prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — De förvaltar bl.a. olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader, stora mark- och skogsområdet och ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader. Fastigheternas värdeförändring framgår av tabell 11.1. Tabell 11.1 Statens byggnader, mark och fast egendom SFV:s och FortV:s andel Källa: Årsredovisningarna för staten 2014–2016. Uppgifterna i tabellen bör bedömas med viss försiktighet då bl.a. vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde inte behöver tas upp i balansräkningen. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. , , , Riksdags förvaltningen, , , och Kammar kollegiet. Värdet av statens innehav av byggnader, mark och annan fast egendom minskade något 2016. Det var främst den fasta egendomen som förvaltades av SFV, FortV, och som minskade i värde. Den fasta egendomen som förvaltades av och ökade istället i värde. Minskningen av värdet av den fasta egendom som förvaltas av SFV berodde främst på att avskrivningarna var större än investeringarna. FortV:s investeringstakt bedöms vara fortsatt mycket hög . minskade dock det bokförda värdet något, eftersom avskrivningarna var större än investeringarna. 1 Försvarsanläggningar redovisas normalt som bruttoarea. Omräkningsfaktor till lokalarea, som är ett vanligare jämförelsetal, är 0,83. Källor: Statens fastighetsverks och årsredovisningar. har inga större förändringar skett av SFV:s totala lokalarea vilket delvis framgår av tabell 11.2. Uppgifterna om lokalarea för FortV omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. infördes nya redovisnings regler för bl.a. SFV och FortV. Reglerna innebär att delar av tidigare underhållskostnader om- klassificerats till investeringar och därför redovisas som anläggningstillgångar i balans räkningen. Denna förändring innebär för SFV:s räkning ett förbättrat resultat under , som därefter kommer att följas av ett sämre resultat till följd av ackumulerade kostnader för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 avskrivningar och ökade finansiella kostnader eftersom investeringar ska finansieras med lån hos . uppgick SFV:s resultat före fastighetsförsäljningar till (se tabell 11.3). Kravet på avkastning till staten uppgick av det genom snittliga myndighetskapitalet. Detta motsvarade , vilket också har betalats in på statens centralkonto. uppgick FortV:s resultat till 104 miljoner (se tabell 11.4) kronor inklusive fastighetsförsäljningar. Det var en ökning jäm fört med 2015. Även FortV hade 2016 ett avkastningskrav om av det genom snittliga myndighetskapitalet. Myndigheten har i enlighet med detta krav betalat in 119 miljoner på statens centralkonto. Tabell 11.3 Uppgifter om det ekonomiska läget för Källor: Statens fastighetsverks årsredovisningar samt budgetunderlag – 2020. Tabell 11.4 Uppgifter om det ekonomiska läget Källor: årsredovisningar samt budgetunderlag – 2020. SFV och FortV förvaltar olika typer av fastighetsbestånd. FortV:s bestånd är till ytan större än SFV:s och en inte obetydlig del av beståndet utgörs av enklare förrådsytor som ibland är kallförråd. Myndigheterna har inte samma marknadsförutsättningar för sina bestånd. Sammantaget medför detta att det i flera fall är missvisande att jämföra myndig heternas nyckeltal med varandra. Syftet med indikatorerna och nyckeltalen är att redovisa en utveckling för respektive myndighet. SFV tillämpar en ny ekonomimodell för att dess verksamhet ska bli mer jämförbar med den verksamhet som bedrivs av andra fastighetsförvaltande organisationer och för att skapa en mer transparent redovisning. Införandet av modellen har inneburit att verksamhetsgrenarna har ändrats jämfört . Förändringen av verksamhetsgrenar påverkar möjligheten till jämförelser med tidigare års värden. Det innebär att resultat indikatorerna främst redovisas på en aggregerad nivå för SFV och att det i vissa delar saknas siffror . Hyresintäkt i kronor per kvadratmeter SFV:s hyresintäkter per kvadratmeter ökar något (se tabell 11.5). Hyresintäkterna påverkas bl.a. av omförhandlingar och vissa variationer i vakansgraden. Tabell 11.5 Utveckling av hyresintäkter för SFV Källa: Statens fastighetsverks årsredovisningar. FortV:s intäkter per kvadratmeter minskar något (se tabell 11.6). Detta förklaras bl.a. av att de totala hyresintäkterna minskar något, som ytan ökar något . Tabell 11.6 Utveckling av hyresintäkter för FortV Källa: årsredovisningar. Driftskostnad i kronor per kvadratmeter SFV:s driftkostnader skiljer sig normalt sett något mellan åren, vilket huvudsakligen kan förklaras av skillnader i energipriser och hur klimatet har påverkat användningen av kyla och värme. De totala driftkostnaderna ökade något (se tabell 11.7). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.7 Utveckling av driftkostnaderna för SFV Källa: Statens fastighetsverks årsredovisningar. FortV:s driftkostnad per kvadratmeter ligger på en stabil nivå. Myndigheten arbetar aktivt med långsiktiga planer för att sänka driftkostnaderna och 2016 minskade kostnaderna något (se tabell 11.8). Tabell 11.8 Utveckling av driftskostnaderna för FortV Källa: årsredovisningar. Underhållskostnad i kronor per kvadratmeter tillämpas, som tidigare anförts, nya redovisningsregler inom staten som innebär att vissa kostnader som tidigare definierats som underhåll omklassificerats till investeringskostnader och därför redovisas som anläggningstillgångar i balansräkningen. Denna förändring innebär att underhållskostnaderna sjunkit kraftigt för SFV (se tabell 11.9). Den lägre anslagsnivån för bidragsfastigheterna har påverkat underhållskostnaderna. Tabell 11.9 Utveckling av underhållskostnaderna för SFV Källa: Statens fastighetsverks årsredovisningar. Även FortV:s underhållskostnader har minskat (se tabell 11.10) främst till följd av de förändrade redovisningsregler som redovisats ovan. Tabell 11.10 Utveckling av underhållskostnaderna för FortV Källa: årsredovisningar. Driftnetto i kronor per kvadratmeter Driftnettot är intäkter minus kostnader före avskrivningar och räntor. Det redovisade driftnettot speglar resultatet i den normala förvaltningsverksamheten. Driftnettot har ökat för SFV (se tabell 11.11) eftersom underhållskostnaderna minskat till följd av de förändrade redovisningsreglerna som redovisas ovan. Tabell 11.11 Utveckling av driftnettot för SFV Källa: Statens fastighetsverks årsredovisningar. Driftnettot för FortV har minskat något, vilket främst förklaras av att intäkterna minskat något mer än kostnaderna, som ytan har ökat (se tabell 11.12). Tabell 11.12 Utveckling av driftnettot för FortV Källa: årsredovisningar. I statens fastighetsbestånd finns vissa lokalytor som inte är uthyrda vilket, brukar beskrivas som en fastighetsförvaltares vakansgrad. Trenden för SFV vad gäller den ekonomiska vakansgraden är positiv, med en allt lägre vakansgrad och därmed högre andel uthyrd yta som i sin tur innebär ökade intäkter (se tabell 11.13). Tabell 11.13 Utveckling av vakansgraden för SFV Ekonomisk vakansgrad i procent Källa: Statens fastighetsverks årsredovisningar. FortV arbetar aktivt med att sänka vakansgraden Myndigheten har sänkt vakans graden med flera procentenheter, som ligger relativt strax (se tabell 11.4). Tabell 11.14 Utveckling av vakansgraden för FortV Vakansgrad av uthyrningsbar area i procent Källa: årsredovisningar. SFV och FortV genomför vart annat år kund undersökningar som kan användas för att bedöma huruvida myndigheterna tillhandahåller det kunderna efterfrågar samt hur kunderna uppfattar dem som hyresvärd. FortV genom förde en extra kundundersökning 2016. SFV har en kundnöjdhet som motsvarar branschen i övrigt. Värdet ligger på en relativt nivå (se tabell 11.15). Tabell 11.15 Utveckling avseende kundnöjdheten för SFV Källa: Statens fastighetsverks årsredovisningar. Indexvärdena för FortV hade sjunkit något i den extra kundundersökning som genomfördes (se tabell 11.16). Myndigheten ser nu över vad som kan ha orsakat denna förändring. Tabell 11.16 Utveckling avseende kundnöjdheten för FortV Källa: årsredovisningar. Myndigheterna har fortsatt fokus på miljö- och kulturmiljövärden och hållbar utveckling. Arbetet med att upprätta vårdprogram för alla statliga byggnadsminnen fortgår. Det omfattar även åtgärder för ökad energieffektivisering. minskade energiförbrukningen i i med 9 GWh, vilket delvis berodde på en minskad energianvändning hos hyresgästerna (se tabell 11.17). Jämfört med basåret för SFV:s mätningar, dvs. genomsnittet av förbrukningen 2001–2005, har energi användningen minskat med för de fastigheter som myndigheten förvaltar som är i 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För fastigheter som är belägna utomlands är minskningen . SFV:s arbete med energiåtgärder utomlands fortgår, men är mer komplext än i Tabell 11.17 Utveckling av energianvändningen för SFV (snitt 2001– Källa: Statens fastighetsverks årsredovisningar. steg energianvändningen i FortV:s byggander med 3,8 GWh, vilket framför allt kan förklaras av det ökade antalet nya byggnader (se tabell 11.18). Jämfört med (388,4) har dock energianvändningen minskat . Målet är att användningen ska minska 2013–2020. Myndigheten arbetar för en fortsatt effektivisering och har 2016, genom systemuppgraderingar av exempel vis befintliga värmesystem och belysningstyper, sett positiva effekter av detta arbete. FortV kan dock endast delvis påverka energiförbrukningen, eftersom delar av förbrukningen beror på hur hyresgästerna använder fastigheterna. Tabell 11.18 Utveckling av energianvändningen för FortV Källa: årsredovisningar. har i rapporten i staten genomfört en ranking av myndigheternas miljöledningsarbete. Myndigheterna erhåller poäng utifrån olika kriterier och för poäng mellan 19 och 22 anses myndigheten i mycket hög grad ha ett systematiskt miljöarbete som är integrerat i verksamheten. Vid poäng mellan 16 och 18 anses det systematiska miljöarbetet i hög grad vara integrerat i verksamheten. Medelvärdet i staten anges till 14 poäng och medianvärdet till 15 poäng. SFV har ett bra miljöledningsarbete i styrningen och arbetar med att utveckla verksamheten på ett hållbart sätt. Myndigheten har av de externa revisorerna fått goda omdömen för sitt välintegrerade miljöarbete. Naturvårds verket har i sin granskning av SFV 2016 gett myndigheten 18 poäng för sitt miljölednings 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 arbete, vilket är sänkning med 1 poäng jämfört med . FortV har ett väl fungerande miljölednings arbete och har fokus på att utveckla verksam heten på ett hållbart sätt. har i sin granskning av FortV 2016 gett myndigheten 16 poäng för sitt miljöledningsarbete, vilket är sänkning med 2 poäng jämfört med . FortV har ökat andelen upphandlingar med miljökrav och sänkt koldioxidutsläppen från bilresor. Den stora fordonsparken bestående av större arbetsfordon innebär dock att FortV fortfarande har höga koldioxidutsläpp. 11.3.3 Analys och slutsatser Den statliga fastighetsförvaltningen fungerar i huvudsak bra. Det finns dock behov av att fortsätta det inledda arbetet med frågor som rör dels den statliga värdegrunden, dels intern styrning och kontroll. Det sammanhänger främst med att myndigheterna bedriver sin verksamhet i branscher med stora upphandlingar och betydande värden i omlopp. FortV har 2016 till stora delar genomfört sitt uppdrag tillfredställande och uppfyllt sina uppgifter och mål. För SFV:s del finns dock behov av att närmare följa arbetet hur den interna styrningen och värdegrundsarbetet förbättras (se vidare avsnitt 11.4). Resultatindikatorerna för SFV och FortV pekar på en stabil verksamhet där externa faktorer får nyckeltalen att variera, men där trenden avseende effektiviteten är positiv. Hyresintäkterna påverkas av hur stor yta myndigheterna hyr ut och förvaltar. För den yta som förvaltas ökar hyresintäkterna per kvadratmeter i takt med att äldre och uttjänta byggnader fasas ut, främst bland försvars fastigheter. Energieffektiviseringsarbetet går något långsamt, men myndigheterna anger att målen kommer att uppfyllas. Det är också viktigt att fortsätta arbetet med att minska energi användningen i fastigheter som staten äger utomlands. SFV planerar och genomför reno veringar av några av de kulturfastigheter som har kostnadshyra. Den nuvarande kostnadshyres modellen är otillräcklig för att prissätta hyror för fastigheter av detta slag och som har genomgått en större renovering. 11.4Den årliga revisionens iakttagelser har i revisionsberättelsen för SFV 2016 avstått från att uttala sig om års redovisningen. Som grund för detta har bl.a. angett att det inte finns tillräckliga revisionsbevis för att det inte förekommit väsentliga felaktigheter till följd av oegentligheter 2016. Oegentligheterna utreddes av polis då revisionsberättelsen avlämnades. ansåg vidare att det rådde osäkerhet om den f.d. generaldirektören hade utövat erforderlig tillsyn över myndigheten. Regeringen följer nära det arbete som SFV genomför för att komma till rätta med de brister som uppdagats vid myndigheten. Regeringen har också gett Statskontoret i uppdrag att analysera hur SFV arbetar med att skapa en god förvaltningskultur (Fi2017/01171/SFÖ). I uppdraget ingår att kartlägga brister och föreslå en handlingsplan för vilka åtgärder SFV bör vidta. Regeringen har också utsett en vikarierande generaldirektör och förstärkt myndighetens styrelse med kompetens avseende bl.a. god förvaltningskultur. Regeringen har även inlett rekryteringen av en ny generaldirektör. SFV har bl.a. anlitat en extern aktör för att granska myndighetens arbete med intern styrning och kontroll. Vidare har myndigheten stärkt sina rutiner vad gäller upphandling, attestering av fakturor och hantering av indikationer på korruption eller andra oegentligheter samt i fråga om medarbetarnas bisysslor. Därutöver har SFV vidtagit åtgärder när det gäller utvecklingen av myndighetens riskanalyser. Regeringen avser fortsättningsvis nära följa SFV:s arbete med att uppfylla kraven på god intern styrning och kontroll samt arbetet för att säkerställa att myndigheten har en god förvaltningskultur. De av beslutade riktlinjerna inom lokalförsörjnings- och fastighetsområdet ligger fast. Detta innebär bl.a. att fastighets förvaltningen bör vara skild från brukandet av lokaler och mark, att statens fastighetsför valtning bör bedrivas med ett avkastningskrav som i så stor utsträckning som möjligt är marknadsmässigt samt att de fastigheter som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör läggas i en samordnad förvaltning som bedrivs i myndighetsform. De fastighetsförvaltande myndigheterna ska bl.a. förvalta fastigheterna så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. Värdet på fastigheterna ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. Myndig heterna ska också inom sitt område verka för att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen, särskilt vad gäller energieffektivisering och begränsad klimatpåverkan. Regeringen avser också att nära följa berörda myndigheters arbete med att säkerställa kraven på god intern styrning och kontroll samt god förvaltningskultur. Regeringen har inte för avsikt att förändra inriktningen för den statliga fastighets förvaltningen. I propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116) föreslog regeringen en strategi för statens förvaltning av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter. Strategin utgår från behovet av att de fastighetsförvaltande myndigheterna förvaltar fastigheterna så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet kan uppnås, som de kulturhistoriska värdena kan bevaras, användas och utvecklas. Strategin utgår från att området har mer begränsade resurser än tidigare och utgör bl.a. ett underlag för bedömningen av den framtida omfattningen av förvaltningen och av hur en avveckling av vissa befintliga fastig heter kan ske. Hyressättning av vissa kulturfastigheter har tillkännagett för regeringen att den bör vidta vissa åtgärder som rör kultur institutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr.2009/10:144). Regeringen har tidigare svarat på delar av tillkännagivandet och den del som kvarstår är den del som avser att 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 regeringen bör överväga de särskilda problem som systemet med ändamålsfastigheter och kostnadshyra har lett till inom kulturområdet. Kostnadshyresmodellen infördes och gäller för huvudbyggnaderna vid , Kungliga Dramatiska teatern, National museum, och . Denna modell har analyserats utifrån olika aspekter i olika utredningar och översyner. Bristerna med modellen blir påtagliga då flera institutioner nu står inför omfattande renoveringar som innebär kraftiga hyreshöjningar vilket inte kan hanteras inom ramen för den nuvarande kostnadshyres modellen. Det är angeläget att värdefulla verksamheter inom det kulturpolitiska området fortsatt kan bedrivas på sina ursprungsplatser och i lokaler som formats för dessa specifika ändamål. Regeringen angav i budget propositionen att man avsåg att börja tillämpa nya hyressättningsprinciper för de berörda byggnaderna . Regeringen har i detta arbete gjort bedömningen att nya alternativa och hållbara hyresmodeller bör övervägas för de fem institutionerna, i syfte att skapa bättre förutsättningar för verksamheten. I översynen ingår att värdera och bedöma möjligheterna till att de föreslagna alternativa modellerna kan tillämpas på andra motsvarande fastigheter som rymmer kulturverksamheter och som förvaltas av . SFV:s uppgift är att förvalta det fastighets bestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för myndigheten är att förvaltningen ska ske på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet, som fastigheternas värden i vid mening ska bevaras och utvecklas. Förvaltningen av fastigheter ska tillgodose primärverksamhetens behov av lokaler och ta hänsyn till brukarens nytta av de resurser som läggs ner på lokalanskaffningen. SFV:s verksamhet finansieras med hyres intäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggnings tillgångar. SFV disponerar även anslaget 1:10 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bidragsfastigheter för att finansiera underhålls kostnader och löpande driftunderskott i sina bidragsfastigheter. Större investeringar i pågående projekt och åren därefter genomförs renovering och ombyggnad av vissa regeringsbyggnader i . pågår renovering och ombyggnad av kvarteret . Kvarteret i avses renoveras och projektering har påbörjats. SFV kommer 2018 att avsluta ombygg nationen och renoveringen av . Vidare pågår projektering för en renovering och ombyggnad av . SFV genomför också en ombyggnad av i , en upprustning av en kajanläggning på i samt renovering och ombyggnad av Västra kanslikasernen i kvarteret i . Utomlands genomför SFV om- och till byggnad av ambassadkansliet i samt ombyggnad av ambassadfastigheten i . Planerade större investeringar som inte är beslutade av regeringen På avser SFV att förtäta lokalerna i kasern III samt att återställa kasern II efter en brand. I planerar SFV att utföra en ombyggnad av ambassadkansliet och utveckla fastigheten för att möjliggöra samlokalisering med ett annat nordiskt land. Även i planeras ett samnordiskt fastighetsprojekt. Regeringens förslag: Investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 godkänns som riktlinje för Statens fastighets verks investeringar (tabell 11.19). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.19 Investeringsplan för SFV 2018–2021 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Summa utgifter för anskaffning och utveckling av nya investeringar Varav investering av anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av anskaffning och Vidmakthållande av befintliga investeringar Summa utgifter för vidmakthållande Varav investering av anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av vidmakthållande Totala utgifter för nyanskaffning, utveckling och vidmakthållande av Totalt varav investeringar i 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.20 Statens fastighetsverks pågående och planerade investeringar 2008–2021 Projekt som är beslutade av regeringen1 kanslikasernen i kv. Större projekt som planeras men som inte är beslutade av regeringen2 1Projekten i tabellen listas i ordning efter total investeringskostnad. Alla objekten där ort inte anges ligger i . 2Summering per fastighetskategori och år för planerade investeringar över Planerade investeringar som understiger ingår inte i redovisningen i tabell 11.20. Omfattningen av dessa projekt beräknas 2018–2020 uppgå till mellan ca 173 och . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 15 . Skälen för regeringens förslag: SFV dispo- nerar en låneram i om 15 för investeringar i fastigheter och markanläggningar. Den redo- visade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upp- låning och det behov som brukarna har angett, ligga kvar på samma nivå som föregående år. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta att SFV får ta upp lån i Riksgälds- kontoret för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare gjord Tabell 11.21 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.22 Anslagsutveckling 1:10 Bidragsfastigheter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för underhåll av och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som SFV förvaltar. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för att utveckla bidragsfastigheter. Anslaget får även användas för utgifter gällande investeringen i samband med uppförandet av en minnesvård efter flodvågskatastrofen i . Tabell 11.23 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:10 Bidragsfastigheter Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. 100 sådana fastigheter. Bidragsfastigheterna om fattar ca 1 000 byggnader och anläggningar. I ungefär hälften av fastigheterna ingår parker och trädgårdar. Vidare ingår bl.a. kungliga slotts miljöer, ett antal slotts- och herrgårdsmiljöer, flera stora slottsparker, ett antal fästningsmiljöer, ruiner, kloster, bruksmiljöer samt Vasaminnena. Två världsarv, och delar av örlogsstad, ingår också i bidrags fastigheterna. Inom ramen för anslaget kommer SFV att genomföra en reno vering av fasaderna på samt förstärka delar av säkerheten i och kring . Vidare kommer myndigheten inom ramen för förslaget att kunna genomföra energieffektviseringar avseende bidragsfastig heterna bl.a. genom en satsning på solceller. föreslagna och aviserade anslags förändringar innebär att anslaget minskas med underhåll av bidragsfastigheter. effektivisera bidragsfastigheter genom nyttjande av solceller. föreslås anslaget förstärkas med för att täcka utgifter i samband med uppförandet av en minnesvård efter flod vågskatastrofen i . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Bidragsfastigheter . beräknas anslaget till respektive 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Skälen för regeringens förslag: Den verk samhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan ingås. De eko nomiska bindningar som avses är större enskilda innebär inte några mer omfattande ekonomiska bindningar och bör betraktas som löpande.