prop · H403173d2 · 2017-01-01 00:00:00 — 2.vid transaktioner som avser utbetalning av vinster, betalning av insatser, eller båda, som understiger ett belopp motsvarande men som kan antas ha samband med en eller flera andra transaktioner som tillsammans uppgår till minst detta belopp. 5 § Om det finns misstankar om penningtvätt eller finansiering av terrorism ska åtgärder för kundkännedom alltid vidtas, oavsett eventuella undantag, befrielser eller tröskelbelopp. 6 § Kontroll av kunden och den verkliga huvudmannens identitet ska slutföras innan en affärsförbindelse etableras eller en enstaka transaktion utförs. Om det är nödvändigt för att inte avbryta verksamhetens normala gång och risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism är låg, får kontroll med anledning av en ny affärsförbindelse göras senare än enligt första stycket men ska dock alltid slutföras i nära anslutning till att förbindelsen har etablerats. Konsekvenser av att kundkännedom inte uppnås 7 § En verksamhetsutövare får inte etablera en affärsförbindelse eller utföra en enstaka transaktion om kundkännedom inte uppnås. Om affärsförbindelsen redan har etablerats enligt 6 § andra stycket ska den avslutas. Om förhållandena är sådana att penningtvätt eller finansiering av terrorism kan misstänkas, ska verksamhetsutövaren lämna uppgifter till enligt 4 kap. 2 §. Första och andra styckena tillämpas inte i de situationer som anges i 4 kap. 7 §. Åtgärder för att uppnå kundkännedom Identifiering och kontroll av kunden 8 § En verksamhetsutövare ska identifiera kunden och kontrollera kundens identitet på ett tillförlitligt sätt, t.ex. genom identitetshandling, registerutdrag eller på annat sätt. Om kunden företräds av någon annan person ska åtgärderna för att uppnå kundkännedom enligt första stycket omfatta kontroll av denna persons identitet och behörighet att företräda kunden. Identifiering och kontroll av verklig huvudman 9 § En verksamhetsutövare ska, genom att utreda kundens ägarför- hållanden och kontrollstruktur, identifiera den verkliga huvudmannen. Verksamhetsutövaren ska även vidta åtgärder för att kontrollera den verkliga huvudmannens identitet. Den verkliga huvudmannen behöver dock inte identifieras och kontrolleras om kunden är 1.ett företag inom EES vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i den mening som avses i och rådets direktiv /65/EU av om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv /92/EG och av direktiv /61/EU, eller 2.ett företag utanför EES vars överlåtbara värdepapper är upptagna till motsvarande handel och omfattas av motsvarande informationsskyldig- het som företag under 1. Om verksamhetsutövaren, efter den utredning av kundens ägarför- hållanden och kontrollstruktur som avses i första stycket, inte kan identi- fiera den verkliga huvudmannen eller om det finns skälig anledning att anta att den identifierade personen inte är den verkliga huvudmannen, ska verksamhetsutövaren betrakta de personer som ingår i kundens styrelse, är dess verkställande direktör, eller har någon annan motsvarande funktion hos kunden som verkliga huvudmän. Information om affärsförbindelsens syfte och art 10 § En verksamhetsutövare ska inhämta information om och bedöma affärsförbindelsens syfte och art genom att skaffa sig kännedom om kundens affärsverksamhet eller ekonomiska situation och grunderna för att en produkt eller tjänst används. Identifiering av person i politiskt utsatt ställning 11 § En verksamhetsutövare ska vidta åtgärder för att avgöra om kunden eller kundens verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning. 12 § Fortlöpande uppföljning av pågående affärsförbindelser enligt 1 § 1 ska ske i syfte att säkerställa att kännedomen om kunden enligt 8–11 § hålls aktuell och motsvarar den bedömda risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Omfattningen av åtgärderna för att uppnå kundkännedom 13 § Omfattningen av de åtgärder som avses i 8–12 §§ ska anpassas efter de risker för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med kundrelationen (kundens riskprofil). Kundens riskprofil ska bestämmas med utgångspunkt i verksamhetens riskbedömning. Vid bedömningen av riskprofilen ska verksamhetsutövaren även beakta omständigheterna i det enskilda fallet, såsom bl.a. syftet med affärsför- bindelsen, affärsförbindelsens regelbundenhet eller varaktighet, hur stora tillgångar som kunden deponerar eller transaktionernas storlek. Om det vid bedömningen enligt första stycket står klart att risken för penningtvätt och finansiering av terrorism är låg kan verksamhets- utövaren, i de fall som avses i 15–16 §§, tillämpa förenklade åtgärder i enlighet med 14 § för att uppnå kundkännedom. Om det vid bedömningen enligt första stycket kommer fram att risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism är hög ska verksamhets- utövaren, utöver åtgärder enligt 8–12 §§, också genomföra sådana skärpta åtgärder som avses i 17 §. Förekomsten av en eller flera av de omständigheter som anges i 17 § andra stycket talar för att hög risk föreligger. I 18–22 §§ anges situationer där risken för penningtvätt och finansiering alltid är hög. Förenklade åtgärder för att uppnå kundkännedom 14 § Förenklade åtgärder för kundkännedom innebär att inhämtning av information, bedömning och löpande uppföljning enligt 8–12 §§ kan ske i mindre omfattning än vid normal eller hög risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Verksamhetsutövaren måste dock övervaka affärsförbindelserna och transaktionerna så noga att ovanliga eller misstänkta transaktioner kan upptäckas och granskas enligt 4 kap. 1 §. 15 § Verksamhetsutövare får tillämpa förenklade åtgärder för att uppnå kundkännedom i affärsförbindelser med: 2.verksamhetsutövare som anges i 1 kap. 2 § 1–11 som har hemvist a)inom EES, b)i en stat utanför EES om staten har bestämmelser om åtgärder mot penningtvätt som motsvarar dem som föreskrivs i och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upp- hävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG och om det finns tillsyn över att dessa bestämmelser följs, 3.företag inom EES vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i den mening som avses i Europa- parlamentets och rådets direktiv /65/EU av om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv /92/EG och av direktiv /61/EU, 4.företag utanför EES vars överlåtbara värdepapper är upptagna till motsvarande handel och omfattas av motsvarande informations- skyldighet som företag under 3. 16 § Verksamhetsutövare får tillämpa förenklade åtgärder för att uppnå kundkännedom vid affärsförbindelser som avser: 1.livförsäkringar, om den årliga premien uppgår till ett belopp mot- svarande högst eller engångspremien uppgår till ett belopp motsvarande högst , 2.pensionsförsäkringar enligt 58 kap. 4–16 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) som inte får återköpas, 3.pensionsavtal och pensionsrätter för anställda eller i den försäkrades förvärvsverksamhet, om inbetalning sker i form av avdrag på lön och överlåtelse av rättigheter inte är tillåten. Skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom Skärpta krav på kundkännedom 17 § Skärpta åtgärder för kundkännedom innebär att åtgärder enligt 8– 12 §§ ska genomföras med särskild noggrannhet och kompletteras med de ytterligare åtgärder som krävs för att motverka den höga risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Vid bedömningen om hög risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism föreligger ska verksamhetsutövare särskilt uppmärksamma transaktioner som framstår som komplexa eller ovanligt stora, ovanliga transaktionsmönster, produkter och transaktioner som kan underlätta anonymitet, nya produkter och affärsmetoder samt användning av ny teknik. I 18–23 §§ anges åtgärder som ska genomföras i vissa situationer. 18 § Skärpta åtgärder ska alltid vidtas vid förbindelser med fysiska eller juridiska personer med hemvist i ett land utanför EES, som av Europeiska kommissionen har identifierats som ett högrisktredjeland. Skärpta åtgärder enligt första stycket behöver inte vidtas i förhållande till filialer eller majoritetsägda dotterföretag till verksamhetsutövare om 1.riskbedömningen enligt 2 kap. 3 § och vidtagna åtgärder för kundkännedom enligt 8–11 §§ ger tillräckligt stöd för att hög risk inte föreligger, och 2.filialen eller dotterföretaget fullt ut tillämpar koncernens rutiner och andra förfaranden som antagits för att förhindra att verksamheten utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. 19 § Skärpta åtgärder ska alltid vidtas vid korrespondentförbindelser mellan verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 1–11 och ett institut med hemvist utanför EES. 20 § Med skärpta åtgärder enligt 19 § avses alltid att 1.inhämta tillräckligt med information om motparten för att kunna förstå verksamheten samt bedöma dess anseende och tillsynens kvalitet, 2.bedöma motpartens kontroller för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism, 3.dokumentera respektive instituts ansvar att vidta kontrollåtgärder och de åtgärder som det vidtar, 4.inhämta godkännande från behörig beslutsfattare, och 5.förvissa sig om att motparten har kontrollerat identiteten på kunder som har direkt tillgång till konton hos kreditinstitutet eller det finansiella institutet och fortlöpande följer upp dessa kunder samt på begäran kan lämna relevanta kunduppgifter. Affärsförbindelser eller enstaka transaktioner med personer i politisk utsatt ställning, deras familjemedlemmar och kända medarbetare 21 § Skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom ska alltid vidtas när en affärsförbindelse etableras eller en enstaka transaktion utförs med en person i politiskt utsatt ställning. Första stycket ska även tillämpas när kundens verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning. 22 § Med skärpta åtgärder enligt 21 § avses alltid att 1.vidta lämpliga åtgärder för att ta reda på varifrån de tillgångar som hanteras inom ramen för affärsförbindelsen eller den enstaka transaktionen kommer, 2.tillämpa skärpt fortlöpande uppföljning av affärsförbindelsen, och 3.inhämta godkännande från behörig beslutsfattare. 23 § När förmånstagaren till en livförsäkring eller annan investerings- relaterad försäkring eller förmånstagarens verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning ska verksamhetsutövaren, om hög risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism bedöms föreligga, alltid 1.informera behörig beslutsfattare innan utbetalning av försäk- ringsersättning sker, och 2.tillämpa skärpt fortlöpande uppföljning av affärsförbindelsen. 24 § Åtgärderna i 21–23 §§ ska även tillämpas på familjemedlemmar och kända medarbetare till personer i politiskt utsatt ställning. Med familjemedlemmar avses maka eller make, registrerad partner, sambo, barn och deras makar, registrerade partner eller sambor samt föräldrar. Med känd medarbetare avses 1.fysisk person som, enligt vad som är känt eller finns anledning att förmoda, gemensamt med en person i politiskt utsatt ställning är verklig huvudman till en juridisk person eller juridisk konstruktion eller som på annat sätt har eller har haft nära förbindelser med en person i politisk utsatt ställning, och 2.fysisk person som är ensam verklig huvudman till en juridisk person eller juridisk konstruktion som, enligt vad som är känt eller finns anledning att förmoda, egentligen har upprättats till förmån för en person ipolitiskt utsatt ställning. 25 § När en person inte längre har en offentlig funktion enligt definitionen i 1 kap. 6 § 5 ska 21–23 §§ tillämpas därefter och till dess anknytningen till personens tidigare funktion inte längre bedöms innebära hög risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism. När anknytningen till den funktion som personen enligt första stycket innehaft inte längre anses innebära hög risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism ska 24 § inte längre tillämpas på familjemed- lemmar eller kända medarbetare till personen. Åtgärder för att uppnå kundkännedom utförda av utomstående 26 § Vid tillämpningen av 8–10 §§ får en verksamhetsutövare förlita sig på åtgärder som har utförts av en utomstående som anges i 27 § om verksamhetsutövaren utan dröjsmål 1.får del av de uppgifter som den utomstående har inhämtat, och 2.på begäran kan få del av den dokumentation som ligger till grund för uppgifterna. Verksamhetsutövaren svarar för att de åtgärder för kundkännedom som vidtagits av utomstående är tillräckliga. 27 § Med utomstående enligt 26 § avses 1. fysiska eller juridiska personer med verksamhet som anges i 1 kap. 2 § 1–3, 5–8, 10–11 och 14 eller motsvarande verksamhet, auktoriserade eller godkända revisorer och advokater med hemvist inom EES, och 2. fysiska eller juridiska personer med verksamhet som anges 1 kap. 2 § 1–3, 5–8, 10–11 och 14 eller motsvarande verksamhet, auktoriserade eller godkända revisorer och advokater med hemvist utanför EES, om de a) tillämpar bestämmelser rörande kundkännedom och bevarande av handlingar som motsvarar kraven i och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG, och b) står under tillsyn över att dessa bestämmelser följs. 28 § Trots bestämmelsen i 26 och 27 §§ får en verksamhetsutövare inte förlita sig på åtgärder för att uppnå kundkännedom som vidtagits av en utomstående med hemvist i ett land utanför EES som av Europeiska kommissionen identifierats som ett högrisktredjeland. Särskilda bestämmelser för vissa verksamheter Särskilda bestämmelser som gäller livförsäkringar och andra investeringsrelaterade försäkringar 29 § Verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 1–11 ska i fråga om livförsäkringar och andra investeringsrelaterade försäkringar, utöver de åtgärder för kundkännedom som anges i 8–12 §§, identifiera förmåns- tagaren och kontrollera förmånstagarens identitet samt vidta åtgärder för att avgöra om förmånstagaren är en person i politiskt utsatt ställning. Vid behov bör verksamhetsutövaren också vidta åtgärder för att avgöra om förmånstagarens verkliga huvudman är en person i politisk utsatt ställning. 30 § Kontroll av förmånstagares identitet enligt 29 § ska ske vid utbetal- ningen av den första försäkringsersättningen eller när annan rättighet enligt försäkringsavtalet utövas . Vid överlåtelser, helt eller delvis, av livförsäkringar eller andra investe- ringsrelaterade försäkringar ska verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 1–11 och som har kännedom om överlåtelsen kontrollera den verk- liga huvudmannens identitet när försäkringens värde övergår till för- värvaren. 31 § De åtgärder som avses i 29 § för att avgöra om förmånstagaren till en livförsäkring eller annan investeringsrelaterad försäkring eller för- månstagarens verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning ska senast vidtas när försäkringen, helt eller delvis, utbetalas eller överlåts. Särskilda bestämmelser som gäller truster och liknande juridiska konstruktioner 32 § När kunden är en trust eller liknande juridisk konstruktion ska åtgärder för att uppnå kundkännedom, utöver de åtgärder som anges i 8– 12 §§, även omfatta identifiering av förmånstagare, som utpekats genom särskilda egenskaper eller klass, och kontroll av förmånstagarens identitet. 33 § Kontroll av trusters eller liknande juridiska konstruktioners för- månstagare enligt 32 § ska ske vid utbetalningen av förmånerna eller när förmånstagaren hävdar annan förvärvad rättighet. Undantag beträffande elektroniska pengar 34 § Verksamhetsutövare får besluta att inte vidta de åtgärder för kundkännedom som avses i 8–10 §§ ifråga om elektroniska pengar enligt lagen (2011:755) om elektroniska pengar om 1.betalningsinstrumentet inte kan återuppladdas eller har en månatlig gräns för penningtransaktioner på motsvarande som endast kan användas här i landet, 2.det högsta belopp som lagras elektroniskt inte överstiger mot- svarande , 3.betalningsinstrumentet kan användas uteslutande för inköp av varor eller tjänster, 4.betalningsinstrumentet inte kan finansieras med anonyma elektro- niska pengar, och 5.kontantinlösen eller kontantuttag av de elektroniska pengarnas penningvärde inte får ske med belopp på över motsvarande . Verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 6 måste dock övervaka affärsförbindelserna och transaktionerna så noga att ovanliga eller misstänkta transaktioner kan upptäckas och granskas enligt 4 kap. 1 §. Särskilt om gemensamma konton som förvaltas av advokater eller biträdande jurister på advokatbyrå 35 § Om omständigheterna i det enskilda fallet medför att risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism är låg behöver verksamhets- utövare inte identifiera och kontrollera verkliga huvudmän bakom gemensamma konton som förvaltas av advokater eller biträdande jurister på advokatbyrå som har hemvist 1.inom EES, om uppgifter om de verkliga huvudmännens identitet kan göras tillgängliga på verksamhetsutövarens begäran, eller 2.i en stat utanför EES, om uppgifter om de verkliga huvudmännens identitet kan göras tillgängliga på verksamhetsutövarens begäran och advokaten eller den biträdande juristen på advokatbyrå omfattas av skyldigheter som motsvarar dem som föreskrivs i och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG, om det finns tillsyn över att dessa skyldigheter uppfylls. Verksamhetsutövaren måste dock övervaka affärsförbindelsen så noga att ovanliga eller misstänkta transaktioner kan upptäckas och granskas enligt 4 kap. 1 §. 1 § En verksamhetsutövare är, i syfte att upptäcka penningtvätt och finansiering av terrorism, skyldig att övervaka sin verksamhet och närmare granska 1. aktiviteter som avviker från vad verksamhetsutövaren har anledning att förvänta sig utifrån de kunskaper om kunden som verksamhets- utövaren skaffat sig genom åtgärder för att uppnå kundkännedom eller på annat sätt, 2.aktiviteter som avviker från vad verksamhetsutövaren har anledning att förvänta sig med hänsyn till den kunskap som verksamhetsutövaren har om sin verksamhet, sina kunder, de tjänster som verksamhets- utövaren tillhandahåller, de uppgifter som kunden lämnar och övriga omständigheter, samt 3.aktiviteter som utan att vara avvikande ger verksamhetsutövaren skälig grund att misstänka penningtvätt eller finansiering av terrorism. Övervakningens och granskningens inriktning och omfattning ska bestämmas med beaktande av de risker som identifierats i riskbedöm- ningen, vid processen för kundkännedom och genom annan information om riskerna i verksamheten, som verksamhetsutövaren känner till. 2 § Om granskningen enligt 1 § efter närmare analys innebär att misstanke om penningtvätt eller finansiering av terrorism föreligger eller att egendom eljest härrör från brottslig handling, ska uppgifter om alla omständigheter som kan tyda på detta utan dröjsmål lämnas till . Om egendom som den eller de misstänkta aktivitet- erna avser finns hos verksamhetsutövaren ska detta anges särskilt, liksom i förekommande fall uppgifter om vilka tillgodohavanden kunden har hos verksamhetsutövaren, om verksamhetsutövaren avstått från att genom- föra en misstänkt transaktion och uppgifter om mottagare av en misstänkt transaktion. 3 § Vid tillämpning av artikel 55.2 i förordning (EU) nr 1031/2010 är finansunderrättelseenhet. Krav på uppgiftslämning och upplysningsskyldighet 4 § På begäran av ska verksamhetsutövaren eller den som bedriver eller har bedrivit penninginsamling för humanitärt, välgörande, kulturellt eller annat allmännyttigt ändamål utan dröjsmål lämna alla uppgifter som behövs för en utredning om penningtvätt eller finansiering av terrorism. När uppgifter har lämnats enligt 4 kap. 2 §, ska även andra fysiska eller juridiska personer som avses i 1 kap. 2–5 §§ lämna de uppgifter för utredningen eller finansiering av terrorism som begär. 5 § En verksamhetsutövare ska ha ett system för att snabbt och fullständigt kunna lämna upplysningar om huruvida de har haft en affärsförbindelse med en viss person och, om så skulle vara fallet, om förbindelsens art. 6 § Om en tillsynsmyndighet vid inspektion eller på annat sätt har upptäckt en omständighet som kan antas ha samband med eller utgöra penningtvätt eller finansiering av terrorism, ska myndigheten utan dröjsmål underrätta om detta. Detsamma gäller myndigheter som i sin verksamhet upptäcker sådana omständigheter som avses i första stycket i samband med att de hanterar kontanter och underrättelse kan ske utan hinder av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Undantag från rapporterings- och upplysningsskyldighet 7 § Advokater och biträdande jurister på advokatbyrå, andra oberoende jurister, auktoriserade och godkända revisorer samt skatterådgivare är inte skyldiga att lämna information enligt 2, 4 och 5 §§ om informationen anförtrotts dem före, under eller efter det att de försvarar eller företräder en klient i eller i fråga om ett rättsligt förfarande, inklusive rådgivning för att inleda eller undvika ett rättsligt förfarande. Detsamma gäller information som avser en klient och som advokater och biträdande jurister på advokatbyrå, andra oberoende jurister, auktori- serade och godkända revisorer samt skatterådgivare får del av i samband med att de bedömer en klients rättsliga situation. Skyldighet att avstå från vissa transaktioner 8 § En verksamhetsutövare ska avstå från att utföra en transaktion så länge det finns misstanke om att den utgör ett led i penningtvätt eller finansiering av terrorism. Vid bedömningen av om misstanke föreligger efter det att verksamhetsutövaren har lämnat information till Polismyndig- heten enligt 2 § ska verksamhetsutövaren beakta den information som kan lämna om hanteringen av ärendet. Om det inte är möjligt att låta bli att utföra en misstänkt transaktion, eller om en vägran att genomföra transaktionen sannolikt skulle försvåra Polis- myndighetens vidare utredning avseende den som gynnas av denna, får transaktionen genomföras och uppgifter enligt 2 § lämnas i efterhand. 9 § En fysisk eller juridisk person som lämnar uppgifter med stöd av 2 eller 4–5 §§ får inte göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt, om den fysiska eller juridiska personen hade anledning att räkna med att uppgiften borde lämnas. Detsamma gäller en styrelseledamot eller en anställd som lämnar uppgifter för den fysiska eller juridiska personens räkning. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 39–42 i rådets förordning (EG) nr 2157/ 2001 av om stadga för europabolag eller artiklarna 37–41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) tillämpas bestämmelsen om styrelseledamot i första stycket på ledamot i tillsyns- organet. Detsamma gäller bestämmelsen om styrelseledamöter i 10 § om tystnadsplikt. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:595) om europakooperativ framgår att bestämmelserna i andra stycket ska tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs lednings- eller § aktiebolagslagen (2005:551), 13 kap. 2 § lagen ekonomiska föreningar, 5 kap. (1994:1220) och 37 § revisionslagen (1999:1079) finns särskilda bestämmelser om ansvar för revisorer i aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser och vissa andra företag.