prop · H50365 · 2017-12-20 00:00:00 — 6.1 Effekter i genomsnitt Effekterna av informationen om efterhandskontroller studeras på mottagningsnivå med avseende på, i) antalet behandlingar, ii) vårdgivarnas intäkter, iii) utbetalt tandvårdsstöd, och iv) patienternas kostnader. Som ett ytterligare test på att de jämförda grupperna är jämförbara presenteras i bilaga 2 (tabell B1), resultaten från analyser av effekterna före experimentets genomförande, dvs. innan information om förhandskontroller skickades ut. Är brev- och kontrollgruppsmottagningar jämförbara, ska denna analys inte uppvisa några statistiskt säkerställda effekter. Som framgår av resultaten är så heller inte fallet. I tabell 4 presenteras effekterna av information om efterhandskontroller för samtliga mottagningar, respektive för privata och folktandvårdsmottagningar separat.31 Effekterna uttrycks approximativt procentuellt. Överlag förefaller informationen haft ringa eller ingen betydelse för mottagningarna i genomsnitt. Varken totalt eller för mottagningarna inom folktandvården återfinns några statistiskt säkerställda effekter. Resultaten inom folktandvården är förväntade såtillvida att dessa mottagningar saknar tydliga ekonomiska incitament att överbehandla. Resultaten uppvisar också stor osäkerhet som en följd av ett relativt begränsat statistiskt underlag. Jämfört med de privata mottagningarna har också en högre andel av folktandvårdsmottagningarna inte genomfört någon åtgärd 801 alls, 24 jämfört . För de privata mottagningarna syns tydliga tecken på en anpassning av behandlingsmönstret till följd av informationen, detta i form av en minskning i användningen av åtgärd 801. Effekterna är särskilt tydliga med avseende på vårdgivarnas intäkter och patienternas kostnader för genomförda åtgärd 801, som minskar med , motsvarande 68 380 (358 000 • 0,19) respektive anger ln( | ) = + , indikerar olika mottagningar och där anger olika utfall. eller kontrollgrupp där T=1 indikerar 31 Analyserna avser genomgående skattningar av en loglinjär modell: om mottagningen tillhör brev- att mottagningen tillhör brevgruppen och T=0 att mottagningen anger den procentuella effekten av att ha mottagit informationen om olika utfall (y). R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G ca 40 000 (170 000 • 0,23) kronor i genomsnitt. Dessa effekter är statistiskt säkerställda. En svagt statistiskt säkerställd effekt syns också i form av färre genomförda åtgärd 801 (-, eller 10 stycken). Trots att resultaten för privata mottagningar framstår som tydliga, bör de tolkas försiktigt, eftersom antalet patienter och antalet åtgärder på brevmottagningarna förefaller ha varit något färre än på kontrollmottagningarna redan från början (se tabell 1). Av den anledningen är mått som fångar åtgärd 801:s användning i förhållande till andra åtgärder de mest relevanta att studera. I tabellen framgår att även om riktningen på måtten som fångar åtgärd 801:s relativa användning är negativ, är ingen starkt statistiskt säkerställd. Detta talar alltså ytterligare för en försiktig tolkning av effekterna. Eftersom informationsbrevet endast förefaller ha påverkat de privata mottagningarna, avgränsas den fortsatta analysen till dem. I nästa avsnitt analyseras om effekterna av informationsbrevet varierar med storleken på mottagningen. Tabell 4 Effekter av informationsbrev om efterhandskontroller, procent -4,05 -14,48** (7,81) (7,14) (13,89) -6,93 -16,24* (9,33) (9,83) (22,98) Andel 801 (jfr: alla) (10,92) (11,40) (27,01) -2,55 -10,62 (8,66) (9,87) (17,12) Intäkt för 801, totalt -10,49 -19,10** (9,25) (9,65) (24,66) Intäkt/åtgärd, 801a -0,77 -0,37 -2,78 (1,48) (1,58) (1,97) Intäkt för 801, andel -3,33 -8,52 (6,40) (6,85) (13,49) 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N -5,00 (10,91) (12,13) (23,05) Ersättning för 801, totalt -6,19 -14,80 (10,23) (10,43) (27,09) Ersättning/åtgärd, 801a -0,10 (1,37) (1,47) (3,39) Ersättning för 801, andel -5,04 -11,00* (5,65) (6,11) (12,40) -5,49 -14,13 (7,89) (9,13) (14,86) Kostnad för 801, totalt -15,21 -23,48** (9,04) (9,76) (23,04) Kostnad/åtgärd, 801a -2,81 -2,34 -5,72 (2,96) (3,10) (5,49) Kostnad för 801, andel -1,90 -6,56 (7,27) (7,65) (14,86) Anm.: Resultat från skattningar av loglinjära modeller. a: Bland dem som genomfört minst en åtgärd 801. Antal mottagningar, samtliga: 735, privata mottagningar: 572, folktandvård: 163. Standardfelen är skattade med robust kovariansmatris (). */**/*** anger statistisk signifikans på 10-/5- respektive 1-procentsnivån. 6.2 Betydelsen av mottagningens storlek I tabell 2 konstaterades att priset för en genomförd åtgärd 801 var högre för de största privata mottagningarna, jämfört med de minsta. De största vårdgivarna hade också en högre marginal, räknat som skillnaden mellan intäkter och referenspriser, i ärenden där åtgärd 801 ingår. Om överbehandling förekommer, skulle man alltså förvänta sig att den förekom bland de största vårdgivarna, där de ekonomiska incitamenten är tydligast. I tabell 5 redovisas effekterna av informationsbrevet för privata mottagningar av olika storlek. För de minsta och medelstora mottagningarna (se kolumn 1 och 2) framträder inga tecken på förändrat behandlingsmönster som en följd av informationen. Visserligen återfinns en statistiskt säkerställd effekt i form av ökat utbetalt tandvårdsstöd i genomsnitt för en utförd åtgärd 801 bland medelstora mottagningar, men eftersom effekten inte är kopplad till någon förändring av R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G vårdgivarnas intäkter så är den svårtolkad. Resultaten för de minsta mottagningarna är osäkra till följd av ett relativt litet statistiskt underlag, samt till följd av att inte samtliga mottagningar genomfört någon åtgärd 801. Bland de största mottagningarna (kolumn 3) återfinns tydligt negativa effekter i form av färre genomförda åtgärd 801, samt lägre vårdgivarintäkter, patientkostnader och utbetalt tandvårdsstöd, kopplade till genomförda åtgärd 801.32 Effekterna motsvarar en minskning på omkring 30–, även om det finns en viss osäkerhet i storleken på denna effekt.33 En skillnad jämfört med huvudresultaten är att effekter också framträder i användningen av åtgärd 801 i relation till andra åtgärder. Dessa effekter är något mindre och motsvarar 20–. I tabell B3 redovisas effekterna på ärendenivå, dessa följer samma mönster som i tabell 5. Tabell 5 Effekter av informationsbrev om efterhandskontroller bland privata mottagningar, fördelat på mottagningens storlek, procent -1,66 -5,81 -5,44 (30,23) (4,95) (13,27) -46,44 -35,39** (48,89) (10,44) (15,81) Andel 801 (jfr: alla) -26,08* (42,64) (9,94) (14,00) -35,52 -8,95 (40,51) (10,50) (18,52) Intäkt för 801, totalt -30,21 -33,55* (46,68) (9,91) (17,27) Intäkt/åtgärd, 801a -0,23 -1,02 (8,35) (1,74) (4,22) Intäkt för 801, andel -9,67 -18,12** (42,74) (6,81) (8,18) 32I tabell B2 (bilaga 2), där resultaten (placebo-resultaten) presenteras, framgår att grupperna är väl balanserade, dvs. jämförbara, med avseende på behandlingsmönstret året innan experimentet. 33Detta motsvarar -24 stycken åtgärd 801 (91,7 • -0,261), -i vårdgivarintäkter (510 047 • -0,335), -90 344 (247 517 • -0,365) i utbetalt tandvårdsstöd och -81 114 (262 506 • -0,309) i patientkostnader. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N -69,36 -13,66 (49,78) (13,85) (21,12) Ersättning för 801, totalt -62,77 -36,47** (51,52) (11,24) (17,18) Ersättning/åtgärd, 801a -15,10* 3,30** -0,54 (8,30) (1,64) (2,97) Ersättning för 801, andel -12,05* -13,18 (40,84) (6,30) (8,76) -1,42 -1,88 -6,26 (32,05) (9,14) (17,57) Kostnad för 801, totalt -6,29 -30,87* (45,05) (9,74) (18,59) Kostnad/åtgärd, 801a -3,50 -1,43 (21,48) (3,35) (8,10) Kostnad för 801, andel -8,78 -21,48** (46,72) (7,41) (8,40) Anm.: Resultat från skattningar av loglinjära modeller. a: Bland dem med genomförd 801. Antal mottagningar: <10 %: 55, : 459, >=90 %: 58. Standardfelen som anges inom parentes är skattade med robust kovariansmatris (). */**/*** anger statistisk signifikans på 10- /5- respektive 1-procentsnivån. 6.3 Resultat från efterhandskontrollerna En möjlig brist med experimentupplägget är att vårdgivare undviker åtgärd 801 även när en sådan är motiverad, detta för att undkomma kontroll. En negativ effekt av informationsbrevet skulle således inte fånga ett överutnyttjande av åtgärden, utan snarare ett temporärt underutnyttjande orsakat av experimentet i sig. Denna risk ska emellertid inte överdrivas mot bakgrund av att upptäckta felaktigheter nästan uteslutande enbart leder till återkrav. Resultatet från efterhandskontrollerna kan vara informativa såtillvida att ett överutnyttjande av åtgärd 801, utöver minskad användning av åtgärden, också kan förväntas visa sig via färre fel i de efterhandskontroller som genomfördes. Om inga skillnader konstateras kan man i stället misstänka att den minskade användningen av åtgärd 801 är resultatet av underutnyttjande. R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G Efterhandskontrollerna genomfördes både under och efter behandlingsperioden som pågick . På 119 av 735 () mottagningar genomfördes inga behandlingar av typen åtgärd 801, därför genomfördes heller inga kontroller bland dessa. På övriga 616 mottagningar genomfördes kontroller på alla utom 42, dvs. på av mottagningarna, och på de flesta . Av tabell 6 framgår att det i genomsnitt genomfördes 1,8 kontrolltillfällen på varje mottagning. Vid varje kontrolltillfälle genomfördes i genomsnitt 10,5 kontroller av utförda åtgärd 801, med en variation på mellan 1 och 38. I av kontrollerna konstaterades fel, dvs. vårdgivaren kunde inte styrka den valda behandlingen utifrån journaler och röntgenbilder. Skillnaderna mellan privata mottagningar och mottagningar inom folktandvården är genomgående små. Tabell 6 Resultat (medelvärde och standardavvikelse) från efterhandskontroller av åtgärd 801 Fel (andel) Fel (1/0) 1,8 (1,0) 10,5 (7,2) 0,04 (0,08) 0,25 (0,44) 1,8 (1,0) 10,7 (7,2) 0,04 (0,08) 0,24 (0,43) 1,9 (1,2) 9,9 (7,0) 0,04 (0,07) 0,31 (0,46) Anm.: Antal mottagningar, samtliga: 735, privata mottagningar: 572, folktandvård: 163. I tabell 7 redovisas resultaten från efterhandskontrollerna i form av jämförelser mellan mottagningar i brevrespektive kontrollgrupp. I första kolumnen återges skillnaderna med avseende på antalet kontrollfällen. Inga statistiskt säkerställda skillnader kan konstateras, även om det finns tendenser till fler kontrolltillfällen i brevgruppen bland mottagningar inom folktandvården. På motsvarande sätt finns tendenser till fler genomförda kontroller av åtgärd 801 i samma kategori av mottagningar. Omvänt kan konstateras en statistiskt säkerställd skillnad i form av färre genomförda kontroller på privata mottagningar som mottog informationen. I kolumn 3 och 4 redovisas resultaten från analyser av vilken effekt informationsbrevet haft på andelen fel i efterhandskontrollerna, respektive på sannolikheten att minst ett fel har upptäckts. Ett förväntat tecken på överutnyttjande är en lägre andel fel bland brevmottagningarna än bland kontrollmottagningarna. Visserligen återfinns ett negativt samband för privata vårdgivare, men effekten är inte statistiskt säkerställd. Sammantaget är resultaten för de privata mottagningarna svårtolkade. Det färre antalet genomförda kontroller av åtgärd 801 bland brevmottagningarna skulle kunna tolkas som ett tecken på överutnyttjande, under förutsättning att färre 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kontroller genomförts pga. att färre felaktiga åtgärder utförts. Detta gäller emellertid inte om kontrollurvalet gjorts på basis av genomförda åtgärd 801. Dessvärre har vi ingen information om detta. Tabell 7 Effekter av informationsbrev om efterhandskontroller, på utfallet i efterhandskontroller av åtgärd 801, procent Fel (1/0) -5,53 -8,00 -0,82 (4,22) (5,03) (16,46) (12,68) -4,28 -12,85** -13,11 -6,44 (4,63) (5,65) (19,53) (14,99) 16,64* 20,93* (9,78) (10,90) (29,12) (23,62) Anm.: Resultat från skattningar av loglinjära modeller. Antal mottagningar, samtliga: 735, privata: 572, folktandvård: 163. Standardfelen som ges inom parentes är skattade med robust kovariansmatris (). */**/*** anger statistisk signifikans på 10-/5- respektive 1- procentsnivån. Ytterligare ett sätt att analysera huruvida den minskade förekomsten av åtgärd 801 är resultatet av ett över- eller underutnyttjande, är att analysera tandvård utförd efter experimentet. Om de funna negativa effekterna i användningen av åtgärd 801 bland stora privata vårdgivare var en konsekvens av underbehandling, skulle detta visa sig på i form av en utjämning av skillnaderna mellan brev- och kontrollgrupp. Orsaken till det skulle vara dels att mottagningar som förändrade sitt behandlingsmönster skulle förväntas återgå till sitt normala behandlingsmönster efter experimentet, dels att patienter som inte fick adekvat vård eventuellt skulle konsumera mer vård efter. I tabell B4 (bilaga 2) redovisas effekterna av informationsbrevet då uppföljningsperioden förlängts fr.o.m. experimentperiodens slut () t.o.m. , för de största privata vårdgivarna. Analysen fångar alltså behandlingar , 2015–2016, och upp till efter experimentets avslut. I resultaten framträder inga tecken på att patienter skulle ha underbehandlats under experimentet. Tvärtom förstärks de negativa effekterna något och osäkerheten i resultaten minskar. Således förefaller informationen om R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G efterhandskontroller ha åstadkommit en långsiktig, kanske rentav permanent, förändring av tandläkarnas behandlingsmönster. I nästa avsnitt studeras närmare vilken eller vilka åtgärder vårdgivarna använde i stället för åtgärd 801 6.4 I stället för åtgärd 801 En förväntad effekt av informationsbrevet och den minskade användningen av åtgärd 801, är en ökad användning av andra och mindre lönsamma åtgärder. Ett givet alternativ till åtgärd 801, som introducerades bara innan experimentets genomförande, är åtgärd 800. Åtgärd 800 är i själva verket samma åtgärd som åtgärd 801, men eftersom åtgärd 801 är tänkt att utföras flera åt gången och ibland i kombination med andra åtgärder, är den behandling som innefattar åtgärd 801 att betrakta som mer omfattande än åtgärd 800.34 I tabell 8 beskrivs åtgärd 800 och 801 med avseende på vårdgivarens intäkter, patientens kostnader samt utbetalt tandvårdsstöd, för privata mottagningar . En uppdelning har gjorts mellan åtgärden i sig, och ärenden där åtgärden ingår. Såväl referenspris som faktiska priser är lägre för åtgärd 801 än för åtgärd 800. Det lägre referenspriset för åtgärd 801 är ett resultat av att åtgärden är tänkt att utföras flera åt gången. Studerar man i stället ärenden där respektive åtgärd är inkluderad, syns en tydlig skillnad såtillvida att ärenden med åtgärd 801 i genomsnitt blir ungefär så dyra som ärenden där åtgärd 800 används. Eftersom referenspriset fungerar som en approximation av marginalkostnaden för en åtgärd, kan i tabellen också konstateras att marginalen i ärenden som involverar åtgärd 801 är betydligt större än i åtgärd 800-ärenden, [(17 322 – 12 879)/12 879)] jämfört [(6 727 – 5 967)/5 967)]. Det finns med andra ord tydliga ekonomiska incitament för vårdgivarna att genomföra åtgärd 801 i stället för åtgärd 800. En fördjupad analys, som inte redovisas i tabellen, visar också att marginalen är störst för de största privata vårdgivarna (), och minst för de minsta vårdgivarna (). 34Ett annat möjligt alternativ till åtgärd 801 är åtgärd 926, ”Implantatförankrad krona på ett käkbensförankrat implantat vid tillstånd 5031 eller 5036”, som är en s.k. utbytesåtgärd till åtgärd 801. Användningen av denna åtgärd förändrades emellertid inte i någon större utsträckning som en konsekvens av informationen om kontroll av åtgärd 801. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 8 Vårdgivarens intäkt, patientens kostnad, samt utbetalt tandvårdsstöd, för utförd åtgärd 800 respektive åtgärd 801 bland privata vårdgivare, januari–, standardavvikelse inom parentes (1 180) (1 048) (1 248) (2 103) (1 686) (1 489) (1 585) (11 910) (7 714) (5 695) (8 540) Anm.: a: Avser det referenspris som vårdgivaren angett. Antal åtgärder, 800: 15 851, 801: 18 630. Antal ärenden, 800: 15 569, 801: 7 278. I tabell 9 redovisas effekterna av informationen om efterhandskontroller på användningen av åtgärd 800, samt på åtgärderna 800 och 801 tillsammans. Resultaten avser de största privata mottagningarna. I den första kolumnen upprepas resultaten från tabell 5 för motsvarande grupp. Resultaten visar sammanfattningsvis att åtgärd 800 i väsentlig utsträckning fungerat som ett alternativ till åtgärd 801. Då förhandsinformationen om kontroll haft en dämpande inverkan på användningen av åtgärd 801, har användningen av åtgärd 800 ökat (kolumn 2). Detta syns tydligast då användningen av åtgärd 800 analyseras i relation till övriga åtgärder. Exempelvis ökar vårdgivarnas intäkter från åtgärd 800 i relation till andra åtgärder . På motsvarande sätt ökar de utbetalda tandvårdsstödet med i genomsnitt . När användningen av åtgärd 800 och 801 slås samman (kolumn 3), försvinner de statistiskt säkerställda effekterna av informationsbrevet. Effekterna på behandlingsmönstret är i linje med det som kan förväntas i en situation där vårdgivaren har ett betydande informationsövertag och drar nytta av det. När kontrollen ökar, och då risken att ertappas för felaktigt nyttjande höjs, minskar användningen av den kontrollerade åtgärden till förmån för ett mindre omfattande och mindre lönsamt alternativ. R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G Tabell 9 Effekter av informationsbrev om efterhandskontroller, åtgärd 800 och 801, privata mottagningar, översta decilen, procent -5,81 (13,27) Antal 801/800 -35,39** -8,95 (15,81) (17,96) (15,47) Andel 801/800 (jfr: alla) -26,08* -1,95 (14,00) (13,10) (11,16) -8,95 (18,52) Intäkt för 801/800, totalt -33,55* -5,88 (17,27) (19,45) (17,29) Intäkt/åtgärd, 801/800 a -1,02 -2,16 -0,62 (4,22) (2,72) (3,45) Intäkt för 801/800, andel -18,12** 27,25** (8,18) (12,76) (8,14) -13,66 (21,12) Ersättning för 801/800, totalt -36,47** -7,72 (17,18) (17,92) (16,12) Ersättning/åtgärd, 801/800 a -0,54 (2,97) (2,65) (2,34) Ersättning för 801/800, andel -13,18 34,69** (8,76) (13,95) (8,67) -6,26 (17,57) Kostnad för 801/800, totalt -30,87* -4,33 (18,59) (21,16) (19,00) Kostnad/åtgärd, 801/800 a -1,43 -5,18 -1,85 (8,10) (5,06) (6,36) Kostnad för 801/800, andel -21,48** 22,37* (8,40) (12,97) (8,87) Anm.: Resultat från skattningar av loglinjära modeller. a: Bland dem som genomfört minst en åtgärd 801/800. Antal mottagningar: 58. Standardfelen som ges inom parentes är skattade med robust kovariansmatris (). */**/*** anger statistisk signifikans på 10-/5- respektive 1- procentsnivån. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.5 Kostnad för överbehandling med åtgärd 801 En slutsats från analysen är att privata tandläkare utför mer omfattande och lönsam vård i form av åtgärd 801, i situationer där de i stället kunnat använda mindre omfattande och mindre lönsam vård i form av åtgärd 800. Effekten är särskilt synlig för de största vårdgivarna, de med 1 500 patienter eller fler. Överbehandlingen uppkommer som ett resultat av att flera åtgärd 801 utförs inom ramen för samma ärende, samt att åtgärd 801 ofta kompletteras med andra åtgärder. Kostnaderna för överbehandling med åtgärd 801 bör alltså baseras på, i) kostnaden för patientens hela ärende, och ii) skillnaden mellan å ena sidan den minskade förekomsten av ärenden där åtgärd 801 ingår, respektive den ökade förekomsten av ärenden där åtgärd 800 ingår. En beräkning kan genomföras på flera sätt, det enklaste är att direkt jämföra uppgifter från tandvårdsdata mellan brev- och kontrollgrupp. I tabell B5 framgår att nettot av de största privata vårdgivarnas minskade användning av ärenden där åtgärd 801 ingår, och ökade användning av ärenden där åtgärd 800 ingår, uppgår till i genomsnitt -per mottagning . Detta är alltså den totala kostnaden för överbehandling inom ramen för experimentet. Den totala kostnaden är i sin tur fördelad mellan kostnaderna för tandvårdsstöd, -, och kostnader för patienterna, På årsbasis blir siffrorna det dubbla, dvs. ungefär 145 000 i total kostnad för överbehandling, fördelat på drygt 80 000 i utbetalt tandvårdsstöd och ca 65 000 i patientkostnader. För att få en uppfattning om vad överbehandlingarna med åtgärd 801 innebär totalt sett, måste kostnaderna räknas upp på samtliga privata tandvårdsmottagningar (5 2015). En sådan beräkning måste emellertid tolkas mycket försiktigt, eftersom resultaten antyder att förekomsten av överbehandling är som störst bland de största mottagningarna. Det innebär att en extrapolering till samtliga mottagningar överskattar de totala kostnaderna. Å andra sidan innebär den informationsspridning som skedde från brevtill kontrollmottagningar inom ramen för experimentet, att effekterna av överbehandling sannolikt underskattades i analysen. Under antagande om att de beräknade effekterna för de största mottagningarna i experimentet, är överförbara till samtliga privata mottagningar (justerat för antalet patienter), uppgår vårdgivarnas totala intäkter, dvs. samhällets totala kostnader, för överbehandling med åtgärd 801 till . Detta fördelat på 150 miljoner i tandvårdsstöd och 120 miljoner i patientkostnader. R I K S R E V I S I O N E N Ö V E R U T N Y T T J A N D E A V T A N D V Å R D S S T Ö D E T T I L L F Ö L J D A V Ö V E R B E H A N D L I N G Hur stora de totala kostnaderna för överbehandling är i tandvårdsstödet är inte möjligt att uppskatta utifrån analysen i denna granskning. Den åtgärd (åtgärd 801) som valdes för att ingå i experimentet, är både relativt dyr och inrymmer en viss godtycklighet.35 Eftersom den därmed torde ha varit relativt attraktiv för vårdgivarna att använda, ska den inte betraktas som representativ för alla åtgärder. 35Historiskt har en relativt hög, om än sjunkande, andel felaktigheter konstaterats för denna åtgärd (, 2016). 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Akerlof, G. (1970). ”The Market for Lemons: Quality Uncertainty and the Market Mechanism”, , vol. 89, s. 488–500. , M. och E. Karni (1973). ”and the Optimal Amount of Fraud”, , vol. 16(1), s. 67–88. , P., Hesselius, P. och M. (2006). ”Överutnyttjande i tillfällig föräldrapenning för vård av barn”. utvärdering, 2006:9. (2004). ”Testing for Price Leadership and for Reputation Goods Effects: ”, , Working Paper Series 5/2004. (2016). ”Sjukskrivningarnas anatomi – En om drivkrafterna i sjukförsäkringssystemet”, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, rapport 2016:2. (2016). ”Kontroller inom statligt tandvårdsstöd 2015”, (2017). ”Hur kan bli bättre på att motverka överutnyttjande och bedrägeri med statligt tandvårdsstöd?”, , Socialförsäkringsrapport 2017:10. (2009). ”Physician Financial Incentives and Cesarean Delivery: New Conclusions from the Healthcare Cost and ”, , 28(1), s. 244–250. , J. och M. Owings (1996). ”Physician Financial Incentives and Cesarean Section Delivery”, , vol. 27(1), s. 99–123. Grytten, J. (1991). ”The Effect of Supplier Inducement on ; Some Empirical Findings Based on a Theoretical Model”, Community Dental health, 8, s. 221–231. Grytten, J (1992).