prop · H50333 · 2017-10-24 00:00:00 — För att belysa hur det kommunala utjämningssystemet omfördelar sådana förändringar mellan kommuner med olika nivå på mottagandet, har låtit SCB beräkna utfallet av utjämningen i ett scenario där de kommunmottagna exkluderas ur beräkningsunderlaget. 6.1 Beskrivning av den kommunalekonomiska utjämningen Huvuddelen av statens samlade bidrag till kommuner och landstingskommuner finns i budgetpropositionens utgiftsområde 25, anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. uppgick anslaget till , varav avsåg bidrag till kommunerna och bidrag till landstingen. Anslaget fördelas enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Syftet med utjämningssystemet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting oberoende av kommuninvånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden. Utjämningen består av inkomstutjämning, kostnadsutjämning, strukturbidrag, införandebidrag och en regleringspost. Varje del består av ett system för kommuner och ett för landsting. SCB ansvarar enligt förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning för beräkningarna av fördelningen. SCB lämnar uppgifter om utfallen till , som beslutar om bidrag respektive avgifter till enskilda kommuner och landsting.73 Den kommunala inkomstutjämningen baseras på kommunernas skattekraft.74 En kommuns inkomstutjämningsbidrag beräknas utifrån den egna skattekraften och 115 av medelskattekraften i riket. Överstiger skattekraften av medelskattekraften i riket betalar kommunen en avgift. Skillnaden multipliceras av den s.k. länsvisa skattesatsen75 vid beräkning av bidrag och vid beräkning av avgift. Inkomstutjämningen är i huvudsak statligt finansierad.76 betalade 14 kommuner avgifter om totalt , medan 276 kommuner fick bidrag om totalt 69 miljarder kronor.77 73Det kommunala utjämningssystemet – en beskrivning av systemet , Statskontoret 2014:2. 74Skattekraften är detsamma som det kommunala skatteunderlaget, som till, består av utbetalda löner och till av utbetalda pensioner. Statskontoret 2014:2, Budgetpropositionen : prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr 2016/27:49, volym 1b. 75Den länsvisa skattesatsen utgår års medelskattesats men har korrigerats för skatteväxlingar. 76Statskontoret 2014:2 Det kommunala utjämningssystemet – en beskrivning av systemet 77SCB (2016). Kommunalekonomisk utjämning för kommuner 2016, utfall. R I K S R E V I S I O N E N K O M M U N E R S Ä T T N I N G A R F Ö R M I G R A T I O N O C H I N T E G R A T I O N Kostnadsutjämningen syftar till att utjämna strukturella behovsskillnader som kommunerna inte själva kan råda över. Fördelningen baseras på tio delmodeller. Tabell 8 Delmodellerna i kostnadsutjämningen för kommuner Barn och ungdomar med utländsk bakgrund I varje delmodell ingår flera beräkningsfaktorer som tillsammans ger en s.k. standardkostnad i kronor per invånare. Summan av standardkostnaderna i alla modellerna kallas för kommunens strukturkostnad. Kommuner vars strukturkostnad överstiger genomsnittet i riket får ett utjämningsbidrag. Bidraget finansieras helt med avgifter från kommuner med lägre strukturkostnad.78 bidrog 114 kommuner med sammanlag till kostnadsutjämningen, medan 176 fick bidrag.79 Strukturbidraget utgår med ett fast belopp i kronor per invånare till 61 kommuner som tidigare fick tillägg i vissa numera avskaffade delmodeller i kostnadsutjämningen. Införandebidraget är tidsbegränsat och trappas ned successivt. Vissa kommuners intäkter minskade med anledning av förändringarna i utjämningssystemet och 2016. Genom införandebidragert införs minskningen stegvis. behövs för att balansera anslaget och utgifterna för varje budgetår, eftersom nivån på årets anslag bestäms innan den slutliga kostnaden kan beräknas. Om nettot av de statliga och kommunala bidragen samt kommunala avgifterna till systemet förändras, påverkas regleringsposten. Posten kan utgöras av ett bidrag eller en avgift, och utgår med ett fast belopp per invånare i alla kommuner.80 78Statskontoret 2014:2 Det kommunala utjämningssystemet – en beskrivning av systemet . 79SCB (2016). Kommunalekonomisk utjämning för kommuner 2016, utfall. 80Statskontoret 2014:2 Det kommunala utjämningssystemet – en beskrivning av systemet och SCB 2016 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner 2016, utfall. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har låtit SCB ta fram en jämförelse mellan: •det verkliga utfallet av den kommunala utjämningen för alla kommunerna , och •ett simulerat utfall där samtliga personer som kommunmottagits i landet som skyddsbehövande eller anhöriga till skyddsbehövande samt deras barn81 har exkluderats ur beräkningsunderlaget för inkomst- och kostnadsutjämningen. Simuleringen ger en bild av hur omfördelningen genom utjämningssystemet förändras till följd av att flyktingmottagandet påverkar skattekraften och strukturkostnaderna i kommunerna. Det finns några skäl att tolka resultaten försiktigt. Beräkningen beaktar inte s.k. dynamiska effekter som kan uppstå till följd av mottagandet. Det kan ske till exempel om mottagandet skapar jobb eller förändrar lönenivån hos andra kommuninvånare. Forskningen på området tyder på att effekterna av invandring för övriga invånares sysselsättning och löner generellt är begränsade.82 I enskilda kommuner kan dock sådana effekter vara mer betydande. Vidare påverkas vissa delmodeller i kostnadsutjämningen endast indirekt av befolkningsunderlaget. Andra baseras delvis på beräkningar eller data som uppdateras sällan. Därför kan kostnadsutjämningen inte justeras fullständigt efter det årliga flyktingmottagandet. De icke-justerade underlagen bedöms dock inte ha någon väsentlig betydelse för det samlade utfallet. Beräkningen av standardkostnader som ligger till grund för kostnadsutjämningens delmodeller utgår från uppgifter i räkenskapssammandraget om kommunsektorns totala nettokostnader för olika verksamheter. har vid beräkningarna antagit att enhetskostnaden för verksamheter inte förändras vid exkluderandet av flyktingpopulationen.83 Det bör också påpekas att beräkningarna avser 2016. Om flyktingpopulationen förändras avseende t.ex. storlek, åldersstruktur, sysselsättning och löner så skulle även resultaten av simuleringen påverkas. 81I fortsättningen kallas denna grupp för ”flyktingpopulationen”. 82Se bl.a. Engdal (2016). 83Oförändrad kostnad per barn/elev för förskola/skola, oförändrad kostnad för äldreomsorgen per invånare eller äldre, och oförändrad kostnad per invånare för individ- och familjeomsorgen samt kollektivtrafiken har antagits. R I K S R E V I S I O N E N K O M M U N E R S Ä T T N I N G A R F Ö R M I G R A T I O N O C H I N T E G R A T I O N 6.2.1Flyktingmottagandet har ökat befolkningen men fördelats ojämnt mellan kommunerna Den sammanlagda befolkningen av skyddsbehövande och anhöriga som mottagits i kommunerna –2015 uppgår till 264 851 personer. Flyktingmottagandet har ökat , vilket innebär att det finns många relativt nyanlända i populationen. Tabell 9 Antalet kommunmottagna skyddsbehövande och anhöriga Källa: SCB. Flyktingmottagandet varierar kraftigt mellan kommunerna. I sex kommuner är mindre än en halv procent av befolkningen kommunmottagna, medan det i fyra kommuner är . När inrikes födda barn till personer som kommunmottagits räknas in, ökar flyktingpopulationen till 304 295 personer vilket motsvarar av hela befolkningen i riket. Det finns ett svagt samband mellan flyktingmottagande och det samlade faktiska utfallet av utjämningen (se diagram 18 i bilaga 4). Samtliga kommuner med ett flyktingmottagande högre än genomsnittet i riket är mottagare av bidrag, medan samtliga kommuner som är bidragsgivare har ett mottagande som är lägre än genomsnittet. Detta i sig betyder dock inte att det är flyktingmottagandet som påverkar utfallet av utjämningen. 6.2.2Flyktingmottagandet påverkar kommunsektorns intäkter och kostnadsstruktur Nyanlända kommunmottagna har i genomsnitt lägre inkomster än befolkningen i övrigt. Flyktingmottagandet medför därmed att den genomsnittliga skattekraften per invånare sjunker i kommunerna. Det genomsnittliga skatteunderlaget i riket för uppgick till ca per invånare. Då flyktingpopulationen exkluderas stiger underlaget till ca , alltså en höjning med ca per invånare.84 Det medför att kommunernas skatteintäkter höjs med per invånare när flyktinpopulationen exkluderas. 84Eftersom medelskattekraften stiger då flyktingpopulationen exkluderas ökar statens nettobidrag till inkomstutjämningen per invånare. Men eftersom befolkningen minskas så minskar statens 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Flyktingmottagandet medför alltså något lägre skatteintäkter per invånare i kommunerna enligt simuleringen. Inkomstutjämningen kompenserar inte kommunsektorn som helhet för att skatteintäkterna per invånare minskar. Det bör dock betonas att utjämningssystemet inte syftar till att kompensera kommunsektorn för förändringar av genomsnittliga skatteintäkter utan till att omfördela skillnader mellan kommunerna. Förändringar av den genomsnittliga skatteintäkten per invånare kan även ske exempelvis på grund av konjukturvariationer eller en åldrande befolkning. Tabell 10 Skattekraft, inkomstutjämningsbidrag, struktur- och standardkostnad i riket 2016 (kronor per invånare) Skatteintäkt givet den länsvisa skattesatsen* Statens nettobidrag till inkomstutjämningen Barn och ungdomar med utländsk bakgrund Källa: SCB, bearbetning. Anm. * Beräknad som den genomsnittliga länsvisa skattesatsen (20,56) multiplicerat med det uppräknade skatteunderlaget. Då flyktingpopulationen exkluderas i simuleringen, minskar den genomsnittliga strukturkostnaden per invånare med ca . Det beror främst på att andelen barn och unga minskar, vilket ger lägre standardkostnad per invånare i delmodellerna för utbildning. Standardkostnaden per invånare för äldreomsorgen blir totala nettobidrag till inkomstutjämningen. Givet ett oförändrat anslag blir då regleringsbidraget marginellt högre när flyktingpopulationen exkluderas. Se tabell 35 i bilaga 4 för detaljer. R I K S R E V I S I O N E N K O M M U N E R S Ä T T N I N G A R F Ö R M I G R A T I O N O C H I N T E G R A T I O N däremot högre utan flyktinginvandringen, eftersom andelen äldre i befolkningen ökar.85 Flyktingmottagandet medför alltså enligt simuleringen att strukturkostnaden i riket ökar marginellt. Som framgått finansieras kostnadsutjämningen helt av avgifter från kommunerna. De ökade kostnaderna per invånare för kommunsektorn som helhet täcks alltså inte av utjämningssystemet. Det bör noteras att den ökade strukturkostnaden ovan inte omfattar de kostnader som täcks av ersättningarna för mottagande av asylsökande och nyanlända och som betalas ut av Migrationsverket.86 6.2.3 Inkomstutjämningen fördelar skattebortfallet mellan kommunerna När flyktingpopulationen exkluderas höjs den genomsnittliga skatteintäkten per invånare i samtliga kommuner i landet. Ett tydligt linjärt samband framträder mellan ett högre flyktingmottagande och höjningen av skatteintäkten (se diagram 9). Få kommuner avviker märkbart från mönstret. I kommuner med det högsta flyktingmottagandet motsvarar ökningen 3 000–per invånare. Eftersom inkomstutjämningen baseras på skattekraft framkommer ett spegelvänt mönster för hur utfallet av inkomstutjämningen förändras då flyktingpopulationen exkluderas (se diagram 10). Kommuner med ett högt mottagande får i simuleringen höjda avgifter eller sänkta bidrag per invånare när flyktingbefolkningen exkluderas. I diagram 11 visas den sammanlagda effekten av ökade skatteintäkter och förändrade inkomstutjämningsbidrag för varje kommun när flyktingsbefolkningen exkluderas. spelar nivån på flyktingmottagandet endast marginell roll för utfallet i enskilda kommuner. I den mån en kommuns relativa skattekraft sänks med anledning av ett högt flyktingmottagande, kompenserar inkomstutjämningen för huvuddelen av inkomstbortfallet. 85Notera att beräkningen av standardkostnaderna i riket bygger på ett antagande om oförändrad enhetskostnad. 86De standardkostnader som utgör beräkningsgrunden för utjämningen baseras på kommunala nettokostnader enligt räkenskapssammandraget. Kostnaderna för mottagande och insatser till asylsökande, ensamkommande barn och flyktingar redovisas där separat och ingår inte i beräkningsgrunden för standardkostnaderna. Se avsnitt 3.2.1. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 9 Förändring av skatteintäkten när flyktingpopulationen exkluderas, samtliga kommuner Mottagna flyktingar per 1000 invånare Källa: SCB, bearbetning. Anm. Skatteintäkten har beräknats utifrån den länsvisa skattesatsen i respektive kommun. Diagram 10 Förändring av utfallet av inkomstutjämningen när flyktingpopulationen exkluderas, samtliga kommuner -1 000 -1 500 -2 000 -2 500 -3 000 Mottagna flyktingar per 1000 invånare Källa: SCB, bearbetning. R I K S R E V I S I O N E N K O M M U N E R S Ä T T N I N G A R F Ö R M I G R A T I O N O C H I N T E G R A T I O N Diagram 11 Nettoeffekt av förändrad skatteintäkt samt förändrad inkomstutjämning när flyktingpopulationen exkluderas, samtliga kommuner Mottagna flyktingar per 1000 invånare Källa: SCB, bearbetning. Anm. Skatteintäkten har beräknats utifrån den länsvisa skattesatsen i respektive kommun. 6.2.4 Flyktingmottagandets effekter på kostnadsutjämningen varierar Mottagandet av nyanlända skyddsbehövande och anhöriga ingår inte som en egen beräkningsfaktor för någon av modellerna i kostnadsutjämningen. I den mån mottagandet leder till ökade strukturkostnader, kommer dock kostnadsutjämningen fördela de ökade strukturkostnaderna mellan kommunerna. Då flyktingpopulationen exkluderas (diagram 12) framkommer endast ett svagt samband mellan nivån på mottagandet och förändringen av kostnadsutjämningsbidraget per invånare i en kommun.87 Variationen mellan kommunerna är stor, och för ett antal kommuner med högt flyktingmottagande ökar kostnadsutjämningsbidraget per invånare då flyktingarna exkluderas. Det förklaras i huvudsak av att åldersstrukturen på de mottagna skiljer sig från befolkningen i övrigt. Mottagande av vuxna i arbetsför ålder leder till sänkta standardkostnader för utbildning och äldreomsorg. Mottagande av många barn och unga ger däremot högre standardkostnader för utbildning. 87Se bilaga 4 diagram 17 för det totala utfallet av kostnadsutjämningen i förhållande till andel kommunmottagna i befolkningen i samtliga kommuner i landet. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 12 Förändring av utfallet av kostnadsutjämningen när flyktingpopulationen exkluderas, samtliga kommuner Mottagna flyktingar per 1000 invånare Källa: SCB, bearbetning. 6.2.5 Oklar träffsäkerhet i kostnadsutjämningen Det är möjligt att flyktingmottagande medför kostnader som inte fångas upp av den befintliga fördelningsmodellen. Statskontoret bedömer att det är oklart om delmodellerna för befolkningsökning, skolan samt individ- och familjeomsorgen fångar upp faktiska kostnadsskillnader med anledning av mottagandet. Exempelvis framhålls att barn som är utrikes födda generellt har ett större behov av stöd i skolan men att det är osäkert om delmodellerna för utbildning kompenserar helt för detta. Därtill menar att det kan finnas kostnader som påverkas av flyktingmottagande, men som över huvud taget inte omfattas av det befintliga utjämningssystemet. Som exempel framförs att behovet av vuxenutbildning kan samvariera med flyktingmottagandet.88 6.2.6 Den samlade omfördelningen är betydande Om den sammanlagda förändringen av både inkomst- och kostnadsutjämningen vid exkluderande av flyktingpopulationen sätts i samband med andelen mottagna i kommunbefolkningen (diagram 13) framstår ett tydligt mönster. Kommuner med högt flyktingmottagande skulle generellt få lägre bidrag per invånare utan flyktingpopulationen, medan kommuner med ett lågt mottagande skulle få högre. 88 Statskontoret 2016:32 Flyktinginvandring och kostnadsutjämning. Analys av utredningsbehov. R I K S R E V I S I O N E N K O M M U N E R S Ä T T N I N G A R F Ö R M I G R A T I O N O C H I N T E G R A T I O N Diagram 13 Förändring av det totala utfallet av inkomst – och kostnadsutjämningen då flyktingpopulationen exkluderas, samtliga kommuner Mottagna flyktingar per 1000 invånare Källa: SCB, bearbetning. Den samlade omfördelningen från kommunerna som får ett lägre utjämningsbidrag utan flyktingbefolkningen till de som får ett högre uppgick till . För 92 kommuner minskar det samlade nettobidraget per invånare vid simuleringen. De allra flesta av dessa har ett högre flyktingmottagande än genomsnittet i riket. De övriga 198 kommunerna skulle få ett högre nettobidrag antingen i form av ökade bidrag eller genom minskade avgifter. I sammanhanget kan noteras att för en tredjedel av landets kommuner får exkluderandet av flyktingpopulationen motsatta effekter för inkomstrespektive kostnadsutjämningen. Dessa kommuner får alltså ett högre bidrag per invånare från den ena och ett lägre från den andra.89 De 20 kommunerna med det högsta flyktingmottagandet i förhållande till befolkningen fick i genomsnitt per mottagen person som är bosatt i kommunen genom utjämningssystemet. Intäkterna från utjämningssystemet med anledning av flyktingmottagandet motsvarar 3–av det samlade utfallet av utjämningen för dessa kommuner, eller 1–av deras totala intäkter. Omfördelningen fortsätter så länge kommunen har ökade strukturkostnader eller sänkt skattekraft till följd av mottagandet. 89 Se diagram 16 i bilaga 4. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.2.7 Resultaten är stabila För att bedöma känsligheten i resultaten har alternativa analyser genomförts. Dessa har bl.a. inneburit att endast hälften av de kommunmottagna har exkluderats från totalbefolkningen och att antalet kommunmottagna frusits nivå. Storleken på den befolkning som exkluderas har alltså då varit mindre i alternativen än i huvudanalysen. Oavsett alternativ, förändras de samlade effekterna på samma sätt och i proportion till storleken på den exkluderade befolkningen. Olika antaganden har också gjorts avseende barn med en förälder som är kommunmottagen. Dessa variationer har genomgående endast små effekter på befolkningen i kommunen (i genomsnitt ) och på utfallen av utjämningen. Det kommunala utjämningssystemet omfördelar resurser från kommuner med ett lågt flyktingmottagande till dem med ett högre. Omfördelningen till följd av flyktingmottagandet 2005–uppgick enligt simuleringen till . Omfördelningen drivs främst av inkomstutjämningen. Enligt simulering medför flyktingmottagandet något lägre skatteintäkter per invånare i kommunerna. Det finns ett starkt samband mellan ett högre flyktingmottagande och lägre skatteintäkter per invånare i en kommun, vilket kommer sig av att flyktingar har lägre genomsnittlig inkomst än befolkningen i övrigt. Inkomstutjämningen kompenserar dock för skillnader i skatteintäkter mellan kommunerna som uppstår till följd av flyktinginvandringen. Enligt simuleringen medför flyktingmottagandet 2005–2015 att kommunernas sammanlagda strukturkostnad ökar något. Sambandet mellan flyktingmottagande och utfallet av kostnadsutjämningen är svagt. Det är dock möjligt att flyktingmottagande medför kostnader som inte fångas upp av den befintliga fördelningsmodellen. Därmed kan man inte med säkerhet uttala sig om kostnadsutjämningen på ett träffsäkert sätt fördelar kostnaderna mellan kommunerna. Eftersom analysen inte omfattar eventuella dynamiska effekter av flyktingmottagandet bör resultaten tolkas med försiktighet, särskilt vad gäller enskilda kommuner. R I K S R E V I S I O N E N K O M M U N E R S Ä T T N I N G A R F Ö R M I G R A T I O N O C H I N T E G R A T I O N och M (2016). Flyktinginvandring - Sysselsättning, förvärvsinkomster och offentliga finanser. Rapport till 2016/1. Engdal M (2011). Invandringens arbetsmarknadseffekter, IFAU rapport 2016:11. Ruist J och (2015). Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser. Bilaga 6 till . Ruist J (2015). The Fiscal Cost of Refugee Immigration: The Example of . Population and , 567-581. Hur täcker den statliga ersättningen kommunernas kostnader för flyktingar mottagna ? Hur täcker den statliga ersättningen kommunernas kostnader för flyktingar mottagna ? Ds 2011:34, Översyn av den statliga ersättningen till kommuner för mottagande av ensamkommande barn. (2000). Täcker den statliga ersättningen kommunernas kostnader för flyktingar mottagna respektive ? (2001). Trenden vänder – Kommunernas kostnader för försörjningsstöd för de flyktingar som mottagits 1997. (2002). Ett steg bakåt? Kommunernas kostnader för försörjningsstöd för de flyktingar som mottogs . (2003). Ett ersättningssystem i obalans. Uppföljning av kommunernas kostnader för försörjning av mottagna flyktingar. KSL (2016). Ensamkommande barn som anvisats till – placeringar i länet och landet och boendekostnader. i (2015). Enkätstudie om mottagande av ensamkommande barn i . (2014). Internrevisionens rapport om statlig ersättning till kommuner och landsting för flyktingar och asylsökande. (2014). Pilotstudie av kommunernas kostnader och ersättningar för asylsökande. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2015) Redovisning Ensamkommande barn – boendeformer och kostnader. (2016). Verksamhets- och utgiftsprognos . (2016). Promemoria om ett nytt ersättningssystem för mottagandet av ensamkommande barn och unga. Dnr A2016/01307/I. Räkenskapssammandraget 2016 – Instruktioner. SKL:s yttrande om Ett nytt ersättningssystem för mottagande av ensamkommande barn och unga. 16/03623. Etablering i - möjligheter för individ och samhälle. (1998). Hur täcker den statliga ersättningen kommunernas kostnader för flyktingar mottagna ? (1998). Resurser på flykt – täcker den statliga ersättningen kommunernas kostnader för flyktingar mottagna ? Asylsökandes barns skolgång. Det kommunala utjämningssystemet – en beskrivning av systemet . Flyktinginvandring och kostnadsutjämning. Analys av utredningsbehov. Statsbidragen till kommuner och landsting – En kartläggning och analys. ekonomiska vårproposition: prop. 2015/16:100, bet. 2015/16:FiU20, rskr. 2015/16:308. Budgetpropositionen : prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51. Budgetpropositionen : prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/27:49. Budgetpropositionen : prop. 2016/17:1 utgiftsområde 25, bet 2016/17:FiU3, rskr. 2016/17:117. Extra ändringsbudget : prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:93. Översyn av mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. Regeringens proposition Mottagande av ensamkommande barn: prop. 2005/06:46, bet. 2005/06:SfU12, rskr. 2005/06:165 och 2005/06:166. R I K S R E V I S I O N E N K O M M U N E R S Ä T T N I N G A R F Ö R M I G R A T I O N O C H I N T E G R A T I O N Regeringens proposition Mottagande av flyktingar och asylsökande m.m. prop. 1983/84:124, bet. 1983/84 SfU27, rskr. 1983/84:295. Regeringens proposition Samordnat flyktingmottagande och nytt system för ersättning till kommunerna, m.m.: prop. 1989/90:105, bet. 1989/90:SfU17, rskr. 1989/90:225. Regeringens proposition Mottagande av asylsökande m.m. prop. 1993/94:94, bet. 1993/94:SfU11, rskr. 1993/94:188. Regeringens proposition Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd: prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208. Regeringens proposition Förslag om slutlig reglering av statsbudgeten för /93: prop. 1991/92:150 bet. 1991/92:FIU29, rskr. Regeringens proposition Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m.: prop: 1993/94:150, bet. 1993/94:FiU19, rskr. 1992/93:430. Regeringens proposition Mottagande av ensamkommande barn: prop. 2005/06:46, bet. 2005/06:SfU12, rskr.