prop · H403130 · 2017-05-30 00:00:00 — Rollen som buffert finns eftersom de löpande inbetalda pensions- avgifterna inte är lika stora som utbetalda pensionsbelopp till dagens pensionärer. När inbetalningarna till systemet är större än utbetalningarna sparas överskottet i Första–Fjärde AP-fonderna. På motsvarande sätt tas medel från nämnda fonder när utbetalningarna är större än inbetalningarna. är också en buffertfond men har inga betalningsflöden gentemot pensionssystemet. I figur 3.1 redovisas de årliga nettoflödena mellan inkomstpensionssystemet och AP-fonderna (Första–Fjärde AP-fonderna) efter administrationskostnader. Nettoflödet mellan pensionssystemet och Första– -16 -17 -21 -21 -36 -37 -37 -37 KÄ LLA: PENSIONSMYNDIGHETEN, FEBRUARI 2017 Som framgår av figuren var inbetalningarna till pensionssystemet större än utbetalningarna (2001‒2008) med det nya pensionssystemet. tillfördes AP-fonderna sammanlagt . vände betalningsströmmarna och under åren 2009‒2016 användes sammanlagt från AP-fonderna för att finansiera pensionsutbetalningar. För hela perioden 2001‒2016 uppgick således nettoutflödet från AP-fonderna till . Underskotten beror på att den stora generationen födda har börjat ta ut pension. Enligt prognoser kommer Första–Fjärde AP-fonderna fortsätta att bidra till finansieringen av inkomstpensionerna över överskådlig framtid. beräknas överföringen uppgå till , vilket motsvarar av fondvärdet vid årets början. –2021 beräknas överföringen vara runt . För hela perioden –2021 beräknas överföringen sammanlagt uppgå till . 3.2Rollen som långsiktig finansiär Regeringens bedömning: Buffertfonderna har bidragit positivt till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. uppgick deras samlade resultat till och sedan starten uppgår det ackumulerade resultatet till . Vid slutet av uppgick det samlade buffertkapitalet till . Buffertfondernas andel av inkomstpensionssystemets tillgångar har ökat från till slutet av 2016. Buffertfondernas avkastning har uppvisat stora variationer över åren. Den genomsnittliga avkastningen efter kostnader överstiger dock mer än väl inkomstindex både och . perioden –2016 uppgår buffertfondernas genomsnittliga avkastning efter kostnader till medan inkomstindex, som ligger till grund för uppräkningen av skulden, i genomsnitt ökat En stor del av resultatet förklaras av en hög andel aktier i kombination med en stark utveckling på de tredjedelar av det ackumulerade resultatet . Första–Fjärde AP-fonderna har fortsatt att sprida riskerna genom att bl.a. öka allokeringen av kapitalet till alternativa tillgångar som andelarna aktier och räntebärande tillgångar De senaste årens låga räntor har varit en av drivkrafterna För att stärka Första–Fjärde AP-fondernas förutsättningar att uppnå målet för förvaltningen, att långsiktigt maximera avkastningen, har inlett ett arbete med att ta fram förslag till hållbarhetsfrågor i förvaltningen. Skälen för regeringens bedömning Första–Fjärde och Sjätte samlade resultat uppgick till eller (efter kostnader). Det ackumulerade resultatet vid slut uppgick till , vilket motsvarar en genomsnittlig avkastning på 2001. Som jämförelse har inkomstindex i genomsnitt stigit . Den långsiktiga avkastningen ligger därmed betydligt högre än inkomstindex som ligger till grund för uppräkningen av skulden i inkomstpensionssystemet. Buffertfonderna har följaktligen bidragit positivt till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. Buffertfondernas arbete med att på olika sätt förbättra portfölj- diversifieringen genom kompletterande investeringar och förvaltings- strategier bedöms bidra till minskade svängningar i buffertkapitalet. I syfte att stärka Första–Fjärde AP-fondernas möjlighet att uppnå målet för förvaltningen, att långsiktigt maximera avkastningen, har inlett ett arbete med att ta fram förslag till ändrade placeringsregler och moderniserad styrning av hållbarhetsfrågor i förvaltningen. Ambitionen är att de nya placeringsreglerna ska börja tillämpas (se avsnitt 6.2). Buffertfondernas lagfästa mål och uppdrag AP-fondernas uppdrag är att förvalta fondmedlen så att de blir till största möjliga nytta för försäkringen för inkomstgrundad ålderspension. Förvaltningen ska ta sin utgångspunkt i pensionssystemets åtagande. Målet är att långsiktigt maximera avkastningen i förhållande till risken i placeringarna. Den totala risknivån i förvaltningen ska vara låg, vilket inte ska tolkas som ett mål att minimera risken. Av det följer däremot ett krav på god riskspridning. Risk och avkastning ska tolkas i termer av Första–Fjärde AP-fonderna har identiska uppdrag att förvalta diversifierade portföljer bestående av marknadsnoterade aktier och räntebärande instrument, inhemska såväl som utländska. också möjlighet att investera i onoterade fastighetsaktier samt en mindre del i riskkapitalbolag och fonder som i sin tur investerar i onoterade Övergripande styrs investeringarna av de placeringsregler som fastställt i lagen om allmänna pensionsfonder (AP-fonder), se Med placeringsreglerna som yttre ram ska styrelsen för Vid valet av nivå på risktagandet ska fonderna sträva efter neutralitet mellan olika generationers intressen (prop. 1999/2000:46 s. 79). De nuvarande placeringsreglerna grundar sig på de regelverk och finansiella modeller som användes . Seden dess har både de makroekonomiska och de tekniska förutsättningarna förändrats. För att stärka Första–Fjärde AP-fondernas förutsättningar att uppnå målet för förvaltningen, att långsiktigt maximera avkastningen, har inlett ett arbete med att ta fram förslag till ändrade placeringsregler och moderniserad styrning av hållbarhetsfrågor i förvaltningen (se även avsnitt 6.2). Behovet av att se över placeringsreglerna har också lyfts fram i utvärderingar av AP-fondernas verksamhet . uppgick det samlade resultatet för Första–Fjärde och Sjätte (buffertfonderna) till efter kostnader. Sedan det nuvarande pensionssystemet infördes har buffertfonderna genererat ett ackumulerat resultat (avkastning) på (efter kostnader). Av det ackumulerade resultatet står för , eller två tredjedelar. Resultat bygger till stor del på de börsuppgångar som följt efter den stora nedgången 2008, då världens börser föll med . Expansiv penningpolitik och låga räntor har bidragit till börsuppgången. På samma sätt som de senaste årens starka börsutveckling bidragit till buffertfondernas positiva resultat fick också de kraftiga börsnedgångarna 2001–2002 och 2008 resultatet att falla betydligt. Ett svagare resultat redovisades även då bl.a. statsfinansiella problem i bidrog till ökad osäkerhet på finansmarknaderna. Buffertfondernas resultat i miljarder kronor och i procent redovisas i figurerna 3.2 och 3.3. Figur 3.2 Buffertfondernas samlade resultat efter kostnader i miljarder kronor KÄ LLA: 9 (GRUNDDATA FRÅ N AP1– AP4 OCH AP6) I figur 3.3 redovisas buffertfondernas samlade resultat (efter kostnader) uttryckt i procent. uppgick resultatet (avkastningen) till . Detta kan jämföras med att den genomsnittliga årliga avkastningen är . Det enskilda året med högst avkastning var 2009, då avkastningen uppgick till . Resultatet speglar bl.a. den uppgång som världens börser uppvisade efter de kraftiga börsfallen i samband med den globala finanskrisens utbrott året innan. Under visade buffertfonderna sitt historiskt sämsta resultat, vilket var -21,. Figur 3.3 Buffertfondernas samlade resultat efter kostnader i procent -1,9 -10,0 -4,9 -20,0 -15,0 -30,0 -21,6 KÄ LLA: 9 (GRUNDDATA FRÅ N AP1– AP4 OCH AP6) 2016/17:130 Buffertkapitalets utveckling Vid slut uppgick det förvaltade kapitalet i buffertfonderna till , vilket var mer än vid föregående års slut. Sedan det nuvarande pensionssystemet infördes har buffertkapitalet ökat med . har buffertfonderna betalat ut för att täcka underskott i inkomstpensionssystemet. I figur 3.3 redovisas buffertkapitalets utveckling . Figur 3.4 Buffertfondernas kapital jämfört med om kapitalet hade utvecklats i takt med inkomstindex SIMULERADE RESULTAT FÖ R INKOMSTINDEX BASERAS PÅ ANTAGANDET ATT FONDKAPITALET VÄ XER MED EN AVKASTNING SOM MOTSVARAR INKOMSTINDEX OCH Å RLIGA Vid slut utgjorde buffertfondernas andel av tillgångarna i inkomstpensionssystemet . Detta är en ökning , då andelen var . Den största (och resterande) delen av tillgångarna i inkomstpensionssystemet utgörs av framtida avgiftsinkomster. Dessa avgiftsinkomster har störst betydelse för nivån på framtida pensioner och grundas på den realekonomiska och befolkningsmässiga utvecklingen. Buffertfondernas resultat jämfört med inkomstindex Buffertfondernas bidrag till pensionssystemet kan utvärderas utifrån fondernas avkastning i relation till inkomstindex. Inkomstindex ligger till grund för uppräkningen av skulden i inkomstpensionssystemet. visar jämförelsen att buffertfondernas resultat på efter kostnader vida översteg inkomstindex som var . har buffertfondernas genomsnittliga avkastning efter kostnader varit , jämfört för inkomstindex. Jämförelsen kan också göras genom att relatera buffertfondernas faktiska resultat med de simulerade resultat som skulle ha uppkommit om buffertkapitalet i stället hade utvecklats i takt med inkomstindex. Av denna analys framgår att det ackumulerade överskottet i buffertfonderna överstiger uppräkningen enligt inkomstindex med vid slut. Analysen visar att buffertfondernas resultat varierat betydlig mer än inkomstindex (se figur 3.3). De kraftiga börsfallen 2001–2002 innebar att det ackumulerade resultatet understeg inkomstindex . Åren 2005–2007 var bidraget från buffertfonderna positivt, men i samband med finanskrisens mer akuta skede 2008 vände utvecklingen för att återigen bli lägre än inkomstindex. har buffertfondernas kapital varit högre än om det skulle ha utvecklats i takt med inkomstindex (se figur 3.4). Resultat i jämförelse med fondernas målsättning Styrelsen i respektive AP-fond (Första–Fjärde) sätter det övergripande avkastningsmålet för fonden. Fondernas mål har skiljt sig åt och har över tiden ändrats utifrån nya marknadsförutsättningar. uttrycker alla fyra fonderna det långsiktiga avkastningsmålet i reala termer; för Första och Tredje AP-fonderna och för Andra och Fjärde AP-fonderna. Varje fond väljer hur dess tillgångar ska allokeras (fördelas) inom ramen för de lagstadgade placeringsbestämmelserna (bilaga 2). Av utvärderingen som redovisas i figur 3.4 framgår att Första–Fjärde AP-fonderna har uppnått sina långsiktiga avkastningsmål sedan starten och . För den senaste tioårs- perioden har samtliga fonder uppnått sina långsiktiga avkastningsmål, förutom Andra AP-fonden. Här är dock viktigt att notera att Andra AP- fonden haft ett högre avkastningsmål än de övriga. Notera också att fondernas avkastningsmål har räknats om till nominella mål i figuren. Första–Fjärde AP-fondernas målsättning och resultat 015, mellan 2001-14 var målsättningen realt. som målsättning att nå en real avkastning på 4.5 KÄ LLA: 9 (GRUNDDATA FRÅ N AP1– AP4) Högst genomsnittlig årlig avkastning sedan starten har Fjärde AP- fonden haft (6,). Detta gäller även den senaste tioårsperioden (6,) och den senaste femårsperioden (12,). Lägst avkastning har Första AP-fonden haft (5,) liksom (10,). För den senaste tioårsperioden har Första AP-fonden tillsammans med Tredje AP-fonden haft lägst genomsnittlig årlig avkastning (5,). var de fyra fondernas avkastning mellan , vilket var bland de minsta skillnaderna ett enskilt år sedan starten. Andra AP-fonden hade högst avkastning (10,) medan Första AP-fonden hade lägst (9,). Resultat i jämförelse med fondernas risk Första–Fjärde AP-fonderna har olika tillgångsallokering vilket gör att de bl.a. har olika exponering mot marknadsrisk6. Förenklat ökar en fond med hög marknadsrisk mer i värde än en fond med låg marknadsrisk när marknaden stiger som fonden med högre marknadsrisk också minskar mer i värde när marknaden faller. För att kunna göra en rättvisande jämförelse med hänsyn till marknadsrisk utvärderas fondernas avkastning med två olika riskmått. Den riskjusterade avkastningen kan mätas som sharpekvot, vilket är erhållen avkastning utöver riskfri ränta dividerat med volatiliteten i 6Marknadsrisk är förlustrisken kopplad till ofördelaktig utveckling på de finansiella marknaderna, t.ex. för räntor, aktier och valutor. I den högra delen av figur 3.5 framgår att sharpekvoten7 Skr. 2016/17:130 varit hög för samtliga fonder både och under de senaste fem åren sett ur ett historiskt perspektiv. Detta förklaras till stor del av aktiemarknadens relativt stabila och starka utveckling jämfört med de perioder som inkluderar stora svängningar under börsfallen 2001–2002 och 2008. Av utvärderingen framgår också att skillnaden i fondernas avkastning är mindre efter riskjustering. Detta visar att risknivån har haft betydelse för resultatet. Figur 3.6 Value at Risk för Första–Fjärde AP-fondernas totalportfölj och likvidportfölj Jämförelse av VaR och total avkastning, Procent Genomsnittlig VaR som andel av portfölj Genomsnittlig VaR som andel av portfölj VaR har uppskattats ex-post på daglig basis baserat enomsnittliga värdet för VaR över tidsperioder beräknas som genomsnittet av dagliga KÄ LLA: 9 (GRUNDDATA FRÅ N AP1– AP4) Ett annat riskmått för utvärdering av tillgångsförvaltning är Value-at- Risk (VaR). Detta mått visar den maximala förlust som en portfölj med en viss sannolikhet riskerar baserad på historiska utfall. I figur 3.6 redovisas Första–Fjärde AP-fondernas VaR för både totalportföljen och likvidportföljen. Eftersom totalportföljen innehåller onoterade tillgångar (där marknadsvärden uppskattas med relativt låg frekvens) redovisas även likvidportföljen separat (likvidportföljen innehåller inte onoterade tillgångar). Av figuren framgår att Fjärde AP- fondens högre avkastning i totalportföljen till viss del har skapats genom ett högre VaR. Skillnaden är dock relativt liten mellan fonderna, särskilt för likvidportföljerna. Den huvudsakliga förklaringen till att VaR (liksom 7 Sharpekvoterna kan avvika från fondernas egna redovisade värden då samma definition av riskfri ränta använts för samtliga fonder över hela tidsperioden. Historiskt har fonderna använt olika definitioner av riskfri ränta, men använder Första–Fjärde AP- fonderna samma definition för riskfri ränta. 2016/17:130 för sharpekvoten) är lägre är att tioårsperioden inkluderar finanskrisen då volatiliteten var hög. Även om VaR och volatilitet är etablerade mått bör det lyftas fram att det finns en debatt om huruvida måtten är relevanta för en pensionsfond med lång tidshorisont och utan solvenskrav. Avkastning i jämförelse med utländska Regeringens bedömning: Buffertfondernas avkastning är i nivå med ett urval av utländska pensionsfonder. Skälen för regeringens bedömning studie visar att de svenska buffertfonderna har haft en bättre avkastning än utländska pensionsfonder (10,8 jämfört ) och en marginellt sämre avkastning (5,9 jämfört ). Buffertfondernas tillgångsallokering ligger således i nivå med de utländska pensionsfonderna, även om det finns en viss spridning. Jämförande studie om avkastning med utländska pensionsfonder Buffertfonderna kan jämföras med ett antal utländska pensionsfonder som har liknande uppdrag i respektive lands pensionssystem. Skillnader i fondernas uppdrag, placeringsregler, risktolerans, investeringsinriktning, valutaeffekter och marknadsutvecklingen på respektive hemmamarknad gör att jämförelser bör göras med viss försiktighet. Som framgår av figur 3.7 visar jämförelse att de svenska buffertfonderna har haft en bättre avkastning än utländska pensionsfonder (10,8 jämfört ) och en marginellt sämre avkastning (5,9 jämfört ). var buffertfondernas avkastning högre än genomsnittet för de jämförda fonderna (9,7 jämfört ). Denna jämförelse bör dock tolkas särskilt försiktigt på grund av skillnader i räkenskapsår och datatillgänglighet. Buffertfondernas avkastning i jämförelse med Procent (lokal valuta) Procent (lokal valuta) ▪ Buffertfond som, tillsammans med CDPQ, utgör och förvaltar obligatoriska Buffertfond i det statliga pensionssystemet med uppgift att förvalta kapital för långsiktig Förvalta pensionen för holländska medborgare anställda inom offentlig sektor ▪ Förvalta pensioner för statligt anställda i Placera kapital på bästa sätt till låg risk för Garantera statliga pensionsåtaganden, fördela oljeförmögenhet på framtida 1 Alternativa tillgångar inkluderar bland annat private equity, fastigheter, infrastruktur, derivat, samt övrigt; 2 Per ; 3 Per ; 4 Per 5 AP1-4 samt 6 6 Redovisad avkastning till Danska Finanstilsyn, inkluderar både investeringsportföljen och hedgeportföljen 7 Genomsnittet inkluderar ej buffertfonderna 8 Avkastningstalen är från senast tillgängliga årsredovisning eller kvartalsrapport. På grund av olika räkenskapsår avser avkastningssiffror olika tidsperioder 9 Baserat på bäste tillgängliga data kring innehav och/eller exponering från årsredovisningar eller kvartalsrapporter. Estimat berkenats där data för exact portföljinnehav inte är tilgängligt. 2016/17:130 KÄ LLA: 9 (GRUNDDATA FRÅ N Å RSREDOVISNINGAR OCH OANDA) De utländska pensionsfonderna har viss spridning sinsemellan när det gäller tillgångsslagens andelar av portföljerna. Av figur 3.7 kan konstateras att buffertfondernas andelar ligger inom denna spridning. Här bör också nämnas att buffertfondernas andel alternativa investeringar först har närmat sig de utländska pensionsfondernas andelar. Buffertfondernas andel aktier ligger ungefär i mitten jämfört med de utländska pensionsfonderna, liksom deras andel i aktier på hemmamarknaden. Första–Fjärde AP-fondernas andel aktier på hemmamarknaden är 10–, medan motsvarande andel för de utländska pensionsfonderna är 7–. Liksom för branschen som helhet har buffertfondernas övervikt mot hemmamarknaden minskat . 3.4Tillgångsallokering och avkastning per tillgångsslag Regeringens bedömning: Första–Fjärde AP-fonderna har anpassat sin övergripande tillgångsförvaltning på ett rimligt sätt inom givna placeringsregler. Den ökade andelen alternativa investeringar har genererat en god avkastning och kan bidra till en dämpande effekt på resultatnedgången vid en negativ utveckling på aktiemarknaden. Skälen för regeringens bedömning Första–Fjärde AP-fondernas successiva omallokering mot en större andel alternativa tillgångar och motsvarande minskad andel räntebärande tillgångar och aktier har bidragit till en mer diversifierad portfölj. En god avkastning för alternativa investeringar och en relativt begränsad volatilitet ger stöd för att omallokeringen varit välmotiverad. Dessutom innebär det nuvarande lågränteläget att resultatet är mer känsligt än tidigare för en negativ utveckling på aktiemarknaden, då de räntebärande tillgångarna inte kan förväntas agera buffert på samma sätt som i tidigare situationer då aktiemarknaden utvecklas negativt. Det ökade inslaget av alternativa investeringar kan dock förväntas ha en dämpande effekt vid en eventuell svagare utveckling på aktiemarknaden. Första–Fjärde AP-fondernas samlade tillgångsallokering Buffertfondernas självständighet gör att de utvecklat sina egna förvaltningsmodeller och att fonderna allokerar sina tillgångar olika. Nedan redovisas hur den samlade tillgångallokeringen för Första–Fjärde AP-fonderna har utvecklats sedan start , då de nuvarande placeringsreglerna trädde i kraft (se bilaga 2). Som framgår av figur 3.8 var andelarna relativt stabila , då ett skifte påbörjades för att öka andelen alternativa investeringar som andelen aktier och Ungefär påbörjades ett mindre skifte som innebar att andel aktier i tillväxtmarknader ökade, delvis på Skr. 2016/17:130 bekostnad av en något lägre andel svenska aktier. är dock större än dess vikt på den globala aktiemarknaden (s.k. home bias). Figur 3.8 Tillgångsallokering Första–Fjärde AP-fonderna8 Procent av fondernas faktiska portfölj; = SEK miljarder Genomsnittlig total tillgångsallokering1 för AP1-4 1 Årlig genomsnittlig tillgångsallokering 2Overlaymandat, TAA, etc. 3Alternativa tillgångar omfattar fastigheter, private equity, hedgefonder, konvertibler, jordbruk, infrastruktur mm. 4Tillgångsallokeringen för AP3 2010-16 är indikativ då en exakt konvertering av riskklasser till tillgångsklasser ej kan göras 5Tillgångsklassen ”Övrigt” inkluderar ränteterminer motsvarande av totala tillgångar . Enligt AP2s definition inkluderas dessa i tillgångsklassen ”Räntor” KÄ LLA: 9 (GRUNDDATA FRÅ N AP1– AP4) Första–Fjärde AP-fondernas avkastning per tillgångsslag Den historiska och förväntade avkastningen och risken varierar för de olika tillgångsslagen. Högst genomsnittlig avkastning visar alternativa tillgångar som i genomsnitt haft en avkastning på . har risken i termer av volatilitet varit mindre för alternativa tillgångar jämfört med aktier. Detta beror delvis på att tillgångsslaget värderas mer sällan än aktier, men även på att riskspridningen inom tillgångsslaget är stort (från infrastruktur till private equity). Den genomsnittliga avkastningen från fondernas aktieinnehav har varit , medan räntebärande tillgångar i genomsnitt har haft en årlig avkastning på . Risken i termer av volatilitet har varit betydligt högre för aktier än för räntebärande tillgångar. var avkastningen för aktier negativ, medan räntebärande tillgångar visat en lägre men stabilare avkastning över tiden (figur 3.9). 8 Figuren beskriver fondernas genomsnittliga allokering , medan allokeringen per fond i avsnitt 5 avser andelar och belopp vid slutet av . Avkastning per tillgångsslag Första–Fjärde AP- Genomsnittlig avkastning1 per tillgångsslag3, procent Estimerad avkastning2 2013-2016, procent 1 Genomsnittlig avkastning för Första till Fjärde AP-fonderna per tillgångsslag 2 Estimerad avkastning 2013-2016 efter netto externa förvaltningskostnader för onoterade tillgångar, men före alla övriga redovisade kostnader, ej justerat valutaeffekter 3 AP1, AP2 samt AP4 KÄ LLA: 9 (GRUNDDATA Å RSREDOVISNINGAR OCH AP1-AP4) Det finns ingen gemensam definition för alternativa investeringar utan det anses ofta vara tillgångar av mer illikvid karaktär där investeringshorisonten är lång och investeringsprocessen mer komplex. Exempel på alternativa investeringar är fastigheter, jordbruk, skog, infrastruktur, private equity och hedgefonder. Syftet med att investera i alternativa investeringar är att skapa en högre riskjusterad avkastning eftersom tillgångarna har låg korrelation med tillgångar som aktier och räntor. Sammanfattning: AP-fondernas resultat och värdeutveckling är starkt beroende av utvecklingen på finansmarknaderna. börsuppgångar sedan finanskrisen och fallande räntor sedan har bidragit till AP-fondernas resultat. Som beskrivs ovan är AP-fondernas resultat och värdeutveckling starkt beroende av utvecklingen på finansmarknaderna. kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna utgörs av aktier. utvecklingen på världens aktiemarknader har stor betydelse för fondernas Detsamma gäller för Sjunde AP-fonden där förvalsalternativet Såfa (inom premiepensionssystemet) har en hög exponering mot aktier. Sedan de kraftiga börsnedgångarna i samband med finanskrisen har Skr. 2016/17:130 merparten av världens aktiebörser stigit , med undantag då bl.a. stigande statsskulder i bidrog till ökad osäkerhet på finansmarknaderna. har fallande räntor varit den huvudsakliga trenden. De fallande marknadsräntorna har haft en positiv inverkan på AP-fondernas resultat. De mer direkta effekterna påverkar den tredjedel av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna som utgörs av räntebärande tillgångar. När marknadsräntan faller stiger värdet av obligations- innehaven som framtida avkastning från nya räntebärande tillgångar minskar. De lägre räntorna har även haft en positiv inverkan för värderingen av aktiebörserna, liksom för värderingen av alternativa tillgångar. Drygt en femtedel av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna utgörs av alternativa investeringar (fastigheter, infrastruktur och hedgefonder m.m.). Resultatet från dessa tillgångar påverkas inte lika mycket av marknadssvängningar som för aktier och räntor.