prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det bör därför uttryckligen anges att skyldig- heten för en svensk arbetsgivare att betala arbetsgivaravgifter när ersättning eller annan för- mån än personaloption utges av en fysisk person som är bosatt utomlands eller en utländsk juri- disk person gäller även för före detta anställda, under förutsättning att de var anställda hos den svenska arbetsgivaren när ersättningen tjänades in. Mot bakgrund av det föreslagna förtydligan- det i socialavgiftslagen föreslår regeringen vidare att även bestämmelserna i 11 kap. 7 § och 15 kap. 7 § SFL ändras. Bestämmelserna innebär att arbetsgivaren i i vissa fall ska göra skatte- avdrag respektive lämna kontrolluppgift i stället för den som har utgett ersättningen. Skyldig- heten att göra skatteavdrag och lämna kontroll- uppgift när ersättning eller annan förmån än personaloption har getts ut av en fysisk person som är bosatt utomlands eller av en utländsk juridisk person ska således gälla även för före detta anställda. Detta under förutsättning att ersättningen eller förmånen kan anses ha sin grund i anställningen och att det inte finns något anställningsförhållande mellan utgivaren och mottagaren. I 34 kap. 7 § andra stycket SFL anges att den som har tagit emot en sådan ersättning eller förmån ska lämna uppgifter till den kontrolluppgiftsskyldige om detta. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 3 § samt i 11 kap. 7 § och 15 kap. 7 § SFL, se avsnitt 3.14 och 3.19. Regeringens förslag: De flesta bestämmelserna ska träda i kraft . Bestämmelserna i inkomstskattelagen om att förmån av personaloption i vissa fall inte ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst ska tilläm- pas på optioner som har förvärvats efter . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Bestämmelserna i skatteförfarandelagen om kontrolluppgiftsskyldighet vid utnyttjande av en sådan personaloption ska tillämpas första gången på uppgifter som avser . Bestämmelsen om att kontrolluppgift inte ska lämnas, om uppgift om utnyttjande av en personaloption som inte ska förmånsbeskattas har redovisats eller skulle ha redovisats av den kontrolluppgiftsskyldige i en arbetsgivardeklara- tion ska träda i kraft och tillämpas första gången på uppgifter som avser . Regeringens bedömning: Några särskilda ikraftträdande- och övergångsbestämmelser avseende de föreslagna ändringarna av bestäm- melserna om uppgifter på individnivå i arbets- givardeklarationen behövs inte, utan där gäller ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om ändring i skatteförfarandelagen. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt i frågan. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Ingen av remissinstan- serna har haft något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag och bedömning: De flesta bestämmelserna föreslås träda i kraft . Bestämmelserna i inkomstskattelagen om att förmån av en personaloption i vissa fall inte ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst ska tillämpas på optioner som har förvärvats efter . Bestämmelserna i skatteför- farandelagen om kontrolluppgiftsskyldighet vid utnyttjande av en sådan personaloption ska tillämpas första gången på uppgifter som avser . Det nya systemet med uppgifter på individ- nivå i arbetsgivardeklarationen kommer att införas stegvis (prop. 2016/17:58 s. 152 f. och 194). Av punkten 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2017:387) om ändring i skatteför- farandelagen framgår att vissa i punkten särskilt angivna bestämmelser ska träda i kraft . Övriga bestämmelser kommer att träda i kraft . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 rör kontrolluppgifter kommer att träda i kraft förväntas öka användningen av personaloptioner De föreslagna ändringarna i 22 kap. 26 § SFL, i viss utsträckning. NNR efterfrågar en scenario- förslaget om att kontrolluppgift inte ska beräkning för att visa på vad som krävs för att lämnas om uppgift om utnyttjande av en statens initiala skattebortfall i förlängningen ska personaloption som inte ska förmånsbeskattas kunna medföra ökade skatteintäkter. har redovisats eller skulle ha redovisats av den beräkningskonventioner och metoder för effekt- kontrolluppgiftsskyldige i en arbetsgivardeklara- beräkningar vid ändrade skatteregler som tion, rör kontrolluppgifter och bör också träda i används av ska beräk- ningen av de offentligfinansiella effekterna inte Av punkten 4 i ikraftträdande- och övergångs- beakta eventuella intäktsförstärkningar av real- bestämmelserna till lagen om ändring i skatteför- ekonomiska förändringar som beror på farandelagen framgår att bestämmelserna i vissa Beräkningen av den offentlig- paragrafer om kontrolluppgifter i den nya finansiella effekten sker med fasta baser och lydelsen ska tillämpas första gången på uppgifter priser om det inte finns särskilda skäl att anta Den enkätundersökning som beskrivs i utred- tillämpas första gången på uppgifter som avser ningen fungerar delvis som underlag för beräk- De föreslagna ändringarna i 26 kap. 19 b och SFL, dvs. länkas samman med de uppgifter om företagens utnyttjande av vissa personaloptioner på individ- skattemässiga resultat och redovisning som finns nivå i arbetsgivardeklarationen och frivillig i SCB:s Företags- och individdatabas (), redovisning i arbetsgivardeklarationen, kommer vilka ligger till grund för beräkningarna. enligt punkterna 1 och 9 i ikraftträdande- och beskattningsbara basen, framskriven till 2018 övergångsbestämmelserna till lagen om ändring i med prognostiserad nominell BNP, beräknas skatteförfarandelagen att träda i kraft 2018 och tillämpas första gången på arbetsgivar- Förslaget innebär att företag som utger nu aktuella personaloptioner inte längre kommer att Det behövs därför inte några särskilda ha motsvarande kostnader för förmåner och Därmed minskar utrymmet för avseende de föreslagna ändringarna av avdrag för sådana kostnader och bolagsskatte- bestämmelserna om uppgifter på individnivå i basen ökar i motsvarande omfattning. leder till ökade bolagsskatteintäkter till staten. Anställda kommer vid avyttring av andelar, som har förvärvats genom att utnyttja skattegynnade personaloptioner, ha en lägre anskaffningsutgift i och med att det inte finns något förmåns- beskattat belopp att beakta. Förslaget innebär att lättnader i beskattningen av kapitalinkomsten vid en försäljning av andelarna personaloptioner införs i vissa fall. kommer därmed att öka. minskningen av skatteintäkterna dämpas således genom att baserna för bolags- och kapital- Förmån i form av personaloption ska inte tas upp till beskattning om vissa villkor Kommunsektorns intäkter beräknas minska avseende det företag från vilket personal- skatteintäkter beror dels på minskade intäkter optionsinnehavaren är uppfyllda. från statlig inkomstskatt, dels på minskade ska därmed inte heller betala arbetsgivaravgifter. arbetsgivaravgifter och de ålderspensionsavgifter Förslaget innebär ett avsteg från den gällande som inte förs över till ålderspensionssystemet. ordningen för beskattning av förmåner. Direkt skatt på arbete beräknas minska med skatteintäkter minskar i jämförelse med om minska med och ålders- pensionsavgiften som inte går in till ålders- pensionssystemet utan tillfaller staten förväntas minska med . Förslaget beräknas därmed leda till att skatteintäkterna minskar med netto och varaktigt. Förslaget att uppgifter om utnyttjande av vissa personaloptioner i vissa fall ska lämnas på individnivå i arbetsgivardeklarationen i stället för i en kontrolluppgift bedöms inte medföra några offentligfinansiella effekter. 2016/17:58 s. 157 f. framgår att systemet med uppgifter på individnivå (per betalningsmottagare) i arbets- givardeklarationen kommer att leda till positiva offentligfinansiella effekter. Skälet till de positiva offentligfinansiella effekterna är bl.a. att Skatte- verket skulle få ett bättre underlag för sina beslut och att kontrollverksamheten skulle kunna effektiviseras. En arbetsgivardeklaration lämnas normalt och en kontrolluppgift lämnas en gång . I förevarande fall är det dock inte fråga om att uppgiften om utnyttjande av vissa personaloptioner för en viss individ ska lämnas i en arbetsgivardeklaration utan uppgiften kommer normalt bara att lämnas en gång på samma sätt som gäller för kontroll- uppgiftsskyldigheten, dvs. då en personaloption har utnyttjats för förvärv av andel. Aktuellt förslag torde inte medföra att , annat än marginellt, skulle få ett bättre underlag för sina beslut och att kontrollverksamheten skulle kunna effektiviseras. Här handlar det mer om att det bör vara lättare och mer effektivt för företagen att rapportera samtliga uppgifter vid ett och samma tillfälle. Effekter för företag och enskilda Förslaget bedöms omfatta jämförelsevis få företag. Reglerna berör dessutom endast de företag som väljer att använda personaloptioner för att knyta till sig nyckelpersoner och som , tillsammans med de anställda, uppfyller kraven för en lägre beskattning. Uppskattningsvis rör det sig om maximalt ca 6 200 företag som förväntas använda regelverket. Reglerna är begränsade till att omfatta företag som har färre än 50 anställda och en nettoomsättning eller balansomslutning som uppgår till högst . Dessutom får företaget inte vara äldre än . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 omfattas inte av reglerna. Företag inom branscherna bank- eller finansieringsrörelse, försäkringsrörelse, produktion av kol eller stål, handel med mark, fastigheter, råvaror eller finansiella instrument, uthyrning av lokaler eller bostäder, eller tillhandahållande av tjänster som avser juridisk rådgivning, redo- visning eller revision kan inte använda de förmånligare reglerna för beskattning av perso- naloptioner. Eftersom reglerna om lättnader i beskattningen av personaloptioner är frivilliga går det inte att på förhand peka ut vilka bran- scher eller företag som kommer att påverkas mer eller mindre än andra så länge de uppfyller kraven för lättnader i beskattningen. För enskilda individer som omfattas av för- slaget kommer inkomst kopplad till personal- optioner, som tidigare skulle ha beskattats delvis i inkomstslaget tjänst, i stället att beskattas i inkomstslaget kapital. Företag som omfattas av förslaget kommer inte längre att betala arbets- givaravgifter för förmånen som personal- optionerna utgör och de kommer inte längre få göra avdrag såsom för lönekostnader för förmånen av personaloptionerna. Beskattningsnivån i sig bör inte påverka den administrativa bördan för de företag som kan och väljer att använda personaloptioner med lägre beskattning. Det innebär dock en något ökad administrativ börda för företagen att avgöra om optionerna omfattas av reglerna om skattelättnader för personaloptioner. Förslaget kan förväntas minska den totala administrativa bördan för företagen i viss utsträckning. Genom förslaget skjuts beskatt- ningen fram och kommer att verkställas först när de andelar, som har förvärvats genom ut- nyttjande av en personaloption, avyttras. beskattas förmån av förvärv av en personal- option redan när optionen utnyttjas för förvärv av värdepapper (eller när optionen avyttras). För att avgöra om förvärvet är förmånligt eller inte måste värdepapperets marknadsvärde bestämmas. Genom förslaget behöver någon sådan värdering inte göras för skatte- ändamål. Företag som använder sig av incitamentsprogram bedöms i stor utsträckning anlita extern konsultation för att utforma programmen. Det har varit regeringens målsätt- ning att utforma enkla regler som medför att behovet av konsulter minskar något. Administrationen flyttas i stället, i viss utsträck- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 ning, över till de berörda företagen. Samman- taget bedöms de administrativa kostnaderna minska för företagen som använder de skattemässigt gynnade personaloptionerna även om den administrativa bördan skiftar från externa uppdragstagare till företagen själva. efterfrågar en tydligare redovisning av beräkningen av den sammantagna administrativa bördan för företagen. Det bedöms inte vara möjligt att uppskatta storleken på förändringen av den administrativa bördan då administrationen kring personaloptionsprogram varierar beroende på omfattning, utformning och komplexitet samt hur stor del av den administrativa bördan som flyttas över från externa konsulter till företagen direkt. Trots detta kan ändå följande bedömning göras. Cirka 6 200 företag förväntas både uppfylla kraven för lättnader i beskattningen av personaloptioner och faktiskt använda sig av reglerna. De absolut enklaste optionsprogrammen, vilka i stort sett endast består av en förenklad företagsvärdering, uppges kosta från och uppåt vid extern konsultation. Enligt Regelräknaren är den genomsnittliga löne- kostnaden för en ekonomihandläggare ca . Det är inte självklart att en ekonomihandläggare kompetensmässigt rättvist speglar den administrativa börda som förslaget medför för företagen. Det saknas dock antaganden som är mer rättvisande. Om företagen helt tar över den administrativa bördan och antalet timmar för den administrativa personalen inte överstiger (/ = och ) kommer den administrativa bördan att minska. Rör det sig i stället om i genomsnitt administrativt arbete som genomförs internt i stället för externt skulle förslaget min- ska den sammantagna administrativa kostnaden med ca (7,× × 6 200 företag). Detta är dock en helt hypotetisk beskrivning. Det saknas uppgifter om tidsåtgång för en sådan över- flyttning, vilken typ av kompetens i företaget som är relevant för den administrativa kostnaden och därmed lönekostnad . De mycket varierande förutsättningarna för hur olika optionsprogram sätts upp och , påverkan från extern konsultation och hur stor del som kan utföras av företagen själva och om den faktiska administrativa kostnaden då blir lägre gör att uppskattningen om förändrad administrativ börda är mycket svårbedömd. För att avgränsa vilka företag och vilka optionsinnehavare som kan dra fördel av skattelättnaderna krävs att vissa villkor ska vara uppfyllda. Gränsdragningar utgör i sig en ökad regelbörda för företagen och de enskilda då de behöver avgöra om de omfattas av de föreslagna reglerna om lättnader i beskattningen av personaloptioner eller inte. Regeringens mål- sättning har varit att utforma så enkla regler som möjligt. Ökad administrativ börda på grund av gränsdragningar bedöms därför vara av mindre betydelse. har efterfrågat en särskild redogö- relse avseende särskilda hänsyn till små företag. Vid utformningen av reglerna om lättnader i beskattningen av personaloptioner har mål- gruppen för förslaget varit små, unga företag. Det är främst här som ett eventuellt marknads- misslyckande kan identifieras. Ett marknads- misslyckande är en förutsättning för att kunna motivera undantag och lättnader inom vissa områden av beskattningen. Utredningen gjorde bedömningen att reglerna skulle vara enkla att tillämpa eftersom endast små företag skulle omfattas av reglerna. Regeringen delar den bedömningen. och anför att förslagets konsekvenser för konkurrensför- hållanden inte är tillräckligt beskrivna i utred- ningens konsekvensanalys. Avgränsningen av tillämpningsområdet riskerar enligt FAR att leda till konkurrenssnedvridningar och att likartade fall kommer att behandlas olika. Det är regeringens bedömning att reglerna kommer att leda till vissa konsekvenser för konkurrens- förhållanden, dels genom villkoren avseende vilka branscher som omfattas av förslaget, dels genom villkoren avseende företags storlek och ålder. Syftet med förslaget är dock att förbättra möjligheterna för vissa typer av företag att rekrytera och knyta till sig nyckelpersoner, särskilt där ett marknadsmisslyckande tycks föreligga. Åtgärden är i sig motiverad som en justering av konkurrensförhållanden mellan företagen. Gränsdragningar kring vilka företag som omfattas av regleringen ger oundvikligen tröskeleffekter. Det innebär att två i övrigt identiska företag med den skillnaden att ett företags verksamhet är och det andra företagets verksamhet kommer att ha olika möjligheter använda skattemässigt gynnade personaloptioner för att rekrytera nyckel- personer. Den typen av tröskeleffekter bedöms dock vara av mindre betydelse jämfört med små, unga företags möjligheter att konkurrera med stora, väletablerade företag vid rekryteringen av nyckelpersoner. ingenjörer anför att en kunskapsbild- ningsinsats bör genomföras i samband med reg- leringen då utredningens enkätundersökning visade att en betydande del av företagen som svarade inte kände till vad personaloptioner är. Utredningens enkätundersökning visade dock även att incitamentsprogram av bl.a. typen personaloptioner inte var relevanta för före- tagens verksamhet. Vid införandet av nya regler förväntas ta fram informations- material angående beskattningen av personal- optioner som är skattemässigt gynnade. Regeringen bedömer inte att ytterligare informationsinsatser om skattelättnader för vissa personaloptioner är nödvändiga. Förslaget att uppgifter om utnyttjande av vissa personaloptioner i vissa fall ska lämnas på individnivå i arbetsgivardeklarationen i stället för i en kontrolluppgift torde inte öka den administrativa bördan för företagen, annat än marginellt. I förevarande fall är det inte fråga om att uppgiften om utnyttjande av vissa personal- optioner för en viss individ ska lämnas i en arbetsgivardeklaration utan uppgiften kommer normalt att lämnas bara en gång på samma sätt som gäller för kontrolluppgifts- skyldigheten, dvs. då en personaloption har utnyttjats för förvärv av andel. Det kan dock inte uteslutas att aktuell uppgift för en viss individ kan behöva lämnas , om förvärvet av andelar sker vid fler tillfällen. anser att det finns en uppenbar risk för en ökad indirekt regelbörda i och med att regelverket för hur företagen ska redovisa utnyttjandet av personaloptioner är komplicerat och otydligt. Om förslaget inte genomförs kommer uppgifter om utnyttjande av vissa personal- optioner i stället att lämnas i en kontrolluppgift. Det bör dock vara lättare och mer effektivt att rapportera samtliga uppgifter för en viss individ vid ett och samma tillfälle i en arbetsgivar- deklaration, t.ex. uppgifter om ersättning för arbete, skatteavdragets belopp och att en personaloption har utnyttjats för förvärv av andel (jfr prop. 2016/17:58 s. 49 f. och 63). P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 kommer att genomföra nöd- vändiga informationsinsatser för att de deklara- tionsskyldiga ska kunna fullgöra sin uppgifts- skyldighet att lämna uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Dessutom kommer arbete med att göra ändringar i it- system att ske i samverkan med bl.a. program- företag och de som ska lämna uppgifterna i det nya systemet (prop. 2016/17:58 s. 165). Tillväxt- verket och NSD, till vars yttrande Föreningen har anslutit sig, lyfter fram behovet av informationsinsatser till de berörda företagen. Det är viktigt att specifik information sprids till de företag som berörs av förslaget om lättnader i beskattningen av personaloptioner. Effekter på inkomstfördelningen och för den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män För de individer som påverkas av förslaget kommer den inkomst som är kopplad till personaloptioner och som tidigare skulle ha beskattats som inkomst av tjänst i stället att beskattas som kapitalinkomst. Tjänsteinkomster beskattas enligt en progressiv skatteskala och kapitalinkomster beskattas med en proportionell skatt. Det antas att de som förvärvar de personaloptioner som omfattas av förslaget betalar den högsta marginalskatten på tjänste- inkomster. Förslaget innebär därför en ökad inkomstspridning. Förslaget om lättnader i beskattning av personaloptioner i vissa fall förväntas också få effekter på den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. I det enkätmaterial som utredningen samlat in efterfrågas emellertid inte uppgifter om kön hos deltagarna i incitamentsprogrammen. I undersökningen ställdes frågor om incitamentsprogram i sin helhet. Resultatet från enkätundersökningen visar på att incitamentsprogram tenderar att vara vanligare inom branschen informations- och kommunikationsverksamhet. Det finns, enligt SCB:s rapport och Prognoser 2011, en tydlig övervikt av manliga programmerare och systemvetare i den svenska arbetskraften. Prognosen visar inte på någon nämnvärd förändring . Det innebär att inom en av de branscher som anses som innovativ, t.ex. den så kallade tech-branschen, och som är en av målgrupperna för de skatte- mässigt gynnade personaloptionerna, skulle det P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 vara vanligare att män snarare än kvinnor erbjuds kontrolluppgift att ge upphov till ökade kost- skattemässigt gynnade personaloptioner. nader i form av bl.a. utveckling av it-systemet, it- Men också branscher med jämnare köns- förvaltning, hantering och granskning av fördelning kommer att kunna använda skatte- deklarationer, framtagande av broschyrer och mässigt gynnade personaloptioner, om företagen andra informationsinsatser samt utbildning av och optionsinnehavarna uppfyller de uppställda personal (jfr prop. 2016/17:58 s. 164 f.). Enligt Tillväxtanalys uppgifter om dock fråga om en marginell ökning av kost- antal nystartade företag 2009–2013 efter branschgrupp (SNI5007) och ledningens köns- När det gäller effekterna för de allmänna för- sammansättning ökar andelen kvinnor i lednin- valtningsdomstolarna bedömer utredningen att gen av nystartade företag i nästan samtliga de tillämpningssvårigheter som förslaget medför Fördelningsmässigt är dock kvinnor kommer att vara måttliga och att förslaget därför fortfarande underrepresenterade inom före- inte kommer att ha några konsekvenser för de Förslaget gynnar därför män i högre grad än kvinnor genom att det framför allt är ten i framhåller att förslaget kommer män som förväntas erbjudas skattemässigt att leda till viss ökad arbetsbelastning för de all- Förslaget kan också påverka företagens resul- Förslaget att uppgifter om utnyttjande av tat och utdelning till ägarna. vissa personaloptioner i vissa fall ska lämnas på mellan kvinnor och män som äger och driver individnivå i arbetsgivardeklarationen i stället för företag varierar mellan olika branscher, men i i en kontrolluppgift bedöms inte medföra några regel äger och driver män företag i större effekter för de allmänna förvaltningsdom- utsträckning än kvinnor. för gynna män i högre grad än kvinnor även via Regeringens bedömning är att tillkommande ägande av företag. kostnader för och eventuellt till- Förslaget att uppgifter om utnyttjande av kommande kostnader för de allmänna förvalt- vissa personaloptioner i vissa fall ska lämnas på ningsdomstolarna ska hanteras inom befintliga individnivå i arbetsgivardeklarationen i stället för i en kontrolluppgift bedöms inte påverka den ekonomiska jämställdheten mellan män och Förslagen bedöms inte medföra några effekter Effekter för och de allmänna Enligt utredningen medför förslaget om Slopad skattefrihet för förmån av personaloptioner att det för del kommer att ställas krav på vissa insatser. privat hälso- och sjukvård bl.a. behövas informationsinsatser till företag och anställda samt utbildning av den egna perso- Enligt medför förslaget en för förmån av hälso- och sjukvård i ökad administration samt kräver anpassning av som inte är offentligt finansierad och för förmån av vård och läkemedel utomlands. engångskostnaderna för anpassning av it-system en konsekvens av detta bör även avdragsförbudet och de löpande årliga kostnaderna för it-drift till För förmån av vård och läkemedel utomlands vid insjuknande i samband inkomna uppgifterna uppskattar att tjänstgöring utomlands bör skattefriheten bestå. resursbehovet är ca två Det kommande förslaget bör träda i kraft den För kommer förslaget att uppgifter om utnyttjande av vissa personal- optioner i vissa fall ska lämnas på individnivå i Skälen för regeringens bedömning: Förmån av hälso- och sjukvård ska inte tas upp till