prop · H403176 · 2017-04-06 00:00:00 — R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Många arbetskraftsinvandrare kommer med anhöriga Uppskattningsvis av arbetskraftsinvandrarna kommer med anhöriga, och många av dem kommer med barn. En dryg tredjedel av de vuxna anhöriga arbetar, ofta deltid. En tredjedel av de anhöriga som arbetar har högkvalificerade arbeten. Mer än hälften av de anhöriga som fick sitt arbetstillstånd 2011 eller tidi- gare, och alltså kunnat kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd vi undersökt, har också fått det. Ett mindre antal arbetskraftsinvandrare byter spår Arbetskraftsinvandringssystemet är utformat för att möjliggöra spårbyte, dvs. att asylsökande som arbetat i väntan på besked kan söka arbetstillstånd om de får avslag på sin asylansökan. Eftersom mycket få asylsökande arbetar, är det få som överhu- vudtaget kan utnyttja denna möjlighet. Men en hög andel av de som har arbetat söker sedan arbetstillstånd efter att ha fått avslag på sin asylansö- kan. av de folkbokförda arbetskraftsinvandrarna har bytt spår åt andra hållet: de har kommit som arbetskraftsinvandrare, men därefter sökt och beviljats asyl som skyddsbehövande. Bättre efterlevnad av centrala tillståndsvillkor, men kvarvarande problem har uttryckt att arbetskraftsinvandringssystemet ska utformas så att ris- ken för missbruk i form av t.ex. skenanställningar minimeras och att oseriösa ar- betsgivare hindras från att tillskansa sig konkurrensfördelar med systemets hjälp. har granskat om arbetskraftsinvandrarna kommer i arbete och om försörjningskravet på uppfylls. Dessutom har Riksrevis- ionen granskat vilken typ av arbetsgivare som kan kopplas till arbetstagare som inte alls kommer i registrerat arbete eller som har månadslöner under försörjningskravet. De flesta arbetskraftsinvandrarna arbetar, men skenerbjudanden förekommer De allra flesta arbetskraftsinvandrarna kommer i arbete. av de folk- bokförda arbetskraftsinvandrarna med gällande tillstånd 2014 hade ett registrerat lönearbete. Bara ett par procent hade bytt arbetsgivare. Av den tiondel folkbokförda arbetskraftsinvandrare som inte hade registrerat arbete 2014, hade tre procenten- heter tillstånd att arbeta i högkvalificerade yrken där utstationering är vanligt – det gäller framför allt IT-yrken och civilingenjörer. hade tillstånd i yrken med lägre kvalifikationskrav, utan att det finns spår av lönearbete i svenska register. Nästan hälften av de som saknade löneinkomst under gällande tillståndstid 2014, , hade bytt spår och fått asyl. De allra flesta av dem hade inte arbetat alls . Det tyder på att det är vanligt att arbetskraftsinvandrare som byter spår till asyl inte har ett seriöst menat jobberbjudande som grund för sitt R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Med utgångspunkten att det också finns ett antal asylsökande per- soner utan ett seriöst arbetserbjudande som fått avslag eller fortfarande väntar på ett asylbeslut, bygger uppskattningsvis ett av tjugo tillstånd till folkbokförda arbets- kraftsinvandrare på ett skenarbetserbjudande, det vill säga antingen ett erbjudande som arbetstagaren tror ska leda till arbete, eller ett erbjudanden där båda parter är införstådda med att så inte är fallet. En tredjedel arbetskraftsinvandrare (exklusive bärplockarna) har inte folkbokfört sig, oftast för att deras tillståndtid är för kort för att de ska få folkbokföra sig. De är svårare att följa upp, eftersom deras inkomster inte finns i SCB:s register. Riksre- visionen kan dock konstatera att av ärendena kan kopplas till kon- eller arbetsgivare i utlandet: arbetsgivare som kan utstationera arbetskraft. Utöver denna grupp tillkommer ärenden som rör yrken av renodlad säsongskaraktär i trädgård och skog. Det är grupper som kan förväntas återfinnas bland de icke folkbokförda utifrån den bild som tecknas av arbetskraftsinvand- ringen i forskning och andra tidigare studier. av de som inte är folkbokförda finns i yrkesgrupper med lägre kvalifikationskrav. Försörjningskravet uppfylls allt oftare men i vissa yrkesgrupper finns problem En knapp tiondel av de folkbokförda arbetskraftsinvandrare vars inkomster kan föl- jas i SCB:s register nådde 2014 inte kravet att månadslönen ska vara . Denna grupp har minskat kontinuerligt, och mer än halverats . I flera yrkesgrupper är problemen dock fortfarande stora. Bland anställda inom skönhetsvård, städare, slaktare, bagare, butiks- och kassabiträden samt tidnings- utdelare var det 2012–2014 – efter det att dessa branscher började kontrolleras sär- skilt noga – fortfarande som hade en lön under försörjningskravet. Svårt att bedöma om lönerna är tillfredsställande Arbetskraftsinvandrarnas löner ska inte bara klara försörjningsvillkoret. Villkoren ska också vara på kollektivavtalsenlig nivå eller, när arbetet inte omfattas av kollek- tivavtal, följa praxis i yrket eller branschen. har inte haft uppgifter som visar om arbetsplatserna är kollektivavtalsanslutna. Även när arbetet omfattas av kollektivavtal är det inte alldeles enkelt att avgöra vad som är en kollektivavtals- enlig lön, annat än med noggrann granskning fall för fall. Innebörden av lagens krav när en arbetsplats inte har kollektivavtal är oklar. Inte heller har Migrationsver- ket gjort någon tydlig tolkning av vad kravet ska innebära. Det är därmed svårt att avgöra när kravet är uppfyllt också för handläggare. Dessutom är den faktiska löneinkomster inte sällan ersättning för deltidsarbete. Det har av dessa skäl inte varit möjligt att dra några slutsatser om ifall arbetskraftsin- vandrarnas löner är tillfredställande utifrån svenska kollektivavtal och svensk praxis. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? Ett fåtal arbetsgivare betalar systematiskt för lite till flera arbetskraftsinvandrare, många betalar för lite till en hade alltså av de folkbokförda arbetskraftsinvandrarna en lön under försörjningskravet, och ungefär lika många hade inte någon registrerad lön alls. De arbetsgivare som kan knytas till arbetskraftsinvandrare som har lön under försörjningskravet, eller som inte har någon registrerad löneinkomst alls, utgjorde av arbetsgivarna (utländska bolag och koncerner som kan tänkas utstationera arbetskraft oräknade, eftersom uppgifter om löner är osäkra för dessa). Det speglar att lön under försörjningskravet eller frånvaro av inkomst i relativt hög utsträckning är enstaka fall som är utspridda på många arbetsgivare. har även sett tecken på att arbetsgivare missbrukar systemet mer systematiskt, men dessa arbetsgivare är få. Andelen arbetsgivare som betalar för lite eller inte alls har minskat, framför allt mel- lan 2012 och 2013. De arbetsgivare som kan kopplas till utebliven lön eller lön under försörjningskravet återfinns ofta i de branscher som är föremål för särskilda kontroll. Inte alltid goda förutsättningar för de arbetsgivare som vill anställa från tredje land Tillståndsprocessen ska vara förutsebar, begriplig och skyndsam. Det är viktigt för de arbetsgivare som behöver rekrytera från tredje land men även för de ansökande arbetstagarna. bedömer dock att arbetsgivare i flera avseenden inte ges goda förutsättningar för att anställa arbetskraft från tredje land. Vissa handläggningstider är orimligt långa Skillnaderna i handläggningstider för arbetstillstånd har ökat . Skill- naderna mellan olika ärendekategorier ter sig större än vad som är motiverat av ärendenas olika karaktär. För vissa ärendekategorier är handläggningstiderna orim- ligt långa. Skillnaderna har ökat som en följd av att handläggningen differentierats i flera sär- skilda spår, utifrån ärendenas olika karaktär. infördes ett certifieringssy- stem för arbetsgivare där erfarenheten visat att kontroll- och kompletteringsbeho- ven är små. infördes ett system med särskild kontroll i vissa branscher, där varit att kontrollbehoven är större och regelefterlevna- den sämre. Handläggningstiderna för ärenden kopplade till certifierade företag har i huvudsak varit korta. Däremot har konstaterat ökande tidsskillnader mellan ärenden i certifieringssystemet och ärenden i samma bransch utanför certifierings- systemet (i det här fallet IT-branschen), som inte uppenbart är motiverade. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I de branscher där särskild kontroll görs – de s.k. kontrollbranscherna – är hand- läggningstiderna långa. Exempelvis var –2015 medianhand- läggningstiden för ett beviljande i städbranschen , dvs. för ärenden där underlagen varit tillfyllest och villkoren uppfyllda. Både handläggningstider gene- rellt och skillnaderna mellan olika ärendekategorier har dessutom ökat. Även om det kan förklaras av omprioriteringar hos till följd av den ökade flyktinginvandringen , är konsekvenserna problematiska för de arbets- givare och arbetstagare som får vänta på tillstånd. Det är framför allt handlägg- ningen av förlängningsansökningar som tar allt . anser inte att det i sig är problematiskt att organisera handlägg- ningen i olika spår. Differentiering kan förbättra förutsättningarna för effektiv handläggning. Men handläggningen i alla ärendekategorier ska ske skyndsamt i de delar som självt kan påverka. Ökningen beror i hög grad på att ärenden blir liggande allt längre i väntan på hantering. Liggtiderna ökar mer utanför certifieringssystemet. bedömer att uppdelningen har lett till en pri- oritering av större företag i t.ex. IT-branschen framför små företag i samma bransch. Förändrade regeltolkningar kan leda till oförutsebarhet Regelverket har tillämpats olika, men också mellan handläggare. Föränd- ring av regelverkets tillämpning kan inte alltid undvikas. Att Migrationsö- verdomstolens avgöranden successivt påverkar kontrollprocessen är nödvändigt. Att både regeringen och utvecklat sin syn på vilka krav som behö- ver ställas kan vara befogat. krav på hårdare kontroll tycks inte bara lett till att gjort grundligare utredningar utifrån regelverkets krav, utan även till att skärpt tolkningarna av kraven som sådana. Sådana förändringar, särskilt när skärpningar sker av krav som ställs på arbetsvill- kor under tidigare tillståndsperioder, leder till osäkerhet för systemets användare. Det är en viktig utmaning för att tydliggöra för arbetsgivare, arbetstagare och deras ombud vad som krävs när ny rättspraxis tillkommer och nya överväganden görs. har också utvecklat de kommunikations- kanaler genom vilka arbetsgivare och arbetstagare får information om de krav som ställs. Men fortfarande finns centrala krav i lagstiftningen med stort tolkningsut- rymme, som spelar roll i beslut om tillstånd eller avslag. Det gäller särskilt kravet att arbetskraftsinvandrarnas löner ska följa kollektivavtal eller branschpraxis. Här handlar problemet inte om otydlig information utan om svårtolkade regler. Riksre- visionen menar att det behövs ett tydliggörande av hur ska till- lämpa reglerna för att likabehandling och förutsägbarhet ska kunna säkerställas. Systemet är utformat för arbetsgivare med egna internationella nätverk Arbetskraftsinvandringssystemet är utformat för de arbetsgivare som redan har identifierat en arbetstagare från tredje land som denne vill anställa. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? konstaterar att de arbetsgivare som rekryterar från tredje land i hög utsträckning är sådana som kan antas ha tillgång till internationella nätverk. Utanför den krets av arbetsgivare som har koncerntillhörighet, eller vars företagsledning har utländsk bakgrund, är internationell rekrytering mer ovanligt. Det gäller särskilt mindre företag. Det är, mot denna bakgrund, inte förvånande att de prognoser som fanns för hur reformen skulle öka arbetskraftsinvandringen inte infriades. Systemet för tillståndsgivning och kontroll har svagheter har granskat hur kontrollen fungerar och vad som tar tid i handlägg- ningen. Ett viktigt syfte har varit att utröna i vilken utsträckning tidsåtgången kom- mer sig av kontrollåtgärder som är nödvändiga för att systemets villkor ska respek- teras och i vilken utsträckning handläggningen tar tid av andra skäl. bedömer att kontrollsystemet i vissa delar har luckor eller ger dåliga förutsättningar för effektiv kontroll men att de kontroller som görs tycks haft en preventiv effekt på benägenheten att betala lön understigande försörjningskravet. Det bör emellertid finnas möjligheter att bibehålla eller till och med öka kvaliteten på kontrollen som tidsåtgången per ärende minskar. Brister i förutsättningar för kontroll finner att förutsättningarna inte alltid finns för att den kontroll som gör, med de verktyg som står till buds, ska bidra till att kraven uppfylls. Den kontroll av arbetsgivarnas ekonomiska omständigheter gör det främst möjligt att identifiera arbetsgivare som egentligen inte har en fungerande verksam- het, medan granskningen visar att företag som betalar under försörjningskravet inte sällan har ungefär samma typ av ekonomiska omständigheter som de företag som betalar över försörjningskravet. Särskilt kontrollen av lönekravet när arbetsplatsen saknar kollektivavtal har dåliga förutsättningar att fungera väl, eftersom det saknas riktlinjer för hur kravet ska tolkas. När det finns kollektivavtal är förutsättningarna bättre, liksom när försörjningskravet ska kontrolleras. I flera kontrollmoment finns en osäkerhet som sammanhänger med att den dokumentation som kan krävas in är av osäkert värde, t.ex. lönebesked och preliminära resultatredovisningar. Kontrollen av arbetsgivarnas seriositet och arbetserbjudandets äkthet bygger på att bristande seriositet kan kopplas till arbetsgivare med uppenbart dålig ekonomi och begränsad verksamhet. handläggare behöver, för att utföra kon- trollen, ha förmåga att avläsa vad som är en fungerande företagsverksamhet utifrån företagets ekonomiska redovisning. menar att det finns tecken på att kompetensnivån hos handläggarna är ojämn vad gäller bedömningen av den ekonomiska information som krävs in, och det är inte alltid uppenbart att den information som begärs in används. noterar även att arbetskraftsinvandrarnas reella tjänstgöringsgrad inte kontrolleras för de arbetskraftsinvandrare som arbetar deltid på annat sätt än 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N att den uppgivna tjänstgöringsgraden är utgångspunkt för uträkning av heltidslö- nen när lönevillkoret ska bedömas. Kvaliteten i handläggningen har ökat men också tidsåtgången har i sin granskning funnit att kvaliteteten i handläggningen av arbetskraftsinvandringsärenden utvecklats positivt. Tillståndsprövning sker nu- mera mer systematiskt, vilket bl.a. resulterat i tydligare beslutsmotiveringar. Ökningen av handläggningstiderna kan dock inte enbart förklaras av att handlägg- ningsmoment som tillför kvalitet har tillkommit. En stor del av handläggarinsatser handlar om att kräva in dokument. har inte sällan svårt att få in dokumentation, till exempel om tidigare löner när förlängning- sansökningar ska prövas. har i granskningen sett att det ibland krävs in dokument som saknas för en komplett ansökan, även om den information som finns från början innehåller uppgifter som enligt reglerna innebär att ansökan måste avslås. Det finns också exempel på att skickar ett stort antal påminnelser med begäran om komplettering till sökanden som inte svarar. En stor del av handläggningstiden består av väntan på nästa handläggningstillfälle. Det leder inte sällan till nya kompletteringsbehov, med ytterligare fördröjning som följd. En stor del av handläggningsinsatser ägnas åt ärenden från kon- trollbranscherna. rekommendationer har tre utgångspunkter: att uttalade mål för arbetskraftsinvandringssystemet ska uppfyllas, att myndigheternas hante- ring av enskilda ärenden ska präglas av skyndsamhet och likabehandling, att gemensamma resurser ska hushållas med och förtroendet för staten vårdas. •Säkerställ att har förutsättningar för att korta handlägg- ningstiderna utan att det går ut över den nödvändiga kontrollen. I det sam- manhanget bör regeringen överväga det förslag om att ge direktåtkomst till vissa registeruppgifter hos som Utlänningsda- tautredningen (dir. 2014:76) har lagt. •Precisera hur kravet att arbetskraftsinvandrarnas löner ska motsvara kollek- tivavtal eller praxis för yrket eller i branschen ska tillämpas när arbetsplatsen inte har tecknat kollektivavtal, eller har ett sifferlöst avtal. •Tillse att efterkontrollen är strategisk och får tillräckliga resurser, så att förstagångsärenden i branscher där lön under försörjningskravet är vanligt kontrolleras i rimlig utsträckning. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? •Vidta åtgärder så att handläggningstiderna minskas och skillnaden i hand- läggningstider mellan olika ärendekategorier begränsas till vad som är skä- ligt utifrån den arbetsinsats som olika ärendekategorier kräver. •Utveckla de rutiner som ska säkerställa att lika ärenden behandlas lika avse- ende den kontroll som genomförs, och arbeta med rutiner som hindrar att överflödiga kompletteringar begärs in. •Säkerställ nödvändig bredd i handläggarorganisationen beträffande kompe- tens för att analysera den ekonomiska information som krävs in av företagen, så att informationen mer konsekvent kommer till användning i kontrollen. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1 Reformens syften och behovet av granskning trädde nya regler för arbetskraftsinvandring från länder utan- för EU/EES och , det som kallas ”tredje land”, i kraft.1 Syftet var att underlätta för arbetsgivare att anställa utomeuropeisk arbetskraft och därigenom motverka arbetskraftsbrist och upprätthålla arbetskraftsutbudet. Goda förutsättningar för arbetskraftsinvandring – ett effektivare och flexiblare system – skulle möjliggöra för att konkurrera om den internationella arbetskraften. Den viktigaste förändringen var att den statliga arbetsmarknadsprövningen togs bort. gjordes en myndighetsprövning av om kompetensen saknades på den svenska arbetsmarknaden.2 Det äldre systemet utgick från att arbetskraftsinvand- ring skulle tillåtas i undantagsfall, inte som regel.3 Efter reformen är det arbetsgi- varna som själva avgör när det finns behov av att rekrytera från tredje land. fick ett av de mest öppna arbetskraftsinvandringssystemen inom , eftersom det varken är begränsat till vissa typer av yrken, har trösklar som indirekt begränsar möjligheten för vissa typer av yrken (t.ex. inkomsttrösklar4), eller begränsas av en fastställd invandringskvot (2011, s. 11). Reformen utvärderades av bara efter dess införande (2011). hade de allra första arbetskraftsinvandrarna som kom efter reformen precis hunnit börja ansöka om förlängning i större skala. Därefter har systemet utvecklats både för att hantera långa väntetider vid tillståndsprövningen och för att hantera risker för missbruk av systemet. Både arbetsgivare och arbetstagare har haft tid att lära sig det nya regelverket. ser mot denna bakgrund ett behov av att granska hur systemet tagits i bruk och om reformens syften uppfylls i tillfredstäl- lande grad. 1Riksdagsbeslut med anledning av prop. Nya regler för arbetskraftsinvandring (prop. 2007/08:147, bet 2008/2009:SfU3, rskr 2008/09:37). Förarbeten i Ds 2007:27, SOU 2006:87 och 2005:50. Departe- mentspromemorian presenterar i väsentliga delar alternativ till den parlamentariska utredningens förslag. Propositionen bygger i dessa delar på departementspromemorian. 2Före fattade beslut efter samråd med Arbetsförmedlingen, som i sin tur skulle höra berörda parter på arbetsmarknaden. Före avgjordes behovet av AMS och länsarbetsnämnderna (prop. 2007/08:147 s. 36, 2008/09:SfU3 s. 7, SOU 2006:87 s. 3SOU 2005:50 s. 201. 4EU:s system med blåkort tillåter t.ex. bara arbetstagare som tjänar en och en halv gånger landets me- dellön att arbetskraftsinvandra. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? 1.2 Granskningsfrågor och bedömningsgrunder De frågor om arbetskraftsinvandringssystemet som ställs i denna rapport är följande: 1.Hur många och vilka arbetskraftsinvandrare har kommit och till vilka arbe- ten och arbetsgivare? 2.a) Motverkas oönskat bruk och missbruk i tillfredställande utsträckning? b) Har de kontrollskärpningarna som gjorts haft önskad effekt? 3.Ges arbetsgivarna goda förutsättningar att anställa arbetskraft från tredje land? 4.Finns förutsättningar för att uppnå en tillståndsprövning som skyndsamt och effektivt kan hantera tillståndsärenden som oönskat bruk och utnyttjande av systemet minimeras? Reformen presenterades vid införandet som ett av flera instrument för att motverka bristen på arbetskraft. ansåg att ökade möjlig- heter till arbetskraftsinvandring var en av flera helt nödvändiga åtgärder för att möta stigande behov av arbetskraft och därmed säkra utveckling, välstånd och den svenska välfärden. I utskottsbetänkandet beskrevs den dittillsvarande arbetskrafts- invandringen, under 10 000 tillstånd , som låg. Det noterades att prognosen var 17 000 för och 37 000 åren därefter, dvs. utgick också vid sitt beslut från att systemet skulle försörja arbetsmark- naden med kompetens som inte fanns på närmare håll. I de fall då rätt kompetens finns att tillgå i skulle arbetsgivare inte välja att rekrytera från tredje land, ansågs det, på grund av de svårigheter som tillkommer vid internationell rekryte- ring. Av det skälet befarades heller inga undanträngningseffekter. Systemets ut- formning motiverades utifrån ett aktuellt läge med brist i ett mer begränsat antal olika yrken, och en prognostiserad framtida mer generell brist. Det nya systemet skulle vara flexibelt nog att klara båda situationerna.6 Det gjordes inte några uttalanden om storleken på en förväntad ökning eller om vilken typ av yrkeskompetens som systemet närmare bestämt tog sikte på att öka inströmningen av. Fråga 1 har därför karaktären av en uppföljningsfråga: Hur många och vilka arbetskraftsinvandrare har kommit, vilken sorts arbeten har de och hos vilka arbetsgivare? gör även en bedömning av i vilken utsträck- ning systemet genererar ett inflöde av arbetskraft som svarar mot en brist på arbets- marknaden. 2008/09:SfU3, s. 16–17. Prognosen inkluderade säsongsarbetare och ”övriga” (gästforskare, id- rottare, au pairer, egna företagare m.fl.), men beräknade ökningar kan sannolikt huvudsakligen hän- föras till kategorin ”vanliga” arbetstillstånden. 2008/09:SfU3, s. 10, 16. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Fråga 2a utgår från att det i förarbetena till beslut slås fast att det nya systemet inte får underlätta för oseriösa arbetsgivare, och att måste vara uppmärksam på skenanställningar.7 Vid beslut , om för- bättrad kontroll i arbetskraftsinvandringssystemet, framhålls att det framkommit uppgifter om fall då reglerna för arbetskraftsinvandring har missbrukats, och att det är viktigt att motverka missbruk av reglerna och utnyttjande av utländsk arbets- kraft.8 Fråga 2b avser att följa upp hur arbetskraftsinvandringen förändrats efter Migrat- ionsverkets ökade kontrollinsatser i vissa branscher 2012, och efter de regeländ- ringar som beslutade om 2014, i den mån dessa hunnit få genomslag i det undersökta materialet. Fråga 3 motiveras av uttalade målsättning att öka arbetsgivarnas möjlig- heter att rekrytera genom arbetskraftsinvandring. Av utskottets betänkande framgår att det närmare bestämt var tillståndsprocessen för den arbetsgivare som identifie- rat en arbetstagare som hon eller han vill anställa som skulle underlättas.