prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — För att an- passa exportfinansieringen till kundernas behov i enlighet med exportstrategin ska fortsätta att sänka trösklarna för små och medelstora företag i samband med export. I samarbete med och aktiebolaget () undersöker vägar att öka möjligheten till exportlån för lägre belopp. Garantigivningen ska bidra till hållbara investeringar och minskad klimatpåver- kan. Systemet med statsstödda exportkrediter som hanteras av SEK är centralt för möjligheten att kunna erbjuda exportfinansiering på de löptider som svensk exportindustri efterfrågar. Myndigheter och övriga aktörer möjligheter att möta exportföretagens efterfrågan är avgörande för företagens möjligheter att täcka risker och be- hålla sin internationella konkurrenskraft. För att säkra efterfrågan lämnas ramarna för exportkre- ditgaranti och investeringsgarantier oförändrade. Business är statens och näringslivets centrala serviceorgan för export- och investe- ringsfrämjande åtgärder. Inom ramen för sitt statliga uppdrag erbjuder Business goda möjligheter för internationell affärsutveckling genom att möta företagens behov. SEK:s låneram ger en möjlighet att finansiera utlåning beviljad i CIRR-systemet utan refinan- sieringsrisk och systemet kan därigenom löpan- de finansieras med kortare, billigare, upplåning än om låneramen inte fanns. Det skapar förut- sättningar för ett bättre finansiellt resultat i CIRR-systemet, vilket är en del av statens finan- siella resultat. Därför föreslås SEK en låneram om . Det finansiella resul- tatet för SEK:s verksamhet med statsstödda exportkrediter varierar mellan olika år. Ett anslag för CIRR-krediter inrättas för att kunna hantera underskott i systemet. Hållbart företagande är en självklar hörnsten i ett modernt och konkurrenskraftigt näringsliv. Hållbarhet är också en bärande del i många svenska företags affärsmodeller och omfattar bl.a. mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö- hänsyn och antikorruption, men också jäm- ställdhet, barnrättsperspektiv, mångfald, affärs- etik och beskattning. Genom att agera ansvars- fullt, minimera risken för negativ påverkan men också ta tillvara nya affärmodeller och hållbara lösningar skapas bättre förutsättningar för till- växt och jobbskapande. Företagen har också en nyckelroll i genomförandet av Agenda 2030. Omställningen till ett hållbart samhälle inne- bär många möjligheter för företag. De har också det huvudsakliga ansvaret för att driva sina verk- samheter på ett hållbart sätt. Det finnas dock utmaningar, i synnerhet på utmanande mark- nader utomlands, t.ex. genom brister i arbetsvill- kor och korruption. Regeringens ansvar är där- för inte bara att ställa krav, utan också att stödja företagen. En satsning görs på att öka kunskapen på ambassaderna så att de bättre ska kunna stödja svenska företag i världen. Regeringen har också gett i uppdrag till Business att stärka sitt stöd till företagen på detta område, t.ex. i samband med främjarresor. Företagande och mänskliga rättigheter är en viktig del i regeringens mer ambitiösa politik för hållbart företagande. Genomförandet av rege- ringens handlingsplan på området fortsätter. Som ett led i detta fick Statskontoret i uppdrag att göra en bedömning av hur lever upp till FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter (UD2017/13093/FH). Uppdraget ska redovisas och även innehålla för- slag på eventuella åtgärder för en förbättrad efterlevnad. driver också på för att fler länder ska ta fram nationella handlingsplaner för företagande och mänskliga rättigheter och för att EU ska utveckla sitt arbete när det gäller hållbart företagande. Arbetet för hållbart företagande är ett viktigt verktyg för att stärka kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, både internationellt och nationellt. ska verka för att integrera jämställdhetsperspektivet i agendan för hållbart företagande. Svenska företag förväntas agera jämställt och kan utgöra goda förebilder. Ge- nomförandet av utrikesförvaltningens hand- lingsplan för en feministisk utrikespolitik fort- sätter och inte minst arbetet med målet om att stärka kvinnors och flickors ekonomiska egen- makt och inflytande. Handelspolitik och EU:s inre marknad , som ett handelsberoende land, verkar för en öppen, fri och rättvis handel på både EU:s inre marknad och i handeln med länder utanför EU. I tider av ökade handelshinder och dämpad världshandel är målet att utveckla det multilate- rala regelverket för handel inom WTO och främja utvecklingen av den fria rörligheten på EU:s inre marknad. utrikeshandel står för en allt större andel av landets BNP-tillväxt och understödjer även av landets sysselsatta. Mot bakgrund av att den globala handeln bromsade in efter den finansiella krisen och att den nu växer i betydligt långsammare takt, är målet att skapa förutsättningar för håll- bar tillväxt och för ett moderniserat handels- regelverk. En allt mer tjänsteberoende och digi- taliserad handel växer fram både globalt och på EU:s inre marknad. Regeringen prioriterar där- för ett arbete som syftar till att underlätta handel med varor och tjänster samt skapar de rätta för- utsättningarna för investeringar och en fram- tidsinriktad digital ekonomi. Inom ramen för förhandlingar om utträde ur EU verkar regeringen för att handeln mellan och fortsätter så friktionsfritt som möjligt. I ett första stadium prioriteras utträdesavtalet som huvudsakligen berör den inre marknaden, tullfrågor och WTO-åtaganden. I ett andra skede ökar fokus på förhandlingarna om ett nytt handelsavtal mellan EU och Stor- . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ekonomiska utveckling är beroende av företags deltagande i export och import på de internationella marknaderna. EU:s inre marknad fortsätter att öka i betydelse för såväl ökad ut- rikeshandel, direktinvesteringar liksom fler sys- selsatta och företag. Regeringens politik för att effektivisera EU:s inre marknad fortsätter i stor utsträckning kopplat till Europeiska kommissionens redan antagna strategier för den inre marknaden respektive för en digital inre marknad, vilka förväntas avslutas . Strategierna innehåller ett antal förslag till ini- tiativ som omsätts till lagstiftning eller andra konkreta åtgärder. Regeringens arbete inriktas nu på att säkerställa att svenska intressen tillgo- doses inom ramen för förhandlingar om lagstift- ning och övriga processer där kommissionens förslag resulterar i konkreta åtgärder. För att säkerställa dessa intressen fortsätter regeringen arbetet med s.k. EU-sakråd med det civila sam- hällets organisationer. Det innebär att regeringen tidigt identifierar, planerar och informerar om hur processer ser ut. Detta är också viktigt för att bredda och fördjupa regeringens kunskap i olika sakfrågor. Om svenska och europeiska företag ska vara konkurrenskraftiga i förhållande till omvärlden måste regelverk anpassas i för- hållande till bl.a. globaliseringen och digitali- seringen. För Inremarknadsstrategin för varor och tjänster är det särskilt prioriterat att moder- nisera regelverket för varor och att fortsätta avveckla hinder för tjänsteföretag. Regeringens fokus, inom ramen för Strategin för den digitala inre marknaden, är på den digitala ekonomin och en inre marknad som främjar digitala företag, nya innovativa tjänster och nya affärsmodeller. Mot bakgrund av att är ett av de mest digitaliserade länderna i världen har regeringen bl.a. tagit initiativ till en samarbetsgrupp, D9, med nio länder inom EU i syfte att driva det digitala utvecklingsarbetet framåt. D9 ska bl.a. möjliggöra en plattform för dialog med närings- livet. Regeringen fortsätter att prioritera och utveckla arbetet med D9 och de digitala frågorna inom EU . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bidrar till utveckling av det internation- ella regelsamarbetet på både multilateral, regional och bilateral nivå. Regeringen lägger i detta sammanhang stor vikt vid arbetet i () och EU:s pågående frihandelsförhand- lingar t.ex. mellan och . Regeringen kommer att arbeta för progressiva internationella handelsavtal och riva handelshinder som vi står upp för miljön, jämställdhet, lön- tagarnas intressen och människors hälsa. Han- delsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. fortsätter att arbeta för en fri och rätt- vis handel som kan bidra till en bättre utveckling för människor som lever i fattigdom. För att nå goda utvecklingseffekter stödjer re- geringen länderna i med genomföran- det av de ekonomiska partnerskapsavtalen. Regeringen driver fortsatt att EU ska ha en öppen och regelbaserad handelspolitik gentemot omvärlden. I linje med detta fortsätter rege- ringen att motverka EU:s användande av han- delspolitiska skyddsåtgärder och förslag om att minska tillträdet till EU:s marknad för offentlig upphandling. Myndigheter och övriga aktörer och Styrelsen för ackredi- tering och teknisk kontroll (Swedac) bidrar till regeringens arbete om handelspolitik och EU:s inre marknad. Myndigheterna innehar flera olika funktioner som bidrar till att upprätthålla och stärka EU:s inre marknad och den internation- ella handeln. kommer anslagsposten för handelsrelaterade utveckl- ingssamarbete att stärkas ytterligare. Standardisering är ett viktigt verktyg för in- novation och konkurrenskraft och därmed även för regeringen mål om internationell handel och EU:s inre marknad. Regeringen fortsätter att stärka svensk standardisering och följa upp de satsningar som påbörjats inom ramen för ex- portstrategin. Insatser inom andra politik- och utgiftsområden Handelspolitiken utgör ett viktigt instrument för att möta olika hållbarhetsmål. arbetar regeringen för ökad policysamverkan mellan handel och en ekonomisk, miljömässig och socialt hållbar utveckling, bl.a. genom ökad jämställdhetsintegrering. Därutöver verkar rege- ringen för att stärka genomförandet av frihan- delsavtals hållbarhetskapitel och handelsrelaterat utvecklingssamarbete. 4.6.12:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Tabell 4.14 Anslagsutveckling 2:1 Styrelsen för ackredite- ring och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 25 042 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 042 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Styrelsens för ackre- ditering och teknisk kontroll förvaltningsutgif- ter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.15 Budget för avgiftsbelagd verksamhet – ackreditering m.m. samt internationellt utvecklingsarbete (intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Swedacs uppdragsverksamhet med ackreditering och liknande kompetensbedömning finansieras med avgifter. Swedac bedriver även tjänsteexport genom att medverka i projekt inom internation- ellt utvecklingssamarbete finansierat av främst Sida och EU. Inga större förändringar förväntas när det gäller intäkter eller kostnader. Tabell 4.16 Budget för avgiftsbelagd verksamhet – metrologi (intäkt - kostnad) 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.18 Anslagsutveckling 2:2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 87 474 tkr prisnivå. 3Motsvarar 87 473 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 2:2 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.20 2:3 Exportfrämjande verksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende exportfräm- jande till (Business ), för näringslivsfrämjande åtgärder och för främjande av svenska företags affärer kopplade till projektexport och andra typer av offentligt upphandlade affärer. Anslaget får användas för näringslivsfrämjande på strate- giska marknader och områden, exportutveckling, förstärkt närvaro i ekonomiskt dynamiska reg- ioner, importfrämjande samt särskilda handels- främjande och handelspolitiska åtgärder. Tabell 4.21 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:3 Exportfrämjande verksamhet Förändring till följd av: Ökad svensk närvaro på Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar Anslaget minskas med 2018 och beräknas minskas med 2019 då medel från regeringens exportoffensiv överförs till anslaget 2:4 Investeringsfrämjande. Anslaget ökas med 2018 och beräknas ökas med 2019 respektive 2020 med anledning av regeringens satsning för att stärka den region- ala exportrådgivningen. Anslaget ökas med och beräknas ökas med 2019 och 2020 för att kunna förstärka den svenska närvaron på viktiga tillväxtmarknader och i viktiga städer. För att möjliggöra det svenska deltagandet på 2020 ökas anslaget med 2018. Anslaget beräknas ökas med 2019 och 2020 för samma ändamål. beslutade och aviserade anslagsföränd- ringar Anslaget beräknas minskas med med anledning av att rege- ringens nuvarande satsning på en exportoffensiv upphör. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Exportfrämjande verk- samhet . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.22 Anslagsutveckling 2:4 Investeringsfrämjande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende investerings- främjande till export- och investerings- råd (Business ) och för utredningsinsat- ser inom området. Tabell 4.23 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:4 Investeringsfrämjande Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget ökas med 2018 och beräknas ökas 2019 då medel 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 från regeringens exportoffensiv överförs från anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet. Anslaget beräknas minskas med med anledning av att rege- ringens nuvarande satsning på en exportoffensiv upphör. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:4 Investeringsfrämjande . beräknas anslaget till respektive . 4.6.52:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer Tabell 4.24 Anslagsutveckling 2:5 Avgifter till internation- ella handelsorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för avgifter och bidrag till samt särskilda insatser med anled- ning av deltagande i följande internat- ionella handelsorganisationer: –Internationella rådet för samarbete på tull- området (WCO) –Internationella Byrån för Utställningar i (). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.25 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 4.27 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:6 Bidrag till standardiseringen Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer . beräknas anslaget till respektive . Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 2:6 Bidrag till standardise- ringen . beräknas anslaget till respektive . 4.6.62:6 Bidrag till standardiseringen Tabell 4.26 Anslagsutveckling 2:6 Bidrag till standardise- ringen 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till . 4.6.72:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Tabell 4.28 Anslagsutveckling 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för ersättning till AB för eventuellt underskott inom ramen för systemet med statsstödda ex- portkrediter till fast ränta, det s.k. CIRR- systemet (Commercial Interest Reference Rate). Tabell 4.29 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning . beräknas anslaget till 30 000 000 kro- nor respektive . verksamhet ska bedrivas så att den är självbärande över tiden och sam- tidigt erbjuda de svenska exportföretagen villkor som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länder kan erhålla. Ramutnyttjandet uppgick till för ordinarie export- kreditgarantier och till för investeringsgarantier. Obundna offerter med- räknas till i ramutnyttjandet medan bundna offerter och garantier medräknas till . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (intäkt -kost- Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för ex- portkrediter som inklusive tidigare utfärdade ga- rantier uppgår till högst 450 . Skälen för regeringens förslag: Exportkre- ditnämndens (EKN) verksamhet har tillsam- mans med Aktiebolaget Svensk Exportkredits verksamhet haft en avgörande betydelse för att motverka effekterna av den finansiella krisen –2009 på företagens möjligheter att finansi- era exportaffärer. Trots återhämtningen på de finansiella marknaderna är det fortfarande centralt för exportföretagen med riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina kon- kurrenter och gå miste om affärer eller få mins- kad konkurrenskraft internationellt. Det är vik- tigt att EKN har en marginal som gör att svenska exportföretag vid oväntade omvärldsför- ändringar även i fortsättningen snabbt kan ges möjligheter till riskavtäckning. Bedömningen är att en oförändrad nivå för ramen för export- kreditgarantier är av stor vikt. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för in- vesteringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Skälen för regeringens förslag: Trots åter- hämtningen på de finansiella marknaderna efter finanskrisen är det fortfarande centralt för ex- portföretagen med riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och gå miste om affärer eller få minskad konkurrens- kraft internationellt. EKN har noterat en ökning av intresset från den svenska exportindustrin för strategiska investeringar genom investeringsgarantier. Det är viktigt att behålla ramen för investeringsgarantier för den svenska exportindustrins strategiska investe- ringar. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån för systemet med statsstödda exportkrediter i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 125 . Skälen för regeringens förslag: Efterfrågan på statsstödda exportkrediter, s.k. CIRR-kredi- ter, har ökat till följd av oron och osäkerheten på de finansiella marknaderna. Sådana krediter är fortsatt centrala för export- företagen för att de inte ska få sämre förutsätt- ningar än sina konkurrenter och gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft inter- nationellt. Då fler stora affärer har kommit in i systemet har behovet av en låneram ökat. En låneram på förväntas mot- svara det behov som finns i CIRR- systemet för att säkerställa SEK:s upplåning på kapitalmarknaden i CIRR-systemet och därmed kunna erbjuda företagen långfristiga lån. Allmänna bidrag till 25 kommuner P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 5 Förslag till statens budget Allmänna bidrag till kommuner Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................................... Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner................................................... Mål för utgiftsområdet............................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ................. Resultatutvecklingen i kommunsektorn ................................... Växande skulder i kommunsektorn........................................... Starkt resultat i koncernerna...................................................... Köp av verksamhet ..................................................................... Statsbidragen till kommuner och landsting .............................. Utjämning av LSS-kostnader ..................................................... Ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och Analys och slutsatser .................................................................. Kommunsektorns ekonomiska utveckling –2020 ............ Ökade resurser till välfärden ...................................................... Nivån på de generella statsbidragen .......................................... Goda förutsättningar för kommunsektorn ............................... Ordning och reda i välfärden ..................................................... 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ........................................ 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader.................................. 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer............... 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen......................... 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet ......................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 5 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Härledning av ramnivån 2018–2020 utgiftsområde 25 Allmänna bidrag Anslagsutveckling 1:1 Kommunalekonomisk utjämning......................... Tillskott, ekonomiska regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen och övriga ekonomiska regleringar för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ........................................................ Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Kommunalekonomisk Anslagsutveckling 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader.................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Utjämningsbidrag för Anslagsutveckling 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Bidrag till Anslagsutveckling 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen .........