prop · H50327 · 2017-10-24 00:00:00 — Skälet för att inte redovisa skattetekniska skatteutgifter på utgiftsområden är att de saknar direkt koppling till budgetens utgiftssida. Regeringen skriver att dessa skatteutgifter har motiverats av den praktiska hanteringen i skattesystemet och att de har uppkommit av administrativa skäl, exempelvis genom regeländringar som syftat till att förenkla skattesystemet.39 Den information om skatteutgifterna som finns i utgiftsområdesbilagorna har återrapporterats från skrivelsen. Det betyder att det är uppgifterna i skrivelsen som återanvänds i budgetpropositionen utan att de uppdaterats. Skatteutgifterna beskrivs kortfattat, och de uppskattade beloppen och för budgetåret redovisas. Regeringen anger dock att den uppdaterar prognoserna om budgetpropositionen innehåller förslag som påverkar skatteutgifterna.40 3810 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 39Skr 2015/16:98, s. 15–16. 2015/16:98, s. 11. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? I detta kapitel redovisas en genomgång av regeringens skrivelser som ska besvara frågan om regeringens redovisning av skatteutgifter utgår från en tydlig jämförelsenorm. Undersökningen utgår ifrån att bygger på principen om enhetlig beskattning och är stabil . Stabilitetskravet har framhållits av regeringen och är en förutsättning för att redovisningen ska kunna beskriva graden av enhetlighet i skattereglerna. Jämförelsenormen för skattesystemet bygger på det utredningsarbete som utfördes på 1990-talet.41 I regeringens skrivelse redovisas jämförelsenormen för varje skatteslag. Skatteslagen är inkomstskatt, indirekt beskattning av förvärvsinkomster, mervärdesskatt och punktskatter. Endast punktskatterna energiskatt och koldioxidskatt omfattas av . För exempelvis alkohol- och tobaksskatt finns ingen jämförelsenorm och följaktligen redovisas inte heller några skatteutgifter på dessa områden. Jämförelsenormen för varje skatteslag består av ett antal riktlinjer. I tabell 3 redovisas ett axplock av de totalt 25 riktlinjer som, betänkande av Utredningen om statliga subventioner, anger jämförelsenormen för inkomstskatt. Tabellen visar att riktlinjerna i ett första steg anger en systemavgränsning. Där fastslås bl.a. att beskattningsperioden är ett kalender- eller räkenskapsår och att såväl progressiv som proportionell skatteskala är förenlig med . För mervärdesskatten är en riktlinje att yrkesmässig omsättning är skattepliktig. En annan riktlinje är att skattesatsen är proportionell och enhetlig. Den senare innebär att nedsatta skattesatser för vissa varor eller tjänster innebär avvikelser som ger upphov till skatteutgifter. I ett andra steg anges skattebasen för respektive skatteslag i en s.k. huvudnorm. Som framgår av tabell 3 är huvudnormen för inkomstskattens skattebas att den utgörs av den skattskyldiges förändrade nettoförmögenhet plus all konsumtion . För mervärdesskatten är motsvarande huvudnorm att skattebasen utgörs av allt tillhandahållande av varor och tjänster. Undantag för vissa varor och tjänster innebär således skatteutgifter. Därefter, i ett tredje steg, preciseras huvudnormen genom ett antal riktlinjer. I ett fjärde och avslutande steg anger en annan uppsättning riktlinjer vilka begränsningar av huvudnormen som är förenliga med . För inkomstskatt anges bl.a. att inkomster som beskattas separat inte ska ingå i skattebasen för inkomstskatt. Syftet var att undvika dubbelbeskattning av t.ex. inkomster i form av gåvor Dessa är (1992) och SOU 1995:36. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och arv.42 När upprättades beskattades arv och gåvor enligt särskilda skatteregler.43 Tabell 3 Några av de riktlinjer som utgör jämförelsenormen för inkomstbeskattning avdrag får ske för skala är förenlig med bo i eget hem. har som syfte att Källa: SOU 1995:36, bilaga 4, s. 28. 3.1.1 Redogörelsen för jämförelsenormen i skrivelserna I de årliga skrivelserna redovisas jämförelsenormen i flera avsnitt. I ett inledande avsnitt beskrivs bl.a. jämförelsenormens funktion där regeringen på ett övergripande plan anger vilken jämförelsenorm som redovisningen av skatteutgifter utgår ifrån. Därefter redovisas jämförelsenormen för respektive skatteslag. Hur beskrivningen av jämförelsenormen för inkomstbeskattningen ser ut framgår av nedanstående faktaruta. Några av de riktlinjer som redovisades ovan återkommer i beskrivningen av för inkomstskatt. 3.2 , bedömningsgrund och metod För att jämförelsenormen ska anses vara tydlig bedömer att regeringen ska redogöra för jämförelsenormens innebörd. I genomgången har normbeskrivningen granskats för varje skatteslag i regeringens skrivelser om skatteutgifter för åren 2006–2016. Avsikten är att identifiera eventuella förändringar och se om regeringen kommenterat dessa och förklarat vad de innebär för skatteutgiftsredovisningen. 42SOU 1995:36, bilaga 4, s. 28 och 83. 43Arvs- och gåvoskatten slopades . Slopandet föranledde inte några redovisade skatteutgifter. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? Utdrag ur regeringens redovisning av skatteutgifter För inkomstbeskattningen finns en gemensam norm för vad som är en inkomst. Den innebär att den samlade inkomst som skall beskattas enhetligt motsvaras av summan av konsumtionsutgifterna och nettoförmögenhetens förändring . Be- skattningsperiodens längd skall vara ett kalenderår eller ett 12 månader långt räkenskapsår. Det finns dock ingen gemensam norm för vilken skattenivå som skall gälla för de olika inkomstslagen tjänst, kapital och näringsverksamhet. Det förhållandet att skattenivån för de olika inkomstslagen skiljer sig åt påverkar således inte skatteutgiftsberäkningarna. Vidare gäller att olika grad av progressivitet i skatteskalan är förenlig med under förutsättning att individer med identiska inkomster betalar lika mycket i skatt. Likaså är skattereduktioner förenliga med under förutsättning att de är generella och inte gynnar vissa grupper av skattskyldiga eller inkomster av vissa typer av aktiviteter. Därutöver har bl.a. följande preciseringar gjorts av för inkomstbeskattningen. -Sparande skall ske med beskattade inkomster. -Värdeförändringar skall beskattas (alternativt skall skatterestitution ges) när de uppkommer och inte vid realisationstillfället. -Värdet av hushållsarbete och fritid skall inte ingå i skattebasen. -Offentliga transfereringar skall utgöra skattepliktig inkomst. -Den implicita avkastning i form av boendetjänster som egnahemsägaren eller bostadsrättsinnehavaren erhåller skall utgöra skattepliktig inkomst. -Avskrivningar i näringsverksamhet skall hanteras efter ekonomisk livslängd. -Endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig skall vara avdragsgilla. Källa: Prop. 2005/06:100, bilaga 2, s. 7. 3.3 Iakttagelser rörande jämförelsenormen 3.3.1 Jämförelsenormen utgår från principen om enhetlig beskattning I den övergripande beskrivningen av jämförelsenormen anges att denna i huvudsak utgår från principen om enhetlig beskattning.44 – 2008 angav regeringen att ”likformig beskattning” utgjorde grunden för , men tillade att likformig beskattning ”i princip” innebar att beskattningen inom varje skatteslag skulle vara ”enhetlig och utan undantag”.45 Sedan 2012 års skrivelse anges att enhetlig beskattning innebär att ”beskattningen inom varje skatteslag i princip ska vara enhetlig och utan undantag”.46 Med skatteslag avses inkomstskatt, mervärdesskatt, indirekt skatt på förvärvsinkomster och punktskatt.47 Formuleringen, 2008/09:183, s. 17. 2005/06:100, bilaga 2, s. 7. 2011/12:136, s. 13. 2015/16:98, s. 12. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N att beskattningen inom varje skatteslag ”i princip” ska vara enhetlig och utan undantag, är i linje med att olika slags inkomster48 beskattas med olika skattesatser. Detta framgår av beskrivningen av jämförelsenormen för inkomstskatt i faktarutan ovan. 3.3.2 Beskrivningen av jämförelsenormen för skatteslagen har förändrats Genomgången av normbeskrivningen för respektive skatteslag visar att texten i ett flertal fall har förändrats genom att formuleringar tagits bort eller tillkommit. Förändringarna har framför allt gjorts i normbeskrivningen för inkomstskatt och för punktskatter. Vad avser normbeskrivningen för inkomstskatt gjordes förändringen främst mellan 2006 och 2007 års skrivelser. Då försvann en formulering som preciserade att skattereduktioner är förenliga med under förutsättning att de inte gynnar ”inkomster av vissa typer av aktiviteter.” Vidare tillkom formuleringen i normbeskrivningen att ”olika skatteuttag på arbetsinkomster jämfört med övriga inkomster” är förenligt med normen.49 Formuleringen kan tolkas som att differentierad beskattning av olika inkomster (t.ex. lön eller pension) inom inkomstslaget tjänst ska anses förenlig med . I normbeskrivningen för punktskatter 2007 tillkommer formuleringar som dels anger att för koldioxidskatten avser koldioxidutsläpp från ”fossila bränslen”, dels anger att ”energiskatten på el är avsedd att träffa förbrukningen av el” medan skattebefrielser för ”bränsle som används för elproduktion” inte ska betraktas som en skatteutgift.50 Vidare tillkommer 2011 en ny mening om att för koldioxidskatt inom EU:s system för handel med utsläppsrätter är noll. Här finns även en hänvisning till ett nytt avsnitt i skrivelsen om skatteutgifter relaterade till koldioxidskatten.51 Förklaringen till nollskattesatsen är att handeln med utsläppsrätter, precis som koldioxidskatten, sätter ett pris på utsläpp av koldioxid. Den nya medför att beskattning av bränslen som ingår i handelssystemet är en skattesanktion.52 3.3.3 Svårt att avgöra om förändrats Av de tre förändringarna för normbeskrivningen som beskrivits ovan redovisar regeringen endast i ett fall om förändringen i texten återspeglar en förändring av 48Inkomstslagen är inkomst av kapital, inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. 2005/06:100, bilaga 2, s. 7; prop. 2006/07:100, bilaga 2, s. 11. 2006/07:100, bilaga 2, s. 12. 2010/11:108, s. 12. 52Ett exempel är skattesanktionen Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU ETS, se skr. 2015/16:98, s. 62. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? Det gäller tillägget om för koldioxidskatt inom EU:s system för utsläppsrätter. I skrivelsen finns en redogörelse av hur redovisningen av skatteutgifter påverkas av normförändringen.53 I de övriga två fallen anger inte regeringen om den förändrade beskrivningen av jämförelsenormen faktiskt återger en förändrad norm för skattesystemet. Det framgår inte heller vad den förändrade , i sådant fall, skulle innebära för redovisningen av skatteutgifter. 3.3.4 Regeringen redogör inte för sin tolkning av ändringar i skattelagen I de fall regeringen inte betraktar en regeländring som en avvikelse från jämförelsenormen saknas information om hur regeringen bedömt åtgärden i förhållande till jämförelsenormen. har beslutat om drygt 50 regeländringar rörande förvärvsinkomst.54 Bland de åtgärder som har beräknats medföra störst negativ påverkan på det finansiella sparandet för offentlig sektor märks framför allt förslagen om jobbskatteavdrag, förhöjt grundavdrag för pensionärer samt höjd kompensation för den allmänna pensionsavgiften. Ingen av dessa regeländringar har redovisats som skatteutgifter. Det finns brister i jämförelsenormens tydlighet. Dessa beror på att normbeskrivningen för skatteslagen har ändrats. Text har tillkommit eller tagits bort, utan att ändringarna kommenterats och utan att det framgår om de visar att för beskattningen har ändrats. Inte heller framgår vad en ändring i sådant fall innebär för redovisningen av skatteutgifter. Det skulle underlätta förståelsen av den norm som regeringen utgår ifrån om regeringen redovisade hur den har tolkat jämförelsenormen även i förhållande till regeländringar som inte bedömts utgöra skatteutgifter. 2010/11:108, s. 17–18. 54Genomgång av budgetpropositionerna för åren 2006–2016. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I detta kapitel redovisas en undersökning av prognoserna i regeringens skrivelser. Undersökningen utgör underlag för att besvara frågan om huruvida redovisningen av skatteutgifterna innehåller information som gör att de kan prövas på motsvarande sätt som stöd på budgetens utgiftssida. Skrivelsen innehåller prognoser över skatteutgifternas utgiftsutveckling och en kortfattad beskrivning av respektive skatteutgift. Som framgått återrapporteras skrivelsens information i redovisningen av skatteutgifter på utgiftsområden. skrivelse redovisades prognoser för åren 2015–2018. Ungefär en tredjedel av skatteutgifterna är inte kvantifierade och saknar därför prognoser, men beskrivs oavsett. 4.2 , bedömningsgrund och metod utgår ifrån att i princip samma krav kan ställas på redovisningen av skatteutgifter som för utgifter på anslag gällande hur de utvecklas i förhållande till beräknade belopp samt att väsentliga skillnader mellan beräkningar och utfall förklaras. För att bedöma redovisningen av prognoserna för skatteutgifternas utveckling har vi därför undersökt i vad mån skatteutgifterna kvantifieras. Vi har också jämfört regeringens prognoser i olika skrivelser för att klargöra om dessa har förändrats och för att bedöma hur omfattande förändringarna i sådant fall har varit. Därefter har vi undersökt beskrivningarna av enskilda skatteutgifter i skatteutgiftsredovisningen för att på detta sätt granska om eventuella prognosförändringar uppmärksammats och förklarats i skrivelserna. Undersökningen inriktas på de 15 skatteutgifter som enligt skrivelse uppgick till störst belopp (se bilaga 1). 4.3 Iakttagelser rörande prognoserna 4.3.1 Det framgår inte varför skatteutgifter inte kvantifierats Att skatteutgifterna kvantifieras är en förutsättning för att utgiftsutvecklingen ska kunna följas och för att de ska kunna prövas på motsvarande sätt som utgifter på anslag. skrivelse är dock drygt en tredjedel av de 153 redovisade saldopåverkande skatteutgifterna inte kvantifierade.55 Av skrivelsen framgår inte varför dessa skatteutgifter inte kvantifierats. 55 173 inklusive de ej saldopåverkande skatteutgifterna. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? Under granskningsarbetet har dock framkommit vissa skäl till detta. Enligt tjänstemän vid kan t.ex. nödvändiga underlag saknas. Den vanligaste anledningen till att underlag saknas är att den skattebas som ska användas vid beräkningen av skatteutgiften är okänd. Det kan t.ex. bero på att den inkomst som utgör basen för skatteutgiften inte ingår i de deklarerade inkomstuppgifterna, eftersom den inte är skattepliktig.56 Därtill kan otillräckliga underlag, osäkra beräkningar eller en svårdefinierad norm göra att skatteutgifterna inte kvantifieras. tjänstemän poängterar vikten av att skatteutgifterna redovisas även om de inte är möjliga att kvantifiera.57 4.3.2 Prognoserna revideras mellan skrivelser I urvalet av skatteutgifter är det vanligt att prognoser revideras mellan skrivelser. Det innebär att de prognostiserade beloppen kan variera mellan skrivelser. Till vilka belopp dessa revideringar kan uppgå varierar över tiden och mellan olika skatteutgifter. Tabell 4 visar hur prognoserna avseende 2015 har reviderats för fem skatteutgifter i skrivelserna 2013–2016. Som framgår av tabellen revideras vissa prognoser endast marginellt. Exempelvis revideras prognosen för den nedsatta momsen på livsmedel upp med mindre än en procent åren 2013–2016. För andra skatteutgifter har prognoserna reviderats med relativt stora belopp . Ett exempel är prognosen för ROT-avdraget som reviderades upp med sammantaget drygt 7 mdkr, från knappt 12 till drygt 19 mdkr . Det motsvarar en revidering . Ett annat exempel är prognosen för den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga som reviderades ned med drygt 5 mdkr, eller , . ROT-avdraget och de nedsatta arbetsgivaravgifterna är enbart jämförbara i det avseendet att de har reviderats med stora belopp mellan första och sista prognosen. Av skrivelsen framgår att de nedsatta arbetsgivaravgifterna har reviderats på grund av den regeländring som gjorts på området, medan revideringen av ROT- avdraget förblir okommenterad.58 56Detta gäller exempelvis skatteutgiften Inkomst från försäljning av vilt växande bär. 57Intervju vid , . 2015/16:98, s. 51–52 och 59. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 4 Prognoser för olika skatteutgifter avseende (mdkr) 13,16** -1,26 -5,39 Anm. * Fullständig benämning: Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt . ** Striktare regler ligger bakom minskningen, se skr. 2015/16:98, s. 59. Källa: Skr. 2012/13:98; skr. 2013/14;98; skr. 2014/15:98; skr. 2015/16:98. Revideringarna kan följa olika mönster. Prognosen för Personbefordran har både upp- och nedreviderats mellan olika skrivelser medan prognoserna t.ex. för Avkastning bostadsrättsfastighet och för ROT-avdraget har reviderats åt ett och samma håll. 4.3.3Den bedömda utvecklingen revideras mellan skrivelser Då skatteintäkterna redovisas i periodiserade termer som inte kan fastställas förrän deklarationen hanterats är skatteutgiftsprognoserna både bakåt- och framåtblickande. Eftersom prognoserna sträcker sig framgår hur regeringen bedömer att skatteutgifterna kommer att utvecklas . Genom att jämföra prognoser i olika skrivelser framgår även om dessa bedömningar har förändrats. Jämförelsen visar att det finns flera exempel på att regeringen har ändrat sin bedömning av hur skatteutgifterna kommer att utvecklas över tid.59 Diagram 1 nedan visar exemplet med Nedsatt energiskatt på el inom industrin. 59För fler exempel se bilaga 2, diagram B2 Skattereduktion för ROT-arbeten, B10 Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel, B11 Personbefordran, B12 Stöd för nystartsjobb och B15 Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? Diagram 1 Prognoser för Nedsatt energiskatt på el inom industrin åren 2010–2018 Notera att skalan på vertikal axel inte startar vid noll. Källa: Regeringens skatteutgiftsredovisning –2016. I de tidigare skrivelserna är bedömningen att skatteutgiften kommer att öka . I de senare skrivelserna, särskilt skrivelse, är bedömningen att den kommer att vara förhållandevis oförändrad . Ett annat exempel är prognoserna för ROT-avdraget. Diagram 2 visar prognoserna för ROT-avdraget i 6 skrivelser avseende åren 2010–2018. Med undantag skrivelse, där regeringen beaktar regeländringar på området, revideras prognoserna uppåt i förhållande till tidigare prognoser. Prognoserna visar att regeringen bedömer att skatteutgiften ska minska . Denna bedömning ändras dock med tiden, och skrivelse bedöms skatteutgiften i stort sett vara oförändrad . 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 2 Prognoser för Skattereduktion för ROT-arbeten åren 2010–2018 Källa: Regeringens skatteutgiftsredovisning –2016. 4.3.4 Redovisningen av revideringarna kan bli utförligare Att prognoserna liksom den bedömda utvecklingen revideras mellan skrivelser är inget konstigt. Genomgången av skrivelserna visar dock att revideringarna inte uppmärksammats och förklarats i skrivelserna. Det saknas information om att prognoserna förändrats och om att regeringen ändrat sin bedömning av hur skatteutgiften ska utvecklas . Regeringen redogör inte – på motsvarande sätt som för utgifter – för väsentliga skillnader mellan prognoserna. Det ska framhållas att vår genomgång av skrivelsernas avsnitt om enskilda skatteutgifter visar att regeringen ibland redovisar information som innebär att prognosen borde ändras. I avsnitten framgår i vissa fall att skatteutgiften påverkas av nya skatteregler, att den beräknas enligt nya metoder eller redovisas enligt nya principer (t.ex. redovisas separat från RUT60 års skrivelse).61 I skrivelsen framgår dock inte hur dessa ändringar påverkar prognoserna eller den bedömda utvecklingen . 60Med avsågs tjänster för rengöring, underhåll och tvätt. inkluderas även reparationstjänster av vitvaror samt flyttjänster. 2016/17:98, s. 17. 61Se bilaga 2 där det framgår vilka skatteutgifter som har påverkats av vilka förändringar. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S K A T T E U T G I F T S R E D O V I S N I N G – S O M R I K S D A G E N V I L L H A D E N ? Exempel på detta är skatteutgifterna Avkastning eget hem och Avkastning bostadsrättsfastighet. För dessa har beräkningsmetoden ändrats mellan skrivelserna 2010 och 2011. Regeringen anger att anledningen till denna ändring är att den tidigare beräkningsmetoden gav upphov till fluktuationer som inte kunde förklaras av fluktuationer i avkastningen för eget hem och bostadsrätt.62 Prognoserna har reviderats ned med 0,4 och drygt 7 mdkr för eget hem samt 1,5 och 0,6 mdkr för bostadsrättsfastighet.63 Om detta är en direkt konsekvens av den förändrade beräkningsmetoden framgår inte. Det finns även information hos som inte redovisas i skrivelserna. I en intervju med tjänstemän vid framgick att en missbedömning från departementets sida gjordes gällande efterfrågan på ROT-arbeten. Departementet bedömde att efterfrågan på ROT-arbeten skulle avta och inte vara fortsatt lika stark. De intervjuade tjänstemännen angav ytterligare ett antal anledningar till att prognoser har reviderats. Revideringar kan t.ex. bero på att utfall finns tillgängligt (det gäller t.ex. Skattereduktion för ROT-arbeten), förändringar i skattebasen (avser Personbefordran) eller oförutsedda förändringar på aktuell marknad (avser Avkastning bostadsrättsfastighet).64 Genomgången visar att alla skatteutgifter inte är kvantifierade och att prognoserna har reviderats mellan olika skrivelser utan att detta redovisats. Prognoserna har reviderats med avseende på dels skatteutgifternas belopp , dels skatteutgiftsutvecklingen . Även förhållandevis stora ändringar av prognoserna har gjorts utan att regeringen har redovisat och kommenterat dessa i skrivelsen. Regeringens redovisning av prognoserna uppfyller därför inte de krav som kan ställas på utgifter på anslag i det här avseendet. 62Se bilaga 2, diagram B3 och B8 samt skr. 2010/11:108, s. 15. 63Se bilaga 2, diagram B3 och B8 samt skr. 2009/10:195, s. 23 och skr. 2010/11:108, s. 21. 64Intervju vid , . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5 Redovisningen på utgiftsområden Den undersökning som redovisas nedan ska ge underlag för att besvara frågan om befintliga skatteutgifter är redovisade så att de i budgetprocessen kan prövas på motsvarande sätt som stöd på budgetens utgiftssida. Redovisningen av skatteutgifter i budgetpropositionens utgiftsområdesbilagor följer den fördelning på utgiftsområden som görs i skrivelsen. Att en skatteutgift redovisas på ett visst utgiftsområde tar fasta på att den kan ha införts som en åtgärd inom det specifika utgiftsområdet och att den på motsvarande sätt som en vanlig utgift är saldopåverkande. Redovisning av skatteutgifter på utgiftsområden är en återrapportering av redovisningen i skrivelsen och normalt sett uppdateras inte uppgifterna.65 5.2 , bedömningsgrund och metod För de 15 skatteutgifterna i urvalet har redovisningen i utgiftsområdesbilagorna granskats –2016.