prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — eftersom de sysselsatta kan ha olika arbetstid och Källor: , och egna beräkningar. t.ex. sjukfrånvaron kan variera mellan åren. man dessutom sätter antalet kommunalt finansi- erade arbetade timmar i relation till befolkningen får man ett grovt mått på hur arbetsinsatsen per ökningar minskade antalet kommunalt finansi- erade arbetade timmar per invånare påtagligt 2007–2010. timmarna per invånare åter ökat (se diagram till antalet sysselsatta per invånare så består av både realkapital och finansiella till- var nedgången 2007–2010 än mer skarp och gångar, med avdrag för skulder (se tabell 9.16). raderade i stort sett ut hela de föregående tio årens uppgång av antalet kommunalt finansi- både materiella tillgångar, som t.ex. byggnader erade sysselsatta per invånare. och anläggningar, och immateriella tillgångar, som t.ex. FoU och datorprogram. , både vad gäller antal arbetade timmar av den offentliga sektorns kapitalstock består av och antal sysselsatta per invånare. byggnader, vägar och annan infrastruktur som 2014 tog utvecklingen fart och timmarna inte ger någon direkt avkastning. passerade den tidigare toppnoteringen kapitalstocken används för produktion av Antalet sysselsatta per invånare offentliga tjänster, som t.ex. skolor, sjukhus och nådde dock inte riktigt upp till nivå kontorsbyggnader, medan andra delar, t.ex. Vidare ingår mark som tillgångsslag i tillgångarna omfattar såväl olika fordringar på den privata sektorn som aktier. kan vara likvida tillgångar förknippade med ett tydligt avkastningskrav, som t.ex. AP-fondernas aktieinnehav. Innehaven kan också vara en form för kontroll av realkapital, som t.ex. statens ägande av . Tabell 9.16 Den offentliga sektorns okonsoliderade tillgångar och skulder 2016 1 Maastrichtskulden är redovisad konsoliderad i denna tabell. Posten Övrigt inkluderar konsolideringsfaktorn mellan staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Källor: och egna beräkningar. Skulderna omfattar finansiella skulder samt statens och den kommunala sektorns åtaganden för tjänstepensioner. Den s.k. Maastricht- skulden, av vilken statsskulden utgör en övervägande del, redovisas till nominellt värde. I finansräkenskaperna definieras skulden till sitt marknadsvärde. Posten Övriga skulder inklude- rar skillnaden mellan marknadsvärdet och den nominellt värderade Maastrichtskulden. Vid utgången av uppgick den offentliga sektorns totala nettoförmögenhet till av BNP (se diagram 9.9), varav ägandet i reala tillgångar uppgick till ca 90 pro- cent av BNP. Den finansiella nettoförmögen- heten, dvs. skillnaden mellan finansiella till- gångar och skulder, uppgick därmed till av BNP. Fördelningen av nettoförmögenheten på sektorer visar att statens andel av förmögenheten är minst då den offentliga sektorns skuld huvudsakligen består av statsskulden. Både den kommunala sektorns och statens netto- förmögenhet består till övervägande del av reala tillgångar, medan ålderspensionssystemets netto- förmögenhet utgörs av finansiella tillgångar. –ökade nettoförmögenheten med av BNP. minskade den dock som andel av BNP. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 beror framför allt på ökningen av bruttoskulden, som redovisas i skuldavsnittet nedan. Diagram 9.9 Den offentliga sektorns nettoförmögenhet fördelad på sektorer Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns finansiella nettoför- mögenhet finns huvudsakligen i AP-fonderna i ålderspensionssystemet, medan statens finansi- ella nettoförmögenhet är negativ. Kommun- sektorns finansiella tillgångar och skulder har i stort sett varit lika stora (se diagram 9.10). Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar, som huvud- sakligen kan hänföras till ålderspensions- systemet, överstiger ränteutgifterna. Den totala skulden inkluderar statens och kommunsektorns åtaganden för de förmånsbestämda tjänste- pensionerna som intjänats . De totala skulderna för de fonderade avgifts- bestämda tjänstepensionerna ingår, i likhet med premiepensionssystemet, inte i den offentliga sektorn utan redovisas i försäkringssektorn. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Diagram 9.10 Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet Procent av BNP, utfall , prognos –2020 Total nettoställning, höger axel Källor: och egna beräkningar. Den finansiella nettoförmögenheten ökade med av BNP (se diagram 9.10). Utöver statens starkare finanser bidrog även värdeförändringar på till- gångar i framför allt ålderspensionssystemet att den finansiella förmögenheten växte (se tabell 9.17). –2020 medför de beräknade över- skotten i staten tillsammans med värdeföränd- ringar i framför allt pensionssystemet att den finansiella nettoförmögenheten successivt ökar. Tabell 9.17 Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet Utfall , prognos –2020 -8,8 -6,5 -4,6 -2,9 -0,8 -1,0 -1,2 -1,5 -1,9 -2,3 -0,8 -1,1 -1,0 -0,9 -1,0 Källor: och egna beräkningar. Statens budget visade ett överskott på 2016. Statsskulden minskade dock endast med (se tabell 9.18), bl.a. beroende på att de s.k. statsskulds- dispositionerna uppgick till . Skulddispositionerna innefattar bl.a. orealiserade valutakursdifferenser och upplupen inflations- kompensation som påverkar skulden, men som inte påverkar statens budgetsaldo och netto- lånebehov. Diagram 9.11 Statsskuldens utveckling Utfall , prognos –2020 Miljarder kronor Procent av BNP Skuldkvot, procent av BNP Källor: och egna beräkningar. –2020 bedöms överskott i budgetsaldot bidra till att statsskulden fortsätter att minska, både nominellt och uttryckt som andel av BNP (se diagram 9.11 och tabell 9.18). beräknas statsskuldskvoten, dvs. den konsolide- rade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Detta är den lägsta nivån på statsskuldskvoten . år fortsätter statsskuldskvoten att sjunka och uppgår 2020 till . Tabell 9.18 Statsskuldens förändring Miljarder kronor, utfall , prognos –2020 vid ingången av året Statsskuld vid årets slut3 1 352 Statsskuld i procent av BNP 32,3 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Identiskt med statens budgetsaldo med omvänt tecken. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. 4Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Maastrichtskulden definieras av EU-regler och är det skuldbegrepp som används vid bedömningen av medlemsländernas offentliga finanser inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. För innebär definitionen att skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommun- sektorns skulder på kapitalmarknaden, med avdrag för AP-fondernas innehav av stats- obligationer. Inför att blev medlem i EU uppgick den konsoliderade bruttoskulden till , vilket motsvarade av BNP (se diagram 9.12). har det nominella värdet ökat med ca , för att vid utgången av 2016 uppgå till . Skulden har emellertid minskat kraftigt som andel av BNP , och uppgick vid utgången av av BNP (skuldkvoten), vilket är under referensvärdet i EU:s om högst av BNP. Utvecklingen av skulden beror på det finansiella sparandet, som kan fördelas på primärt sparande, ränteutgifter och s.k. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 stockflödesförändringar, som utgörs av finansi- ella transaktioner och periodiseringar som inte påverkar det finansiella sparandet. Diagram 9.12 Den konsoliderade bruttoskulden Utfall , prognos –2020 Miljarder kronor Procent av BNP Konsoliderad skuld, mdkr Källor: och egna beräkningar. Merparten av ökningen av den nominella skulden –2016 skedde i staten (se diagram 9.12), då den ökade med , vilket motsvarar en ökning om av BNP. Statens finansiering av lån för förstärkningen av valutareserven och ökade skulden med av BNP respektive år. Vidare ökade skulden med av BNP till följd av regelförändringar som innebär att andra myndigheter än Riks- gäldskontoret får inneha utestående återköps- avtal avseende finansiella instrument, s.k. repor, över årsskiften. Effekten bruttoredovisas i NR, vilket innebär att tillgångar och skulder påverkas i lika stor utsträckning, och därför är neutral för den finansiella förmögenheten. Eftersom dessa repor hanteras av Kammarkollegiet påverkas inte statsskulden enligt redovisningen i statens budget, som endast speglar skuldhantering. I övrigt bidrog även under- skotten i de offentliga finanserna och valutakurs- effekter till att skulden ökade . medförde överskottet i de offentliga finanserna att bruttoskulden minskade jämfört med . Detta tillsammans med den höga BNP-tillväxten medförde att skuldkvoten mins- kade med av BNP. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Diagram 9.13 De enskilda sektorernas bidrag till den konsoliderade offentliga sektorns bruttoskuld Utfall –2016, prognos –2020 Anm.: Summan av de tre delsektorernas skuld överstiger den totala Maastrichtskulden eftersom den totala skulden är konsoliderad. Källor: och egna beräkningar. Bruttoskulden beräknas minska hela prognos- perioden till följd av de starkare offentliga finanserna. beräknas bruttoskulden, med nu aviserad politik, uppgå till av BNP. Den successivt lägre skulden rör uteslutande statsskulden. Kommunsektorns skuld beräknas däremot fortsätta växa snabbare än BNP. Tabell 9.19 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till förändringen Procent av BNP om annat inte anges -2,3 -3,0 -2,1 -2,1 -2,3 -1,4 -1,4 -1,3 -1,5 -1,9 -0,6 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -1,9 -2,2 -1,6 -1,4 -1,4 Anm.: Övrigt 2016 rör framför allt valutaeffekter och lån till , vilka sammantaget uppgick till . Källor: och egna beräkningar. 9.4Finansiellt sparande enligt olika bedömare I detta avsnitt redovisas en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella sparandet gjorda av regeringen i denna proposition, (), , , , Europeiska kommissionen och (). Vid en jämförelse av de olika bedöm- ningarna är det viktigt att beakta att de har gjorts och kan bygga på olika antaganden om den framtida politiken. Prognosjämförelse avseende det finansiella sparandet Både ESV och bedömer att det finansiella sparandet utvecklas i linje med regeringens prognos (se tabell 9.20). Även är prognoserna relativt samstäm- miga men i ESV:s beräkning är endast Försvars- uppgörelsen inkluderad av de åtgärder som pre- senteras i denna proposition medan prognos inklusive åtgärder omfattar i ofinansierade reformer. Justerat för dessa skillnader visar ESV:s och prognoser på ett svagare finansiellt sparande, vilket i huvudsak förklaras av en försiktigare bedömning av skatteintäkter. Europeiska kommissionen beräknar att det finansiella sparandet 2017 och 2018 blir lägre än de inhemska bedömarna. Skillnaden mellan de olika prognoserna beror framför allt på olika förväntningar av den ekonomiska återhämt- ningen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationsutvecklingen. Tabell 9.20 Bedömningar av finansiellt sparande 0,9 (1,0) 0,9 (1,0) -0,3 -0,2 Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen , samt uppdatering inom parentes från 2017-08-04, , , Europeiska kommissionen , , och . Prognosjämförelse avseende det strukturella sparandet I tabell 9.21 redovisas olika bedömares prog- noser för den offentliga sektorns strukturella sparande. Skillnaderna gentemot andra bedö- mare är i vissa fall större vid jämförelser av det strukturella sparandet än det finansiella sparandet. Detta beror dels på olika prognoser för BNP-gapet, dels på olika beräkningsmetoder. Tabell 9.21 Bedömningar av strukturellt/konjunkturjusterat sparande Procent av potentiell BNP 0,4 (0,4) 0,5 (0,5) -0,7 -0,6 -0,2 Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen , samt uppdatering inom parentes från 2017-08-04, , Europeiska kommissionen , , och . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 med det utfall som fanns tillgängligt när ekonomiska vårproposition beslutades. Brutto har flera inkomst- och utgiftsslag reviderats, främst har intäkterna från kapitalskatter revide- rats upp. Prognosen för de offentliga finanserna har reviderats upp . I huvudsak är det intäkterna från skatt på kapitalvinster och konsumtion som beräknas bli högre än i den föregående beräkningen. Tabell 9.22 Offentliga sektorns inkomster och utgifter. Aktuell prognos och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Miljarder kronor om inte annat anges Finansiellt sparande i 2017 -0,3 -0,6 1 Inkl. utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 9.5Uppföljning av den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorns finansiella sparande redovisade 2016 ett sparande som uppgick till ca eller av BNP 2016 (se tabell 9.22). Det finansiella sparandet har därmed reviderats upp med ca jämfört Även 2018 medför uppreviderade prognoser på skatteintäkter från kapitalvinster och konsumt- ion att det finansiella sparandet blir högre än i föregående beräkning. De åtgärder som aviseras i denna proposition medför dock också att utgifterna har reviderats upp, men i mindre utsträckning än inkomsterna. I takt med att de åtgärder som aviseras i denna proposition ökar 2019 och 2020 belastas P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 sparandet i staten, vilket medför att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn successivt reviderats ned i förhållande till ekonomiska vårproposition. Konsoliderad bruttoskuld och den finansiella nettoförmögenheten jämfört med ekonomiska vårproposition Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition har den finansiella nettoförmögenheten reviderats upp i mindre utsträckning än det ackumulerade finansiella sparandet (se tabell 9.23) fram . Det är huvudsakligen ålderspensionssystemets värde- pappersinnehav som beräknas bli lägre . medför de tillkommande åtgärderna att den finansiella nettoförmögen- heten i stället reviderats ned. Tabell 9.23 Offentliga sektorns finansiella netto- förmögenhet. Aktuell prognos och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Miljarder kronor om inte annat anges Källor: och egna beräkningar. Maastrichtskulden beräknas bli lägre men därefter högre jämfört med föregående prognos. I första hand avser revideringarna statens lånebehov. Den konsoliderade brutto- skulden beräknas dock minska nominellt samtliga år fram . Kommunsektorns finanser jämfört med ekonomiska vårproposition Jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition har kommunsektorns finansiella sparande reviderats upp alla prognosår 2017– 2020. De kommunala skatteinkomsterna har reviderats ned 2018–2020. Det beror till stor del på förslaget i denna proposition om sänkt skatt på pensioner. De högre statsbidragen 2018–2020 beror på de reformer som föreslås i denna proposition som innebär ökade tillskott till kommuner och landsting. I upprevideringen av statsbidragen dessa år ingår kompensation för skattebortfall till följd av den sänkta pensionärsskatten om ca . På utgiftssidan är det främst konsumtions- utgifterna som har reviderats. Konsumtions- utgifterna har anpassats till de högre inkoms- terna 2018–2020 och har därmed reviderats upp . Tabell 9.24 Kommunsektorns finanser. Förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Källor: och egna beräkningar. Statens investeringar och finansiella befogenheter P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 10 Statens investeringar och finansiella befogenheter –Statens samlade investeringar, exklusive investeringar i forskning och utveckling, beräknas uppgå till 2018. Investeringsvolymen ökar därefter successivt för att uppgå till 2020. –Låneramen för investeringar i anläggnings- tillgångar som används i statens verksamhet föreslås uppgå till 2018. –Kreditramen för myndigheters rörelse- kapital föreslås uppgå till 2018. järnvägar, försvarsmateriel och krisberedskap, fastigheter och markanläggningar samt affärs- verkens investeringar i elförsörjning, flygtrafik- ledning och sjöfart. För dessa investeringar presenterar regeringen investeringsplaner under respektive utgiftsområde. Med investeringar som används i statens verksamhet avses investeringar som finansieras med den låneram som beslutar om samlat för alla myndigheter (se avsnitt 10.2). I nationalräkenskaperna klassificeras forsk- ning som en investering. I den samlade investeringsplanen ingår därför även en beräk- ning av statens investeringar i forskning. På motsvarande sätt som gäller för övriga delar av investeringsplanen är det endast den forskning som bedrivs i staten som ingår i beräkningen. –föreslår regeringen beställnings- Det innebär att statens bidrag till forskning i bemyndiganden som uppgår till totalt . andra sektorer inte ingår i planen, medan medel som staten erhåller för forskning ingår. Detta förklarar skillnaden mot det belopp som redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning som visar de totala statliga anslagen för forskning inklusive bidrag 10.1En samlad investeringsplan för till utomstatliga organisationer (utg.omr. I detta avsnitt presenterar regeringen en investeringsplan för staten. Syftet är att ge en samlad bild av de planerade totala investeringarna i staten för de kommande tre budgetåren. I sammanställningen tas såväl samhälls- investeringar som investeringar som används i statens egen verksamhet upp. Med samhälls- investeringar avses investeringar i vägar och Utöver de investeringar som redovisas i investeringsplanen lämnar staten bidrag till investeringar i andra sektorer. I denna propo- sition föreslår och beräknar regeringen bl.a. bidrag till investeringar i bostadsbyggande som uppgår till 2018 och totalt 2018−2020. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 10.1 Investeringsplan för staten Anskaffning och utveckling av nya investeringar Elförsörjning, flygtrafikledning och sjöfart (affärsverk) 4 Varav investeringar i anläggningstillgångar Särskilda låneramar i RGK (nyupplåning) Lån i RGK för statens egen verksamhet (nyupplåning) Medfinansiering/förskott avseende infrastruktur Egna medel (affärsverk) Summa finansiering av nyanskaffning Vidmakthållande av befintliga investeringar Elförsörjning, flygtrafikledning och sjöfart4 Varav investeringar i anläggningstillgångar Särskilda låneramar i RGK (nyupplåning) Egna medel (affärsverk) Summa finansiering av vidmakthållande Summa investeringar i nyanskaffning och Summa varav investeringar i anläggningstillgångar Statens investeringar i forskning6 Summa statens investeringar inklusive forskning Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 2Investeringar hos Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och . 3Investeringar hos , , och . 4Investeringar hos , och . 5Investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som finansieras med lån i enligt 7 k ap. 1 § budgetlagen. Omfattar i princip alla statliga myndigheter. 6Beräkningarna baseras på vissa antaganden. För anslagsfinansierad forskning baseras beräkningen på utfallet för anslagsmedel som användes till forskning som bedrivs i staten. Motsvarande andelar har applicerats på de beräknade anslagen för 2017−2020. För forskning som bedrivs i staten finansierad med externa bidrag har utfallet antagits gälla även . uppgår investeringsbeloppet i investeringsplanen till . Beloppet avser forskning som beräknas bedrivas av statliga myndigheter, varav finansieras med anslag och med externa bidrag. Källor: I denna proposition redovisade investeringsplaner och egna beräkningar. De sammanlagda investeringarna i staten i form av anskaffning och utveckling, vidmakthållande nyanskaffning, vidmakthållande och 106 miljarder kro- nor forskning (se tabell 10.1 och diagram 10.1). Investeringarna beräknas till finan- sieras med anslag, med lån i Riks- gäldskontoret och på annat sätt. De största investeringarna i anskaffning, utveckling och vidmakthållande 2018–2020 ut- görs av vägar och järnvägar (), för- svarsmateriel och krisberedskap () och statens egen verksamhet (). Av investeringarna i statens egen verksamhet utgörs knappt en tredjedel av investeringar i datasystem och rättigheter, såsom programlicenser. Investeringarna i anskaffning, utveckling och vidmakthållande beräknas öka med i löpande priser . Investeringar i vägar och järnvägar samt försvars- materiel svarar för den största delen av ökningen. Totalförsvarsöverenskommelsen har ökat inve- steringarna i investeringsplanen med 3,6 miljar- der kronor 2018−2020. Diagram 10.1 Statens investeringar Källa: Egna beräkningar. I jämförelse med den investeringsplan som presenterades i budgetpropositionen blev utfallet ca lägre än prognostiserat. Avvikelsen hänförs främst till vägar och järnvägar (2,), affärsverkens investeringar (1,6 miljar- der kronor) och investeringar i statens egen verksamhet (1,). För vägar och järnvägar förklaras detta bl.a. av senare- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 läggningar av ett antal vägprojekt, delvis på grund av överklagande av vägplaner. Vidare har en större andel statlig medfinansiering betalats ut jämfört med tidigare prognos, vilket minskar statens investeringar. För affärsverken är avvikelsen hänförlig till och förklaras främst av förseningar av projekt, utdragna tillståndsprocesser och av- brutna projekt. beräknas nu en ökning med totalt och exklusive forskning jämfört med budget- propositionen . Ökningen hänförs främst till fastigheter och markanläggningar, vägar och järnvägar samt affärsverken. Avseende vägar och järnvägar beror ökningen av reinveste- ringar inom vidmakthållandet bl.a. på ökade tillgängliga medel hänförliga till såväl anslags- medel som banavgiftsintäkter som kan användas till reinvesteringsåtgärder . För 2018−2020 är investeringsvolymen på ungefär samma nivå som i budgetpropositionen . För en mer utförlig analys av investeringarna hänvisas till de investeringsplaner som redovisas under respektive utgiftsområde. Jämförelse med tidigare års utfall De planerade investeringarna i anläggnings- tillgångar (se raden Summa varav investeringar i anläggningstillgångar i tabell 10.1) kan jämföras med utfallet för statens investeringar som redovisas i årsredovisningen för staten (se tabell 10.2). Tabell 10.2 Utfall statens investeringar 2012−2016 Källa: Årsredovisningar för staten för 2012−2016, not om investeringar till finansieringsanalysen. I tabell 10.2 redovisas investeringarna både exklusive och inklusive finansiella tillgångar (aktier och värdepapper). Vad som redovisas som anläggningstillgångar i räkenskaperna, ex- klusive finansiella tillgångar, är relativt oför- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 ändrat mellan åren bortsett då ökade tillgångarna med . Vid en jämförelse mellan tabell 10.1 och tabell att besluta om lån i 10.2 måste hänsyn tas till skillnader mellan vad som redovisas som en investering i investerings- planen och vad som redovisas som anläggnings- förklaras skillnaderna av att utgifterna för forskning (32,), () och en mindre del av (4,2 miljarder Skälen för regeringens förslag: I kronor), inte redovisas som anläggningstill- redovisas regeringens förslag till låneram gångar utan som löpande kostnader i räken- avseende investeringar i anläggningstillgångar i Låneramen anger det högsta Investeringar i aktier och värdepapper redo- lånebelopp som regeringen och myndigheterna visas inte i tabell 10.1, som visar den framåt- under regeringen får ha i , inklusive tidigare tagna lån. Fördelningen på utgiftsområdesnivå är pre- 16 Utbildning och universitetsforskning lämnas liminär, då regeringen normalt fastställer förslag om kapitaltillskott till statliga bolag om respektive myndighets låneram i samband med att regleringsbreven beslutas. Förslaget , om , är högre än innevarande års 10.2Finansiering av anläggnings- åren (2008–2017) i genomsnitt ökat med tillgångar och rörelsekapital i statens verksamhet Enligt 7 kap. 1 § budgetlagen (2011:203) beslutar om en låneram i Riksgälds- kontoret för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Vidare beslutar om en kreditram i för att täcka behovet av rörelsekapital i statens verksamhet enligt 7 kap. 4 § samma lag. Myndigheternas totala skuld avseende investeringar i anläggningstillgångar uppgick till .