prop · H50368 · 2017-12-15 00:00:00 — At the of Educational Policy: Sámi/Indigenous People in the Curriculum 2011. Creative Education, 6(9): 898–906. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Svonni M (2007). Det tveeggade skolsystemet, (red. ), Mer än ett språk – En antologi om flerspråkigheten i norra , Akademiska Förlag, . Universitets- och högskolerådet (2017). Nationella minoritetsutbildningar –2016. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T har gjort en datainsamling av elevers skolresultat, sammanställt och analyserat relevant statistik, samt genomfört ett stort antal intervjuer och dokumentstudier. Metoderna beskrivs närmare nedan. Datainsamling av elevers skolresultat Elevers skolresultat i form av betyg och resultat på nationella prov har samlats in och analyserats. Kunskapsresultat från elever som går eller har gått på sameskola har även jämförts med en kontrollgrupp bestående av övriga elever i de fyra kommuner där sameskolor finns (, , och ). Att nationellt och på individnivå samla in och sammanställa kunskapsresultat från är en relativt ny företeelse i skolstatistiken. och har samlat in resultat från de nationella proven i årskurs 3 och i åk 6 . Betyg från vårterminen i åk 6 har samlats in . Sameskolorna omfattas av dessa insamlingar men resultaten redovisas inte alltid i offentliga tabeller och databaser på grund av sekretesskäl i de fall elevgrupperna är alltför små. har sammanställt resultat från de nationella proven i årskurs 3 och 6 samt betyg i åk 6 som uppgifter finns. Resultat från elever i sameskolorna jämförs med resultat från en kontrollgrupp bestående av övriga elever i de fyra aktuella kommunerna, som inte gått i en sameskola. För att ytterligare kunna bedöma sameskolans förmåga att förbereda sina elever inför framtida studier har granskningen även omfattat de elever som lämnat sameskolan . Där det varit möjligt har dessa elevers betyg och gymnasiebehörighet i årskurs 9 samt gymnasieexamen följts upp och jämförts med motsvarande resultat för övriga elever i de fyra kommunerna. SCB har på uppdrag av tagit fram sammanställningar av kunskapsresultaten. Resultaten kompletterades med bakgrundsvariabler som föräldrarnas utbildningsnivå. Sameskolan omfattas inte av /SCB:s individbaserade elevinsamlingar (nationella prov och betyg undantagna), varför uppgifter om vilka elever som har gått i sameskolan samlades in via klasslistor på i . sammanställde materialet via kansliets datorer och förde det via en datorsticka till SCB. Efter avslutad databehandling och innan leverans till avidentifierades individuppgifterna. har genomfört drygt 40 intervjuer, merparten – 2017. De semistrukturerade intervjuerna har behandlat frågor om Sameskolstyrelsens 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N uppgifter, verksamhet och förutsättningar, om verksamheten vid de fem sameskolorna samt om styrningen från och . Intervjupersonerna har i förväg fått en rad frågor för att erbjudas möjligheter att tänka efter och reflektera. Intervjuer har genomförts vid samtliga fem sameskolor i , , , och . Gruppintervjuer genomfördes med lärare, elever respektive föräldrar vid varje skola. Rektorer intervjuades enskilt. har genomfört två intervjuer med den tillförordnade skolchefen vid samt en med personal vid i . Även ordföranden i har intervjuats. Representanter för politiska del (styrelsens ordförande och vice ordförande) samt tjänstemän på med insikt i Sameskolstyrelsens arbete och språkliga uppdrag har intervjuats. har också genomfört intervjuer med företrädare för och . Intervjuer av informationskaraktär har genomförts med , , , minoritetsspråkshandläggare i och kommuner och Specialpedagogiska skolmyndigheten. I finns en större population samer än i och landet har valt att organisera barns utbildning i och på samiska på ett annat sätt än i . I syfte att inhämta information om hur har valt att styra och organisera sin samiska utbildning samt arbeta med andra uppdrag såsom läromedelsproduktion genomfördes intervjuer vid Utdanningsdirektoratet (motsvarande ), norska och den samiska högskolan i . Dokumentstudier och genomgång av statistik För att belysa och analysera Sameskolstyrelsens verksamhet samt regeringens styrning av myndigheten har gått igenom styrdokument på området, till exempel Sameskolstyrelsens regleringsbrev, instruktion och de delar av skolförfattningarna som berör myndigheten. De delar av frågeställningen som har ett beskrivande syfte grundas även på underlag som propositioner, statliga utredningar samt myndighets- och forskarrapporter. I referenslistan finns de titlar som studerats närmare. Även interna dokument vid Sameskolstyrelsen, såsom verksamhetsplaner, lönepolicy och rutinbeskrivningar har ingått i dokumentstudien. Grundläggande statistik om kostnader för skolverksamhet samt berättigade och deltagande i modersmålsundervisning har inhämtats från . Uppgifter om barn- och elevantal för de olika verksamheterna har hämtats från Sameskolstyrelsens årsredovisningar. Ur denna statistik har tagit fram sammanställningar och genomfört analyser. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Rapportens sammanfattning på lulesamiska Sáme åhpadus - ájgge l ådåsis álgget Rijkkarevisjåvnnå l gähttjam stáhta dagojt sámeåhpadussaj mij Sámeskåvllåstivras tjadáduvvá. Åtsådimen la iehtjádij siegen gávnnum árvustallat jus Sámeskåvllåstivrra fábmudahkan ulmij måhkkåj jåvsåt ja jus ráddidusá stivrrim Sámeskåvllåstivras dahká buorre åvddålbiejadusájt fábmudagá bargguj. Sámeskåvllåstivrra galggá åvdedit gájkka máná sámijda máhttelisvuodav vatteduvvi avtaárvulasj åhpadussaj sáme åhpadimåsij. Jåvsådittjat ulmij måhkkåj Sámeskåvllåstivran la dahkamus ållidit stáhta dahkamusvaddevuodav sámeskåvllåj (åvddåskåvllåklássa, 6 jahkekurssa) ja tjadádit ietjá åhpadusdagojt sáme oahppijda gudi umasslágásj årijs e sámeskåvlån váttse. Ráddidusá milta sámeskåvllå galggá åvddånahttet sámegielav ja sámekultuvrav bisodit ja åvdedit. Rijkkarevisjåvnnå l åtsådime åvddån låhkåm diedádusájt iehtjádij siegen Rijkkarevisjåvnå jahkásasj dárkestiddjijs, Ekonomiddjastivrrimdåjamdagás ja Skåvllåinspeksjåvnås ma vuosedin vánesvuodajt Sámeskåvllåstivra bargon. Rijkkarevisjåvnnå gávnaj aj oahppij låhko sámeskåvlån lij årrum vuollegasj mälggat ájgev ja unnemus sámeskåvlån lidjin buojkulvissan 9 oahppe 2016. Rijkkarevisjåvnnå gávnaj aj oahppe gudi sámegielav låhki vuodoskåvlå 9 jahkekursan la binnum maŋemus lågen jagen ja lidjin 19 oahppe åhpadusjagen 2015/2016. Ulmmedievddem stáhta dagojda sáme åhpadussaj mij tjadáduvvá fábmudagás Sámeskåvllåstivvra l moatteláhkáj vuollegasj. Merkaj dago e oattjo ájgodum båhtusav rijkkabiejve gájbadjásasj ulmmáj sáme åhpadussaj ja kultuvraj. Merkaj aj sáme oahppijn sámeskåvlån la máhttelisvuohta nievres åvddålbiejadusájt oadtju åhpadusá ulmijda jåvsådit ja sáme oahppe sámeskåvlå ålggolin e oattjo máhttelisvuodav åhpadussaj sáme åhpadimåsij. Rijkkarevisjåvnnå árvustallá Sámeskåvlå vuollegis ulmmedievddem vuododuvvá vánesvuodajda fábmudagá bargon ja ráddisusá stivrrimin fábmudagás. Åtsådibme l båhtusav vaddám tjuovvo ájttsagijn ja maŋijbåhtusijn. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Moadda vánesvuoda Sámeskåvllåstivra bargon Åtsådibme vuoset Sámeskåvllåstivrra mälggat ájge ij la tjadádam jali nievret dåjmadam ietjas dahkamusájs måttijt, ja duodden dasi fábmudagán la vájvv dievddet vuodo rávkalvisájt ma biejaduvvi stáhta fábmudahkaj. Rijkkarevisjåvnnå miejnni nievres ulmmedievddem muhtem märráj vuododuvvá Sámeskåvllåstivra stivrra ij la barggam nuoges guhkesájggásattjat ja struktuvrajt dahkam fábmudagá doajmmaj. Vájku Sámeskåvllåstivrra l fábmudahka mij la gávnnum moadda jage de tjielgga plánim, dåbelijtjuovvom ja åvddånibme fábmudagá moatten doajmmaguovlon vádnu. Merkaj iehtjádij siegen åvdep dåbdijdusá ja máhttudagá åvddånimdagojn älla ájmmuj váldeduvvam fábmudagá åvddånimbargon. Struktuvraj vádne dahká skåvllåoajvváj la årrum välggogisvuohta åvdåsvásstádusáv válldet goappátjagá gájkbadjásasj ja strategalasj bargojs nåv gåk dahkamusá dåjmalattjap tjerdas. Stuorra barggodäddo majt dát la buktám la tjielggidus vánesvuodajda fábmudagá ulmmedievddemin ja l Rijkkarevisjåvnå milta aj oarre fábmudagá bargon la dåbddomärkka dåmadit dade milta. Mangemus jagij gärddádim ekonomalasj gártjesvuoda li vil nannim dájt åvdedimijt. Vánesvuoda ulmmdievddemin ja åvddålbiejadusájn älla ådåsa Sámeskåvllåstivrra ij dagá nuoges buorre åvddålbiejadusájt doajmmaj fábmudagá sámeskåvlåjn. Vánesvuoda plána milta kvalitähttabargon ja aktijdimen umasslágásj sámeskåvlåj gaskan mij ájtsaduváj juo 2003 Skåvllådåjmas ja vaden Skåvllåinspeksjåvnås, vilá gávnnuji. Merka at oahppe e åleda nuoges máhttudagájda sámegiella ábnnasin ij ga ådå ájtsa, ájnat ielveduváj 2003 Skåvllådåjmas. Sáme integreridum åhpadibme l ájnas åhpadushábme oahppijda gudi e váttse sámeskåvlån. Oahppijlåhko l målsudam bájkoj 150 ja 200 gaskan maŋemus jahkelågen valla doajmma l vilá goappátjagá sisadnuj ja vijdedibmáj maŋas biejadum. Moadda åvddånimguovlo majt Skåvllådoajmma tjuoldij 1994 ja 2003 gávnnuji vilá. Máhttelisvuohta ávkkit sáme åhpadimnävojt ja åhpadiddjijt sámegielan la vuodo åvddålbiejadus vaj Sámeskåvllåstivrra galggá máhttet ietjas ulmij måhkkåj jåvsådit. Ráddidus gávnaj juo 1977 at åhpadiddjij vanesvuohta sámegielan stuorrát duostoj sáme åhpadusgäjno ållidimev ja åhpadimnävoj dárbbo sáme åhpadussaj lij sagga stuorre. Dá vánesvuoda vilá gávnnuji. Åhpadiddjeåhpadus sáme ábnasåhpadiddjijda la gávnnum 2015 rájes valla danna älla registardum studenta. Sámeskåvllåstivrra le 2005 rájes oassálasstám 12 sáme åhpadimnävoj gárvedimen. Buohtastahttemin bäggaluvvá vuona Sámedigge 2009 gitta 2013 gárvedij 252 sáme åhpadimnävvoprosjevta. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Ráddjidum dago sáme oahppijda gudi e sámeskåvlån váttse Sámeskåvllåstivra ulmme l åvddånahttet gájkka sáme máná máhttelisvuodav vatteduvvi avtaárvulasj åhpadusáv buorre kvalitehtas sáme åhpadimåsij. Ietján gå bájkoj 180 oahppe sámeskåvlåjn gávnnuji binnemusát 500 oahppe kommuvna ja aktijmahtes skåvlåjn, gej skåvllåvádtsem luluj guoskadallat Sámeskåvllåstira bargos, buojkulvisssan sáme integreridum åhpadusájn. Moadda stuorra vánesvuoda gávnnuji gåjt Sámeskåvllåstivra bargon dahkamusáj ma åledi oahppijda sámeskåvlå ålggolin. Buojkulvissan la fábmudagá bargon åvdedit ja lasedit integreridum åhpadusáv ja dagojt diededittjat sámeskåvlå birra ja dåjmav mij vatteduvvá l årrum sieldes ráddjidum. Bájkoj 95 prosännta fábmudagá biednikluohkos manná sámeskåvllåj, mij la oarre moatte ietjá dáhkamussaj li nuppus biejadum. Sämmibále l Sámeskåvllåstivra dahkamusvaddevuoda åvdåjdibme sámeskåvllåj luondulasj, gå l dahkamus mij la tjielggasabmusát stivrridum ietjádij siegen skåvllålágas, gähtjos ja njuolgadusbrevas. Ráddidusá stivrrim ij la nuoges Vájku Sámeskåvllåstivra vájve mierredum ulmij måhkkåj jåvsådit ja tjadádit dahkamusájt li årrum diehtusa guhkep ájgev, moatten aktijvuodájn jahkelågijt, de ráddidus ij la máhttám dájt diedojt ållidit fábmudagá vuogas stivrrimin. Ráddidus ij la ga máhttám dåjmadit nuoges buorre stivrrimav dálásj struktuvra rájáj gaskan jali oajvvadit ådåsav. Dálásj stivrrimgievlle ij la tjielgas ja ij la vuogas. Ráddidus ij máhte bájnatjit siebrreráde tjoahkkájbiedjamav mij fábmudagáv stivrri ij ge rádjat dav (jali skåvllåoajvev). Sámedikken la dan sadjáj dát máhttelisvuohta, valla danen gå Sámedigge ij dåbelijtjuovo Sámeskåvllåstivra dåjmav ja Sámeskåvllåstivvra ij la ga Sámedikke vuollásasj de ij sjatta tjielgas mij gájkbadjásasj åvdåsvásstádusáv Sámeskåvllåstivra dåjmas válldá. Sámeskåvllåstivrra l vuododum siebrrerádefábmudahkan, stivrrimvuohke mij ij la hiebadum fábmudagá doajmmaj ja nievret åvddålbiejadusájt buorre sisŋásj stivrrimij. Duodden dasi Sámedikke nammadibme Sámeskåvllåstivra stivrras ij vieleda fábmudagá dahkamussaj. Vuodo ulmme l stivrra siebrrerádefábmudagán galggá válljiduvvat rávkalvisáj ja vuorddemusáj gáktuj mij ájgoduvvá fábmudahkaj masi ássje gullu. Sámedikke ienni nammat Sámeskåvllåstivra stivrraj ij ájrrasijt politijkalattjat. Skåvlå li oasse dåjmas ma buoremusát doajmmi Vájku vánesvuoda ma li vuojnnusij boahtám de Rijkkarevisjåvnnå árvustallá at doajmma sámeskåvlåjn gájkkásattjat buoragit doajmmá, åsij hárráj majt Rijkkarevisjåvnnå l åtsådam. Oahppe gudi li vádtsám sámeskåvlån ålli gåjt sämmi buorre máhttudakbåhtusijda nåv gåk ietjá oahppe sämmi kommuvnajn. Guosská goappátjagá oahppijda 6 jahkekursan ja 9 jahkekursan. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N skåvlån hármmadit oassálassti goappátjagá oahppij skåvllåvádtsemin ja ietjasa bargon, sierraláhkáj gå guosská dahkamusá tjádadibmáj gaskostit sáme kultuvrav ja histårjåv oahppijda. Gålo sámeskåvllåj li allaga. Gålo 2015 jagen oahppáj lij buojkulvissan nielje gierde alep gå vuodoskåvlån. Ij la máhttelis vissesvuodajn javllat man stuorra sieradusá li jali masi sieradusá vuododuvvi danen gå Sámeskåvllåstivra diedádus ja guoradallam gålojs la ilá nievrre. Merka aj gávnnuji oahppe e vatteduvá nuoges åvddålbiejadusájt ulmij måhkkåj jåvsådit sámegielan, mij la dahkamusájs akta mij sierat sámeskåvlåv ietjá skåvllåhámijs. Rijkkarevisjåvnå vuojno milta sámeskåvllå viertti buorep strategidjajt åvdedit vaj oahppe máhtti ulmij måhkkåj jåvsådit. Sámeskåvlå stivrraj ja ráddidussaj la åvddålbiejadusájt dahkat ma vuosstájvásstedi oassálasstemav ja arvusmahttemav mij barggijs sámeskåvlån vuoseduvvá. Rijkkarevisjåvnnå árvustallá at Sámeskåvllåstivra dahkamusáj sirddem Sámediggáj luluj mierkkit moadda buorre båhtusa ja buoredit åvddålbiejadusájt vaj rijkkabiejve ulmme sáme åhpadusá birra buorebut ålliduvvá. Ájnnasamos ávkke luluj årrot tjielggasap stivrrimgievlle. Arvusmahttem ja máhttelisvuoda boadosdåbelijtjuovvomij ja åvdåsvásstádusrávkkamij lulun rievddaduvvat dan láhkáj at Sámediggáj vatteduvvá tjielgga åvdåsvásstádusáv lájdditjit bargov sáme åhpadusájn. Duodden dasi moadda aktijdimbåhtusa lulun ålliduvvat gå Sámedikke giellabarggo ja Sámeskåvllåstivra åhpadusdahkamua tjoahkkiduvvi sämmi sajen. Goappásj fábmudagáj diededimdahkamusá lulun aj aktidimijn máhttet aktijduvvat. Sámeskåvllåstivra dahkamusáj integrerim Sámedikken la aj ráddimlága milta, gånnå vuojnnu at sámij máhttelisvuoda bisodit ja åvdedit ietjas kultuvrraja sebrudakviessomav galggá åvddånahteduvvat. Rijkkabiejvve mierredij 1962 at sámij mánájn galggi máhttelisvuohta guovte avtaárvulasj åhpadusalternatijvvaj: stáhta sámeskåvllå ja kommuvna vuodoskåvllå. Märrádusá milta sámeskåvllå luluj bissot sierralágásj skåvllåhábmen nåv guhkev gå sáme ietja dav sihti. Sáme bájnatjibme sáme åhpadussaj la suojmma lassánam, ja 1994 rijkkabiejvve mierredij Sámedigge luluj nammadit Sámeskåvllåstivra stivrav årijn sáme lulun ”muhtem märráj” bájnatjimev sáme åhpadusássjijda oadtjot. Proposisjåvnån javladuváj sämmibále at Sámedigge fábmudahkan luluj oadtjot guovddelis dåjmav bargon hábbmit sáme åhpadusáv boahtteájgen, masi rijkkabiejvve ittjij vuosstálaste. ma li vájve aktijdit Rijkkarevisjåvnnå l gåhttjomin Sámeskåvllåstivra sajájdahttema birra Sámedikken vuolggám rijkkabiejve ulmes ja ájggomusájs sáme bájnatjime birra ja ráddidusá åvddålbiejadusájs åvdåsvásstádusáv válldet Stáhta dåjmas, guokta rahtjalisvuoda R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T ma muhtem märráj båhtusav ulmmerijdduj vaddi. Rijkkabiejvve ij la javllam gåktu dá ulme galggi nubbe nubbáj årrot, ja Rijkkarevisjåvnnå ij la ga gasskasasj árvustallamav daj gaskan dahkam. Rijkkarevisjåvnå vuojno milta Sámeskåvllåstivra dahkamusáj sirddem Sámediggáj luluj buoredit åvddålbiejadusájt alep ulmmedievddemij. Ráddidusá åvddålbiejadusá dåjmav stivrrit huoman ij buoreduvá. Ráddidus la nammadimfámo dagi aj rievddadum organisasjåvnnåj. Gå Sámedigge, nåv gåk Sámeskåvllåstivrra, le fábmudahka ráddidusá vuollásasj de huoman stáhta dahkamusvaddevuohta ja åvdåsvásstádus dåjmas bissu. Tjoavddet vuodo ulmmerijdov stáhta åvdåsvásstádusá ja dahkamusvaddevuoda birra mij sämmibále galggá åvdedit sáme iesjmierredimev la dán åtsådime ålggolin. Åtsådit åvddålbiejadusájt tjadádittjat Sámeskåvlå dahkamusájt Vuogasj stivrrimhábme, tjielgga åvdåsvásstádusgievlle, dahkamusájn oahpes fábmudakstivrrim ja stuoves tjoavdos skåvllåoajvvevirgijn li ájnas åvddålbiejadusá vaj sámeskåvllåstivra doajmma galggá dárkkelis ja vuogas årrot. Rijkkarevisjåvnnå sihtá sämmibále dieddelit at Sámeskåvllåstivra guhkesájggásasj tjuolma tjadádit ietjas dahkamusájt ja vuosstájvásstedit gájkkásasj rávkalvisájt ma biejaduvvi stáhta fábmudahkaj aj vuoset ienep vuodotjuolmmaj, mij val muhtem märráj divuduvvá gå doajmma Sámedikken tjuottjoduvvá. Fábmudagá bagádis ja biednigahttem dárbaj jáhkedahtte rievddaduvvat vaj fábmudagán galggi mutták máhttelisvuoda ietjas dahkamusáj nagádit. Vájku vánesvuoda Sámeskåvllåstivra dåbelijtjuovvomin ja boadostjielggidimen låsedi tjiegŋalap guoradallamijt dåjma dárkkelisvuodas, de vánesvuoda li nåv ednaga ja guhkesájggásattja at enas vuoset fábmudagán älla nuoges åvddålbiejadusá tjadádittjat ietjas dahkamusájt. •árvváladdat rijkkabejvev oajvvadit Sámeskåvllåstivra dåjmav Sámedikken sajájduhttet. Ráddidus vierrti, juska makkir fábmudahka mij åvdåsvásstádusáv adná Sámeskåvllåstivra dahkusij tjadádimes: •åtsådit Sámeskåvllåtivra/Sámedikke åvddålbiejadusájt tjadádittjat dahkamusájt. •åtsådit ietjá skåvllåfábmudagáj åvddålbiejadusájt tjadádittjat vissa dahkamusájt, buojkulvissan åhpadimnävvobuvtadime åvddånahttemav. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •åvdedit Sámeskåvllåstivra dåjma dåbelijtjuovvomav ulmujn dahkat vuogas árvustallamijt fábmudagá båhtusijs. •dahkat vuogas ja dåjmalasj doajmmastivrrimav. •dahkat barggovuogijt ma máhttelissan dahki guhkesájggásasj ja nanos kvalitähttabargov sámeskåvlån. •dahkat guhkesájggásasj ja ulmmedåjmalasj bargov åhpadusá birra sámegielan. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Rapportens sammanfattning på nordsamiska Sámi oahpahus – áigi ođđa álggahussii čRiikarevišuvdnađ lea dárkkistan stáhtalaš doaibmabijuid sámi oahpahusas mii lea a ahuvvon Sámeskuvlastivrras. Dárkkistussii lea earret iežá gullon guorađđ hallat jus Sámeskuvlastivra olaha daid ulbmiliid maid eiseválddis lea ja jus rá ehusa stivren Sámeskuvlastivrras ráhkada buori eavttuid eiseválddi barggus. Sámeskuvlastivra galgá ovddiduvvot nu ahte visot mánát sámiide ožžot sullasaš oahpu sámi oahpahusosiiguin. Olahit ulbmiliid Sámeskuvlastivra bargu lea dievasmahttit stáhta doaibmaváldebarggu sámeskuvlii (ovdaskuvlaluohkás gitta 6:t a ahit iežá oahpahusbijuid sámi ohppiide geat sierra sivaid dihte eai ehusa jelgii sámeskuvla galgá veahkehit seailluhit ja ovddidit sámi giela ja Ovdal dárkkistusa Riikarevišuvdna lea váldán oasi raporttain earret iežá Riikarevišuvnna jahkásaš ruhtadárkkisteddjiin, Ekonomiijastivrendoaimmahagas ja Skuvladárkkistusas mat vuosehedje váilevašvuo aid Sámeskuvlastivrra barggus. meskuvllain lea leamaš vuollegis Riikarevišuvdna oinnii maid ahte ohppidlohku sá guhkes áiggi, unnimus sámeskuvllas ledje ovdamearkka dihte 9 oahppi 2016:s. Riikarevišuvdna álestii maid ahte ohppiidlohku mat lohket sámigiela vuo oskuvlla 9 čluohkás lea njeaidán daid ma emus logi jagiid ja ledje 19:s lohkanjagi 2015/16. Ulbmil eavžin daid stáhtalaš doaibmabijuide sámi oahpahussii mat ggaid dáfus vuollegis. u oaivvilduvvonŋváikkuhusa riikabeaivvi oppalaš ulbmiliidda Dat mearkkaša ahte lea várra ahte sámi oahppit u doarvái buori eavttuid olahit oahpahusa ulbmiliid ja sámi ut vejolašvuo a oahpahussii sámi árvvoštallá ahte sivva Sámeskuvlastivrra a eiseválddi barggus ja vuollegis ulbmilceavzimii lea go leat váilevašvuo ehusa stivremis eiseválddis. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Dárkkistusa boađus lea čuovvovaš dárkumat ja loahppajurdagat. Máŋga váilevašvuođat Sámeskuvlastivrra barggus Dárkkistus vuoseha ahte Sámeskuvlastivra guhkes áiggi ii leat ga sin bargogoh osiin ja dasa lassinč ceavzit daid vu olaš gáibádusaid mat bidjot stáhtalaš eiseválddiide. Riikarevišuvdna oaivđvilda ahte sivva váilevaš ulbmilceavzimii oassái lea go iheapmi ii leat bargan doarvái guhkesáigása Váikko Sámeskuvlastivra lea eiseváldi mii lea gávdnon guhkes áiggi de ielga plánen, uovvuleapmi ja ovdáneapmi má ga earret iežá ahte eai leatŋmáhttán váldit vuhtii ovddibut vásáhusaid ja máhtuid ovdánahttinbijuin eiseválddi Váilevašvuohta struktuvrras dagaha ahte lea šaddan skuvlahoavdda ja hálddahusa a ahit sihke eanet oppalaš ja strategalaš bargogoh barggut eanet operatiivvalaš soarttain. Dat stuorra bargonoa i maid dát lea ilgehus váilevašvuo aide eiseválddi ulbmilceavzimis ja lea Riikarevišuvnnačjelgii maid sivva dasađahte eiseválddi barggus lea Daid ma emus jagiid geardduheaddji ekonomalaš váttisvuoč eanet nannen daid tendeanssaid. Váilevašvuođat ulbmilceavzimis ja eavttut eai leat ođđasat Sámeskuvlastivrra ii ráhkat doarvái buori eavttuid doibmii eiseválddi at dan systemáhtalaš kvalitehtabarggus ja sámeskuvllaid gaskkas mii fuomášuvvui juo 2003:s Skuvladoaimmahagas ja fas 2013:s , lea ain seamma. Indikašuvnnat ahte oahppit eai olat doarvái máhtuid fáttas sámigielas ii lea ge ođđa fuomášupmi, ja fuomášuvvui 2003:s . Sámi integrerejuvvon oahpahus lea dehálaš oahpahushápmi ohppiide geat eai Ohppiidlohku rievdá gaskkal sullii 150 ja 200 daid ma jahkelogu, muhto doaibma lea ain sisdoalu ja leavvama ektui ila unnán Má ga ovdánahttinguovllut maid Skuvladoaimmahat identifierii 1994 ja 2003 leat ŋ Vejolašvuohta sámi oahpponeavvuide ja oahpaheddjiide sámigielas lea vu eaktu vai Sámeskuvlastivra galgá máhttit olahit sin ulbmiliid. uo uhii ahte váilevašvuohta sámi oahpaheaddjin stuorra muddui esttiiđđ dahkama sámi oahpahusgeainnus ja ahte dárbu oahpponeavvuide sámi oahpahussii lea issoras stuora. Dát váilevašvuo at leat ain. sámi ávnnasoahpaheddjiide lea gávdnon 2015:iđrájis muhto das eai leat álihuvvon 2005 rájis Sámeskuvlastivra lea leamaš mielde earret iežá válbč R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T 12 sámi oahpponeavvuid. Dego buohtastahttin sáhttá namuhit ahte norgga Sámediggi lea 2009:s gitta 2013:i válbmen 252 sámi oahppaneavvoprošeavttaid. Ráddjehuvvon bijut sámi ohppiide geat eai vázze sámeskuvllas vejolašvuođa dehe sullasaš oahpahusa buori kvalitehtain sámi oahpahusosiiguin. Sámeskuvlastivrra ulbmil lea ovdánit nu ahte visot sámi mánát ožžot doarvái Daid lagabut 180 ohppiid lassin sámeskuvllain gávdnojit unnimus 500 oahppi gielddalaš ja friddja skuvllain, geain skuvlavázzin sáhtálii váikkuhuvvot Sámeskuvlastivrra barggus, ovdamearkka dihte sámi integrerejuvvon oahpahusa at gávdnojit goitge Sámeskuvlastivrra barggus bargogoh osiin mat leat oaivvilduvvon ohppiide sámeskuvlla olggobealde. Ovdamearkka dihte eiseválddi bargu ovddidit ja lasihit dan integrerejuvvon oahpahusa ja bijuide die ihit sámeskuvlla ja dan doaimma birra mii fállojuvvo lea leamaš oalle uhca. đ95 proseantta eiseválddi juolludeamis manná sámeskuvllaide, mii lea okta sivva ahte má ga iežá bargogoh Seammás Sámeskuvlastivrra vuoruhus váldodoaimmas lea lunddolaš, dalle go lea bargogoh us mii lea ielgaseamos stivrejuvvon earret iežá us ja eiseválddi reglerenreivves. Ráđđehusa stivren lea váilevaš Váikko Sámeskuvlastivrra váttisvuohta olahit iežas ulbmiliid ja osiid lea leamaš dovddus guhkit áiggi, má gii jahkelogiid, de ehus ii leat lihkustuvvan jo ihit beaktilis stivrema rámmaid siskkobealde dálá struktuvrras dehe evttohit o ehus ii sáhte váikkuhit Dálá stivrenráidu lea eahpe ielggas ja ii ulbmillaš.