prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — 2015/16:98) beslutat om till- kommande ekonomiska ramar för insatser för förbättrade stadsmiljöer i form av statlig med- finansiering till lokala och regionala investeringar i kollektivtrafikanläggningar i tätort (500 mil- joner kronor respektive 2016), en tillfällig ökning av medlen till drift och underhåll i järnvägsinfrastrukturen (respektive ), en tillfällig satsning på förbättrad kollek- tivtrafik i landsbygd (2016) samt en tillfällig satsning på väg- respektive järnvägsunderhåll i landsbygd (sammanlagt ). Utfallet för sådana åtgärder ingår i tabell 3.5. Utöver utfallet enligt tabell 3.5 har Trafik- verket också tagit emot i medfinansiering av statlig infrastruktur från avtalsparter (N2017/01317/SUBT). Av mottagen medfinansiering kommer från kommuner och landsting, resterande del om kommer från övriga aktörer som exempelvis kollektivtrafik- bolag och andra företag. har därutöver erhållit från kommunsektorn i form av räntefria lån, s.k. förskottering till byggande av väg- och järnvägs- investeringar, och återbetalat 595 miljoner kro- nor. Utfallet innefattar alla åtgärder som ingår i den nationella planen för utveckling av trans- portsystemet för perioden –2025 och de trafikslagsövergripande länsplanerna för regional infrastruktur. Tabell 3.6 visar att den totala verksamhetsvolym- en för om- och nybyggnadsåtgärder totalt sett ökat jämfört med . Åtgärder inom vägsystemet har ökat något och åtgärder inom järnvägssystem har minskat något . Förändringen var det motsatta. tioner mellan åren avseende verksamhetsvolym för om- och nybyggnadsåtgärder beror i huvud- sak på produktionstakten i investeringsprojekt. Tabell 3.6 Verksamhetsvolym för om- och nybyggnadsåtgärder Kostnader i , löpande priser Bidrag, stöd och medfinansiering3 varav bidrag till Sjöfart1 1Avser namngivna investeringar i nationell plan som ansvarar för. Om- och nybyggnadsåtgärder i farleder och slussar som finansierar via nationell plan men där är ansvarig för genomförandet ingår i ovanstående tabell under Bidrag, stöd och medfinansiering. Se särskilt varav bidrag till Sjöfart. 2Avser miljöinvesteringar som ansvarar för. 3Avser utbetalning av bidrag stöd och medfinansiering i regionala och nationella planer. Källa: årsredovisning samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). I tabell 3.7 redovisas utfallet i förhållande till nationell plan för områdena större namngivna investeringar, trimning och effektiviseringar samt miljöinvesteringar (väg- och järnvägsin- vesteringar). Andel av ram i nationell plan redo- visas i procent nedan. Det förväntade utfallet är inte linjärt planerat över planperioden för respektive område. Det ackumulerade utfallet för större namngivna investeringar är något lägre än planerat, Trimning och effektivisering är något högre än planerat. Det ackumulerade utfallet –2016 avseende miljöinvesteringar, 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 miljöåtgärder i befintlig infrastruktur, över- ensstämmer relativt väl med vad planerat, men är lägre jämfört med om fördel- ningen skulle vara jämn över planperioden. Regeringen har beslutat om totala ramar för respektive investeringsområde, dock inte pla- nerad fördelning över planperioden. För exempel på åtgärder som genomförts inom de olika områdena hänvisas till Trafikverk- ets årsredovisning . Tabell 3.7 Uppföljning av investeringsområden i nationell plan (väg och järnväg) Kostnader i , prisnivå 2013 Plan 2014–2025 Andel av plan (%) Källa: årsredovisning samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). I tabell 3.8 nedan redovisas prognostiserad kost- nad i förhållande till plan för större pågå- ende investeringsprojekt. Av tabell 3.8 framgår att för objekten , E4 Förbifart samt –ligger den pro- gnostiserade kostnaden ungefär lika med plan- kostnaden, medan den prognostiserade kostnad- en underskrids för objektet E4 – södra () och överskrids rela- tivt kraftigt för objektet ERTMS Utveckling. Minskningen i objekt E4 –södra () beror enligt bl.a. på ett metodiskt arbete med risker så att riskreserven har kunnat reduceras samt en sänk- ning av projekteringskostnaderna i projektet. Tabell 3.8 Uppföljning och prognos för större investeringsobjekt i den föregående Nationella planen för transportsystemet Kostnader i , prisnivå 2013 (i procent) ökad kapacitet () (yttre delen) 1 För objektet E4 –södra () ingår bara statens kostnader i redovisningen, då statens andel utgör en liten del av objektets totala kostnad. Källa: årsredovisning . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Överskridandet för ERTMS Utveckling är högre än prognos föregående år (ökning redovisades föregående år jämfört i årets redovisning). Den prognostiserade ökningen på är hänförligt till uppgradering till den av ERA (Europeiska unionens järnvägsbyrå) rekommen- derade versionen bl.a. för att säkra kapacitets- kraven och kopplingen till grannländerna. För mer information om dessa fem objekt hänvisas till årsredovisning . Uppföljning av objekt som färdigställdes I tabell 3.9 respektive tabell 3.10 redovisas en kostnadsuppföljning för namngivna objekt i nationell plan med en slutkostnad över 50 miljo- ner kronor samt objekt i länsplaner för regional transportinfrastruktur med en slutkostnad som färdigställdes . En jämförelse görs mellan dels beräknad kostnad enligt underlag till planbeslut5 och verk- lig (slutlig) kostnad, dels mellan beräknad kost- nad vid byggstart och verklig (slutlig) kostnad. I tabellerna framgår vilka objekt som återfinns i de s.k. länsplanerna för regional infrastruktur, öv- riga objekt är namngivna objekt i nationell plan. För att kunna jämföra kostnaderna mellan åren redovisas dessa priser. I tabell 3.9 redo- visas en prisomräkning med det branschrelate- rade index som använder. I tabell 3.10 redovisas en prisomräkning med nettopris- index (NPI)6. Historiskt sett har ofta utveck- lingen av branschindex varit högre än NPI och när de löpande kostnaderna för ett projekt räknas om till fasta priser bidrar indexdifferensen till att ge en bild av att projektet har en lägre kostnad när branschindex tillämpas, vilket blir särskilt tydligt om projekten har långa löptider, se exempelvis Tunneln genom . Vid jämförelse mellan planerad kostnad vid planbeslut och verklig kostnad visar beräkning- arna som utgår från branschindex överlag färre kostnadsökningar och beräkningar med netto- prisindex visar väsentligt fler kostnadsökningar. Detta beror på att branschindex ökat mer än nettoprisindex . Det tyder på att fördyringar jämfört med bedömd kostnad till stor del förklaras av prisutvecklingen i branschen. Vid jämförelse mellan den beräknade kostnaden vid tiden för byggstart och slutlig kostnad är skillnaderna mellan nettoprisindex och branschindex mindre. Neutraliserat för prisutvecklingen i branschen har kostnaderna för objekt som öppnade för trafik sammantaget ökat . Jämfört med tidpunkt för bygg- start har projektkostnaderna minskat med en procent. Det finns variationer mellan projek- ten. Uppföljd NNK (nettonuvärdeskvot)7 är för merparten av objekten något mindre än beräk- nad i gällande plan (branschindex har använts vid jämförelsen). Detta skiljer sig mot föregående år där en ökning kunde redovisas i uppföljd NNK. Allt annat lika genererar kostnadsökningar en lägre NNK än beräknad i plan, och kostnads- minskningar en högre NNK än beräknad. Detta är också fallet för samtliga objekt utom ett – Tunneln genom som har en bättre NNK trots kostnadsökningar i objektet. I årsredovisning kommenteras kostnader och NNK projekt för projekt. 5Bedömd kostnad i underlag till regeringens beslut om fastställelse av den nationella planen (det närmast föregående beslutet om den nationella planen innan byggstart). 6Nettoprisindex visar de genomsnittliga prisförändringarna för den inhemska privata konsumtionen och är till skillnad från konsumentprisindex rensad från prispåverkande effekter av förändrade indirekta skatter och olika subventioner. Det branschindex använder bygger på entreprenadindex E84 och återspeglar den generella prisutvecklingen i den del av entreprenadbranschen som avser väg- och järnvägsbyggande. 7 Nettonuvärdeskvot är ett mått på samhällsekonomisk lönsamhet. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.9 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt som öppnats för trafik (branschindex) Uppföljning av kostnader beräknat med branschindex (LP = objekt i (i procent) (i procent) (efter omstart) -0,6 -0,4 -0,2 -0,2 -0,2 Väg 1741 Inre kustvägen (LP) 2010 Väg 288 Hov– (LP) 2010 Väg 288 Jälla–Hov (LP) 2010 Väg 156 Skoghem– (LP) 2010 (LP) 2010 inklusive anslutning till väg (LP) 2010 Väg 27 Möllenäs– (LP) 2010 Väg 19 Förbi St Herrestad (LP) 2010 1 Projektet genomförs av . Slutkostnaden håller på att sammanställas och slutlig redovisning kommer att ske i budgetpropositionen . Källa: årsredovisning samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.10 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt som öppnats för trafik (nettoprisindex) Uppföljning av kostnader beräknat med nettoprisindex (LP = objekt i (i procent) (i procent) (efter omstart) Väg 1741 Inre kustvägen (LP) 2010 Väg 288 Hov– (LP) 2010 Väg 288 Jälla–Hov (LP) 2010 Väg 156 Skoghem– (LP) 2010 (LP) 2010 inklusive anslutning till väg (LP) 2010 Väg 27 Möllenäs– (LP) 2010 Väg 19 Förbi St Herrestad (LP) 2010 1 Projektet genomförs av . Slutkostnaden håller på att sammanställas och slutlig redovisning kommer att ske i budgetpropositionen . Källa: årsredovisning samt kompletterande underlag från (N2017/01600/SUBT). Länsplaner för regional transportinfrastruktur I tabell 3.11 redovisas vilken typ av åtgärd som har genomförts enligt länsplanerna och hur bidragen har fördelat sig mellan olika typer av bidrag. genomfördes åtgärder för totalt prisnivå. Sammantaget har åtgärder genomförts för av den totala ekonomiska ramen för länsplanerna . Fördel- ningen mellan de olika länsplanerna redovisas i tabell 3.12. Att utfallet varierar mellan länen beror på att ett antal större projekt har pågått i några län och att dessa har krävt en större andel medel för att kunna genomföras effektivt. För några län är utfallet lågt bl.a. beroende på att åtgärder inte påbörjats alternativt färdigställts och bidrag till kommuner och trafikhuvudmän därför inte betalats ut. Länsplanerna ska genom- föras på ett sådant sätt att en lika stor andel av varje länsplan ska vara genomförd till 2017. För uppföljning av större objekt i länsplanerna färdigställda hänvisas till tabell 3.9 respektive tabell 3.10. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.11 Uppföljning av åtgärdstyper i de regionala planerna (länsplaner) –2025 Kostnader i , prisnivå 2013 väg, spår och Utfall i andel av Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i årsredovisning . Tabell 3.12 Uppföljning av de regionala planerna (länsplaner) för planperioden –2025 Kostnader i , prisnivå 2013 (i procent) (i procent) 1 har de centrala kostnaderna fördelats ut per län i proportion till länets i övrigt upparbetade kostnader. uppgick det som fördelades till . har kostnaderna ej fördelats ut per län. Kostnaderna omfattar arbete med juridik och planprövning samt utveckling av samhällsekonomiska modeller. Källa: Tabellen har tagits fram med utgångspunkt i årsredovisning . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Drift och underhåll av transportsystemet inne- bär att genomföra åtgärder för att säkerställa att de statliga väganläggningarna och järnvägsan- läggningarna upprätthåller den funktion som de är avsedda för. Åtgärder ska bidra till att mot- verka slitagets effekter och främja trafiksäkerhet- en, kapaciteten, punktligheten och användbar- heten. Dessutom ska anläggningarna motstå påfrestningar i form av dåligt väder och hård trafikbelastning. var verksamhetsvolym för vägunderhåll 10,7 miljar- der kronor och för järnvägsunderhåll 8,0 mil- jarder kronor. För att använda resurserna så långsiktigt effektivt som möjligt så prioriterar åtgärder på ett sätt så att största möjliga nytta skapas för användarna av anlägg- ningen. har ett flertal underhållsåtgärder utförts inom järnvägsanläggningen, då regering- en har ökat anslaget till underhåll. har banor i storstäder och större stråk fortsatt pri- oriterats då det är banor som har mycket trafik och där underhållsåtgärder har en hög samhälls- ekonomisk lönsamhet. har bytt ut kontaktledningar och genomfört åtgärder i anslutande teknikhus och omformar- stationer för att bevara och öka tillgängligheten i Det är en ökning med i förhållande till föregående år. Även verksamhetsvolymen avseende underhåll av signal- och teleanläggningar och spårväxlar har ökat . Utbytestakten av spår har legat på en nivå motsvarande 2015. har fortsatt med införandet av servicefönster även . Det innebär att skapa fasta tider för underhåll i anläggningen för att kunna genom- föra planerade åtgärder vilket skapar bättre för- utsättningar för samplanering av åtgärder och minska störningar för trafiken. pla- nerar för att servicefönster ska vara genomfört i alla baskontrakt vid tågplan 2021. Den trafik- informationsutrustning som finns på landets järnvägsstationer är till viss del ålderstigen och det finns behov av att höja kvaliteten för att möta trafikanternas efterfrågan och därför har förbättringsåtgärder fortsatt även . Antalet tågstörande fel per tågkilometer or- sakade av brister i infrastrukturen har fortsatt att minska för alla bantyper för- utom de med ringa eller ingen trafik. Det inne- bär att utvecklingen nu har varit positiv för dessa bantyper . Av tabell 3.13 framgår hur underhåll av och reinvesteringar i den statliga järnvägen har fördelats per bantyp i förhållande till antalet tågkilometer och antalet spårmeter. Tabell 3.13 Underhåll och reinvesteringar per bantyp i förhållande till antalet tågkilometer och antalet spårmeter Kronor, löpande prisnivå Banor för övrig viktig 1 redovisad bantyp ”ej indelad i bantyp” har uteslutits då kostnaderna och anläggningsmassan inte är relaterade till varandra på ett jämförbart sätt i förhållande till övriga bantyper. Källa: Underlag från (N2017/01600/SUBT). har utfört underhåll på det statliga vägnätet för att hålla det framkomligt och säkert för användarna dygnet om. För beläggningsunderhållet använder Trafik- verket en framtagen underhållsstandard som ett viktigt styrdokument. Standarden beskriver det tillstånd då underhållsåtgärder bör sättas in. Nivåerna i underhållsstandarden varierar med olika vägtyper. Högre krav ställs på storstads- vägar än lågtrafikerade vägar. Tillståndet på de belagda vägarna mäts och jämförs sedan mot underhållsstandarden. Andelen av vägnätet som når upp till underhållsstandarden har legat relativt sedan dessa nivåer började användas i planeringen 2012. För storstadsvägar och övriga stamvägar uppfyller av vägarna standarden och för övriga för närings- livet utpekade viktiga vägar samt för övriga pendlings- och servicevägar samt låg- trafikerade vägar är uppfyllelsegraden ca 95 pro- cent. Av tabell 3.14 framgår hur kostnaderna för beläggningsunderhåll har fördelats per vägtyp. En god bärighet på vägnätet är viktigt för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 För att säkerställa robustheten och kapaciteten på vägnätet har ett flertal bärighetsåtgärder genomförts. Exempel på åtgärder som utförts är renovering av broar och utbyte av uttjänta vägtrummor. har ett flertal åtgärder utförts för att höja säkerheten längsmed vägnätet. En av de större åtgärderna var renovering av en tunnel på i Udde- valla. Tunneln har fått en ny inklädnad och står nu bättre emot vatteninträngning. En av årets mest uppmärksammade händelser inom infra- strukturområdet var när blev påkörd av en lastbil. Skadorna på bron var så omfattande att bron stängdes av under återställ- ningsarbetet. har påbörjat att genomföra åtgärder utifrån regeringens tidigare aviserade särskilda satsning på underhåll av vägar och järnvägar i landsbygd – 2019. På vägnätet har satsningen koncentrerats på åtgärder för ökad bärighet och på järnvägs- nätet har bl.a. trädsäkring, upprustning av växlar och slipersbyten genomförts. Tabell 3.14 Beläggningsunderhåll per vägtyp Källa: Underlag från (N2017/01600/SUBT). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det befintliga transportsystemet ska användas Människor och grönska ska prioriteras. 3.6.1Öka transportsystemets kapacitet, Framför allt i städer har fler möjlighet att klara robusthet, tillförlitlighet, användbarhet, säkerhet och miljöanpassning för jobb och utveckling i hela landet Ett långsiktigt hållbart transportsystem Rätt investeringar i transportinfrastruktur byg- ger starkt och hållbart för framtiden. Regeringens satsningar gör det möjligt att stärka infrastrukturen i hela landet genom ökat me- delstillskott till vidmakthållandeåtgärder – drift, underhåll och reinvesteringar – som regeringens förslag även innehåller en ökad ram för utvecklingsåtgärder. Förseningar och stör- ningar i tågtrafiken ska mötas med ett kraftigt förstärkt och bättre organiserat järnvägsunder- håll. Näringslivets konkurrenskraft bygger på tillförlitliga transporter, inom och genom länkar till resten av världen. ska vara ett föregångsland i miljö- och klimatarbetet och bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. En väl fungerande samhällsstruktur, där transport- systemet är en del, är grunden för tillgänglighet till bl.a. jobb och bostäder i hela landet. I de transportpolitiska målen ingår att bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. har även beslutat om ett nytt sektors- mål för transportsektorn som anger att växthus- gasutsläppen från inrikes transporter – utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläpps- handelssystem – ska minska med minst 70 pro- cent jämfört med . Åtgärder på området ska även bidra till genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Transportsystemets utformning som helhet har stor betydelse för dess bidrag till en lång- siktig hållbar utveckling. Ett långsiktigt hållbart transportsystem kräver ny kunskap och nya innovativa lösningar. Transportsystemet måste planeras och utvecklas så att det kan användas effektivare. Regeringens ambition är att en större andel av de långväga godstransporterna ska gå på järnväg och via sjöfart. Regeringen anser vidare att det är angeläget att samhällsplaneringen i ökad utsträckning prioriterar en samhällsstruk- tur med goda möjligheter att resa med kollektiv- trafik i stället för med personbil. sin vardag utan egen bil. God samhällsplanering ökar möjligheten till transporteffektiva städer som kan underlätta för resenärer att välja kapacitetsstark kollektivtrafik, gång och cykel i stället för personbil. I en skrivelse till om levande städer avser regeringen att utveckla politiken kring stadsutveckling. har på uppdrag av regeringen genomfört en modell för att skapa sysselsättning inom upphandlade verksamheter. Den modell som har implementerat kommer att ge resultat i de upp- handlingar som slutförs . Det handlar främst om arbetslösa, men kan även omfatta personer som ännu inte genomfört sin lärlingspraktik för att kunna få ut sin yrkes- examen. ska inom ramen för under- hållsverksamheterna för väg och järnväg genomföra en särskild satsning på slyröjning och främjande av biologisk mångfald m.m. Slyröj- ning m.m. omfattar bl.a. fortlöp- ande behov av att se till att sidoområden längs det statliga väg- och järnvägsnätet hålls fria från uppväxande vegetation som kan skymma sikt eller utgöra en direkt risk för trafiken. Andra verksamheter som kan omfattas är uppstädning kring bangårdar, ogräs- och vegetations- bekämpning inklusive invasiva arter längs infra- strukturen samt inventeringar av trummor, art- rika vägkanter, dräneringar längs det statliga väg- nätet eller andra personalintensiva underhålls- åtgärder. Bidrag för avgiftsfri kollektivtrafik till skolungdom Regeringen föreslår att ett statligt bidrag på införs 2018–2020 för att finansiera avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar . Målgruppen är de skolungdomar som respektive vårtermin lämnar årskurserna 6–9 i och år 1 och 2 i gymnasieskolan. Investeringar och underhåll av infrastruktur Regeringen överlämnade pro- positionen Infrastruktur för framtiden – inno- vativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) till riks- dagen. I propositionen föreslog regeringen att de ekonomiska ramarna för nästa planperiod 2018– 2029 ska öka med , till totalt . Det innebär bl.a. en kraftfull satsning på drift och underhåll men också att nyinvesteringar blir möjliga. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Ett viktigt fokus för regeringen är satsningar på järnvägen. Regeringen har redan tidigare ökat det årliga anslaget till järnvägsunderhåll med 2016–2018. I och med infrastrukturpropositionen tog regeringen nästa steg. Anslagsmedlen till drift och underhåll av järnvägen ökar, prisnivå, med eller kommande planperiod 2018–2029 jämfört med innevarande planperiod. Det är centralt att underhållsverksamheten organiseras så att största möjliga nytta uppnås av de medel som tillförs till drift- och underhåll av järnvägen. Regeringen har i infrastrukturpropositionen pekat ut ett antal prioriterade samhällsutma- ningar där transportsystemet spelar en stor roll. Transportsektorn är den sektor som dominerar de svenska utsläppen av växthusgaser. Det är därför viktigt att stärka ett aktivt miljöarbete i transportsystemet. Regeringens politik inom transportområdet ska bidra till att det över- gripande transportpolitiska målet och de jäm- bördiga funktions- och hänsynsmålen nås. För att det övergripande transportpolitiska målet ska kunna nås måste funktionsmålet i huvudsak utvecklas inom ramen för hänsynsmålet. Där- med ska transportsystemet bidra till en miljö- mässigt, ekonomiskt och socialt hållbar utveck- ling i alla delar av landet. Fler behöver få tillgång till miljövänliga, klimatsmarta och smidiga transporter. Både gods- och persontåg ska gå och anlända . Genom en samordnad politik för investeringar i infrastruktur och bostäder kan behovet av bostäder mötas. Sysselsättningen i hela landet behöver stärkas, bl.a. genom att bemöta utmaningarna för landsbygdens infra- struktur. Nya investeringar för alla trafikslag ska planeras och genomföras med hänsyn till natur- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och kulturvärden och god resurshållning i ett livscykelperspektiv samt med höga krav på att begränsa föroreningar och klimatpåverkan. Det är viktigt att även drift- och underhållsverksam- heten planeras och utförs så att den aktivt bidrar till att miljökvalitetsmålen nås. har tillkännagett för regeringen att den bör tillse att inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järn- väg gör en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet samt uppmuntrar till innovation i anläggningsbran- schen (bet. 2016/17:TU4, punkten 19, rskr. 2016/17:101). Regeringen beslutade om direktiv till åtgärdsplanering. Trafik- verket har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. I direktiven angav regeringen att ”ska inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg göra en bred analys av vilken metod som ger störst effekti- vitet, nytta och produktivitet samt uppmuntrar till innovation i anläggningsbranschen.” Ärendet bereds vidare med inriktning att avslutas i sam- band med att regeringen fattar beslut om att fastställa nationell trafikslags- övergripande plan för utveckling av transport- systemet för perioden –2029. Regeringen avser att besluta om en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029 baserat på de ekonomiska ramar har beslutat om. Regeringen avser också att vid samma tillfälle fastställa ekono- miska ramar för länsplaner för regional trans- portinfrastruktur för planperioden.