prop · H403176 · 2017-04-06 00:00:00 — Vi har också gjort aktstudier av ett 50-tal beslut, med tyngdpunkten lagd på ärenden som kan antas vara svåra att handlägga, för att förstå de möjligheter och svårigheter som tillståndsprövning och kontroll står inför. 491 kap. 9 § regeringsformen (2011:109). 50Enligt 7 § förvaltningslagen (1986:223) ska varje ärende där någon enskild är part handläggas så en- kelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Myndigheten ska sträva efter att uttrycka sig lättbegripligt. 514 kap. 21 b § utlänningsförordningen (2006:97) som trädde ikraft . 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4Vilka använder arbetskraftsinvandrings- systemet? 4.1 Kapitlets syfte och innehåll I det här kapitlet ska de arbetstagare som kommer via arbetskraftsinvandringssyste- met beskrivas, liksom de arbetsgivare som använder det. Syftet med kapitlets ana- lyser är att kunna presentera en så aktuell bild som möjligt av hur – till vad och av vem – arbetskraftsinvandringssystemet används, och vilket inflöde till arbetsmark- naden systemet har möjliggjort.52 Till vilka yrken och branscher kommer arbets- kraftsinvandrarna närmare bestämt, i vilken utsträckning? Beskrivningen syftar också till att ge en bild av vilket slags migrationsmönster systemet ger upphov till. Analyserna utgår från registerdata från ärendedatabas. Vi har uppgifter om alla ansökningar om tillstånd för arbetskraftsinvandring från tredje land, mellan . Registret innehåller uppgifter om ärendet, om sökanden men också om den arbetsgivare som ansökan gäller.53 Vi har kopplat ytterligare data till de sökande vars tillstånd blivit beviljat, och till arbetsgi- vare som erbjudit arbete till arbetskraftsinvandrare, från olika SCB-register. I en elektronisk metodbilaga (bilaga 3) beskrivs datasetet och de metodologiska vägval som gjorts vid våra bearbetningar närmare. I bilaga 1 redovisas tabeller och diagram som inte presenteras i kapiteltexten. 4.2 Tillskott till arbetsmarknaden och arbetskraften Sedan de nya reglerna trädde i kraft har beviljat drygt 130 000 arbetstillstånd till arbetstagare utanför EU/EES.54 Omräknat till antal personer har drygt 80 000 personer (inkl. bärplockare) beviljats arbetstill- stånd under perioden.55 Många av dessa arbetstagare har alltså beviljats tillstånd mer än en gång. Per fanns det ca 20 000 personer i landet som hade ett gällande arbetstillstånd. Det motsvarar av alla 52Så aktuell som registerdata tillåter, vilket innebär eftersläpning på nästan ett eller , beroende på register. 53Datasetet benämns nedan ärendedatabas (2016). I datasetet ingår arbetstagare som ansöker från utlandet, men även sökanden som först vistats i som asylsökande eller stu- derande eller med besöksvisum, samt anhöriga till alla dessa grupper. Där ingår inte ansökningar från gästforskare, egenföretagare, artister, professionella idrottsutövare, au-pairer, praktikanter och deltagare i ungdomsutbyte, dvs. de kategorier som redovisar som ”övriga arbets- marknadsärenden”. 31/12 2015. 55Till och med 31/12 2015. Den årliga utvecklingen redovisas per kalenderår (dvs. ingen redovisning för ) medan totalen för hela perioden inkluderar även tillstånden utfärdade 15/12–31/12 2008. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? anställda i (enligt SCB/Kortperiodisk sysselsättningsstatistik). På somrarna är antalet större, på grund av säsongsarbetarna (se bilaga 1, diagram 16). I förhål- lande till det totala antalet beviljade uppehållstillstånd utgör arbetstillstånd utfärdade till arbetstagare utanför EU/EES ca 14 procent.56 Det går inte att urskilja någon tydlig ökning i inflödet av arbetskraftsinvandrare för reformen. ökade antalet arbetskraftsinvandrare, ef- ter att ha varit låg (se diagram 1). Ökningen av arbetstillstånd fortsatte sedan de närmast påföljande åren efter reformen (exklusive bärplock- are som fluktuerar mer än andra stora grupper). En del av ökningen bestod av ett ökat antal förlängningar, eftersom många av förstagångstill- stånden hunnit gå ut. har inflödet legat på ungefär samma nivå – runt 15 000 nya (inklusive förlängningstillstånd, exklusive bärplockare) beviljade arbets- tillstånd . I diagram 4 visas även som jämförelse ”övriga arbetsmarknadsären- den”, dvs. artister, idrottsutövare m.fl. som knappt fluktuerar alls. Denna grupp in- går inte i granskningen. Andelen avslag ökade från mycket låga nivåer och har därefter legat ganska (se bilaga 2, diagram 1). Ett system med särskilda krav i vissa branscher kom på plats , och brukar sättas i samband med denna utveckling (2013 s. 96). Andelen avslag är också störst bland ansökningar som avser arbete inom yrken som hör hemma inom dessa s.k. kon- trollbranscher, men har ökat i alla typer av yrken (se bilaga 2, diagram 2). Det finns olika uppfattningar om ifall själva reformen medfört att antalet arbets- kraftsinvandrare ökat. Det har påtalats att antalet arbetskraftsinvandrare började öka redan innan reformen genomfördes. Åtminstone en del av ökningen efter reformen antas därför ha skett oberoende av den. En annan uppfattning är att ökningen bör- jade före reformens genomförande just därför att det fanns en kraftig politisk signal om att systemet skulle öppnas upp för att tillåta mer arbetskraftsinvandring, s.k. antecipering (Vedung 2009). Klart är att det tidigare systemet med myndighetspröv- ning av behovet både kunde leda till mycket låg arbetskraftsinvandring, såsom var fallet då nivån var ungefär en femtedel av dagens, och invand- ringsnivåer som i antal tillstånd räknat åtminstone når hälften av dagens nivåer, vilket var fallet året närmast före reformen.57 56I det totala antalet uppehållstillstånd ingår, förutom arbetstillstånd, sådana som utfärdats pga. skydd, anknytning och gäststudier, samt tillstånd utfärdade till medborgare i EU/EES, vilket krävdes t.o.m. 1/5-2014. 57Det finns inte något tydligt samband mellan konjunktursvängningar och arbetskraftsinvandringens omfattning på aggregerad nivå. Arbetskraftsinvandringen ökade starkt och un- der genomgick ekonomi högkonjunktur, finanskris och en delvis återhämt- ning (se exempelvis Konjunkturläget , ). 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 1 Antalet beviljade arbetstillstånd (både förstagångs- och förlängningstillstånd), fördelat på olika kategorier av arbetsmarknadsärenden. 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Arbetstagare (inkl förlängningar ) Säsongsarbetstillstånd , bärplockare Övriga arbetsmarknadsärenden, ej anhöriga Källa: ärendedatabas (2016), statistik hämtad från , egna bearbetningar. Anm.: I övriga arbetsmarknadsärenden ingår gästforskare, egenföretagare, artister, professionella idrottsutövare, au-pairer, praktikanter och deltagare i ungdomsutbyte, som inte berördes av refor- men. Den svarta heldragna linjen markerar reformens första år, och den streckade linjen det år utökade kontroller inom vissa branscher infördes. Det finns dock flera skäl att tro att reformen faktiskt gjorde skillnad. Antecipering är ett vanligt fenomen (se t.ex. 2011) och en rimlig förklaring i det här fallet. Att det gamla systemet skulle ha gett samma kvantitativa utfall reformen för- utan är osannolikt också eftersom helt nya grupper, i yrken där arbetskraftsbristen inte var uppenbar, kunde arbetskraftsinvandra. Reformen möjliggjorde en ökning genom att undanröja den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen perma- nent, medan det gamla systemet byggde på spärrar som kunde lättas men också återinföras genom myndighetsbeslut och politisk styrning utan förändring av lag- stiftningen.58 Det kan tilläggas att skillnaden mellan det gamla och det nya systemets bidrag till arbetsmarknaden underskattas när vi räknar antal tillstånd, eftersom de tillstånds- tider som det gamla systemet möjliggjorde var kortare. är, också med 58Att det tidigare systemet fungerat så är tydligt bl.a. beträffande bärplockare. beslutade myn- digheterna att inga tillstånd alls skulle ges för att behovet av arbetskraft borde kunna tillgodoses av EU-medborgare. före reformen gavs tillstånd till bärplockare i en omfattning som motsvarar flera av åren efter den, se diagram 1. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? dessa hänsyn tagna, ökningen blygsam utifrån de förhoppningar som fanns.59 Bedömningen av hur systemet fungerar utifrån det inflöde till arbetsmarknaden som genererats kräver därför att bedömningen av det kvantitativa tillskottet kom- pletteras med en närmare undersökning av de arbetstagare som kommer och vad de kommer till. 4.3 Arbetstagarna i arbetskraftsinvandringssystemet I detta avsnitt ska två frågor besvaras: Vilken sorts vakanser i termer av yrken och kvalifikationsnivåer har arbetsgivarna valt att fylla genom en rekrytering från tredje land? Hur stor andel av dessa rekryteringar sker i yrken som Arbetsförmedlingen bedömer som bristyrken? Huvuddelen av arbetskraftsinvandrarna från länder utanför EU/EES kommer till ett begränsat antal yrken. De kommer till både högutbildade specialistyrken och till arbeten som inte kräver någon särskild utbildningsbakgrund. Den enskilt största yrkesgruppen som arbetskraftsinvandrat till –2015 är bärplockare; en fjärdedel, totalt 33 000 tillstånd, av alla beviljade ar- betstillstånd 2009–2015 har utfärdats till dem. De kommer till , huvudsakli- gen från , på korta tillstånd (3 månader) och det är vanligt att samma bär- plockare kommer till år (2015). Storleken på denna grupp har varierat och beror till stor del på tillgången på bär i men även på ändringar i handläggningsrutiner som gjorts , och myndighets- beslut i . I diagram 1 ovan framgår att antalet beviljade arbetstillstånd till bärplockare har varierat mellan 2 800 och 7 200 tillstånd , vilket utgjort mellan av alla beviljade tillstånd . I denna rapport redovisas av ovan angivna skäl arbetskraftsinvandringen oftast exklusive bärplockare, eller med en se- parat beskrivning av denna grupp.60 Den näst största yrkesgruppen bland arbetskraftsinvandrare är olika specialister inom IT-sektorn – nästan 30 000 tillstånd har utfärdats till IT-specialister (se tabell 1). Det motsvarar av alla beviljade tillstånd , bär- plockare undantagna. Bland IT-specialister utgör arbetskraftsinvandrarna ca 6 pro- cent av alla anställda inom yrkesgruppen (gällande tillstånd , se bilaga 1, tabell 10). En annan relativt stor yrkesgrupp är civilingenjörer. Till skillnad från många andra yrkesgrupper som framför allt ökade närmaste efter reformen har dessa två högkvalificerade yrkesgrupper ökat i stort sett varje år.61 Högkvalificerade yrkesgrupper domineras av personer från (nästan hälften 59Se t.ex. bet. 2008/09:SfU3 s. 16–17. 60Däremot ingår de företag som anställer säsongsarbetande bärplockare i studien av arbetsgivarna nedan. 61Kvalifikationsnivåer enligt SCB:s standardiserade svenska yrkesklassificering SSYK 2012. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N av alla högkvalificerade arbetskraftsinvandrare, se bilaga 2, tabell 1). Många högkva- lificerade kommer också från (se även Emilson och 2015 s. 110). Andra relativt högkvalificerade yrkesgrupper bland arbetskraftsinvandrarna (med kortare högskoleutbildning) är ingenjörer och tekniker. Den största arbetskraftinvandrargruppen i medelkvalificerade yrken – dvs. yrken som allra oftast kräver gymnasieutbildning – är kockar, följt av vårdare och person- liga assistenter samt slaktare och bagare. Även bland kockar utgör arbetskraftsin- vandrarna av alla anställda i yrket. Inom medelkvalificerade yrken är det vanligaste medborgarskapslandet , följt av och (se bilaga 2, tabell 1). Yrken som kräver låg utbildning domineras av köksbiträden och städare. Arbetskraftsinvandrarna utgör av köksbiträdena på svensk arbets- marknad (se bilaga 1, tabell 10). Inom lågkvalificerade yrken är bilden mycket mer varierad beträffande medborgarskap, men den största arbetskraftsinvandringsgup- pen kommer från , följt av och (se bilaga 2, tabell 1). Tabell 1 Antalet beviljade arbetstillstånd 2009–2015, förstagångs- och förlängningstillstånd, fördelat på yrkesgrupp. stånd 2009–2015 Forts på nästa s. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? stånd 2009–2015 Källa: ärendedatabas (2016), SCB/samt egna bearbetningar. Anm.: Yrkesindelningen i ärendedatabas grundar sig på en blandning av yrkes- koder från SSYK96 och SSYK2012 samt egna yrkeskoder. Med hjälp av bl.a. SCB:s översättningsnycklar mellan SSYK96 och SSYK 2012 har alla yrkeskoderna översatts till SSYK 2012 (3-siffernivå). För närmare beskrivning se bilaga 3. Vi kan konstatera att av alla arbetskraftsinvandrare finns inom 10 stycken yrkesgrupper, och inom 20 yrkesgrupper (se tabell 1). Trots stor brist på personal i offentlig sektor (hälso- och sjukvård, vård och pedagogiskt arbete) används arbetskraftsinvandringssystemet i liten utsträckning där.62 Uppsättningen yrkesgrupper är i stort sett stabil . Däremot är utvecklingen olika inom olika yrkesgrupper. Antalet tillstånd som beviljats till arbetskraftsinvand- rare inom högkvalificerade yrken, dvs. yrken som kräver högskolekompetens, har i stort sett ökat och utgjorde av alla beviljade tillstånd 2015 (se diagram 2). 62En trolig orsak till det är att många av dessa yrken kräver legitimation och/eller goda kunskaper i svenska (2010). Dock har cirka 650 läkare och 900 grundskollärare arbetskraftsinvandrat som undersökts. Även om lärarna ofta jobbar på privata inter- nationella skolor, och alla läkare inte heller nödvändigtvis arbetar i den offentligt drivna vården, handlar det i hög utsträckning om offentligt finansierad verksamhet och ett bidrag till en yrkeskår som huvudsakligen arbetar i offentlig sektor. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 2 Andel och antalet beviljade arbetstillstånd, fördelat på yrkets kvalifikationsnivå (SSYK2012), exkl. bärplockare. Andel visas i vänster axel och antal redovisas i staplarna. Andel av beviljade tillstånd Ingen uppgift om SSYK Källa: ärendedatabas (2016), SCB/samt egna bearbetningar. 4.3.2 Brist- och överskottsyrken –2015 avsåg 6 av 10 beviljade tillstånd ett yrke som det enligt Arbetsförmedlingens bedömning råder brist på.63 Flera av dessa grupper är relativt högutbildade: IT-specialister, civilingenjörer, tekniker och ingenjörer. Men dit hör även flera yrkesgrupper med krav på enbart gymnasial utbildning: kockar, olika yrken inom byggverksamhet och tillverkning samt transport- och maskinföraryr- ken.64 Andelen tillstånd som har beviljats inom yrken där det bedöms finnas överskott på arbetsmarknaden låg –2015 (se diagram 3 och bilaga 2, tabell 2). De flesta arbetskraftsinvandrarna i denna kategori avser köks- och restau- rangbiträden, städare, vårdbiträden och personliga assistenter samt yrken inom för- säljning (butik och kassa), alltså arbeten med krav på kortare utbildning. 63Riksrevisionen har använt sig av ett medelvärde av AF:s bristindex för perioden – . Även om bristindex för respektive yrke kan variera något finns i stort sett alla yr- kena kvar i samma kategori (brist/balans/överskott) –2015. 64Klassificeringen i brist- och överskottsyrken kan diskuteras. Beroende på om arbetsgivaren letar efter nyutexaminerade eller lång yrkeserfarenhet, eller regionala skillnader, kan det vara svårt att hitta ar- betstagare i ett yrke som klassificerats som överskottsyrke och vice versa. Arbetsförmedlingens brist- index kan emellertid användas som ett riktmärke när utvecklingen beskrivs. Det är också känt att hu- vuddelen av arbetskraftsinvandrarna kommer till , där sannolikheten att lokal brist uppstår på grund av arbetsställets belägenhet är mindre. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Diagram 3 Antalet beviljade arbetstillstånd fördelade på brist- och överskottsyrken Källa: ärendedatabas (2016) och Arbetsförmedlingen (2015a), egna bearbetningar. Anm.: Antal beviljade arbetstillstånd avser både förstagångs- och förlängningstillstånd exkl. bär- plockare. Närmare beskrivning av indelning av brist- respektive överskottsyrken finns i bilaga 3. Arbetskraftsinvandringen till sådana yrken som Arbetsförmedlingen klassificerar som överskottsyrken omfattar inga högkvalificerade yrkesgrupper65, däremot några medelklassificerade och flera lågkvalificerade yrkesgrupper. Bland de medelkvalifi- cerade yrkesgrupperna finns även några överskottsyrken: försäljare inom fack- och dagligvaruhandel, vårdare (som inkluderar personliga assistenter) och yrken inom branschen Personlig service (som inkluderar nagelskulptörer). Det finns emellertid anledning att tro att både vårdarbeten och skönhetsvård rymmer arbeten där utbild- ningskrav inte alltid spelar roll.66 Det finns alltså en tendens att arbetskraftsinvand- rare kommer antingen till hög- och mellankvalificerade bristyrken, eller till lågkva- lificerade överskottsyrken inom servicebrancher. 67 Bara bärplockarna bryter det mönstret. 65Förutom en mindre grupp marknadsförare som det enligt AF:s bristindex råder överskott på men som möjligen rekryterats för att fylla en nyckelfunktion för marknadsföringen utomlands. 66Se avsnitt 4.5.5 där det visar sig att de företag som använt arbetskraftsinvandringssystemet i dessa branscher är företag med lägre genomsnittlig utbildningsnivå än andra företag i samma bransch. 67Jfr 2014 s. 59–60 som efter analys av arbetsställen och löner även drar slutsatsen att ar- betskraftsinvandrade kockar ofta gör enklare jobb, och därför klassificerar om dem som arbetande i överskottsyrken (restaurangbiträde är ett överskottsyrke). Även företag som anställer kockar har lägre utbildningsnivå bland personalen än andra företag i branschen, se 4.5.5. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Att invandringen efter 2011 minskar till sådana yrken som Arbetsförmedlingen be- dömer som överskottsyrken bör betyda att risken för undanträngning av andra grup- per på arbetsmarknaden har minskat, men granskning innefattar inte undanträngningseffekter. 4.4 Migration via arbetskraftsinvandringssystemet Brist på den svenska arbetsmarknaden kan lösas antingen genom att arbetskrafts- invandrare kommer mer permanent till , eller genom att arbetskraften i högre utsträckning kommer till under korta perioder. undersök- ningar har visat att arbetstagare i bristyrken såsom dataspecialister – och förstås bärplockare och andra säsongsarbetare – stannar och att lågkvalificerade arbetstagare i överskottsyrken stannar (t.ex. och 2015 s. 92). 4.4.1 Tillståndstider och förlängningar Även om den erbjudna anställningen gäller tillsvidare får tillstånd bara ges , både i förstagångs- och förlängningstillstånd.68 ökade tillståndtiderna. är ungefär hälften av tillstånden , (se bilaga 2, diagram 3). Den genomsnittliga tillståndstiden i vårt material (se bilaga 1, tabell 11) är fortfarande längre för lågkvalificerade yrken än för högkvalificerade yr- ken (i snitt jämfört ). Men även de högkvalificerade har alltså ganska långa tillståndstider. Dessutom förlängs högkvalificerade arbetsta- gares tillstånd oftare, eftersom de både ansöker om och beviljas förlängning i högre grad (se bilaga 1, diagram 17).69 Det är också relativt vanligt för högkvalificerade arbetskraftsinvandrare att ha flera förstagångstillstånd efter varandra, särskilt bland IT-specialister.70 En inte obetydlig andel av arbetskraftsinvandrarna i yrken med lägre kvalifikations- krav har en tillståndstid på den maximala tillståndstiden , utan att det resulte- rar i någon förlängning. –löpte ca 7 000 68Arbetstillstånd kan ges sammanlagt. Om det finns särskilda skäl kan arbetstillståndstiden vara högst . 69Under perioden –2015 hade drygt 40 000 personer bara ett tillstånd i och nästan 24 000 hade minst två tillstånd. Det finns personer som hade flera förstagångstillstånd dvs. bytte arbetsgi- vare. Högkvalificerade arbetskraftsinvandrare stod bakom hälften av alla förlängningsansökningar, jämfört bland förstagångsansökningarna. 70Det blir aktuellt när det första tillståndet inte har varat och arbetstagaren har en ny arbetsgivare. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? minst tvååriga förstagångstillstånd ut inom yrkesgrupper med lägre kvalifikations- krav, där det inte uppenbart råder brist på arbetskraft (se bilaga 2, tabell 3).71 Det kan bero på att lågkvalificerad arbetskraft i överskottsyrken i mindre uträckning vill förlänga sina tillstånd än mer högkvalificerade yrkesgrupper, eller att det är van- ligare med felrekryteringar i yrken med låga kompetenskrav än i yrken med höga. Det är i så fall oväntat utifrån vad som tidigare antagits om arbetskraftsinvandrarna i litteraturen, där migration till lågkvalificerat arbete associeras med en vilja att mi- grera mer permanent, och högkvalificerat arbete kopplas till korta tillståndstider. Eftersom det i mer än hälften av fallen då ett tillstånd för en arbetstagare med lägre kvalificerat arbete löper ut inte gjorts någon ansökan om förlängning, prövas inte heller vilka villkor de har haft, för de fall de inte väljs ut för efterkontroll. Det kan inte uteslutas att förlängning inte erbjuds för att villkoren då granskas i efterhand. Vissa iakttagelser pekar på att regelverket oftare överträds i denna grupp. När en ansökan om förlängning har skett är andelen avslag högre än för mer kvalificerade arbeten (se bilaga 2, tabell 3). I yrkesgrupper med lägre kvalifikationskrav, där det inte uppenbart råder brist på arbetskraft, är det också mest vanligt att de som fått tillstånd tjänar mindre än försörjningskravet på 13 000 (se vidare avsnitt 5.3). Av de långa förstagångstillstånd som utfärdats för arbete i lågkvalificerade yrken,72 och för de medelkvalificerade yrkesbeteckningar som ovan snarare bedömdes vara kopplade till lågkvalificerat arbete, har utfärdats till medborgare i de tio länder som genererat de största asylströmmarna till (se bilaga 2, tabell 4). Vid prövning av permanent uppehållstillstånd (5 kap. 5 § utlänningslagen) är ut- gångspunkten att en person av arbete i fått en anknytning till och bidragit till samhällsutvecklingen på ett sätt som motiverar att perma- nent uppehållstillstånd ges. Prövningen tar sikte på om villkoren dittills uppfyllts och är inte beroende av om det finns ett nytt erbjudande om arbete. 71Dessa personer har haft ett förstagångstillstånd som löpte ut före, eller vid, . ”Lägre kvalifikationsnivå” innebär lågkvalificerade yrkesgrupper och några medelkvalificerade yrkes- kategorier där vi bedömer att det finns en betydande andel som arbetar med arbetsuppgifter som inte kräver någon specifik utbildningsbakgrund, jfr avsnitt 4.3.1. Följande yrkesgrupper ingår: köksbi- träden, lagerpersonal, skönhetsvård, slaktare och bagare, snickare, städare, tidningsutdelare samt vårdare. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N denna prövning framför allt mot försörjningskravet.73 prövas om de ursprung- liga anställningsvillkoren uppfyllts.74 De två åren närmast före reformen, 2007 och 2008, gavs permanent uppehållstill- stånd till 533 respektive 796 personer (2008).75 –2015 beviljades 7 100 personer som tidigare haft arbetstillstånd permanent uppehållstillstånd (PUT) i . Tillstånd enligt det nya regelverket kunde dock börja prövas först efter det att det nya regelverket trädde i kraft , och hela 2 700 av de permanenta uppehållstillstånden härrör från 2015.76