prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen föreslår därför att den pågående satsningen tillförs 2018 och regeringen har för avsikt att föreslå att beslutar om motsvarande ökning 2019–2022. Medlen ska framför allt gå till att förstärka personaltätheten och att förbättra arbetsmiljön. Medel inom satsningen får även användas för insatser inom neonatalvården. Utöver förlossningsvården fortsätter rege- ringens satsning på kvinnors hälsa, med in- riktning på primärvården. Som en del i sats- ningen har regeringen även gjort det nationella screeningprogrammet för mammografi avgifts- fritt, samt infört kostnadsfria preventivmedel inom läkemedelsförmånerna för unga . Ytterligare en åtgärd för att förbättra kvinnors hälsa är att verka för att fler kvinnor ska ta del av screening för livmoderhalscancer. För att ingen kvinna ska behöva avstå gyneko- logisk cellprovscreening av ekonomiska skäl föreslår regeringen en satsning på avgiftsfri cellprovtagning till kvinnor . En mer jämlik tandhälsa och ett utvecklat tandvårdsstöd Förbättrad information, kontroll och uppföljning av tandvårdsstödet Regeringen avser att förbättra informationen om det statliga tandvårdsstödet för patienter och allmänheten för att stärka patientens ställning. Vidare ska en regelbunden och samlad analys av tandvårdsstödet i förhållande till målen för tandvården om en god tandhälsa och tandvård på lika villkor genomföras. Detta görs för att möjliggöra utvärdering av tandvårdsreformens måluppfyllelse. Regeringen ser behov av insatser för att få fler som har behov att söka tandvård att göra det. Genom ökad förståelse för varför olika grupper inte besöker tandvården, trots behov, ska metoder utvecklas som kan bidra till en mer jämlik tandvård och tandhälsa. Bland annat mot bakgrund av detta kommer en utredning få i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder som kan bidra till att minska de socioekonomiska skillnaderna i tandhälsa. Även hälsofrämjande insatser ska inventeras genom kartläggning av tandhälsans bestämnings- faktorer. Sjukdomar i munnen påverkar övriga delar av kroppen och vice versa. Ett arbete kommer därför att initieras med syfte att kart- lägga och analysera hinder för en ändamålsenlig samverkan mellan tandvården och hälso- och sjukvården. God mun- och tandhälsa är en förutsättning för en god allmänhälsa och ett gott välbefinnande. Det allmänna tandvårdsbidraget är ett viktigt grundstöd och ett incitament för regelbundna besök för att minska individens framtida tandvårdsbehov. För att ytterligare stimulera till regelbundna besök i tandvården i förebyggande syfte avser regeringen att fördubbla det allmänna tandvårdsbidraget från till för gruppen 22–, för gruppen 30–och för gruppen eller äldre. Reformen föreslås träda i kraft . Detta innebär en satsning på och därefter . Tandvården är avgiftsfri för personer t.o.m. det år de fyller . För gruppen barn och unga höjdes åldersgränsen för avgiftsfri tandvård från P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 det år en person fyller till det år personen fyller . höjs åldersgränsen för avgiftsfri tandvård till och med det år en person fyller och till och med det år personen fyller . Insatser för asylsökandes och nyanländas hälsa Det stora antalet personer som befinner sig i asylprocessen samt de nyanlända har påverkat hälso- och sjukvården. Utmaningarna skiljer sig åt regionalt men regeringens sammantagna bedömning är att landstingen hanterat situa- tionen på ett bra sätt. Flera uppdrag har lämnats till olika myndigheter i syfte att skapa underlag för åtgärder som kan underlätta för hälso- och sjukvården att möta de behov som uppstått. Regeringen beräknar att avsätta 2017–2020 bl.a. till att öka tillgängligheten till vård och behandling för traumatiserade asylsökande och nyanlända (se avsnitt 4 Folkhälsopolitik). Ett modernare synsätt på könstillhörighet Lag om ersättning till personer som drabbats av det tidigare steriliseringskravet Sterilisering som villkor för att få ändra köns- tillhörighet var uttryck för ett synsätt som samhället tar avstånd från och regeringen anser därför att det var fel att kräva detta. Mot den bakgrunden har det utarbetats en departementspromemoria (Ds 2017:6) med förslag till en ny lag som innebär att personer som drabbats av det tidigare steriliserings- kravet i könstillhörighetslagen kommer att kunna ansöka om ersättning av staten. Prome- har remitterats och beredning pågår i . Initiativ till två nya lagar som ska ersätta könstillhörighetslagen. Regeringen har tagit initiativ till två nya lag- förslag – en lag om ändring av juridiskt kön och en lag om tillståndsprövning av vissa ingrepp i könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna. Dessa två lagar föreslås ersätta könstillhörighets- lagen. Initiativet innebär ett särskiljande av den juridiska processen att byta personnummer från P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 den medicinska processen att operera köns- organen och avlägsna könskörtlarna. Regeringen tar därmed nästa steg i arbetet för lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer och att modernisera könstillhörighetslagen, särskilt uti- från den enskildes rätt att definiera sin köns- tillhörighet. Regeringen avser att återkomma till med lagförslag. Säker, effektiv och hållbar läkemedelsanvändning Utredning gällande finansiering och prissättning av läkemedel Dagens system för finansiering och prissättning av läkemedel är både komplext och svår- överskådligt. Regeringen har därför tillsatt en utredning som till ska genomföra en övergripande översyn av den nuvarande modellens finansiering, subvention och prissätt- ning utredningen , subvention och prissättning av läkemedel (dir. 2016:95). Över- synens övergripande mål är ett långsiktigt håll- bart system som möjliggör en samhälls- ekonomiskt effektiv användning av läkemedel och som följer den etiska plattform som gäller inom hälso- och sjukvården som läke- medelskostnaderna kan hållas på en rimlig nivå. Regeringen och SKL enades om en överenskommelse för statens bidrag till lands- tingen avseende läkemedelsförmånerna m.m. Överenskommelsen innebär bl.a. att lands- tingen 2017 får ett statligt bidrag om för kostnaderna för läke- medelsförmånerna. Parterna har mot bakgrund av den pågående långsiktiga översynen enats om vikten av att ha så långsiktiga förutsättningar som möjligt. Parterna är överens om en viljeinriktning att ut- formningen och upplägget av överens- kommelsen i stora delar ska vara desamma även . Arbetet med att ta fram en nationell läkemedel- lista fortsätter. Det övergripande målet är att skapa en samlad bild av en patients läkemedels- behandling, oavsett var i landet patienten har ordinerats eller hämtat ut sina läkemedel. Det nya registret är ett led i arbetet med att öka patientsäkerheten och effektivisera arbetet med ordination och förskrivning av läkemedel. Regeringen föreslår att medel tillförs för utvecklingsarbete vid framtagning av en nationell läkemedelslista med 2019, 2020 och 2021. För regeringen är det viktigt att säkerställa en god tillgänglighet till läkemedel i alla delar av landet och en god patientsäkerhet i apoteksledet. Regeringen planerar att presentera en proposition som bygger på Nya betänkande Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden (SOU 2017:15), där flera förslag för en förbättrad apoteksmarknad presenteras. Bland annat föreslås en förändring av den så kallade 24-timmarsregeln och en lagreglerad returrätt för apoteken i syfte att öka tillgängligheten till läkemedel. Den kommande propositionen kommer utgå från betänkandets förslag som syftar till att höja kvaliteten på apoteken. Reform om utbyte av läkemedel som inte ingår i förmånerna Regeringen avser att lägga fram förslag om att även receptbelagda läkemedel som inte ingår i förmånerna, ska kunna bytas ut på apotek mot ett läkemedel som ingår i förmånerna när det finns utbytbara alternativ. Reformen under- lättar för patienter, vårdgivare och apotek och bedöms bl.a. öka incitamenten för läkemedels- företagen att behålla sina produkter inom förmånerna. För att säkerställa patientsäkerheten och att lever upp till de förutsättningar som EU- rätten föreskriver för tillstånd till försäljning av läkemedel har en departementspromemoria (Ds 2014:14) med förslag om att ta bort be- stämmelserna i läkemedelslagen som innebär att tillstånd till försäljning av vissa antroposofiska medel får lämnas om det finns särskilda skäl tagits fram och remitterats. Regeringen arbetar vidare med promemorians förslag och avser att återkomma med en proposition. Annan vård och behandling än den som bedrivs inom den etablerade vården Regeringen har tillsatt en utredning Ökat patientinflytande och patientsäkerhet inom annan vård och behandling än den som bedrivs inom den etablerade vården (dir. 2017:43) om hur annan vård och behandling än den som bedrivs inom den etablerade vården kan bli patientsäker och en del av patientens valfrihet. I utredningen ingår bl.a. att kartlägga aktuella forskningsresultat och pågående forskning när det gäller behandlingsmetoder som används utanför den etablerade vården samt kartlägga vilka olika utvärderingsmetoder som används för dessa behandlingsmetoder. I utredningsupp- draget ingår även att lämna förslag till ett system som säkerställer att patienter får sådan informa- tion som är nödvändig för att göra välövervägda vårdval och för att undvika oseriösa och farliga behandlingsalternativ. Utredningen syftar också till att bidra till att öka kontakterna mellan den etablerade vården och den vård som är utanför den etablerade vården. Utredaren ska även utreda om rätten att behandla vissa allvarliga psykiska sjukdomar och störningar bör begränsas för den som inte är hälso- och sjukvårdspersonal. Utredaren ska lämna sitt slutbetänkande . Läkemedels påverkan på miljön Läkemedelsrester som kommer ut i miljön förorenar vatten och mark samt kan orsaka all- varliga skador. Regeringen avser att fortsätta verka för ökad miljöhänsyn i Europeiska unionens läkemedels- lagstiftning och internationellt. Regeringens arbete tar sin utgångspunkt i det särskilda etapp- målet till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och de insatser som beskrivs i propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikalie- politiken (prop. 2013/14:39). Europeiska kommissionen har t.ex. för avsikt att ta fram en strategi om läkemedel i miljön till . Frågan om läkemedel i miljön har även kopplingar till arbetet mot antibiotika- resistens (avsnitt 4 Folkhälsopolitik). Den viktigaste åtgärden för att minska ut- släppen är att skapa incitament för att införa rening av avloppsvatten. Regeringen avsätter 2018–2020 för att avlägsna läkemedel i miljön genom t.ex. avancerad avloppsrening (se utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård). Av de avsätts för att inrätta ett kunskaps- centrum för läkemedel i miljön. och miljö ska bidra till att samla svenska aktörer i arbetet för att uppnå P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 etappmålet om ökad miljöhänsyn i EU:s läke- medelslagstiftning och internationellt, enligt propositionen (2013/14:39). Centrumet ska utgöra en plattform för dialog och samarbete mellan olika aktörer och för forskning om miljöeffekter. Det ska ha till uppgift att bidra med underlag för samhällets beslutsprocesser och policyutveckling inom området. Därmed kommer centrumet också fylla den funktion som försvann i och med att forsknings- programmet MistraPharma avslutades verksamhet. Utveckling inom EU avseende läkemedel och medicinteknik Ett antal förändring på EU-nivå medför för- ändringar för svensk del. Till exempel medför förordning (EU) nr 536/2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel nya krav. Regeringen avser att lämna en pro- position till med förslag som syftar till att anpassa svensk rätt till förordningen. Ett annat område med nya EU-förordningar är medicintekniska produkter. Förordningarna innebär bl.a. att den myndighet som är ansvarig för anmälda organ får utökade uppgifter. bedöms som mest lämpad. Som en följd av att ska lämna unionen kommer övriga medlemsstater att behöva bistå den Europeiska läkemedelsmyndig- heten () i det arbete som den utför. är redo att ta på sig ytterligare uppgifter, av det arbete som utför. Förändringarna innebär att behöver tillföras ytterligare resurser om sammantaget . God beredskap inom hälso- och sjukvården Regeringen har beslutat om en nationell säker- hetsstrategi. Att värna individens och befolk- ningens hälsa ställer krav på hälso- och sjuk- vårdens beredskap och förmåga att förebygga, stå emot och hantera allvarliga händelser och kriser. En förändad hotbild när det gäller terrorhändelser ökar kraven på hälso- och sjukvårdens beredskap. Återupptagandet av planeringen för totalförsvaret medför att P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 hälso- och sjukvården måste ha en beredskap för att värna den civila befolkningen men också för att stödja försvarsmakten. Rege- ringen avser därför att förstärka hälso- och sjukvårdens arbete med civilt försvar med . 3.7.11:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 35 408 tkr prisnivå. 3Motsvarar 35 408 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys förvaltningsutgifter. Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:2 social utvärdering 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 82 724 tkr prisnivå. 3Motsvarar 82 627 tkr prisnivå. Anslaget får användas för social utvärderings (SBU) förvalt- ningsutgifter. Anslaget ökades med 2016 och 2017 för myndighetens uppgift att sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betyd- else för uppkomst av sjukdomar. föreslås och beräknas motsvarande nivå. Finansiering sker från anslaget 2:2 Inspektionen från social- försäkringen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 social utvärdering Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 social utvärdering . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 143 295 tkr prisnivå. 3Motsvarar 143 295 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) förvaltnings- utgifter. Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:4 Tandvårdsförmåner 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statliga tandvårdsförmåner enligt lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, enligt socialförsäkrings- balken och enligt lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. En mindre del av anslaget får användas för utgifter för kompetens- centrum på tandvårdsområdet. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att tandvård stegvis ska komma att erbjudas avgiftsfritt för unga vuxna t.o.m. det år de fyller , respektive (avsnitt 4.8 samt utg.omr. 25 Allmänna bidrag till kommuner). Lagändringen avseende trädde i kraft . Övriga lagändringar kommer att träda i kraft respektive . Mot bakgrund av att dessa åldersgrupper inte längre belastar det statliga tandvårdsstödet föreslås anslaget minskas med 2018 samt beräknas minska med . Finansiering av reformen i sin helhet regleras inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk ut- jämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Anslagsnivån och framåt revideras jämfört med anvisade medel 2017 eftersom detta anslag är av en anslagstyp vars nivå anpassas efter utgiftsprognoser . Utgifts- utvecklingen för anslaget är främst beroende av ersättningsnivåer och antal personer som besöker tandvården. Anslaget beräknas öka successivt vilket främst förklaras av en kombination av befolknings- och prisökningar. Det allmänna tandvårdsbidraget (ATB) för personer höjdes . I budget- propositionen ökades anslaget med . före- slås anslaget öka med ytterligare 50 miljoner kro- nor. och framåt beräknas motsvarande nivå. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 för höjt allmänt tandvårdsbidrag. och framåt beräknas för samma ändamål. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Tandvårdsförmåner Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 6 anvisas under anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner . beräknas anslaget till 6 respektive 6 . 3.7.51:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för det sär- skilda statsbidraget till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånerna. Syftet är att ändamålsenliga och säkra läkemedel ska kunna förskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde. Anslaget får även användas för att ersätta landstingen och Kommuner och Landsting (SKL) för vissa kostnader inom läke- medelsområdet som inte ingår i läkemedels- förmånerna. beslutades och utbetalades bidrag om till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånerna m.m. Utbetalningen som skulle genomförts tidigarelades till , vilket ledde till att anslagskrediten användes och att anslaget därmed fick ett negativt ingående överföringsbelopp 2016 på . överenskommelse mellan staten och SKL om statens bidrag till landstingen för kost- nader för läkemedelsförmånerna m.m. fanns en vinst- och förlustdelningsmodell. Den innebar att om kostnaderna över- eller understeg det bidragsbelopp som staten och SKL kommit överens om med så skulle parterna dela lika på det över-/understigande beloppet. Kostnaderna för hepatit C-läkemedel blev 2016 högre än övererenskommet belopp vilket innebar att staten har utbetalat ytterligare i bidrag till landstingen . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Trots att januariutbetalningen tidigarelades till blev kostnaderna för läkemedelsförmånerna 2016 högre än vad som beräknades när anslagsnivån fastställdes. Det innebar att anslagskrediten användes och att anslaget hade ett negativt ingående överföringsbelopp på . I samband med propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget med för att hantera de ökade läkemedels- kostnaderna. ingick regeringen och SKL en överenskommelse kring formerna för statens bidrag till landstingen avseende läkemedelsför- månerna m.m. för . Av överenskommel- sen framgår att parterna är överens om en vilje- inriktning att utformningen och upplägget av överenskommelserna ska vara desamma. Överenskommelsen innebär att statens bidrag till landstingen för deras kostnader 2017 uppgår till . I detta belopp ingår ett bidrag om för läkemedel för behandling av hepatit C. Därutöver får lands- tingen ett bidrag för ett antal kostnadsposter som inte heller ingår i läkemedelsförmånerna, t.ex. dosdispensering, kompensation för vissa rekvisitionsläkemedel och förbrukningsartiklar. I överenskommelsen uppgår detta belopp till . Bidraget till landstingen från anslaget utbetalas med två månaders fördröjning, vilket medför att överenskommet belopp och anslagsbelopp skiljer sig åt. Överenskommelsen innebär också att lands- tingen och staten ska dela på utfallet av den åter- bäring som gemensamt framtagna sidoöverens- kommelser inom ramen för TLV:s ärendehand- läggning resulterar i. ska av återbäringen tillfalla landstingen och tillfalla staten. ska av återbäringen tillfalla lands- tingen och tillfalla staten. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 26 anvisas under anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna . beräknas anslaget till 25 respektive år. 3.7.61:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Den beräknade statliga ålderspensionsavgiften uppgår till 174 tkr. Beloppet består av en preliminär avgift om 476 tkr samt regleringsbelopp om –302 tkr. Anslaget får användas för utgifter för bidrag och statsbidrag för att genom riktade insatser arbeta för att säkerställa att hälso- och sjukvården håller en god tillgänglighet och kvalitet, baseras på kunskap, är behovsanpassad och effektiv, samt stärker patientens delaktighet i vården. Anslaget får även användas för bidrag och statsbidrag för att förbättra förutsättningarna för ökad be- manning inom vården, för professionen att ut- föra sitt arbete och för att hälso- och sjukvårdens resultat följs upp på ett öppet och jämförbart sätt. Därtill får anslaget användas för att för- bättra förutsättningarna för att kunskap och erfarenheter tas tillvara för att förbättra hälso- och sjukvården liksom för en god och mer jäm- lik vård. Inom ramen för anslaget får medel också användas för utbetalning av ersättning i vissa fall vid ingripanden för att förhindra spridning av en smittsam sjukdom, ersättning till smittbärare samt statlig ålderspensionsavgift kopplad till ersättning till smittbärare. Detta anslag får också användas för utgifter för insatser inom regeringens arbete med hälso- och sjukvård och folkhälsa. Medel inom anslaget får användas för överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL). Anslaget får dessutom användas till bidrag till nationella och internationella organisationer inom folkhälso- och sjukvårdsområdet, andra internationella åtaganden på området, samt för forskning inom farmaci.