prop · H403175 · 2017-04-06 00:00:00 — åtgärdssystem för nyanlända motsvarande det som gäller för övriga arbetssökande (se avsnitt 5). En nyanländ kommer då att kunna delta i det nya etableringsprogrammet som han eller hon under kortare perioder är avstängd från rätten till etableringsersättning. anser att samma princip som gäller enligt 8 § LMA om att det inte ska vara möjligt för en nyanländ att få bistånd enligt LMA för tid då han eller hon kan få etableringsersättning även bör gälla i nya regelverket. Enligt 10 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, förkortad , lämnas inte arbetslöshetsersättning till en sökande som har rätt till etableringsersättning enligt etableringslagen. Anledningen till detta är att nyanlända som väljer att delta i aktiviteter enligt en etableringsplan och därigenom får rätt till etableringsersättning inte ska ha rätt Principen att den som deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan och därigenom får rätt till etableringsersättning inte ska ha rätt till arbetslöshetsersättning bör även gälla i det nya regelverket för etableringsinsatser. Eftersom avsikten är att en nyanländ som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program ska kunna vara avstängd från etableringsersättning trots att han eller hon deltar i programmet, anser regeringen, i likhet med , att det inte bör vara den omständigheten att etableringsersättning lämnas som ska vara avgörande för om utbetalning av bistånd enligt LMA eller utbetalning av arbetslöshetsersättning enligt kan ske. för avstängning från rätten till etableringsersättning skulle kunna få bistånd enligt LMA eller arbetslöshetsersättning enligt , skulle syftet med det nya åtgärdssystemet motverkas. Av 3 kap. 25 § studiestödslagen följer att studiemedel inte får lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas ersättning enligt I samma bestämmelse anges att studiemedel inte heller får lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt Bakgrunden till bestämmelsen är att programdeltagare inte ska kunna få dubbla ersättningar för samma aktiviteter, i det här fallet När det gäller nyanlända uttalades det i den proposition som ligger till grund för etableringslagen att studiemedelsberättigande studier på grundskole- och gymnasienivå bör kunna vara en insats i en Det anges vidare att när en sådan utbildning ingår som en aktivitet i en etableringsplan, bör deltagaren ha rätt till etablerings- ersättning i stället för att behöva söka studiemedel. flexibilitet och det blir en enklare administration än om individen skulle få studiemedel för den del av aktiviteterna i etableringsplanen som avser Prop. 2016/17:175 studiemedelsberättigande studier och etableringsersättning för deltagande i andra aktiviteter som ingår i planen (prop. 2009/10:60 s. 115). Regeringen anser att de skäl som ligger till grund för att studiemedels- berättigande studier kan vara en del av en etableringsplan även gör sig gällande vid utformningen av det nya etableringsprogrammet. Den övergripande principen om att det inte ska utgå dubbla ersättningar för samma aktiviter bör vara en utgångspunkt även i fråga om det nya etableringsprogrammet. En sådan samordning som sker mellan studiemedel och ersättningar enligt etableringslagen bör mot denna bakgrund även göras även inom ramen för ett nytt regelverk för etableringsinsatser. Anpassningar i lagen om mottagande av asylsökande m.fl., lagen om arbetslöshetsförsäkring och studiestödslagen För att uppnå syftet att undvika utbetalning av dubbla ersättningar anser att det i fråga om samordning av utbetalning av etableringsersättning med bistånd enligt LMA och arbetslöshetsersättning enligt inte bör vara tiden för deltagandet i etableringsinsatser som ska vara avgörande för om sådan ersättning ska få lämnas, utan att möjligheten till utbetalning i stället bör kopplas till den tid då utlänningen är anvisad till ett arbetsmarknadspolitiskt program. har framhållit att det finns en stark presumtion att personen efter anvisning kommer att delta i programmet men att en ordning där utbetalningen kopplas till deltagandet riskerar att leda till felaktiga utbetalningar och kostnader för att hantera återkrav. Vidare har påtalat att den omständigheten att myndigheten får kännedom om deltagandet först när personen redovisar sitt deltagande innebär att andra myndigheter då redan har betalat ut ersättning för den tid som personen deltagit. och förespråkar att det även enligt studiestödslagen bör vara den omständigheten att en person är anvisad till ett arbetsmarknadspolitiskt program som ska vara styrande för om utbetalning av studiemedel får ske. CSN har påtalat att det , och även i fråga om samordningen av studiemedel med utvecklingsersättning och aktivitetsstöd, finns problem till följd av att det är själva utbetalningen av ersättning som är avgörande för om studiemedel ska betalas ut. Eftersom studiemedel betalas ut i förskott medan aktivitetsstöd och utvecklingsersättning betalas ut i efterskott, menar CSN att det finns en stor risk för dubbla utbetalningar utan möjlighet till återkrav. och anser därutöver att det i studiestödslagen bör komma till uttryck att den som är anvisad till ett arbetsmarknadspolitiskt program på deltid inte får ges studiemedel för mer än upp till heltid. Regeringen har förståelse för att det kan finnas sådana svårigheter med samordning mellan olika ersättningar som remissinstanserna har påtalat. Det kan därför finnas skäl att se över hur reglerna för samordning mellan olika ersättningar ska vara utformade i syfte att motverka felaktiga utbetalningar. Sådana ändringar som remissinstanserna föreslår riskerar dock att få konsekvenser som inte går att överblicka utan en närmare 2016/17:175 analys. Regeringen bedömer att en samlad översyn av denna fråga bör göras i annat sammanhang och därför inte kan hanteras inom ramen för Mot denna bakgrund anser regeringen att det bör vara deltagandet i ett etableringsprogram som bör vara avgörande för om bistånd enligt LMA ska få betalas ut. Av bestämmelsen i 8 § LMA bör det därför framgå att bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag enligt lagen inte får betalas ut för tid då en utlänning deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program som kan ge rätt till etableringsersättning. bör det vara deltagandet i etableringsinsatser som bör vara avgörande för om arbetslöshetsersättning enligt ska få betalas ut. bestämmelsen i 10 § bör det därför framgå att arbetslöshets- ersättning inte lämnas till en sökande som deltar i etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Eftersom nyanlända enligt det nya regelverket kommer att anvisas till ett arbetsmarknadspolitiskt etableringsprogram, bör den samordning som sker mellan utbetalning av studiestöd och etableringsersättning enligt etableringslagen ersättas av samordning mellan utbetalning av studiemedel och etableringsersättning för deltagande i sådant program. Bestämmelsen i 3 kap. 25 § studiestödslagen bör därför ändras så att det framgår att studiestöd inte får lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etablerings- ersättning för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Regeringen beslutade propositionen Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd (prop. 2016/17:158), där en ny lag om studiestartsstöd föreslås träda i kraft . lagen om studiestartsstöd finns en bestämmelse om samordning mellan studiestartsstöd, studiemedel och andra förmåner som hänvisar till 3 kap. 25 § studiestödslagen. Med anledning av de ändringar som föreslås ovan i den bestämmelsen behöver också en redaktionell ändring göras i lagen om studiestartsstöd, så att hänvisningen till studiestödslagen blir korrekt. Av 16 c § följer att den tid då den sökande har haft rätt till etableringsersättning enligt etableringslagen inte ska räknas när ramtid Bakgrunden till bestämmelsen är att nyanlända invandrare som har förvärvsarbetat före deltagandet i etableringsinsatser ska kunna tillgodoräkna sig tiden med förvärvsarbete vid en eventuell framtida ansökan om arbetslöshetsförsäkring. All tid med insatser är överhoppningsbar, oavsett om insatserna består av studier, förvärvsarbete, samhällsorientering eller olika arbetsmarknadspolitiska Undantag gäller dock för månader med förvärvsarbete m.m. som kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor enligt 15 a § . bedömer inte att det finns skäl att i det nya regelverket göra avsteg från den princip om överhoppningsbar tid för nyanlända som följer av En nyanländ ska enligt det nya regelverket kunna stängas av från rätt till ersättning och kan därmed delta i etableringsinsatser utan ersättning. bestämmandet av ramtiden, till skillnad från , inte kopplas till tid då den sökande har haft rätt till etableringsersättning. Bestämmelsen i 16 § bör därför ändras så att det framgår att den tid då den sökande har deltagit i etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare inte räknas när ramtid ska bestämmas Regeringen konstaterar att enligt 12 § lagen Prop. 2016/17:175 (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknads- politiska verksamheten har direktåtkomst till de uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska databasen som behövs som underlag för beslut om bistånd enligt LMA. Även om enligt regeringens bedömning bör ta över handläggningen av etableringsersättningen (se avsnitt 5), kommer Arbetsförmedlingen även fortsatt ha den information som är i behov av för bedömning av rätt till bistånd enligt LMA. Regeringen anser därför inte att behöver direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen. En sådan integritetsanalys som Datainspektionen efterfrågar är således inte aktuell. Lagrådet påpekar att LMA saknar återkravsregler, vilket kan anses motverka syftet med samordningsbestämmelserna i den lagen. Regeringen konstarerar dock att frågan inte omfattas av detta lagstiftningsärende. Regeringens förslag: Etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning till vissa nyanlända invandrare ska vara skattefria. Stöd som avser ersättning för utgifter för logi eller resor m.m. ska inte tas upp till beskattning om det lämnas till en deltagare i ett arbets- marknadspolitiska program som berättigar deltagaren till etablerings- Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: har vissa språkliga synpunkter på I övrigt har ingen remissinstans särskilt yttrat sig i Skälen för regeringens förslag: Av 8 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229) framgår att ersättningar enligt etableringslagen är skattefria. Detta innebär att dessa ersättningar inte heller är pensionsgrundande. Motivet till att ersättningarna ska vara skattefria är att deltagande i etableringsinsatser inte kan likställas med arbete och att insatserna i stället huvudsakligen rör sig om utbildning i svenska för invandrare, annan utbildning och arbetsförberedande insatser. konstateras att aktivitetsstödet som övriga arbetssökande får för att delta i arbetsmarknadspolitiska program är skattepliktigt och därmed Det nya etableringsprogrammet kommer att vara individuellt utformat utifrån den nyanländes behov. Eftersom många nyanlända även i fram- tiden kommer ha ett stort behov av utbildning i svenska för invandrare, annan utbildning och arbetsförberedande insatser, kan det antas att en stor del av etableringsinsatserna också inom det nya etablerings- programmet kommer att utgöras av sådana insatser. då bestämmelsen infördes gör sig därmed gällande. därför att de ersättningar som är skattefria även bör vara skattefria när det nya regelverket börjar gälla. Av 8 kap. 13 § inkomstskattelagen bör därför framgå att etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning till vissa nyanlända invandrare är skattefria. 2016/17:175 anser att det kan behöva förtydligas att det ska vara fråga om etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning som betalas ut av till en person som omfattas av målgruppen i den nya lag som i avsnitt 6 föreslås ersätta etableringslagen. Regeringen anser emellertid inte att den föreslagna bestämmelsen är oklar på så vis att det finns en risk att den kommer omfatta andra ersättningar än de avsedda. Ett sådant förtydligande som efterfrågar bör därför inte göras. Av 11 kap. 35 § inkomstskattelagen framgår bl.a. att stöd som avser ersättning för utgifter för logi eller resor m.m. inte ska tas upp om det lämnas till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som berättigar deltagaren till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Genom den senaste ändringen i 11 kap. 35 § inkomstskattelagen gjordes bestämmelsen generellt tillämplig på alla arbetsmarknadspolitiska program. Bakgrunden var att det för ändringen fanns program som inte omfattades av uppräkningen i paragrafen men som i skattehänseende borde likställas med de i paragrafen uppräknade programmen. Det ansågs alltså mer lämpligt med en generell bestämmelse som bara hänvisar till arbetsmarknadspolitiska program, eftersom dessa från tid till annan behöver förändras och sådana förändringar i bland måste ske snabbt, t.ex. på grund av det arbetsmarknadspolitiska läget (prop. 2011/12:107 s. 22 f.). Avsikten är att nyanlända som deltar i etableringsinsatser inom ramen för det nya arbetsmarknadspolitiska etableringsprogrammet ska ha rätt till etableringsersättning för sin försörjning, dvs. inte aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning som övriga arbetssökande. Regeringen anser att ersättning för utgifter för logi eller resor m.m. som lämnas till deltagare i etableringsprogrammet, i likhet med vad som gäller i fråga om sådan ersättning som lämnas till deltagare i andra arbetsmarknadspolitiska program, inte bör tas upp till beskattning. Av bestämmelsen i 11 kap. 35 § första stycket 2 inkomstskattelagen bör därför framgå att stöd som avser ersättning för utgifter för logi eller resor m.m. inte ska tas upp om det lämnas till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som berättigar deltagaren till aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etableringsersättning. i socialtjänstlagen om att socialnämnden har rätt att ta del av uppgifter som lämnats i ärenden om ersättning enligt lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare hos en myndighet som prövar frågor om ersättning enligt den lagen, ska upphöra att gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. ingen remissinstans yttrat sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: Enligt 11 kap. 11 § socialtjänstlagen (2001:453) har socialnämnden rätt att ta del av uppgifter om förmån, annat stöd åt enskild hos CSN, , Av 11 kap. 11 c § Prop. 2016/17:175 samma lag framgår att socialnämnden även har rätt att ta del av uppgifter som lämnats i ärenden om ersättning enligt etableringslagen hos en myndighet som prövar frågor om ersättning enligt den lagen. I förordningen (2008:975) om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen (2001:453) finns kompletterande bestämmelser om vilka uppgifter som ska lämnas. Ersättningar som nyanlända kan ha rätt till enligt etableringslagen är etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning. Det är Arbetsförmedlingen som prövar rätten till etableringsersättning, medan prövar rätten till etableringstillägg och bostadsersättning. Det är dock som är utbetalande myndighet för alla nämnda ersättningar. En socialnämnd har alltså redan enligt 11 kap. 11 § socialtjänstlagen rätt att ta del av uppgifter i ärenden om etableringstillägg och bostadsersättning från . Att en socialtjänst har rätt att ta del av uppgifter i ärenden om etableringsersättning från Arbetsförmedlingen följer dock av 11 kap. 11 c § socialtjänstlagen. Såsom framgår av avsnitt 5 bör ta över handläggningen av etableringsersättningen. behöver även fortsättningsvis kunna ta del av uppgifter som är av betydelse för nämndens prövning i ärenden om ekonomiskt bistånd eller återkrav av sådant bistånd enligt socialtjänstlagen. Regeringen anser dock inte att det är nödvändigt att ha en särskild bestämmelse om att nämnden ska ha rätt att ta del av uppgifter om etableringsersättning. När tar över handläggningen av etableringsersättningen kommer en socialnämnd ha rätt att ta del av uppgifter i ärenden om de aktuella ersättningarna enligt 11 kap. 11 § socialtjänstlagen. Mot den bakgrunden bör 11 kap. 11 c § socialtjänstlagen upphöra att gälla. Lagen om vissa kommunala befogenheter Regeringens förslag: Hänvisningen till lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare i den bestämmelse i lagen om vissa kommunala befogenheter som anger att en kommun får ingå avtal med en annan kommun om att den andra kommunen ska utföra vissa uppgifter, ska tas bort. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: kommun tillstyrker förslaget. ingen remissinstans yttrat sig särskilt i denna del. för förslaget: Av 3 kap. 7 § lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter framgår att en kommun får ingå avtal med en annan kommun om att uppgifter som kommunen har enligt 5 § etableringslagen eller lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska utföras av den andra kommunen. etableringslagen är varje kommun skyldig att se till att nyanlända erbjuds Regeringen föreslår i avsnitt 7 att målgruppen för lagen om samhälls- orientering för vissa nyanlända invandrare bör utvidgas till att, med några mindre undantag, även omfatta etableringslagens målgrupp. 2016/17:175 att en kommun, för den utvidgade målgruppen, kommer att kunna ingå avtal med en annan kommun om att uppgifter som kommunen har enligt lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska utföras av den andra kommunen. Mot denna bakgrund bör hänvisningen till etableringslagen i 3 kap. 7 § lagen om vissa kommunala befogenheter tas bort. Regeringens förslag: Hänvisningen till lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare i den bestämmelse i skollagen som anger att varje kommun aktivt ska verka för att en nyanländ kan påbörja utbildningen inom en månad från anmälan till utbildning i svenska för invandrare, ska ersättas med en hänvisning till den föreslagna lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Arbetsförmedlingen är positiv till förslaget. övrigt har ingen remissinstans yttrat sig särskilt i denna del. Skälen för förslaget: Av 20 kap. 29 § skollagen (2010:800) framgår att varje kommun aktivt ska verka för att nå dem i kommunen som har rätt till vuxenutbildning i svenska för invandrare och för att motivera dem att delta i utbildningen. Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till utbildningen inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . När det gäller en nyanländ som omfattas av etableringslagen ska varje kommun aktivt verka för att en sådan person kan påbörja utbildningen inom en månad från det att han eller hon anmält sig till utbildningen hos kommunen. Den nya lag om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare som enligt avsnitt 6 ska ersätta etableringslagen föreslås innehålla målgruppsbestämmelser som motsvarar de som finns i etableringslagen, med undantag för unga som saknar föräldrar här i landet. Den bestämmelse i 20 kap. 29 § skollagen som hänvisar till etableringslagen bör därför justeras så att den gäller nyanlända invandrare som omfattas av den nya lagen. Regeringens förslag: Sekretess ska gälla i ärende om etableringsinsatser och i ärende om ersättning som kan lämnas för deltagande i etableringsinsatser. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorians förslag innebär dock att sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, ska gälla i ärenden om etableringsinsatser och ersättning för en person som omfattas målgruppen i den föreslagna lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i anser att det finns skäl att precisera omfattningen av sekretessen i fråga om uppgifter i ärenden om ersättning. Arbetsförmedlingen påpekar att det i fråga om personliga uppgifter om nyanlända inte föreslås något sådant undantag för personliga uppgifter i beslut som finns i fråga om andra arbetssökande än nyanlända. I övrigt har ingen remissinstans yttrat sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: gäller delvis särskilda sekretessregler för utlänningar enligt OSL. Av 21 kap. 5 § OSL följer att sekretess gäller för uppgift som rör en utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller lider annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och en utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar. Bestämmelsen kompletteras av 28 kap. 12 a § OSL, som anger att sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållanden när uppgiften förekommer i ärende om etableringsplan och i ärende om ersättning enligt etableringslagen, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. I avsnitt 6 föreslås att etableringslagen ska upphöra att gälla. Den nuvarande etableringsplanens funktion bör enligt regeringens mening ersättas av ett arbetsmarknadspolitiskt etableringsprogram, inom vilket nyanlända ska erbjudas etableringsinsatser. Nyanlända bör liksom , genom det nya regelverket, ha rätt till ersättning för sitt deltagande i etableringsinsatserna. Sådan sekretess som gäller enligt OSL i ärende om etableringsplaner och i ärende om ersättning enligt etableringslagen bör fortsättningsvis gälla i ärende om etableringsinsatser och i ärende om ersättning som kan lämnas enligt det nya regelverket. När det gäller sekretess i fråga om uppgifter i ärenden om ersättning anser Förvaltningsrätten i att det i lagstiftningen bör preciseras vilka typer av ersättning som bestämmelsen tar sikte på. Regeringen anser att den ersättning som bestämmelsen bör ta sikte på är etableringsersättning men även annan sådan ersättning som kan lämnas för deltagande i etableringsinsatser inom det nya etableringsprogrammet. Regeringen anser därför att 28 kap. 12 a § OSL bör ändras så att sekretess gäller i ärende om etableringsinsatser och i ärende om ersättning som kan lämnas för deltagande i etableringsinsatser. Befintlig reglering i OSL innebär att personliga uppgifter om arbetssökande omfattas av sekretess enligt 28 kap. 11 § första stycket OSL, med undantag enligt 11 § andra stycket för uppgifter som förekommer i beslut. Enligt 28 kap. 12 a § OSL gäller, som framgår ovan, sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden som förekommer i ärende om etableringsplan och i ärende om ersättning enligt etableringslagen. Regeringen bedömer att behovet av sekretessbestämmelser för uppgift om enskilds personliga förhållanden som förekommer i ärenden om etableringsinsatser och ersättning enligt etableringsregelverket kvarstår. Det bör därför inte införas något undantag i 28 kap. 12 a § för uppgifter i beslut motsvarande bestämmelsen i 11 § andra stycket OSL, även om det innebär, såsom Arbetsförmedlingen har påpekat, en skillnad i förhållande 2016/17:175 till vad som gäller beslut i ärenden om anvisningar till andra arbetsmarknadspolitiska program. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska gälla för den som har en pågående etableringsplan vid ikraftträdandet. Promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås att äldre bestämmelser ska gälla för förhållanden som inträffat före ikraftträdandet. Remissinstanserna: Arbetsförmedlingen anser att övergångsperioden mellan det gamla och nya regelverket bör vara så kort som möjligt för att minimera tiden med två parallella system.