prop · H403200 · 2017-06-01 00:00:00 — I artikel 1.2 d i MKB-direktivet anges att organisationer utgör en del av allmänheten och av artikel 1.2 e följer att med den allmänhet som är berörd avses bl.a. icke-statliga miljöskyddsorganisationer som uppfyller kraven i nationell lagstiftning. Den breda innebörden av ut- trycket berörd allmänhet som direktivet ger uttryck för stämmer överens med den innebörd som uttrycket har i den del av 6 kap. som gäller planer och program (se t.ex. prop. 2003/04:116 s. 67). 2016/17:200 tioner får anses utgöra en del av allmänheten och det bedöms därför inte motiverat att särskilt peka ut organisationer i sammanhanget. har anfört att kommunala myndigheter bör ingå i sam- rådskretsen eftersom det kan finnas anledning att samråda med t.ex. landstingskommunala kollektivtrafikmyndigheter. Regeringen konstate- rar att genom att samråd ska ske med berörda kommuner ingår även t.ex. kommunala nämnder i samrådskretsen. Däremot kan regionala kollektiv- trafikmyndigheter inte anses omfattas av den obligatoriska samrådskret- sen. De verksamheter som framförallt berör regionala kollektivtrafik- myndigheter regleras i särskild ordning i väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. Inom ramen för dessa lagstiftning- ar ingår regionala kollektivtrafikmyndigheter i samrådskretsen. Av nuvarande 6 kap. 4 § första stycket 2 framgår inte i vil- ket avseende samrådskretsen ska vara berörd utan det anges endast att de ska vara berörda. För tydlighetens skull bör det därför anges att det är den planerade verksamheten eller åtgärden som de ska antas vara berörda av. Regeringens förslag: Verksamhetsutövaren ska se till att de som in- går i samrådskretsen men som inte har fått ett samrådsunder- lag kan ta del av ett sådant underlag. Om något undersökningssamråd inte har skett ska samrådsunderlaget innehålla uppgift om det. Avgränsningssamrådet ska påbörjas och samrådsunderlaget lämnas till samrådsparterna i så god tid att det ger utrymme för ett menings- fullt samråd innan verksamhetsutövaren utformar miljökonsekvens- beskrivningen och den slutliga tillståndsansökan. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget om samrådsunderlag. i anser att det behöver preciseras hur samrådskretsen ska få del av samrådsunderlaget – annars finns en risk att verksamhetsutövare lägger ut samrådsunderlaget på sin webbsida och sedan förväntar sig att de som berörs själva hittar underlaget. Länsstyrel- sen i anser att det är viktigt att samrådsunderlaget lämnas ut även vid avgränsningssamrådet, framför allt till enskilda som berörs. anser att bestämmelsen kan tolkas som att ett samrådsunderlag framtaget för undersökningssamrådet skulle kunna vara tillfyllest även inför avgränsningssamrådet. anser att samrådsunderlaget måste vara anpassat till projektutvecklingen och dess- utom vara utformat för de frågeställningar som utgör fokus i det aktuella samrådet. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande 6 kap. 4 § tredje stycket ska samrådsunderlaget lämnas till , tillsynsmyndigheten och de enskilda som särskilt berörs. För att samrådet ska kunna vara så konstruktivt som möjligt bedöms det lämpligt att även övriga samrådsparter kan ta del av ett samrådsunderlag. instanser anser att förslaget i promemorian innebär en risk för att en verksamhetsutövare lägger ut samrådsunderlaget på sin webbsida och Prop. 2016/17:200 sedan förväntar sig att de som berörs själva hittar underlaget. anser i likhet med vad som anfördes i prop. 1997/98:45 del 2 s. 57 att verksamhetsutövaren bör ta direkt kontakt med dem som ingår i samråds- kretsen när det är möjligt. Av det följer att även samrådsunderlaget bör lämnas genom en direktkontakt i den mån det är möjligt. Det kan dock vara svårt för verksamhetsutövaren att ta en direktkontakt med samtliga som ingår samrådskretsen, t.ex. i fråga om den allmänhet som kan antas bli berörd. 1997/98:45 del 2 s. 59 f. angav regeringen att kontak- ten med allmänheten i många fall kan inledas med åtgärder som rund- skrivelser och annonsering i ortspressen. Med tanke på internets utveck- ling bedömer regeringen att det dessutom kan vara lämpligt att verksam- hetsutövaren tillgängliggör samrådsunderlaget på en publik webbsida om en sådan finns tillgänglig. Ett tillgängliggörande på verksamhetsutöva- rens egen webbsida kan dock inte ensamt anses tillräckligt eftersom en verksamhetsutövares publika webbsida är ett alltför snävt forum i fråga om att nå ut med information. För att det inte ska råda några tvivel om att det är ett avgränsnings- samråd och att inte ska besluta i frågan om betydande mil- jöpåverkan bör samrådsunderlaget innehålla uppgift om att något under- sökningssamråd inte skett. För att samrådet ska bli meningsfullt bedöms det lämpligt att samråds- underlaget lämnas och att avgränsningssamrådet inleds i så god tid att det ger utrymme för ett meningsfullt samråd och möjlighet för verksam- hetsutövaren att utforma sin miljökonsekvensbeskrivning och sin slutliga tillståndsansökan med hänsyn till vad som kommer fram i samrådet. Detta gäller även enligt nuvarande bestämmelser i 6 kap. 4 § andra och tredje stycket. 10.7.3Länsstyrelsen roll i avgränsningssamrådet Regeringens förslag: ska under avgränsningssamrådet verka för att innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen får den om- fattning och detaljeringsgrad som behövs för tillståndsprövningen. Om verksamhetsutövaren begär det, ska redovisa sin bedö- mning i frågan om miljökonsekvensbeskrivningens omfattning och detaljeringsgrad. redovisning ska inte vara bindande. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget om roll i avgränsningssamrådet. Mark- och miljödomstolen vid anser att processen sannolikt skulle effektiviseras om bedömning av omfatt- ning och detaljeringsgrad gjordes bindande. i och i län anser att det behöver förtydligas i bes- tämmelsen att ska redovisa sin bedömning utifrån sökan- dens samrådsunderlag så att det blir tydligt att inte för- väntas använda egna utredningsresurser för att läka brister i verksam- i bedömer att det 2016/17:200 utlåtande som en sökande kan kräva av angående vilka frå- gor som ska belysas i en miljökonsekvensbeskrivning kan skilja sig mellan ett län som har en miljöprövningsdelegation och ett län som inte har en miljöprövningsdelegation och anger att ett uttalande från ett län utan miljöprövningsdelegation riskerar att vara sämre förankrat med vilka frågor miljöprövningsdelegationen kommer att fokusera på i i anser vidare att det är viktigt att inte lagstiftningen går över till att får ansvaret att ange exakt vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla. län och i anser att det är oklart hur bedömningen formellt ska gå till. i län anser att förslaget ska kompletteras med en tidsfrist för att det ska vara rimligt för att utföra bedömningen med önskvärd i anser att förslaget riske- rar leda till att verksamhetsutövaren förväntar sig en lista på vad som ska ingå i miljökonsekvensbeskrivningen i stället för att själv noggrant analysera vad som krävs. i anser att länssty- relsen kan komma att hamna i en slags konsultroll i samrådsskedet. i och i an- ser att förslaget kommer att kräva mer resurser och kan medföra att hand- läggningstiden för samrådet förlängs. att handläggningstiden kan komma att läggas i samrådsfasen i stället för i Skälen för regeringens förslag: Av artikel 5.2 i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet framgår att den ansvariga myndigheten ska, om exploatören så begär, avge ett yttrande om hur omfattande och detaljerad den information ska vara som exploatören ska lämna i miljö- roll i att vägleda verksamhetsutövaren avseende miljö- konsekvensbeskrivningens inriktning och omfattning har förtydligats ge- nom den lagändring som gjordes i 6 kap. (prop. 2004/05:129). Av nuvarande 6 kap. 5 § första stycket följer att länsstyrel- sen under samrådet ska verka för att miljökonsekvensbeskrivningen får den inriktning och omfattning som behövs för tillståndsprövningen. som avses med ordet inriktning i nuvarande bestämmelse och hur inrikt- ning skiljer sig från omfattning i sammanhanget är inte helt tydligt med Det är angeläget att ta ställning till såväl vilka frågor som är relevanta ur miljösynpunkt som hur detaljerad informa- tionen ska vara för att möjliggöra både adekvat fokus och fördjupning. syfte att få en reglering som bättre stämmer överens med direktivet bör ordet detaljeringsgrad användas i den svenska bestämmelsen. användning av orden stämmer dessutom överens med de ord som an- vänds i fråga om avgränsningen av en miljökonsekvensbeskrivning som rör en plan eller ett program. Ändringen är framför allt av språklig karak- tär, någon ändring i sak är inte avsedd. För att tydligare genomföra artikel 5.2 i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet bör det vidare framgå av lagtexten att länsstyrel- sen på begäran ska lämna råd om miljökonsekvensbeskrivningens om- fattning och detaljeringsgrad. Även om en sådan begäran inte görs bör naturligtvis i enlighet med det som redan gäller verka för att miljökonsekvensbeskrivningen får den omfattning och detaljeringsgrad som behövs för tillståndsprövningen. ska kunna redovisa Prop. 2016/17:200 efterfrågade bedömningar både muntligen och skriftligen. allmänna förvaltningsrättsliga krav att frågor ska besvaras . Att de råd som ger inte är bindande kan anses som själv- klart, men bör för tydlighetens skull ändå anges särskilt. Några länssty- relser har i sina remissvar angett att de ser en risk för att ett alltför tungt ansvar i fråga om miljökonsekvensbeskrivningens innehåll läggs på läns- styrelsen. Regeringen vill i det sammanhanget understryka att det alltid är verksamhetsutövaren som ansvarar för att miljökonsekvensbeskriv- ningen innehåller alla relevanta uppgifter och utgör ett fullgott besluts- underlag. 10.7.4Gränsöverskridande samråd inom ramen för den specifika miljöbedömningen Regeringens förslag: Bestämmelserna om gränsöverskridande sam- råd ändras i syfte att bättre överensstämma med MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om gränsöverskridande samråd. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget om gränsöverskridande samråd. varför inte den berörda allmänheten i det andra landet nämns i bestäm- Skälen för regeringens förslag: Den skyldighet att informera andra länder som kan antas utsättas för en betydande miljöpåverkan som följer av MKB-direktivet och Esbokonventionen genomförs genom nuvarande 6 kap. 6 § och 9–11 §§ förordningen (1998:905) om miljö- I nuvarande 6 kap. 6 § anges att om en verksamhet eller åtgärd kan antas medföra en betydande miljöpåverkan i ett annat land, ska den ansvariga myndighet som regeringen bestämmer – vilket enligt 9 § förordningen om miljökonsekvensbeskrivningar är – informera det landets ansvariga myndighet om den planerade verksam- heten eller åtgärden och ge den berörda staten och den allmänhet som berörs där möjlighet att delta i ett samrådsförfarande om ansökan och den Sådan information ska också lämnas om en annan stat som kan antas bli utsatt för en betydande miljöpåverkan begär Direktivets bestämmelse om gränsöverskridande samråd är mer de- taljerad och innehåller bl.a. uttryckliga krav på att information ska läm- nas om det planerade projektets möjliga gränsöverskridande konsekven- ser och vilka typer av beslut som kan komma att fattas. ska ges rimlig tid att ange om det vill delta i processen. Om en sådan be- gäran framförs, ska myndigheter och berörd allmänhet i landet också ges möjlighet att inom rimlig tid framföra sina synpunkter på projektet. geringen har för avsikt att förtydliga detta i bestämmelser som meddelas 2016/17:200 med stöd av det bemyndigande som ger regeringen möjlighet att meddela ytterligare föreskrifter om gränsöverskridande samråd. Bestämmelsen om samråd med ett annat land bör förtydligas så att den bättre stämmer överens med kraven i artikel 7 i MKB-direktivet. Någon ändring i sak är dock inte avsedd. Bestämmelsen bör utformas på ett sätt som så långt som möjligt stämmer överens med den bestämmelse som reglerar samråd med annat land när det gäller genomförande av planer och program. Närmare bestämmelser om gränsöverskridande samråd finns i förord- ningen om miljökonsekvensbeskrivningar och bör även fortsättningsvis regleras genom föreskrifter som meddelas av regeringen. I 6 kap. miljö- balken bör det därför finnas ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om hur det gränsöverskridande samrådet ska genomföras. Innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen inom ramen för den specifika miljöbedömningen Regeringens förslag: Kraven på vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla förtydligas och utformas på ett sätt som stämmer över- ens med MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. och uttryck ändras för att bättre stämma överens med ord och uttryck som används i i övrigt. Endast de väsentligaste kraven i fråga om innehåll i en miljökonsekvensbeskrivning placeras i lag. Miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla en samrådsredogörelse. I fråga om åtgärder för att undvika att en verksamhet eller åtgärd bidrar till att en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte följs, införs ett förtydligande om att kravet på innehåll i detta avseende om- fattar sådana åtgärder som är planerade i den mån uppgifter om sådana åtgärder är relevanta med hänsyn till verksamhetens art och omfatt- Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om vad miljökonse- kvensbeskrivningen ska innehålla och föreskrifter om hur miljökonse- kvensbeskrivningen ska tas fram. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. geringens förslag skiljer sig från promemorians på så sätt att det är de rådande och inte de relevanta miljöförhållandena innan verksamheten på- börjas som ska beskrivas. Regeringens förslag skiljer sig vidare från promemorians på så sätt att kravet på identifiering, beskrivning och be- dömning av miljöeffekter inte begränsas till de huvudsakliga miljöeffekt- er som verksamheten eller åtgärden kan antas medföra. sig regeringens förslag från promemorians på så sätt att färre bestämmel- ser om miljökonsekvensbeskrivningens innehåll placeras i lag och därför föreslås en bestämmelse som möjliggör för regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer att meddela närmare föreskrifter om inne- hållet i miljökonsekvensbeskrivningen. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till eller har inte några synpunkter på förslaget om miljökonsekvensbeskrivningens innehåll. Mark- och vid noterar att miljökon- sekvensbeskrivningen i den strategiska miljöbedömningen ska innehålla en identifiering, beskrivning och bedömning av de betydande miljöeffek- ter som genomförandet av planen eller programmet kan antas medföra och anser att det bör förtydligas om det är en skillnad mellan huvudsaklig miljöeffekt och betydande miljöeffekt. Om det inte är en skillnad anser Mark- och att det kan övervägas att använda samma uttryck. Flera remissinstanser har riktat kritik mot att innehållet i miljökonse- kvensbeskrivningen begränsas till huvudsakliga miljöeffekter. Energi- marknadsinspektionen anser att det kan leda till en ojämn och inkorrekt bedömning av de totala miljöeffekterna av olika verksamheter. Energi- marknadsinspektionen anser att kravet på underlag för en verksamhet med många former av smärre miljöpåverkan kan komma att vara helt andra än för en verksamhet med stor påverkan på några enstaka värden, trots att den totala miljöpåverkan är densamma. i Krono- bergs län anser inte att en lättnad av kraven till att endast avse de huvud- sakliga miljöeffekterna kommer innebära att det blir bättre beskrivningar i de delar som finns kvar. i län menar att även så- dana miljöeffekter som inte är huvudsakliga ska prövas och eventuellt regleras. i län och anser att det är otydligt vad som menas med huvudsakliga miljöeffekter. Mark- och miljödomstolen vid anser att det be- höver tydliggöras om en ändring avses i fråga om redovisning av det s.k. nollalternativet (dvs. konsekvenserna av att verksamheten eller åtgärden inte kommer till stånd). anser att ett tydliggörande behövs i förhållande till funktionen och användningen i en miljökonsekvensbe- skrivning av ett s.k. nollalternativ. Kammarkollegiet och anser att uttrycket ”relevanta miljöförhållanden” bör bytas ut till ”rådande miljöförhållanden” vilket bättre återspeglar det uttryck som används i MKB-direktivet, se bilaga 4 punkt 3. anser att uttrycket relevanta miljöförhållanden kan leda till tanken att det endast är de viktigaste aspekterna som ska beskrivas och att det med stor sannolikhet kommer att göras olika tolkningar av vilka miljöförhållanden som är relevanta för prövningen. Kammarkollegiet och Naturskyddsföre- ningen anser att det genom uttrycket ”rådande miljöförhållanden” blir tydligt att det är de verkliga förhållandena som ska vara utgångspunkten för miljöbedömningen vilket är det som MKB-direktivet kräver. påpekar att vid tillståndsprövning i efterhand måste i stället nulägesredovisningen beskriva miljöförhållandena på platsen som om verksamheten inte hade kommit till stånd. anser att det bör understrykas att ett nytt fokus på yttre händelser inte förminskar behovet av att i miljökonsekvensbeskriv- ningar hantera ”inre händelser” såsom tågurspårningar, transportolyckor med farligt gods, brand i tunnlar och publika underjordsanläggningar m.m. efterfrågar ett förtydligande om huruvida miljö- konsekvensbeskrivningen ska behandla de risker som är förknippade med en s.k. Sevesoverksamhet. Försvarsmakten anser att det bör införas ett undantag från kravet på re- dovisning av alternativa lösningar i fråga om verksamhet som syftar till att tjäna totalförsvarets intressen eftersom alternativ i dessa fall saknas. 2016/17:200 , , mineral- och metallprodu- center i (Svemin), Innovations- och kemiindustrierna, Skogsindu- strierna, Hamnar, Energiföretagen , holm och anser att innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning inte ska vara mer omfattande än vad som behövs för prövningen och att det därför är viktigt att tydliggöra att de uppgifter som krävs enligt ändringsdirektivets bilaga 4 inte alltid behöver finnas med i en miljökonsekvensbeskrivning. Dessa remiss- instanser anser vidare att det, om MKB-direktivet medger det, bör införas en bestämmelse som anger att miljökonsekvensbeskrivningen ska an- passas till prövningens omfattning. anser att förslaget innebär ett alltför stort tolkningsutrymme i fråga om hur mycket detaljer som krävs i en miljökonsekvensbeskrivning. och menar att krav på utred- ning av klimatpåverkan och påverkan på biologisk mångfald, bör strykas helt i svensk rätt mot bakgrund av att kravet är otydligt och medför rätts- säkerhetsproblematik för verksamhetsutövaren. anser att den förslagna be- stämmelsen inte innehåller krav på att miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla uppgifter om åtgärder som planeras för att minska förväntad betydande negativ miljöpåverkan och att därför ordalydelsen i artikel 5.1 c i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet ska följas i den svenska lagstiftningen. Utredningen om en effektivare och mer konsekvent tillämpning av eko- logisk kompensation (M 2016:03), , Mark- och miljö- domstolen vid och anser att det följer av MKB-direktivet att det i en miljökonsekvensbeskrivning ska re- dogöras för kompensationsåtgärder och att det därför måste uttryckas på ett tydligt sätt i lagstiftningen. Utredningen om en effektivare och mer konsekvent tillämpning av ekologisk kompensation anser att ett uttryck- ligt krav på redovisning av planerade kompensationsåtgärder i miljökon- sekvensbeskrivning ger förutsättningar för en effektiv och konsekvent tillämpning av ekologisk kompensation. Havs- och vattenmyndigheten anser att det i lagtext bör framgå att en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla en redovisning av dels hur verksamheten kan komma att påverka eller riskerar att påverka möjlig- heten att följa miljökvalitetsnormer, dels vilka åtgärder som ska vidtas för att förhindra möjligheten att följa . i Västman- lands län anser inte, i fråga om verksamheter med diffusa utsläpp, att det är tillräckligt med krav om redovisning av planerade åtgärder för att und- vika att en miljökvalitetsnorm inte följs eftersom diffusa utsläpp är svåra att kvantifiera för en enskild verksamhet. anser därför att sådana verksamheter bör redovisa samtliga möjliga åtgärder, inte bara de åtgärder som planeras. Advokatfirman och anser att samrådsunderlaget inte behöver ingå i miljökonsekvensbeskrivningen eftersom det bör räcka med en redogörelse av vad som förekommit under samrådet enligt 22 kap. 1 § 3 . Skälen för regeringens förslag MKB-direktivet ställer detaljerade krav på vad en miljökonsekvensbe- skrivning ska innehålla. De aktuella artiklarna i direktivet har genomförts i 6 kap. 7 § som bl.a. innehåller krav på uppgifter som krävs i en miljökonsekvensbeskrivning i fråga om verksamheter och åtgärder som kan antas medföra betydande miljöpåverkan. Ett korrekt genomförande av kraven i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet Kraven på miljökonsekvensbeskrivningens innehåll enligt MKB-direk- tivet har i samband med ändringsdirektivet förtydligats och kompletterats genom ändringar i artikel 5.1 och bilaga 4. En miljökonsekvensbeskriv- ning ska åtminstone innehålla den information som anges i artikel 5.1. Ändringarna innebär för svenskt vidkommande bl.a. ändringar i fråga om vilka miljöeffekter som ska omfattas av miljökonsekvensbeskrivningens innehåll. Andra ändringar av betydelse för svenskt vidkommande är t.ex. att miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla uppgifter om de prog- nos- och mätmetoder, underlag och informationskällor som har använts. Sådana uppgifter ska ingå i den mån det är relevant med hänsyn till ett visst projekt eller ett visst projekts specifika egenskaper. Mot bakgrund av de ändringar som gjorts i direktivet när det gäller miljökonsekvensbe- skrivningens innehåll bör kraven på innehåll tydliggöras och komplet- teras i svensk rätt. Som framgår av avsnitt 6 bör utgångspunkten vara att väsentliga bestämmelser ska återfinnas i lag och övriga bestämmelser i förordning. Regeringen har för avsikt att meddela närmare föreskrifter i fråga om de mer detaljerade kraven på innehåll i en miljökonsekvensbe- skrivning (se nedan under . Identifiering, beskrivning och bedömning av miljöeffekter Av artikel 3 i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet framgår att miljökonsekvensbedömningen, dvs. den specifika miljöbe- dömningen, ska identifiera, beskriva och bedöma betydande miljöeffek- ter i varje enskilt fall på ett lämpligt sätt. Vad detta innebär har till viss del klargjorts genom dom i mål kommissionen mot , C-50/09, EU:C:2011:109. Av domen framgår att den behöriga miljömyndigheten, dvs. prövningsmyndigheten, ska identifiera och be- skriva miljöeffekterna av ett projekt samt utföra en bedömning av dessa effekter på ett lämpligt sätt i varje enskilt fall. I det svenska miljöbalkssystemet har verksamhetsutövaren bevisbördan för att de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. har iakttagits. Verksamhetsutövaren måste därför bl.a. kunna visa att lokaliseringen av en verksamhet eller åtgärd är lämplig med hänsyn till att ändamålet ska kunna uppnås med minsta intrång och olägenhet för människors hälsa och miljön.