prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Inom punktskatteområdet indexeras energi- och koldioxidskattesatserna enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi med hänsyn till förändringar av konsumentprisindex (KPI) genom en årlig omräkning av skattebeloppen. Tobaksskatten enligt lagen (1994:1563) om tobakskatt KPI-omräknas. Även vissa direkta skatter är knutna till KPI genom olika basbelopp och index. Gemensamt för KPI-omräkningarna är att dessa utgår från faktisk (historisk) förändring av KPI. för fram att en årlig indexering av skattesatserna inte förändrar verkets bedömning att den föreslagna skatten endast kommer att resultera i marginella klimateffekter. Föreningen och Svenska Flygbranschen anser att en skatt på flygresor och en indexuppräkning av densamma är helt fel väg att gå för att minska flygets klimatpåverkan. Regeringen anser, trots vad , Föreningen och Svenska Flygbranschen för fram, att för att uppnå värdesäkring av de förslagna skattenivåerna och upprätthålla miljöstyrningen bör en årlig indexering införas så att skattesatserna för flygresor följer den allmänna prisnivån. Regeringen föreslår därför att en årlig omräkning av skattesatserna i lagen om skatt på flygresor ska göras och att omräkningen av skattesatserna ska grunda sig på faktiska förändringar i KPI. Regeringen instämmer alltså i Konjunktur- institutets bedömning att allokeringspolitiskt motiverade skatter bör räknas upp med den allmänna prisutvecklingen för att realt säkra den relativprisförskjutning som skatterna syftar till. När det gäller Trafikanalys synpunkt att även räkna upp skatten med förväntad inkomst- utveckling bedömer regeringen är detta inte är allokeringspolitiskt motiverat. Regeringen föreslår att bestämmelsen ska träda i kraft då lagen (2017:000) om skatt på flygresor träder i kraft. Den första omräkningen av skattesatserna kommer således att göras för skatteuttag som ska gälla . Omräkningen föreslås grunda sig på faktiska förändringar i KPI mellan juni månad året närmast före det år beräkningen avser och . De framräknade beloppen föreslås med hänsyn till storleksordningen av de aktuella skattesatserna lämpligen avrundas till närmaste hela kronor enligt sedvanliga avrundningsregler. Regeringen föreslås före november månads utgång genom förordning till lagen om skatt på flygresor fastställa de omräknade skattebelopp som ska betalas för påföljande kalenderår. KPI för juni månad publiceras av /augusti, vilket innebär att omräkningsfaktorn i form av förändringen av KPI kommer att vara känd innan fastställandet av de omräknade skattebeloppen före november månads utgång. Normgivningsbemyndigandena föreslås införas i lagen om skatt på flygresor. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 De synpunkter som och för fram bemöts i avsnitt 6.21.14. Förslaget införs i 8 § i den nya lagen om skatt på flygresor, se avsnitt 3.1. Regeringens förslag: Det flygföretag som utför flygningen ska vara skattskyldigt. Skatt- skyldigheten inträder när ett flygplan med beskattningsgrundande passagerare lyfter från en flygplats i . Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Det har dock i regeringens förslag gjorts en författnings- teknisk justering på så sätt att det tydliggörs att den som svarar för driften av det svenska statsflyget omfattas av skattskyldighet. Remissinstanserna: , som är den enda remissinstans som har lämnat syn- punkter i denna del, upplyser om att flygbolagen är skyldiga att gentemot biljettköparen särskilt redovisa de skatter och avgifter som ingår i priset enligt artikel 23 i EG förordning 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen. Den del av sådana skatter och avgifter som inte behöver betalas av flygbolagen då konsumenten av någon anledning inte utnyttjar en flygresa som redan betalats bör flygbolaget återbetala till konsumenten. Detta bör alltså även gälla den föreslagna flygskatten. Skälen för regeringens förslag För de flesta svenska punktskatter gäller att skattskyldigheten placeras bland de aktörer som utför skattepliktiga tjänster. Därmed begränsas antalet skattskyldiga, vilket underlättar administration och kontroll av skatten. Att antalet skattskyldiga begränsas är önskvärt även vad gäller skatt på flygresor. Som utgångspunkt anser utredningen att skatt- skyldigheten ska placeras hos den som först utför de skattepliktiga tjänsterna i , nämligen olika flygföretag. Regeringen instämmer i den bedömningen och föreslår att P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 skattskyldig ska vara det flygföretag som utför tillsyn av detta flygföretags flygsäkerhets- lease i flera led godtas inte utan Utredningen har diskuterat frågan om vilket flygföretag som blir ansvarigt för redovisning genom code sharing marknadsförs en specifik och betalning av flygskatten med olika aktörer i flygning av två eller flera flygföretag, men flygbranschen samt Transportstyrelsen. flygningens färdplan innehåller alltid en enda stämmighet råder, enligt utredningen, om att det Det betyder att principerna också kan flygföretag under vars Icao-kod flygningen tillämpas på code sharing samarbete genom utförs också bör vara det flygföretag som ska identifikation med hjälp av Icao-koden. vara skattskyldigt för flygskatten. Med beaktande av ovanstående bör skatt- att ett flygföretag bör få ta ansvaret för flygskatt skyldigheten knytas till Icao-koden för det för alla sina egna operationer som sker från flygföretag som anges i färdplanen eller, när flygplatser i eget flygplan eller genom ingen färdplan har lämnats in, till flygplanets registrering, dvs. Utredningen har studerat hur avgiftsuttaget tidpunkten för flygningen. fungerar i Transportstyrelsens regi för myndig- Eftersom den föreslagna lagen omfattar hetsavgiften och GAS och har funnit att det går kommersiella flygresor bör det även av lagen att dra lärdom av principerna för Transport- framgå att endast en fysisk eller juridisk person styrelsens avgiftssystem för att bestämma vilket som innehar ett giltigt drifttillstånd eller flygföretag som ska ansvara för flygskatten. motsvarande tillstånd som ger personen rätt att Dessa principer svarar också i stort mot utföra kommersiella flygresor, omfattas av lagen. Regeringen föreslår att en definition av Principerna innebär att en viss flygning ska ha begreppet flygföretag med det innehållet förs in i endast ett enda ansvarigt företag (eller person). Den som svarar för driften av det svenska Som utgångspunkt har man en Icao-kod för flygföretag, kallad designator, i färdplanen. (1999:1354) har inget sådant drifttillstånd som Ett flygföretags Icao-kod kan härledas till Som Lagrådet påpekar måste därför flygföretagets drifttillstånd, AOC ( bestämmelsen anpassas om flygskatten är tänkt Certificate), och därigenom kan också en att omfatta skattskyldighet även för flygresor juridiskt ansvarig person bindas till verksam- med det svenska statsflyget. För det fall någon Icao-kod inte används i fattning är att även dessa flygresor ska omfattas färdplanen används i stället flygplanets Regeringen föreslår därför att den som svarar för driften av detta flyg är skatt- samma principer som Transportstyrelsen blir skattesystemet, enligt utredningen, igen- känningsbart för flygföretagen och beskattnings- myndigheten kan i kontrollhänseende använda Skattskyldighetens inträde har alltid – direkt sig av uppgifter som rapporteras in till eller indirekt – betydelse för när skatten ska Transportstyrelsen som underlag för avgifts- Skattskyldighetens inträde styr också vilken skattenivå som är tillämplig och är därmed Genom att tillämpa ovanstående principer kan avgörande för vilket belopp som den skatt- man i systemet få flexibilitet men klara skyldige ska betala. gränser mellan de olika flygföretagens skyldighetens inträde finns i de olika punkt- När det gäller inhyrning av andra skatteförfattningarna och kriterierna för skatt- flygföretag innebär principerna att det inhyrande skyldighet varierar mellan olika punktskatter. bolaget tar ansvaret för flygskatten. I en s.k. wet händelser som grundar skattskyldighet är av lease-situation blir alltså det inhyrande företaget varierande slag och beror till stor del på den skattskyldigt eftersom flygningen utförs under skattepliktiga varans eller tjänstens natur. lease innebär att ett När det gäller skatt på flygresor finns det olika flygföretag hyr in ett luftfartyg med besättning. tidpunkter vid vilka skattskyldigheten kan Till skillnad från dry lease opereras luftfartyget tänkas inträda, exempelvis när en passagerare inom ramen för det uthyrande flygföretagets checkar in eller går ombord på flygplanet eller drifttillstånd och står flygsäkerhetsmässigt under när ett flygplan lyfter från en flygplats i . Det är emellertid först när flygplanet lyfter från flygplatsen i som det går att fastställa hur många beskattningsgrundande passagerare som reser med planet. Regeringen föreslår därför att skattskyldigheten ska inträda när ett flygplan med beskattningsgrundande passagerare lyfter från en flygplats i . Som för fram är flygbolagen skyldiga att gentemot biljettköparen särskilt ange de skatter och avgifter som ingår i priset enligt artikel 23 i och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen. Förslagen införs i 2, 5 och 6 §§ i den nya lagen om skatt på flygresor, se avsnitt 3.1. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Det är uppfattning att det skulle uppstå onödiga administrativa kostnader vid valet av . Transportstyrelsen för fram att eftersom luftfartens avgifter till stor del administreras av Transportstyrelsen är myndig- heten av uppfattningen att samarbetet mellan och Transportstyrelsen behöver stärkas betydligt på området i fråga, speciellt inför införandet av flygskatten och när systemen på byggs upp. Detta är särskilt viktigt i syfte att hålla den administrativa bördan hos flygföretagen så liten som möjligt. Behovet av samarbete omfattar inte enbart uppgifts- lämnande utan rör även kompetensutveckling, uppbyggnaden av it-stöd och liknande. I den mån de kostnader som uppstår i samband med arbetet överskrider Transportstyrelsens budget- ram förutsätts att sådana medel tillförs budgeten. 6.21.11 Förfarandet vid beskattning Regeringens förslag: Bestämmelserna i skatte- förfarandelagen ska vara tillämpliga på skatten på flygresor, vilket bl.a. innebär att blir beskattningsmyndighet. Ett skattskyldigt flyg- företag ska vara registrerat hos och deklarera en gång . Regeringens bedömning: Några nya bestämmelser är inte nödvändiga för att ska få tillgång till uppgifter från Transportstyrelsen eller någon annan myndighet för kontroll av eller beslut om flygskatt. Någon ändring är inte nödvändig i lagen om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet för att möjliggöra behandling i beskattningsdatabasen av uppgifter som behövs inom för handläggning av flygskatten. Det bör inte införas någon skyldighet för en skattskyldig fysisk person som inte är bosatt i , eller en skattskyldig juridisk person som inte har fast driftställe i , att företrädas av en representant som är godkänd av . anser att analysen i utredningen indikerar att Transportstyrelsen skulle vara en mer lämplig myndighet att hantera den särskilda flygskatten. Skälen för regeringens förslag och bedömning I skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, finns bestämmelser om förfarandet vid uttag av skatter och avgifter. Skatteför- farandelagen tillämpas för alla skatter utom de som uttryckligen undantas. Av de förekommande punktskatterna är det endast trängselskatt enligt lagen (2004:629) om träng- selskatt och skatt enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) som undantas från skatteför- farandelagen (2 kap. 1 § första stycket 5 och 6 SFL). Den nya flygskatten kommer att omfattas av skatteförfarandelagen om inte skatten särskilt undantas från skatteförfarande- lagen. En fråga att ta ställning till är vilken myndig- het som skulle vara en lämplig uppbörds- myndighet när det gäller flygskatten. Luftfartens avgifter administreras till stor del av Transportstyrelsen. För att undvika parallella system för uppbörd av avgift och skatt skulle Transportstyrelsen kunna vara uppbörds- myndighet för flygskatten. För detta ändamål skulle delar av Transportstyrelsens system för fakturering av myndighetsavgiften kunna användas. Regeringen anser dock, även med beaktande av det som kommit fram om Transportstyrelsens förutsättningar att vara uppbördsmyndighet för flygskatten och vad har fört fram, att det är mest lämpligt att knyta an beskattningsför- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 farandet direkt till vad som gäller för andra punktskatter. Beskattning bör i största möjliga utsträckning utövas av . Inom finns nödvändig kompetens för att sköta beskattningsfrågor och de nödvändiga administrativa systemen. Regeringen gör därför bedömningen att det är lämpligast att är beskattningsmyndighet för flygskatten. Såsom Transportstyrelsen har fört fram är dock behovet av samarbete mellan myndigheterna viktigt. Transportstyrelsen har här en viktig roll. Den synpunkt som Transportstyrelsen för fram gällande eventuella kostnader bemöts i avsnitt 6.21.14. Som framgår ovan behöver inte skatteför- farandelagens tillämpningsområde ändras för att lagen ska gälla för den nya flygskatten. Av detta följer att bestämmelserna i skatteförfarandelagen om bl.a. punktskattedeklaration, tidpunkter för redovisning och betalning av skatt, ränta, förseningsavgift, beslut om punktskatt, ompröv- ning, överklagande, skattekontroll och rätt till ersättning blir tillämpliga. Det innebär även att blir beskattningsmyndighet. Regeringen föreslår dock vissa ändringar i skatteförfarandelagen. I 3 kap. 15 § SFL anges genom en uppräkning vad som avses med punktskatt. Paragrafen ändras på så sätt att uppräkningen kompletteras med den nya lagen om skatt på flygresor. ska enligt 7 kap. 1 § första stycket 10 SFL registrera den som är skattskyldig enligt ett antal uppräknade lagar. Regeringen föreslår att även ska registrera den som är skattskyldig enligt den nya lagen om skatt på flygresor. Regeringen vill i detta sammanhang påpeka att den som avser att bedriva näringsverksamhet och som ska registreras enligt 7 kap. 1 § SFL ska anmäla sig för registrering hos innan närings- verksamheten påbörjas eller övertas (7 kap. 2 § första stycket SFL). Utredningen har övervägt om ett skattskyldigt flygföretag som flyger i mindre omfattning från i stället för att vara registrerat hos ska redovisa skatten i en särskild skattedeklaration för varje skattepliktig händelse samt lämna in deklaration senast efter den skattepliktiga händelsen (se 26 kap. 8 och 35 §§ SFL). Utred- ningen har dock inte föreslagit en sådan ordning. Regeringen delar utredningens uppfattning. Dessutom görs en rent författningsteknisk ändring i lagen (2017:405) om ändring i lagen (2017:387) om ändring i skatteförfarandelagen. I propositionen Uppgifter på individnivå i arbets- givardeklarationen (prop. 2016/17:58) föreslås att 7 kap. 1 § SFL ska ändras (en ny punkt 13 läggs till i första stycket). 2016/17:SkU21, 2016/17:256, SFS 2017:387). Den ändringen träder i kraft (se punkt 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till den lagen), dvs. efter det att lagen om skatt på flygresor har trätt i kraft. I propositionen Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen (prop. 2016/17:142) föreslås att 7 kap. 1 § första stycket 10 j SFL ska slopas. har antagit regeringens förslag i prop. 2016/17:142 (bet. 2016/17:SkU31, rskr. 2016/17:268). Den ändringen träder i kraft . I den propositionen görs också en rent författnings- teknisk ändring i lagen (2017:387) om ändring i skatteförfarandelagen. Med hänsyn till att ytterligare en ändring av 7 kap. 1 § SFL föreslås i detta avsnitt görs en rent författningsteknisk ändring i lagen (2017:405) om ändring i lagen (2017:387) om ändring i skatteförfarandelagen. Hänvisning i paragrafen ska göras även till den nya lagen om flygskatt. För att ska kunna fullgöra sina uppgifter avseende flygskatt kan verket behöva få tillgång till uppgifter som finns hos Transportstyrelsen. Myndigheter ska samarbeta och lämna information till varandra. Utbytet av uppgifter kan däremot inte ske helt fritt. För att en sekretessbelagd uppgift ska kunna lämnas till en annan myndighet eller självständig verksam- hetsgren inom den egna myndigheten krävs att en sekretessbrytande bestämmelse är tillämplig. Myndigheter kan lämna sekretessbelagda upp- gifter till en annan myndighet om uppgifts- skyldighet är föreskrivet i lag eller förordning (10 kap. 28 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen [2009:400], förkortad OSL). Enligt 42 a kap. SFL ska uppgifter som en myndighet förfogar över och som behövs för kontroll eller beslut enligt lagen på begäran lämnas till verket. Undantag gäller i fråga om uppgifter som omfattas av sekretess till följd av 15 kap. 1 eller 2 § eller 16 kap. 1 § OSL, dvs. av utrikes-, försvars- eller statsfinans- sekretess, eller enligt en bestämmelse till vilken det hänvisas i dessa paragrafer. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 uppgifter som omfattas av sekretess gäller att, i de fall då ett utlämnande skulle medföra förordningen (2001:588) om behandling av upp- synnerligt men för något enskilt eller allmänt intresse, är en myndighet uppgiftsskyldig bara föreskrivit att det i beskattningsdatabasen får om regeringen på ansökan av beslutar att uppgiften ska lämnas ut. handläggning av ärenden som sker Bestämmelsen i 42 a kap. 1 § SFL innebär en med stöd av bl.a. skatteförfarandelagen. sådan uppgiftsskyldighet som enligt 10 kap. 28 § I den proposition som låg till grund för lagen första stycket OSL bryter sekretess för de om behandling av uppgifter i uppgifter som begärs ut. Den medför en i princip obegränsad skyldighet för myndigheter med en beskattningsdatabas ska vara att ge att på begäran lämna ut uppgifter information som behövs inom skatteförvalt- som behövs för kontroll eller beslut enligt ningen för fastställande av underlag för skatter 2015/16:28 s. 67). och avgifter samt redovisning, bestämmande, Uppgifterna kommer att omfattas av den betalning och återbetalning av skatter eller i 27 kap. 1 och 2 §§ OSL 2000/01:33 s. 123). ändamålsbestämmelsen är således enligt proposi- Regeringen bedömer att undantagen från tionen att all beskattningsverksamhet som 42 a kap. 1 § SFL bedrivs av ska utgöra ett primärt tillämpliga i här aktuella fall. ovanstående anser regeringen att några nya Det är således förenligt med det ändamål som bestämmelser inte är nödvändiga för att har angivits i 1 kap. 4 § 1 lagen om behandling av ska få tillgång till uppgifter från Transportstyrelsen eller någon annan myndighet samhet att behandla uppgifter av det slag som är för kontroll av eller beslut om flygskatt. en följd av regeringens förslag. på andra sätt behandla uppgifter som är en följd av förslaget är också förenligt med bestäm- Behandling av uppgifter inom beskattningsverk- 2 kap. 3 § samheten regleras i lagen (2001:181) om uppgifter som får behandlas i beskattnings- behandling av uppgifter i beskatt- Regeringen anser därför att någon ändring inte är nödvändig i lagen om behandling ska det enligt 2 kap. 1 § nämnda lag finnas en av uppgifter i beskattningsverk- samling uppgifter som med hjälp av samhet för att möjliggöra behandling i beskatt- automatiserad behandling används gemensamt i ningsdatabasen av uppgifter som behövs inom verksamheten för vissa i lagen särskilt angivna för handläggning av flygskatten. (beskattningsdatabas). I 1 kap. 4 § samma lag anges de primära ändamålen för behandlingen av uppgifter i beskattnings- Enligt lagförslaget kommer både svenska och utländska flygföretag att bli skattskyldiga för uppgifter behandlas bl.a. för tillhandahållande av Frågan är om det bör införas ett krav information som behövs hos för på skatterepresentant i lagen för en skattskyldig fastställande av underlag för samt bestämmande, fysisk eller juridisk person som inte är bosatt redovisning, betalning och återbetalning av eller har fast driftställe i . skatter och avgifter. Med skatt avses samtliga de Att införa ett krav på skatterepresentant för skatter som det åligger att flygföretag med säte inom EU är inte förenligt I 2 kap. 3 § med (se t.ex. dom uppgifter som får behandlas i beskattnings- C-678/11, I praktiken kommer alltså ett 1 kap. 4 §. 2 kap. 3 § krav på skatterepresentant att träffa enbart samma lag får t.ex. uppgifter om underlag för flygföretag med säte i ett land utanför EU. fastställande av skatter och avgifter behandlas i är enligt regeringens mening mindre lämpligt att föra in ett krav som tvingar en del utländska P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Förutom att ett sådant krav skulle kunna uppfattas som orättvist skulle det även kräva mer administration och bli onödigt kostsamt för skattskyldiga med säte utanför EU. Ett krav på att utländska skattskyldiga ska företrädas av en skatterepresentant anser regeringen därför inte bör föreskrivas i lagen om skatt på flygresor. Förslaget införs i 9 § i den nya lagen om skatt på flygresor, se avsnitt 3.1, samt föranleder att ändringen införs i 3 kap. 15 § och 7 kap. 1 § i skatteförfarandelagen (2011:1244), se avsnitt 3.29. Dessutom görs en rent författningsteknisk ändring i 7 kap. 1 § i lagen (2017:405) om ändring i lagen (2017:387) om ändring i skatteförfarandelagen, se avsnitt 3.30. Regeringens bedömning: Skatten på flygresor är förenlig med , inklusive reglerna om statligt stöd och energiskattedirektivet. Den är också förenlig med Chicagokonventionen, de bilaterala luftfartsavtalen och internationella åtaganden i övrigt. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Transportstyrelsen för fram att det saknas en EU-rättslig analys om förslagets förenlighet med unionsrätten och specifikt den fria rörligheten för tjänster och rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskaps- ramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, kallat energiskattedirektivet, samt en analys om förslagets förenlighet med Chicago- konventionen, bilaterala luftfartsavtal och internationella åtaganden i övrigt. Av ingressen och artikel 19 i Icaos resolution om införandet av ett globalt marknadsbaserat styrmedel framgår att staterna förbinder sig att de marknadsbaserade klimatstyrmedel för det internationella flyget som beslutas av general- församlingen ska vara de enda som etableras i syfte att det varken ska uppstå en dubbel- reglering eller ett stort antal olika nationella regelverk. Det finns därmed en risk att införandet av en skatt på flygresor i kan möta kraftigt motstånd från andra länder. för fram att skatten skulle stå i strid med Icaos resolution om införandet av ett globalt marknadsbaserat styrmedel och skyldighet att tillämpa detta styrmedel. är av uppfattningen att syftet med skatten är att öka de allmänna skatteintäkterna till staten och att skatten inte är direkt relaterad till kostnader för att erbjuda flyg, flygrelaterade tjänster eller infrastruktur i . Det finns heller ingen indikation på att den föreslagna skatten ska öronmärkas eller allokeras för att finansiera åtgärder på miljöområdet. Den föreslagna skatten skulle därför även stå i strid med Chicagokonventionen och Icaos riktlinjer gällande beskattning på det internationella luftfartsområdet. Specifikt skulle införandet stå i strid med Icaos riktlinjer såsom de anges i Icaos policydokument Doc. 8632, i vilket anges att staterna åtar sig att reducera skatter så långt det är möjligt och planera att ta bort eventuella existerande skatter på internationellt flyg- resande. Skatten står även i strid med de principer som genomsyrar alla Icaos riktlinjer gällande miljörelaterade pålagor. Eftersom skatten verkar införas på miljömässiga grunder kommer den stå i strid med artikel 15 i luftfartsavtalet mellan och . Ingen sådan bedömning av om åtgärderna kan komma att inskränka utövandet av rättigheterna som följer av avtalet har gjorts av den . Inte heller har några åtgärder vidtagits för att mildra inskränkningarna.