med utredningens förslag och avser att inrätta Myndigheten för arbetsmiljökunskap . gav regeringen en särskild utre- dare uppdraget att bl.a. kartlägga det moderna arbetslivets utmaningar, analysera om bestämmelserna om arbetsmiljöansvar är ändamålsenliga och se över de regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogen- heter (dir. 2016:1). överlämnade utredningen betän- kandet Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? (SOU 2017:24). Betänkandet innehåller förslag gällande utökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud. Betän- kandet har remitterats. Ärendet bereds för när- varande inom . Åtgärder för friskare arbetsplatser Som en del i regeringens åtgärdsprogram har arbetsmarknadens parter utarbetat avsiktsförkla- ringar där de sektorsvis kommit överens om åtgärder för friskare arbetsplatser och minskad sjukfrånvaro (S2016/05357/SF). I anslutning till detta har regeringen beslutat att inrätta ett dia- logforum för regeringens samtal med arbets- marknadens parter (S2017/01987/SF). Syftet med dialogforumet är att löpande diskutera pågående, planerade och framtida åtgärder som bidrar till friskare arbetsplatser. Forumet kommer att bestå som åtgärdspro- grammet genomförs och för att följa upp regeringens mål för sjukfrånvaron. Europeiska kommissionens arbetsmiljö- meddelande presenterade kommissionen meddelandet Säkrare och hälsosammare arbetsplatser för alla – modernisering av EU:s lagstiftning och politik på arbetsmiljöområdet. I meddelandet lyfts tre huvudsakliga åtgärds- områden fram: åtgärder gällande cancerfram- kallande ämnen, åtgärder för att stödja små och medelstora företag och uppdatering av arbetsmiljöreglerna. Det fortsatta arbetet kommer huvudsakligen att ske inom ramen för för arbetsmiljöfrågor, Europeiska arbetsmiljöbyrån och . Ändringar i direktivet om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet träffades en överenskommelse mellan rådet och om förslaget om ändringar i och rådets direktiv /37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet. Beslutet fastställer nya gränsvärden för exponering i arbetet av 13 cancerframkallande ämnen. I förhandlingarna har nått framgång för ett mer ambitiöst gränsvärde för krom VI. presenterade Europeiska kom- missionen ett andra förslag om ändringar i carci- nogen- och mutagendirektivet (Faktapromemo- ria 2016/2017:FPM62). Förslaget går ut på att sju nya ämnen får regleringar i direktivet genom fastställande av gränsvärden och hudmärkningar. beslutade rådet om en allmän inrikt- ning för förslaget och förhandlingarna fortsätter inom EU. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Europeiska kommissionens tolkningsmeddelande om arbetstidsdirektivet och rapport om genomförande av arbetstidsdirektivet lämnade Europeiska kommiss- ionen ett tolkningsmeddelande med syfte att klargöra rättsläget och rättssäkerheten vid tillämpningen av och rådets direktiv /88/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden för medlemssta- terna och andra berörda parter. I samband med tolkningsmeddelandet lämnade Europeiska kommissionen en rapport där medlemsstater- nas genomförande av arbetstidsdirektivet granskas. Båda har remitterats. Diskussionerna fortsätter inom EU. Genomförande av produktdirektiv inom arbetsmiljöområdet m.m. Tre produktdirektiv som beslutats av EU har genomförts i svensk rätt genom föreskrifter på området från . Direktiven är och rådets direktiv /29/EU om harmonisering av medlemssta- ternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av enkla tryckkärl, Europaparla- mentets och rådets direktiv /68/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av tryck- bärande anordningar och rådets direktiv /34/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning av utrustning och säkerhetssystem som är avsedda för använd- ning i explosionsfarliga omgivningar. Europarlamentets och rådets förordning nr 2016/425 om personlig skyddsutrustning och upphävande av rådets direktiv /686/EEG ska tillämpas fullt ut i medlemsstaterna fr.o.m. . Mot denna bakgrund behöver det svenska regelverket ses över för att säkerställa att det inte reglerar samma område. Dessutom behöver de regler som EU:s förordning om per- sonlig skyddsutrustning förpliktigar att införa tas fram. Det kan även finnas behov av kompletterande regler och nationella föreskrifter inom det område som överlämnas till medlems- staternas beslutanderätt. Därför har en departe- mentspromemoria (Ds 2017:23) tagits fram inom , i vilken det föreslås bl.a. en ny lag respektive en ny förordning med kom- pletterande bestämmelser till EU:s förordning 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 om personlig skyddsutrustning. Promemorian har remitterats. Ärendet bereds inom . var den vanligen arbetade tiden i genomsnitt för kvinnor och för män (se diagram 4.5). Den vanligen arbetade tiden är oförändrad jämfört med . uppgick den faktiskt arbetade tiden till i genomsnitt för kvinnor och för män, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med .