prop · H40382 · 2017-01-25 00:00:00 — Jämfört med 2013 har antalet arbetade dagar minskat från dryga 48 000 till närmare 46 000, det vill säga . Minskningen i antalet genomförda inspektioner står däremot inte i proportion till antalet arbetade timmar utan har minskat betydligt mer. Från omkring 20 000 inspektioner 2013 till omkring 14 000 , det vill säga en minskning med närmare en tredjedel. Figur 3 Antal besök och inspektioner 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A Det är framförallt den övriga tillsynen som har minskat . Inspektioner med anledning av skyddsombudsstopp och skyddsombudsframställan har legat relativt stilla trots att andelen inkomna ärenden har ökat. Det innebär att andelen ärenden vid vilka gör besök på arbetsplatsen har minskat. Vid våra intervjuer vid centralt angavs flera orsaker till att antalet inspektioner har minskat. Ett skäl som anges är införandet av ett nytt inspektionsstöd kallat i början av 2015.122 Vid flertalet intervjuer har arbetsmiljöinspektörer även framfört att införandet av det nya systemet inte gick som förväntat och att de administrativa rutinerna tog mycket av arbetsmiljöinspektörernas tid vilket gjorde att de inte hann göra så många inspektioner . Den pågående omorganisationen liksom många pensionsavgångar av seniora och erfarna arbetsmiljöinspektörer lyfts också som ett skäl till den lägre produktiviteten. har anställt ett tjugotal nya arbetsmiljöinspektörer och gjort ytterligare rekryteringar av inspektörer som börjar . I årsredovisningen anges att introduktion och utbildning av nya medarbetare tar tid från övrig verksamhet. Det har också framförts att de nationella projekten tar mycket tid i anspråk för förberedelse och dokumentation vilket kan vara en anledning till att antalet besök minskar då andelen nationell tillsyn ökar på bekostnad av den övriga tillsynen.123 122Detta nämns även i årsredovisning 2015, s. 25. 123Intervju vid , huvudkontoret . 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 10 Statistik över genomförda inspektioner (exklusive facklig tid) (även uppföljning) - varav inom nationell tillsyn - varav inom övrig tillsyn - varav inom obligatorisk tillsyn Antal besök på arbetsställe Antal besökta unika arbetsställen Inspektion med anledning av Inspektion med anledning av skyddsombudsframställan 6:6a** Besök på arbetsställe utan CFAR-nr *** Andel inspektionsärenden som leder till (källa årsredovisning 2015) *Antalet inspektioner med anledning av skyddsombudsstopp har minskat men antalet inkomna skyddsombudsstopp har ökat. inkom 77, 79 respektive 100 skyddsombudsstopp. **Antalet begäran från skyddsombud har var högre 2015 än , 2015 764 anmälningar, 2014 516 anmälningar och 2013 656 anmälningar. ***CFAR-nr är ett arbetsställes åttasiffriga identitet som tilldelas av SCB:s Företagsregister. Att ett företag inte har ett CFAR-nummer innebär ofta att det är ett oregistrerat eller ett utländskt företag. R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A har besökt betydligt färre icke-registrerade arbetsgivare (utan CFAR- nummer) än . Det kan röra sig om utländska företag eller företag som av någon annan anledning inte finns med i SCBs företagsregister. Andelen inspektioner som leder till straffrättsliga åtgärder minskar också. Det kan till viss del bero på att fler ärenden numera i stället leder till en sanktionsavgift. 7.10 Sammanfattande iakttagelser och bedömning Kompetensen hos arbetsmiljöinspektörerna är god men specialistkunskaper riskerar att urholkas Genomgående under vår granskning har arbetsmiljöinspektörerna fått ett gott betyg av intressenter utanför myndigheten. Arbetsmiljöinspektörerna får en omfattande internutbildning och många har mycket lång erfarenhet i yrket. Både arbetsmiljöinspektörer och arbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter uttrycker dock en oro för att kompetensen minskar då arbetsmiljöinspektörerna är branschexperter. beslutade att upphöra med inspektörernas branschanknytning för att få mer flexibilitet i tillsynen och för att kunna hantera arbetsmiljöproblem som uppkommer oberoende av bransch. Att släppa branschanknytningen har dock vissa negativa sidor; det kan ta för inspektören att förbereda sig för tillsyn inom ett obekant område och det är svårt att följa med i utvecklingen inom området när inspektören sällan besöker samma typ av arbetsplats. Det finns risker även med branschspecialiserade inspektörer: inspektören kan bli ”blind” för arbetsmiljörisker i branschen och acceptera problem som inte hade varit godtagbara på en annan del av arbetsmarknaden. Inspektörerna kan också bli upplåsta till en viss bransch vilket medför att det är svårt att flytta resurser mellan olika branschområden när inriktningen på tillsynen förändras. bör arbeta vidare med att hitta en bra balans mellan inspektörernas specialist- och generalistroll för att åstadkomma en effektiv tillsynsverksamhet. Allt färre besök av arbetsmiljöinspektörer på arbetsplatserna har genomfört allt färre inspektioner och andelen inspektioner som leder till straffrättsliga åtgärder minskar. Det ligger sannolikt många orsaker bakom minskningen; något färre arbetade timmar för arbetsmiljöinspektörerna, mer tid till planering, mer omfattande inspektioner, nyanställningar och den omorganisation som myndigheten genomförde. Att antalet inspektioner på arbetsplatserna minskar betyder inte per automatik att effekten av tillsyn har försämrats. bedömer dock att bör kunna nyttja resurserna på ett mer effektivt sätt och i följande stycken diskuteras hur de olika tillsynsinriktningarna kan utvecklas. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Nationella projekt – effekter kan spridas till många men projekten kräver resurser för planering Nationella projekt kan, när de fungerar bra, bidra till att sprida kunskaper om arbetsmiljöarbete även utanför de arbetsplatser som inspekteras och därmed vara ett effektivt sätt att använda resurserna på. I en mindre bransch där det är möjligt att inspektera samtliga arbetsgivare bidrar projektformen till konkurrensneutralitet eftersom det finns större möjligheter att alla kan bedömas likvärdigt än om inspektioner hade skett löpande, utan fastställd checklista. Att aviserar om ett planerat tillsynsprojekt kan också leda till att arbetsplatser startar sitt systematiska arbetsmiljöarbete i förebyggande syfte och att resultaten från projekten kan spridas till många arbetsplatser, via till exempel branschorganisationer och media. Att genomföra tillsyn i projektform medför att myndigheten kraftsamlar för att gå till botten med ett arbetsmiljöproblem vilket kan medföra positiva effekter på arbetsmiljön på . I vår granskning har det däremot framkommit att det finns vissa problem i genomförandet av de nationella projekten. Projekten tar ofta tar mycket tid i anspråk för planering och uppstart, inte minst eftersom erfarenhetsåterföringen från tidigare projekt är svag. Projekt skjuts ibland upp och krockar med varandra vilket leder till att inspektörernas tid inte alltid används på ett bra sätt. De nationella projekten riktas mot särskilt riskutsatta delar av arbetsmarknaden. Det är dock troligt att arbetsmiljön på de specifika arbetsplatserna som projekten besöker varierar stort. saknas ett tillförlitligt system för att identifiera de arbetsplatser som har särskilt stora problem och inspektörerna väljer ofta att åka till de arbetsplatser som inte har besökts tidigare. ledning betonar vikten av att en stor del av tillsynsverksamheten är planerad och bedrivs i nationellt eller regionalt initierade projekt. Arbetsmiljöinspektörerna vill istället se att mer tid läggs på tillsyn på arbetsplatser med kända arbetsmiljöproblem eller där det inkommit tips om brister i arbetsmiljön. Skillnaden i uppfattning mellan ledningen och inspektörerna indikerar på behovet av en balans mellan att hantera arbetsmiljöproblem i samhället med samlade insatser och behovet av att säkerställa att arbetsplatser med stora arbetsmiljöproblem löpande identifieras och inspekteras. ledning aviserar att man planerar att minska antalet nationella projekt och öka andelen övrig tillsyn vilket bör leda till en bättre balans mellan de två sätten att initiera inspektioner. Obligatorisk tillsyn – bedöms fungera bra men når sällan ut till arbetsplatser där olyckor eller missförhållanden inte anmäls Den obligatoriska tillsynen är avsedd att hantera situationer när olyckan redan har skett eller när skyddsombuden signalerar och bedömer att arbetsgivaren inte lever upp till sitt arbetsmiljöansvar. De arbetsmiljöinspektörer som arbetar med obliga- R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A torisk tillsyn är mer nöjda med hur tillsynen fungerar än andra inspektörer. En inspektion inom den obligatoriska tillsynen initieras ofta mot bakgrund av arbetsgivarens anmälan om att en olycka eller ett tillbud har skett. Att arbetsgivaren anmäler olycka eller tillbud tyder på att denne har en grundläggande kunskap om arbetsmiljölagen. Skyddsombuds framställan eller skyddsombudsstopp är verktyg främst för arbetsplatser där det finns aktiva skyddsombud. Men det finns även arbetsgivare som sällan anmäler de olyckor och tillbud som sker och arbetsplatser där det saknas skyddsombud eller fackligt ansluten personal.124 Det finns därför behov av att även söka upp arbetsplatser där vare sig skyddsombud eller arbetsgivare anmäler olyckor till men där det kan bedömas finnas risk för arbetsmiljöproblem. Övrig tillsyn och hantering av tips och anmälningar – ett nedprioriterat område Att aktivt begära och agera på tips från allmänhet och arbetstagare kan vara ett förfarande som identifierar de mest riskutsatta arbetsplatserna, vilka inte alltid fångas upp inom den obligatoriska eller den nationella tillsynen. Då sannolikheten för att identifiera arbetsställen med dålig arbetsmiljö via ett indexsystem bedöms vara låg är det desto viktigare att hantera den information man får in om arbetsgivare med brister i arbetsmiljön via tips och anmälningar. tar emot tips till svartjänsten men möjligheten att tipsa myndigheten lyfts inte fram på myndighetens hemsida. I motsvarigheten till i till exempel , , och finns tydliga uppmaningar till allmänheten om att tipsa myndigheten om arbetsplatser med brister i arbetsmiljön. Det gör också att det kommer in många tips till myndigheterna. An- talet inkomna tips till är ca 1600 medan det är 7000 i där möjligheten att tipsa myndigheten om arbetsplatser med brister i arbetsmiljön lyfts fram på hemsidan.125 registrerar inte hur många tips som inkommit på en och samma arbetsplats vilket kan leda till att man missar arbetsplatser där allmänhet eller arbetstagare vid upprepade tillfällen signalerar om brister i arbetsmiljön. Tips har fördelen att de kan ge en aktuell bild av arbetsmiljön på arbetsplatsen till skillnad från ett index som bygger på befintlig statistik och därmed ger en historisk bild av situationen på arbetsplatsen. Nackdelen med att agera på tips är att de kan lämnas på felaktiga grunder eller vara direkt felaktiga. Det kan också vara svårt att prioritera mellan olika tips och välja ut de som är mest relevanta. I andra länder har man försökt lösa detta problem genom att ha webbformulär där uppgiftslämnaren kan lämna utförlig information om bland annat antal anställda på arbetsplatsen, om arbetsmiljörisken bedöms medföra livsfara samt vilken relation uppgiftslämnaren 124Att det finns en underrapportering av arbetsskador är väl kartlagt i forskning - se och (2004) och (2010). 125Hämtat från norska Arbeidstilsynets hemsida . 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har till arbetsplatsen. I är det även möjligt att ladda upp en film eller fotografier som styrker tipset. Genom att uppmuntra allmänhet och arbetstagare att tipsa myndigheten om farliga arbetsplatser bör sannolikheten öka för att får kännedom om arbetsplatser där det råder stor risk för arbetstagare att skadas. För att inspektörerna ska kunna agera i dessa fall krävs också att det finns tid avsatt för att hantera trovärdiga och allvarliga tips och anmälningar. Att hitta och inspektera arbetsplatser med allvarliga arbetsmiljöproblem bör kunna vara ett av flera sätt att bidra till regeringens nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor. Att på ett mer systematiskt sätt hantera tips kan även vara ett sätt att stärka arbetet mot osund konkurrens genom att öka sannolikheten att arbetsplatser med bristande arbetsmiljö upptäcks och inspekteras. Samverkan med andra myndigheter på lokal nivå behöver utvecklas Vid våra intervjuer med intressenter utanför myndigheten har fått genomgående positiva omdömen angående samverkan på central nivå. Det finns dock utrymme för att förbättra samverkan på lokal nivå. I rutindokument saknas instruktioner som anger hur arbetsmiljöinspektören ska agera om de misstänker oegentligheter som ligger utanför arbetsmiljölagstiftningens lagområde. I vår enkätundersökning är det en tredjedel av inspektörerna som uppger att de ibland misstänker oegentligheter som ligger utanför tillsynsområde vilket tyder på att det behöver finnas rutiner för att hantera sådana situationer. Arbetsmiljöinspektörerna svarar också att det är svårt att veta vem man ska kontakta på t.ex. eller om man misstänker att en arbetsgivare bryter mot regler som berör en annan myndighet. I ett pågående projekt hos kallat ”Osund konkurrens” finns ambitionen att utveckla myndighetssamverkan avseende företag som bryter mot arbetsmiljölagstiftningen. R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A Betänkande 2013/14:AU5, Arbetsmiljö (rskr. 2013/14:183). Budgetproposition , Utgiftsområde 14 (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2006/07:09). Vårändringsbudget , Utgiftsområde 14 (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Budgetproposition , Utgiftsområde 14 (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU10, rskr. 2015/16:123). Regeringens skrivelse till , En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 (skrivelse 2015/16:80, bet. 2015/16:AU8, rskr. 2015/16:270). Förslag till en reformerad arbetsskadeförsäkring. (Slutrapport ). Kommittédirektiv, 2016. Arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv (dir. 2016:1). Kommittédirektiv, 2016. Nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö (dir. 2016:2). Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. Bättre arbetsmiljöregler II. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. God arbetsmiljö – en framgångsfaktor? Marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet. En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. Ett nationellt för arbetsmiljö - behov och förutsättningar. Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. Mer trygghet och bättre försäkring. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En kunskapssammanställning över strategier, metoder och arbetssätt för arbetsmiljöarbete utförd av , och (red). Samhällsekonomiska kostnader för arbetsmiljöproblem. Kunskapssammanställning (Rapport 2010:2). (Rapport 2013:11). Kunskapssammanställning (Rapport 2014:1). Arbetsmiljön 2013 (Rapport 2014:3). Arbetsorsakade besvär 2014 (Rapport 2014:4). Redovisning av regeringsuppdraget Arbetsmiljöansvar i entreprenad- och inhyrningssituationer (Rapport ). Redovisning av arbetsmiljöindikatorer enligt regeringsuppdrag (Rapport ). Arbetsskador 2014 (Rapport 2015:1). med läkares anmälan till – En utvärdering. Kunskapsöversikt (Rapport 2015:12). Svensk arbetsmiljöforskning 2017–2027 Underlag till regeringens forskningspolitik (Rapport 2015:18). Arbetsmiljön 2015 (Arbetsmiljöstatistik Rapport 2016:2). Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2016. Sjukskrivningarnas anatomi – en om drivkrafterna i sjukförsäkringssystemet (Rapport 2016:2). Regionala skyddsombud – Förslag till nya rutiner för administration och redovisning av det statliga stödet till regional skyddsombudsverksamhet (Rapport 2009:27). tillsyn (Rapport 2004:14). SCB (2012). Registerbaserad arbetsmarknads- och lönesummestatistik 2012. (Statistiska meddelanden AM 30 ). SCB (2014). Utvecklingen av tidsbegränsat anställda Arbetskraftsundersökningarna Kvartal 4 2014 (Statistiska meddelanden AM 110 ). Statskontoret, 2014. Myndighetsanalys av (Rapport 2014:21). R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A Statskontoret, 2015. Analys av den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitiken (Rapport 2015:2). om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:01). Morgondagens tillsyn (2009/14651). Uppdragsdirektiv: Ny organisation 2014 - Den nya inspektionsavdelningen (2013/106015). inspektionsverksamhet, korta fakta (Bi- laga 1 2013/106015). Utveckling av inspektionsverksamhet (PM ). Översyn av våra arbetssätt och arbetsformer inom avdelning IS (ISG 2013/102643). Anvisningar för inspektion: Inspektion – Rutiner (Inspektionsrutin /121429). om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). , 2008 – 2015. (Årsredovisningar 2008– 2015). (Budgetunderlag 2017–2019). för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), 2015. (Årsredovisning 2015). Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för budgetåren 2005–2016 avseende . Regleringsbrev för avseende för hälsa, arbetsliv och välfärd. 2015, Fokusgrupps- och djupintervjuundersökning avseende intressenters behov (Konsultrapport beställd av ). Undersökning av faktorers betydelse för benägenheten att anmäla arbetsskador. (Konsultrapport beställd av ). , Årsredovisning 2015. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kapteyn, , . and . Vignettes and Self-Re- ports of Work Disability in the and the . , 97(1): 461-473. O’Donnel (2009), Measuring health inequalities in Europé. Methodological issues in the analysis of survey data. , Eurohealth, vol. 15(3)). , J., Tandon, A., , C.J.L. (2001). Using vignettes to improve cross-pop- ulation comparability of health surveys: concepts, design, and evaluation techniques. Global Programme on Evidence for Health Policy Discussion Paper, No. och (2004). What do the occupational injury statistics tell us? Artikel i and health in , . (2010). Arbetsskadeförsäkringen – en historia om sambandet mellan arbete och sjukdom, Artikel i och hälsa nr 2010:44 (1). i (LO), . Kommuner och Landsting (SKL), . , huvudkontoret, , , och . Danska (Arbetstillsynet), . , Region , , . , Region , och . , huvudkontoret, . , ekonomisk-historiska institutionen, . , akademin för ekonomi och samhälle, . , medicinska institutionen, . Arbetsmiljöforskare, , . Svenska Byggindustrier, . , förbundskontoret, . , huvudkontoret, och . R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A , Region , och . , huvudkontoret, . , Region , och . , , och . , huvudkontoret, , , , , . Telefonintervjuer med arbetsgivare, och . , , telefonsamtal . , huvudkontoret, och . 74 R I K S R E V I S I O N E N EN GOD ARBETSMILJÖ FÖR ALLA – STATLIGA INSATSER INOM ARBETSMILJÖOMRÅDET har i en granskning av de statliga arbetsmiljöinsatserna närmare undersökt regeringens styrning av , arbetsmiljöstatistiken, arbetet med att ta fram föreskrifter, information och kommunikation samt tillsynen av arbetsmiljön. Regeringen lanserade en ny arbetsmiljöstrategi med många uppdrag till . Även om många av uppdragen är relevanta riskerar de att tränga ut nödvändigt utvecklingsarbete på . Granskningen visar att arbetsmiljöstatistiken har brister som gör att vi inte med säkerhet vet vilka de största arbetsmiljöproblemen är. Bristerna beror till viss del på att det är svårt att mäta tillståndet i arbetsmiljön men också på att det inte gjorts tillräckliga insatser för att förbättra statistiken. har påbörjat en större översyn för att förnya reglerna på arbetsmiljöområdet och arbetar med att utveckla sin information och kommunikation. har fått utökade resurser för att öka tillsynen. Trots detta har besöken sjunkit kraftigt. Det har flera orsaker. Bland annat har arbetssättet förändrats och inspektionerna genomförs i större utsträckning i nationella projekt. För att utveckla tillsynen rekommenderar vi att bland annat förenkla planeringen av de nationella projekten och förbättra hanteringen av de tips som kommer in till myndigheten. nybrogatan 55, 114 90 B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 1 5 - 0 4 7 8 En god arbetsmiljö för alla – Statliga insatser på arbetsmiljöområdet R I K S R E V I S I O N E N 1 Utifrån de iakttagelser som framkom i intervjuer vid har vi ställt en enkät till samtliga 229 arbetsmiljöinspektörer, i syfte att identifiera olika uppfattningar på inspektionsarbetet och dess förutsättningar. Enkätundersökningen genomfördes som en webbenkät – och svarsfrekvensen på enkäten var . Nedan redovisas svaren på de fyrtiotvå enkätfrågorna, mindre bortfall förekommer på vissa frågor (partiellt bortfall) varför antalet svarande per fråga anges och uppgifterna i procent är avrundade. Fråga 1 Hur länge har du varit anställd på eller föregångare till Antal svarande: 201 Mindre än 2 år Mer än 10 år Fråga 2 Är du inriktad mot en viss typ av inspektioner? Antal svarande: 200 Nej, jag inspekterar inom många områden Ja, jag tillhör en akutgrupp Ja, jag inspekterar i huvudsak inom bygg Fråga 3 Till vilken region hör du? Antal svarande: 201 2 R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 1 5 - 0 4 7 8 Fråga 4 Jag har deltagit som inspektör i ett eller flera nationella projekt . Antal svarande: 201 Fråga 5 Vad avgör vilken arbetsplats från arbetsställelistan du väljer att inspektera i de nationella projekten? Antal svarande: 177 (Enbart antal svarande/alternativ anges) Vilket index arbetsplatsen har Om arbetsplatsen aldrig har haft en inspektion Om det var länge sedan senaste besöket Om jag vet att det har varit problem på Tips från regionalt skyddsombud Tips från arbetstagare, lokalt skyddsombud Hur lång restid det är till arbetsplatsen Fördelningen av arbetsplatser i olika delar av regionen för att få en geografisk spridning Fråga 6 Hur tycker du att index (1-3) fungerar för att identifiera arbetsställen med dålig arbetsmiljö? Antal svarande: 177 Varken bra eller dåligt R I K S R E V I S I O N E N 3 Fråga 7 Har det nationella projektet ett tydligt mål för hur arbetsmiljön på de inspekterade arbetsplatserna skall förbättras? Antal svarande: 177 Fråga 8 Vad anser du om den utbildning som du har fått inför genomförande av det nationella projektet? Antal svarande: 177 Varken bra eller dåligt Jag har inte fått någon utbildning Fråga 9 Vad tycker du om det metodstöd (checklistor, handledningar m.m.) som används i projektet? Antal svarande: 175 Varken bra eller dåligt 4 R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 1 5 - 0 4 7 8 Fråga 10 I vilken utsträckning tror du att det nationella projektet kommer att förbättra arbetsmiljön på de inspekterade arbetsplatserna? Antal svarande: 177 I mycket hög grad I ganska hög grad Fråga 11 Används erfarenheter och kunskaper från de nationella projekten för att förbättra kommande tillsynsprojekt? Antal svarande: 177 Ja, i hög grad Ja, i viss mån Fråga 12 Tycker du att de nationella projekten är anpassade för att komma till rätta med de största arbetsmiljöproblemen i din region? Antal svarande: 176 Delvis, de nationella projekten är ibland anpassade för arbetsmiljöproblemen i min region Nej, de nationella projekten är inte alls anpassade för arbetsmiljöproblemen i min region R I K S R E V I S I O N E N 5 Fråga 13 Tycker du att bör lägga en större eller mindre andel av sina nuvarande resurser på nationella projekt? Antal svarande: 175