prop · H403211 · 2017-06-27 00:00:00 — och/eller har nära kontakt med personerna i det dagliga livet, exempelvis personal vid gruppboenden. Andra elever som studerar på folkhögskolan kommer att fungera som faddrar under kursens gång. kommer efter projektet att erbjuda distanskursen som en del av sitt Förhoppningen är att konceptet ska spridas över landet och till fler målgrupper. För att detta ska kunna ske kommer ett stort arbete att läggas på att sprida information om projektet samt att ta fram en metodhandbok. Främja fysisk och psykisk hälsa Projektet för alla, . Föreningen vill arbeta för att integrera och engagera elever från särskolorna i fritids- och idrottsverksamheter som t.ex. fotboll, bord- tennis, innebandy och allmän fysisk träning. Målet är att öka mål- gruppens deltagande i fritids- och idrottsaktiviteter liksom ungdomarnas Målet är också att integrera handikappidrotten med övrig idrott samt att få in flera ledare med funktionsnedsättningar i Målgruppen är samtliga barn och unga i grundsärskolorna i samt unga vuxna som vill bli ledare. barnens föräldrar och befintliga tränare inom samt andra idrotts- Planen är att starta en handikappsektion och en ungdomsstyrelse. Efter projekttiden ska föreningen kunna erbjuda idrott för alla och flera unga ur målgruppen ska ha engagerats i organi- sationsarbete och som ledare inom idrotten. Främja etableringen på arbetsmarknaden Projektet på jobbet, . Projektet avser att kartlägga behoven och framställa en handlingsplan vars syfte är att underlätta för personer med dyslexi och/eller dyskalkyli att klara sina arbetsuppgifter. Målgruppen för insatsen är dels personer med nämnda svårigheter, dels personer som har inflytande över hur arbetsmarknaden eller den enskilda arbetsplatsen fungerar. kommer att samla företrädare för de olika målgrupperna och tillsammans inventera behoven samt utveckla metoder som senare kan användas på olika arbetsplatser. Förhoppningen är att insatsen stärker relationerna mellan arbetstagarna, , , och olika fackliga organisationer. I projektet kommer ett material att produceras som kan användas av yrkesskolor, arbetsgivare, fackförbund eller andra relevanta aktörer såväl under som efter projektets genomförande. Nyanländas mottagande och etablering Projektet syftar till att underlätta för ensamkommande flyktingungdomar i att få kunskaper som ökar möjligheten till sysselsättning och försörjning. Målet är att skapa en plattform där ungdomarna kan lära sig att starta ett socialt företag och arbetskooperativ som återvinner, bygger, reparerar och säljer begagnade cyklar, samt utför service. Målgruppen är ungdomar mellan 18–, som kom till som minderåriga och utan vårdnadshavare. Projektet riktar sig både till dem som har beviljats uppehållstillstånd och dem som befinner sig i asylprocessen. Ungdomarna kommer genom workshops och studiecirklar att lära sig hur man bygger och reparerar cyklar, men också hur man startar och driver ett kooperativ. Projektet inkluderar också föreläsningar inom olika områden viktiga för arbetslivet som jämställdhet, demokrati, och arbetsmiljö. Målet är att starta ett kooperativ och öppna en självdrivande cykelverkstad som kan finansiera verksamhetens fortsatta arbete. Verksamheten kommer att utveckla en metodbok, med en redogörelse för projektets alla faser, för att kunna sprida erfarenheter till liknande projekt. Utöver att driva verksamheten, innebär projektet också en möjlighet för deltagarna att fåerfarenheter att ta med sig vidare i arbetslivet. Öka jämställdhet och jämlikhet Projektet och boll – domaren spelar roll, . Syftet med projektet är att få in fler ungdomar, framförallt tjejer, i kommittéer och utskott för domarverksamhet och som utbildare och matchdomare. Genom projektet vill man skapa ett bättre arbetsklimat för unga domare inom lagidrotterna. Ungdomar i de olika förbunden ska hjälpas åt med att ta fram nytt material och utveckla metoder för att starta upp ett samarbete i över idrottsgränserna där värdegrundsarbete och arbetsmiljö för unga domare står i fokus. Öka delaktighet och tillgänglighet för äldre personer med funktionsnedsättning Projektet webbutbildning om utvecklingsstörning, åldrande och demens, Stiftelsen . Det saknas kunskaper om personer med utvecklingsstörning och åldrande, både hos gruppen personer med utvecklingsstörning själva och hos anhöriga och personal. Projektet syftar till att öka kunskaperna hos Skr. 2016/17:211 berörda målgrupper generellt om vad det innebär att åldras med utvecklingsstörning och hur demenssjukdomar kan påverka gruppen mer Målsättningen med projektet är att utveckla en webbaserad utbildning som är tillgänglig via Svenskt Demenscentrums hemsida. Webbutbildningen ska delas upp i två delar, en som är riktad till personer med utvecklingsstörning och en till personal, anhöriga, beslutsfattare, tjänstemän, sjukvårdspersonal etc. Stärka inflytandet för barn och unga Projektet jord till bord, Organic Without Borders. Föreningen vill genomföra ett program för barn som syftar till att öka förståelsen och intresset för att så och plantera för att sedan skörda och laga mat. Projektet fokuserar på metoder som inkluderar arbete med hela kedjan, ”från jord till bord”. Samarbete kommer att ske med grundskolor samt kockelever på gymnasieutbildning i . Ett syfte är att fördjupa kunskapen om mat och odling och vara ett komplement i undervisningen i naturkunskap, hemkunskap och svenska. Ett andra syfte med projektet är att samla in berättelser från barn i för att skapa ett program så att barnen kan lära sig att sätta ord på tidigare erfarenheter och tankar om odling och mat. Under sommarloven kommer odlingsskolor att genomföras i samarbete med förskolor. 6Kommunikation, uppföljning och utvärdering Genomförandet av verksamhetsplanen blev fördröjd då den planerade tillsättningen och kompetensförstärkningen i form av återrekryteringar var på plats först . Det innebar att stor del av arbetet genomfördes och vinter, vilket för med sig att det till viss del får genomslag och kan följas upp först . 6.1Uppfyllelse av kommunikationsmål 2016 Ett mål var att öka trafiken på webbplatsen jämfört med . Resultatet blev då antalet besökare ökade från 15 971 till 19 700. Den totala räckvidden dvs. antalet exponeringar av Arvsfondens inlägg, för Arvsfondens närvaro på sociala medier skulle öka och det blev . En ambition var också att av de personer som har exponeras för Arvsfondens inlägg skulle engagera sig i innehållet. Det blev istället en 2016/17:211 ökning jämfört med år 2015.1 En ökning skedde från t.o.m. motsvarande när det gäller antal fans, dvs. personer som aktivt ”gillat” Facebook-sidan. Arvsfonden hade vidare som mål att publicera ett inlägg i sociala medier (Facebook och Twitter). Resultatet blev 1,6 inlägg per dag. Det är fortsatt stort genomslag i medierna med en hög andel publicerade pressmeddelanden. För att nå ut via medierna om Arvsfonden utöver de pressmeddeladen som görs i samband med beslut utvecklades ett koncept med en projektbarometer. Då Arvsfonden har som mål att vara till för hela och att det ska starta ett nytt projekt i varje län , var ambitionen att visa hur fördelningen av projektstöd ser ut länsvis. Denna satsning kommer att återkomma då den föll väl ut med 111 publiceringar, 507 7000 potentiella läsare och i annonsvärde. 6.1.1Utveckling av och närvaro på sociala nätverk Webbplatsen har fått ett tydligare syfte att vara navet för den som vill veta mer om verksamheten och funderar på om den egna föreningen kan driva ett arvsfondsprojekt. Webbplatsen har utvecklats i syfte att bli mer coachande och stödjande. Här kan man testa sin idé och se om den följer Arvsfondens kriterier, man får veta hur man gör för att söka pengar och kan se hur andra har gjort. Bland de fem mest besökta sidorna förutom startsidan ligger ”Ansök om pengar”, ”Testa din idé” och ”Andra fonder”. En annan utveckling var att Arvsfonden flyttade ut sina sociala nätverk i de redan befintliga nätverken och själva tog över ansvaret för att publicera fakta om projekten. Det var helt enkelt för kostsamt att som myndighet förvalta och "supporta” ett eget socialt nätverk och det användes inte heller av alla projekt. Dessutom är det bättre att möta målgrupperna i de kanaler där de redan befinner sig än att begära att de ska gå in och aktivera sig på nya platser, som Arvsfondens webbplats. Resultatet visar att den avvägningen var korrekt då besöksstatistiken i de befintliga sociala nätverken, så som Facebook och Twitter, ökat markant och Arvsfonden mött målgrupperna och nya utan att behöva investera i ett eget nätverk. Tidningen ”Idéer som blir verklighet” gick ut som bilaga I samband med intervjuerna i tidningen spelades även 50 filmer in, och de kommer att visas . Dessutom har det producerats två e- 1 På grund av ändringar som Facebook genomfört i användargränssnitt och algoritmer har parametrarna för uppföljningsbara data och statistik förändrats, vilket innebär att det inte finns några jämförbara siffror för innehållsengagemanget . I stället mäts engagemanget i form av antal personer som aktivt har valt att ta del av Arvsfondens innehåll genom att gilla Facebook-sidan. lärandefilmer som beskriver hur man söker pengar och hur ett av Skr. 2016/17:211 arvsfondsprojekten gjorde när de sökte pengar. De utvärderingar som Arvsfondsdelegationen initierar spänner över ett vitt fält och omfattar både pågående projekt och projekt som genomfördes . Utvärderingarna sker i tre steg – en genomgång av projektens dokumentation som består av ansökningar, redovisningar och slutrapporter, en enkätstudie och ett antal fallstudier som inkluderar besök och intervjuer. Utvärderingarna genomförs av forskare från en rad olika forskningsdiscipliner såsom företagsekonomi, etnologi, statsvetenskap och socialt arbete. har Arvsfondsdelegationen redovisat resultat från 48 utvärderingar och kategoriserat 1350 slutredovisningar. De utvärderingar som Arvsfondsdelegationen initierat utförs av forskare inom det aktuella området. Utvärderingarna visar att de erfarenheter och kunskaper som det civila samhällets organisationer genererar i stor utsträckning tas tillvara både i organisationer, offentlig sektor och i forskarvärlden. Det civila samhällets organisationer utvecklar sitt organisationskapital, gör nya upptäckter inom sitt område, utökar sina målgrupper och skaffar nya samtalspartners. Och allra viktigast – projekten utvecklar metoder och verksamheter som kommer Allmänna arvsfondens tre målgrupper till godo. De genomförda studierna visar på projektens möjligheter att skapa mötesplatser och ge nya positiva förebilder för människor som lever i utanförskap. Utvärderingarna ger många exempel på hur det civila samhällets organisationer kan stärka människors livsvillkor, för att på så sätt försöka åstadkomma en förändring. Studierna visar även på möjligheterna, men ibland även svårigheterna, som finns i organisationers partnerskap med offentliga aktörer. Rapporterna belyser även hur projekt synliggör samhällsproblem som inte uppmärksammats, som projekten i sig genererar kunskaper som enligt forskarna ibland kan anses vara banbrytande för utvecklingen inom det aktuella området. Men studierna visar också på kortsiktiga ekonomiska lösningar, organisatoriska hinder i mötet med den offentliga sektorn och en allt mer komplex och svårhanterlig social utsatthet i samhället som påverkar projektens möjlighet att genomföra sitt arbete. Flera utvärderingar lyfter också de komplexa situationer som många projektmedarbetare möter, ofta utan professionellt stöd. Projektmedarbetare förväntas ha förmågan att engagera, mobilisera och tydliggöra för att kunna organisera arbetet. Det krävs också att de ska lyssna, känna av situationer och anpassa arbetet efter situationen. En projektledare ska även kunna tala med människor i målgruppen, men även med personer från andra samarbetspartner och representanter för myndigheter. Många projekt är dessutom personberoende och därmed sköra om projektmedarbetare slutar innan projektet är avslutat. Projekten leder till att nya arbetsmetoder och verksamheter, nya hjälpmedel, förbättrade former för delaktighet med mera sprids vidare och till 2016/17:211 betydande andel blir reguljär verksamhet finansierad av offentliga eller andra medel. På det sättet blir projekten investeringar i samhället, som kommer Allmänna arvsfondens målgrupper till del även långt efter det att finansieringen ur fonden upphört. Projektverksamhet handlar om att pröva något nytt, vilket gör att projekt till sin natur både är komplexa och oförutsägbara. Arvsfondsprojekt bedrivs dessutom inom den ideella sektorn, där organisationer och föreningar verkar under olika förutsättningar. Bland de projekt som får medel ur fonden återfinns gamla och nya organisationer, föreningar med fast anställda och projektanställda, avlönade och oavlönade, utbildade och outbildade. Genom att belysa verksamheterna från olika perspektiv kan strategin synliggöra värdefull kunskap om och ge förståelse för det civila samhällets organisationers insatser och betydelse i samhället. Uppföljning av enskilda projekts överlevnad Organisationer och föreningar som beviljas medel ur Arvsfonden ska efter varje avslutat projektår lämna in en redovisning av projektet. De avslutade projektens slutredovisningar granskas särskilt och grupperas sedan i fyra olika kategorier utifrån vilka spår projekten lämnar. Kategoriseringen görs dels utifrån slutredovisningen, dels utifrån kompletterande diskussioner med de avslutade projekten. Den slutliga kategoriseringen görs efter det att stödet från Arvsfonden upphört. Syftet med granskningen av slutredovisningarna ur ett överlevnadsperspektiv är inte att bedöma om projekten är bra eller dåliga, utan handlar snarare om att ge kunskap om under vilka betingelser Allmänna arvsfondens pengar lämnar spår. Uppföljningen fokuserar således på projekts utvecklingspotential samt villkor för överlevnad. har totalt 104 projektstöd slutredovisats och kategoriserats enligt nedan. Lokalstödsprojekten ingår inte i överlevnadskategoriseringen som redovisas i det följande. Redovisning av den tio respektive uppföljning som görs av lokalstöden redovisas under rubriken av Arvsfondsmedlens användning. Kategori 1 – Projekt som inte lämnar några spår I kategori 1 ingår de projekt som inte lyckades genomföra den verksamhet som de hade beviljats medel för. Endast ett av de slutredovisade projekten hamnade i denna kategori. Anledningen till att projektet inte lyckades hänger sannolikt samman med att projektet inte varit helt förankrat vare sig på platsen eller i organisationen. Ingen i föreningen kommer från stadsdelen där projektet skulle genomföras och när projektledaren slutade ville ingen ta över. Uppföljningar av denna kategori projekt visar dock att de erfarenheter som gjorts i vissa fall ligger till grund för föreningens fortsatta utvecklingsarbete. Kategori 2 – Projekt som genomfört den verksamhet som planerats I denna kategori återfinns de projekt som har gjort det som stod i deras projektplan. Majoriteten av dessa projekt handlar om att utifrån erfarenheter från målgruppen ta fram verktyg, metodhandledningar och kunskap om exempelvis endometrios, barn som inte leker och stöd till föräldrar till barn med medfödda hjärtfel. Projekten har genomförts men har vid redovisningstillfället inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet. Enligt projekten krävs det mycket tid för att sälja in och marknadsföra tjänster och material, tid som inte längre finns när projektet är avslutat. Även om de aktiviteter som genomförts inom projektet inte längre finns kvar kan de verksamheter som bedrivits under projektets gång ha varit av stor vikt för dem som varit delaktiga. Ett exempel på det är de unga som har en muskelsjukdom och som medverkade i ett projekt för att samla in och förmedla ny kunskap om utvecklingen inom området muskelsjukdom, en kunskap som inte tidigare fanns sammanställd. Andra exempel är unga med rörelsehinder som fått hjälp att underlätta övergången från skola till arbetsliv och barn till frihetsberövade föräldrar som fått stöd. Här finns också organisationer som utifrån erfarenheter från projekten fortsätter att driva frågor om exempelvis hur unga med intellektuella funktionsnedsättningar ska kunna pröva på att studera utan att deras ersättning försvinner eller att personer som har synnedsättning till följd av stroke ska kunna ha kvar sitt körkort. Något som är möjligt i vissa andra länder men inte i . Kategori 3 – Erfarenheterna från projekten lever vidare I denna kategori finns projekt där man exempelvis har tagit fram en metod eller ett nytt arbetssätt som sedan används i organisationen eller av aktörer utanför organisationen, exempelvis inom offentlig sektor. Erfarenheterna tas tillvara men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. Det rör sig om erfarenheter som i flera fall, efter projektens slut, används i olika former av utbildningar i studiecirklar och mentorskapsprogram. Några exempel på detta är projektet funkar sex, som genomförs av Forum SKILL i som håller uppdragsutbildningar runt om i landet om metoder för kommunikation och information om sex och samlevnad för personer med intellektuella, neuropsykiatriska eller kognitiva funktionsnedsättningar. Ett annat exempel är Ananke, som håller hälsokurser där barn med OCD får möjlighet att umgås med djur och utöva musik. Ett tredje exempel är Romska ungdomsförbundets projekt är romer som tagit fram en vandringsutställning om romer, som visas på museer och kulturinstitutioner runt om i landet. Skolor kan också hyra in material till studiedagar tillsammans med en pedagog. Kategori 4 – Verksamheten lever vidare I denna kategori finns projekt där verksamheter lever vidare. Den finansieras av organisationen själv alternativt helt eller delvis av kommun, landsting, avgifter eller via statliga medel. Ett exempel är Föreningen projekt , som arbetar med att förebygga kombinationsproblematiken självskadebeteende och ätstörningar och att öka kunskapen på området. Verksamheten fortsätter nu i föreningens regi 2016/17:211 med finansiering genom Nationella självskadeprojektet, som finansieras av . Ett annat projekt där verksamheten lever vidare är projekt framåt, som utvecklat en stödverksamhet för universitetsstuderande som lider av psykisk ohälsa. Verksamheten omfattar studiestöd, friskvård m.m. och omfattar nu också studerande på komvux och internationella studenter som saknar sociala kontakter. , , och en rad fonder och stiftelser finansierar. Det är inte helt enkelt att säkerställa hur projekten finansieras då det ofta handlar om fler olika typer av finansiering . Förutom av föreningsbidrag och medlemsavgifter finansieras verksamheterna av offentlig sektor som både köper tjänster, ger bidrag av olika slag och ger personer med olika typer av försörjningsstöd möjlighet att medverka i projekten. Av de 44 projekten inom denna kategori har majoriteten någon form av finansiering av offentlig sektor som använder metoden, köper in tjänster eller ger ekonomiskt bidrag. I andra avslutade projekt fortsätter organisationen det arbete som påbörjats. De verksamheter som bedrivs handlar i huvudsak om olika metoder som tagits fram men också om information och stöd. Exempelvis Handikappidrottsförbunds projekt idrott, som driver en idrottsskola för barn med synnedsättning. Flera projekt samverkade redan på ett tidigt stadium med offentlig sektor. I bilaga 3 finns en kort beskrivning av respektive projekts överlevnad efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden upphört. 6.3Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad 2016 Genomgången av 104 inkomna slutredovisningar utmynnar i följande kategorisering av överlevnad efter det att finansieringen ur Arvsfonden upphört. Uppföljningen av redovisade projekt visar att (kategorierna 3 och 4) av projektens verksamhet lever vidare i någon form. kan den något högre andelen projekt som överlever bero på andra satsningar som kommer det civila samhällets organisationer till del. av de redovisade projekten uppger exempelvis att de har stöd från satsning Skapande skola och kommunernas resursnämnder. I huvudsak framträder tre bidragande faktorer till i vilken mån en Skr. 2016/17:211 organisation lyckas genomföra sitt projekt så att erfarenheter och kunskaper tas tillvara: Projektförankring, både inom den egna organisationen och externt En viktig förutsättning för att erfarenheterna ska kunna leva vidare är förankring inom organisationen och externt. Förankring är viktig både på lednings- och verksamhetsnivå såväl i den egna organisationen som hos aktörer man ska samarbeta med eller som kan vara tänkbara finansiärer . Inte minst viktigt är att den tänkta målgruppen för projektet är med och påverkar utformningen av verksamheten. Dokumentation är an annan avgörande faktor för att kunna ta tillvara erfarenheter och kunskaper. Att dokumentera och sätta ord på sitt arbete är värdefullt både för att utveckla den egna verksamheten och för att sprida erfarenheterna vidare. Tiden är ytterligare en betydelsefull faktor. Att engagera, och förankra en projektidé för att genomföra den och få den att överleva tar tid. Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad 2007-2016 har 1350 avslutade projekt kategoriserats utifrån vad som händer med projekten efter det att Arvsfondens finansiering upphört. Av projekten lever vidare (se tabell 6.2 ) för kanslifunktionens granskning. Forskarnas kategorisering av projektens överlevnad 2007 – 2016 har 1109 projekt kategoriserats av forskarna utifrån grad av överlevnad. De projekt som utvärderats av forskarna har fått stöd ur Arvsfonden –2016. Enligt forskarnas egen bedömning lever (542 projekt) vidare i någon form efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden har upphört. Att forskarna funnit en något lägre överlevnadsgrad än kansliet kan ha sam- band med att de projekt forskarna följt upp går längre tillbaka i tiden då 2016/17:211 det inte ställdes lika höga krav på att ha en rimlig plan för projektens överlevnad. lyckades inte av projekten genomföra sin verksamhet . Resterande av projekten genomfördes som planerat, men forskarna kunde inte för utvärderingen konstatera om verksamheten/metoden lever vidare eller inte. Arvsfondsdelegationens projekt ur ett genusperspektiv Arbetet med frågor om jämställdhet avser att synliggöra om och på vilket sätt projekten utmanar den rådande maktstrukturen i ett intersektionellt perspektiv. Arbetet med jämställdhet sker på tre nivåer, i kanslifunktionens inre arbete, i den aktiva handläggningen och i uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Genusperspektivet uppmärksammas i så väl handläggning av ärenden som i de utvärderingar som initieras. För att synliggöra könsmaktsordningen i de projekt som beviljas medel görs en uppföljning av mäns och kvinnors olika roller i projekten. Arvsfondsdelegationen följer också upp de projekt som riktar sig enbart till män respektive kvinnor för att få kunskap om vilka frågeställningar som det civila samhällets organisationer uppmärksammar alternativt inte uppmärksammar ur ett genusperspektiv. Studier av det civila samhällets organisationer har visat att män oftare deltar på högre nivå i organisationerna än kvinnor, som i högre utsträckning än män återfinns på positioner med begränsad makt men med stort ansvar. Detta bekräftas i den studie som gjort av pågående arvsfondsprojekt, Projektledaren, organisationen och projektet. I de projekt som slutredovisats har av projektledarna varit kvinnor. I sex av projekten hade man delat ledarskap, en man och en kvinna och i två projekt var projektledaren en hen. När det gäller lokalstödsprojekten gäller det omvända där majoriteten av projektledarna är män.