prop · H50338 · 2017-10-31 00:00:00 — 5.i ett ärende som avses i 3 § 4: tidigast dagen efter valdagen och senast efter det att valet avslutades eller, om överklagandet gäller beslut om att utse nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 18–24 §§, efter det att sammanräkningen avslutades. Det är som avgör om överklagandet har kommit in i rätt tid. I paragrafen finns bestämmelser om överklagandefrister. Övervägandena finns i avsnitt 4.8. Paragrafens första stycke ändras som en följd av ändringarna i 5 §. 7 § Om ett överklagande som ska ges in till beslutsmyndigheten har kommit in till inom överklagandetiden, ska det tas upp till prövning även om skrivelsen med överklagandet inte har kommit till beslutsmyndigheten . Om ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4 har kommit in till beslutsmyndigheten inom överklagandetiden, ska det tas upp till prövning även om skrivelsen med överklagandet inte har kommit till . I paragrafen finns bestämmelser om när ett överklagande ska anses ha kommit in när det har getts in till fel myndighet. Övervägandena finns i avsnitt 4.8. Ändringen i första stycket innebär att bestämmelsens tillämpningsområde begränsas så att den enbart gäller i fråga om överklaganden som ska ges in till beslutsmyndigheten. Av andra stycket, som är nytt, följer att ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4 som inte har kommit in till inom överklagandetiden men som har kommit in till beslutsmyndigheten ska tas upp till prövning. Ändringen är en följd av ändringarna i 5 §. Dessutom görs språkliga och redaktionella ändringar i paragrafen. 8 § I de ärenden som avses i 3 § 4 ska samtliga överklaganden på en gång kungöras genom att de anslås på fysiska anslagstavla och publiceras på nämndens webbplats möjligt efter att tiden för överklagande har gått ut. I fråga om kungörandet tillämpas lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. ska skyndsamt till överlämna de överklaganden av beslut om att utse nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 18–24 §§ som har kommit in till beslutsmyndigheten. I paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter, Prop. 2017/18:38 finns bestämmelser om kungörelse av överklaganden. finns i avsnitt 4.8. Ändringen i första stycket innebär bl.a. att kungörelse av samtliga överklaganden ska ske genom att de anslås på fysiska anslagstavla och publiceras på nämndens webbplats. Samma information ska lämnas på den fysiska anslagstavlan som på nämndens webbplats. Av stycket följer att lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. ska tillämpas i fråga om kungörandet. Det innebär att kungörandet anses ha skett den dag då det sista föreskrivna tillkännagivandet ägde rum (jfr 5 § lagen om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m.). Av andra stycket, som är nytt, följer att beslutsmyndigheten skyndsamt ska till överlämna överklaganden av beslut om att utse nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 18–24 §§. Förslaget är en följd av ändringarna i 5 §. Paragrafens hittillsvarande tredje stycke tas bort. Ändringen innebär att den lagstadgade rätten för var och en att yttra sig över överklaganden tas bort. Detta hindrar inte att någon yttrar sig självmant till . möjligheter att inhämta det underlag som behövs för prövningen framgår av 12 §. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 9 § ska skyndsamt till yttra sig över de överklaganden som den överlämnar till nämnden. I paragrafen finns bestämmelser om när beslutsmyndigheten ska yttra sig över överklagandena. Övervägandena finns i avsnitt 4.8. Ändringen innebär att det gällande kravet att beslutsmyndigheten skyndsamt ska yttra sig över ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4 tas bort. Den uttryckligt föreskrivna skyldigheten för beslutsmyndigheten att yttra sig över ett överklagande gäller enbart i de fall när ett överklagande av ett beslut ska ges in till beslutsmyndigheten. Paragrafens hittillsvarande andra mening flyttas och blir den nya 16 §. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 13 § ska upphäva ett val i den omfattning som det behövs och besluta om omval i den berörda valkretsen 1.om det vid förberedande och genomförande av valet som en myndighet svarar för har förekommit någon avvikelse från föreskriven ordning, eller 2.om någon har hindrat röstningen, förvanskat lämnade röster eller otillbörligen verkat vid valet på något annat sätt. Om rättelse kan åstadkommas genom förnyad sammanräkning eller någon annan sådan mindre ingripande åtgärd, ska nämnden i stället uppdra åt beslutsmyndigheten att vidta en sådan rättelse. Rättelse enligt första eller andra stycket ska ske bara om det med fog kan antas att vad som förekommit har inverkat på valutgången. Ett omval till , eller kommunfullmäktige avser endast det antal fasta mandat och utjämningsmandat som tilldelades den eller de valkretsar som är berörda vid det upphävda valet. 2017/18:38 I paragrafen finns bestämmelser om när ska upphäva ett val och besluta om omval. Övervägandena finns i avsnitt 4.10. Ändringen i fjärde stycket innebär att det även vid ett omval till kommunfullmäktige endast är det antal fasta mandat och utjämningsmandat som tilldelades den eller de valkretsar som är berörda av det upphävda valet som omvalet omfattar (jfr prop. 2013/14:48 s. 37– 44). Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 16 § I fråga om beslut som får överklagas enligt detta kapitel tillämpas inte bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223). I paragrafen finns bestämmelser om förvaltningslagens tillämpning i fråga om överklagande av ett beslut enligt 15 kap. Paragrafen är ny. Innehållet i paragrafen motsvarar 9 § andra meningen i dess gällande lydelse. 27 och 28 §§ förvaltningslagen innehåller bestämmelser om omprövning av beslut. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången inför och vid ordinarie val till , och kommunfullmäktige 2018. Av ikraftträdandebestämmelsen framgår att lagen träder i kraft . De nya föreskrifterna ska dock tillämpas första gången i samband med valet till och valen till landstings- och kommunfullmäktige . Övergångsbestämmelsen innebär att om regeringen beslutar om extra val till eller om landstings- eller kommunfullmäktige beslutar om extra val till dessa församlingar före de ordinarie valen 2018 ska äldre föreskrifter tillämpas. Lagrådet förordar att ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen utformas utan uppdelning i olika punkter. Regeringen föredrar emellertid den utformning som föreslås i lagrådsremissen, vilken närmare ansluter till anvisningarna i den senaste utgåvan av Gröna boken – Riktlinjer för författningsskrivning (Ds 2014:1 s. 101 och 103–104). Övervägandena finns i avsnitt 6. 8.2Förslaget till lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369) 16 § Ett beslut av den centrala valmyndigheten att fastställa utgången av en folkomröstning överklagas till . I fråga om ett sådant överklagande tillämpas de bestämmelser i 15 kap. 5 § första stycket, 6 § första stycket 5 och andra stycket, 7 § andra stycket och 8 § vallagen (2005:837) som avser överklaganden av utgången av riksdagsval samt bestämmelserna i 11 och 12 §§ samma kapitel. Ett beslut enligt första stycket får överklagas av 1. den som enligt röstlängden var röstberättigad vid folkomröstningen, 2.den som enligt ett beslut som sägs i 5 kap. 6 § vallagen var utesluten från rösträtt, och 3.ett parti eller en kampanjkommitté som har verkat för något av de förslag som omröstningen har gällt. I paragrafen finns bestämmelser om överklagande av beslut att fastställa utgången av en folkomröstning och om talerätt. Övervägandena finns i avsnitt 4.8. Ändringen i första stycket innebär bl.a. att hänvisningen till 15 kap. 6 § första stycket vallagen korrigeras med anledning av införandet av en ny punkt 4 i den sistnämnda paragrafens första stycke (jfr prop. 2013/14:48 s. 21, 66 och 103). Hänvisningarna till 15 kap. 5 och 7 §§ vallagen anpassas med anledning av införandet av nya stycken i dessa paragrafer. Ändringarna innebär att förfarandet vid överklagande och överprövning av ett beslut att fastställa utgången av en folkomröstning i hela landet överensstämmer med vad som gäller vid överklagande och överprövning av utgången i ett riksdagsval. Dessutom görs språkliga och redaktionella ändringar i paragrafen. Sammanfattning av betänkandet Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten (SOU 2016:71) vallagsutredning har haft i uppdrag dels att se över hur omval kan genomföras snabbare än , dels att överväga hur skyddet för valhemligheten kan förstärkas. Frågorna som rör snabbare omval har sin bakgrund i diskussionerna kring de omval som hölls beträffande valen till i och till kommunfullmäktige i . I den allmänna debatten efter omvalen anfördes att de mer framstod som extra val än som omval, bl.a. eftersom valen hölls omkring efter ordinarie val och då förutsättningarna för omvalen därmed hade ändrats. Exempelvis hade kretsen av röstberättigade förändrats och partier som inte tidigare hade deltagit fick möjlighet att ställa upp i omvalen. Utredningen har därför haft i uppdrag att undersöka om förfarandet kan förenklas i syfte att omval ska kunna genomföras snabbare än och för att förutsättningarna vid omval ska bli i princip desamma som vid ordinarie val. Utredningen har även haft att överväga och lämna förslag till en tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt. Den del av uppdraget som rör skyddet för valhemligheten gäller sättet att tillhandahålla valsedlar. Det har bl.a. från internationella valövervakare rests invändningar mot det svenska valsystemet med anledning av att den plats på röstmottagningsstället där valsedlarna finns utlagda inte skyddas mot insyn. Personer i lokalen kan då se vilka valsedlar en väljare tar. Det har därmed ifrågasatts om valhemligheten upprätthålls med ett sådant system. Utredningen har således haft i uppdrag att analysera och ta ställning till hur kraven kan skärpas på sättet att tillhandahålla valsedlar i anslutning till ett röstmottagningsställe. Huvuddragen i utredningens förslag och bedömningar presenteras här. Ett omval ska vara omval i egentlig mening Nuvarande omvalssystem är inte utan invändningar. Ett omval innebär en omfattande process som i stort motsvarar genomförandet av ett ordinarie val. Det beror på att de generella bestämmelserna i vallagen i stor utsträckning blir tillämpliga även vid ett omval. Detta har betydelse för genomförandetiden och för de förutsättningar som blir gällande vid omvalet. Utredningens utgångspunkt är att ett omval ska vara ett omval i egentlig mening, så långt detta är möjligt. Det betyder att förutsättningarna vid ett omval ska vara så lika de som gällde vid det ordinarie valet som möjligt. Ju närmare i tiden det ordinarie valet ett omval kan hållas desto bättre är utsikterna att den utgångspunkten kan måste ett högt och jämlikt valdeltagande eftersträvas liksom ett säkert genomförande. Ett omval bör därför alltid hållas så snart som det är praktiskt möjligt och lämpligt. För att uppnå en sådan ordning föreslår utredningen vissa förändringar i vallagen i förenklande och effektiviserande syfte. Röstlängdsbestämmelserna bör inte ändras En förenkling av omvalssystemet skulle kunna innebära att endast de personer som upptogs i röstlängden vid det ordinarie valet ska ha rätt att rösta i händelse av omval. En sådan ändring har dock visat sig problematisk. För det första kan konstateras att vissa väljare som med nuvarande bestämmelser har rösträtt i ett omval skulle förlora den rätten om bestämmelserna ändras. Rösträtten följer av grundlag, varför systemet alltså inte låter sig justeras enbart genom förändringar i vallagens bestämmelser om röstlängd. Dessutom kan en förändring, som exempelvis innebär att personer som har flyttat från ett omvalsområde behåller sin rösträtt i omvalet medan de som har flyttat till området inte får rösträtt, antas ha en inte obetydlig inverkan på valdeltagandet. Även mot bakgrund av de effektivitetssyften som en ändring av röstlängdsbestämmelserna kan medföra har utredningen alltså funnit att en ändring av dessa bestämmelser är svår att motivera. Några sådana förändringar föreslås därför inte. Nya partier och kandidater ska inte kunna anmälas till ett omval Med den utgångspunkten som utredningen förespråkar, att så långt möjligt samma förutsättningar bör gälla vid omval som vid ordinarie val, bör endast de partier och kandidater som ställde upp i ett val få delta i händelse av omval. Förutsättningarna på parti- och kandidatsidan skulle med en sådan ordning vara klara redan vid beslutet om omval. Samma valsedlar skulle därmed kunna användas. En stor del av administration kring exempelvis anmälnings- och registreringsförfarandet skulle också minska. Med ett sådant system följer alltså ett effektivare och smidigare omvalsförfarande. Dessutom bidrar det till att ett omval kan genomföras som ett omval i verklig mening och inte som ett nytt val. Utredningen föreslår alltså bl.a. att det införs bestämmelser i vallagen som innebär att ett parti inte ska kunna göra en särskild anmälan om deltagande i ett omval. Vidare ska ett partis anmälan av kandidater för ett visst val gälla även i händelse av omval. Nya kandidater ska inte kunna anmälas. Ett omval ska hållas och senast En utgångspunkt för utredningen har varit att en tidsfrist för när omval senast ska hållas måste anpassas till hur valsystemet ser ut och de valförberedelser som detta kräver. Förberedelserna vid ett omval är en mycket omfattande process för valmyndigheterna. Även för partierna krävs förhållandevis omfattande förberedelsearbete. För genomförandetiden har det också betydelse hur omfattande ett omval är. Med utredningens förslag till förenklingar beträffande anmälan av partier och kandidater vid omval finns dock effektivitetsvinster att göra. Därutöver är det angeläget att genomförandet av ett omval alltid kan ske säkert så att ett nytt omval undviks. En tidsfrist måste därför vara väl tilltagen. Utredningen har funnit att med en tidsfrist bör ett omval kunna genomföras på ett säkert sätt i alla olika situationer som kan uppkomma. Omval kommer dock i vissa fall att kunna genomföras snabbare. Utredningen föreslår därför att det i vallagen införs en bestämmelse som innebär att ett omval ska hållas så snart det kan ske och senast efter beslutet om omval. Ändrade tidpunkter för utskick av röstkort För att ett omval ska kunna hållas än den föreslagna tidsfristen krävs överväganden beträffande tidpunkten för utsändande av utlandsröstkorten. Dessa särskilda röstkort, som är avsedda för väljare som inte är folkbokförda här i landet, skickas enligt nuvarande regler senast före valdagen till väljarna. Det finns ingen särskild tidpunkt vid omval utan gäller för samtliga val. Detta medför att omval inte kan genomföras , vilket inte är en helt tillfredsställande ordning mot bakgrund av utredningens övriga förslag. För att möjliggöra att ett omval kan genomföras snabbare föreslår utredningen att bestämmelserna ändras så att utlandsröstkorten skickas till väljarna så snart det är möjligt sedan det har beslutats när omvalet ska hållas. Röstkorten till de väljare som är folkbokförda i skickas enligt nuvarande ordning så att de är väljarna till handa dagar före valdagen. Detta gäller även vid omval. Förtidsröstningen vid ett omval startar dock först före valdagen. Dessutom kan arbete underlättas i händelse av ett omfattande omval om röstkorten skickas ut . Därför föreslår utredningen att röstkorten ska vara väljarna till handa senast före valdagen. Övriga frister vid omval bör inte ändras Det finns även andra tidsfrister för valförberedelserna för vilka utredningen har övervägt eventuella ändringar. Enligt nuvarande ordning får vid omval brevröster göras i ordning först sedan det har beslutats vilken dag valet ska hållas. omval göras i ordning före valdagen; lämnas en budröst vid utlandsmyndighet gäller dock . påbörjas före valdagen om röstning sker i en röstningslokal och före vid en utlandsmyndighet. Utredningen har konstaterat att dessa tidsfrister är väl anpassade för den särskilda situation som uppstår vid ett omval. De lägger inte heller hinder i vägen för att ett omval ska kunna genomföras så snart det är praktiskt möjligt och lämpligt. Utredningen föreslår därför inga ändringar i dessa tidsfrister. Handläggningen av överklaganden effektiviseras I syfte att förenkla förfarandet och administrationen i samband med överklagande av ett valresultat föreslår utredningen vissa lagändringar i bestämmelserna som rör bl.a. handläggning. Förändringarna kan bidra till att ett eventuellt omvalsförfarande går snabbare. Enligt nuvarande bestämmelser ska resultatet av riksdagsvalet och val till tillkännages genom kungörelse. I effektivitetssyfte föreslår utredningen att valresultatet i stället offentliggörs genom att protokollet läggs fram för granskning, i likhet med hur resultaten av landstings- och kommunalvalen offentliggörs. Det innebär att valresultatet kan offentliggöras exempelvis genom att det anslås på anslagstavla eller publiceras på myndighetens hemsida. Ett överklagande av ett valresultat ska lämnas till den myndighet som har meddelat det överklagade beslutet. ska kungöra samtliga överklaganden, överlämna dem till och yttra sig över överklagandena. Det är dock som avgör om överklagandena kommit in . Detta är en ineffektiv ordning eftersom handläggning inte kan starta direkt. Ofta behöver dessutom beslutsmyndigheten inhämta uppgifter från andra instanser för att kunna yttra sig till nämnden. Utredningen föreslår därför en smidigare och effektivare ordning som innebär att överklagandena i stället ges in till . Nämnden kan sedan avgöra vilket underlag som behövs för prövningen. Den i vallagen uttryckliga rätten att yttra sig över överklagandena, som allmänheten har efter kungörandet, tas också bort. Förstärkt skydd för valhemligheten Skyddet för valhemligheten kan förbättras Rätten till fria och hemliga val följer av bl.a. regeringsformen och internationella förpliktelser som har åtagit sig att följa. Väljarna ska alltså vara garanterade skydd mot att ingen bestämmer vad någon annan ska rösta på och att ingen utsätts för yttre påverkan under röstningen. Väljare ska inte vara tvungna att visa eller tala om hur de har röstat. Inte heller ska det gå att ta reda på hur någon har röstat. Valsedlar ska enligt nuvarande ordning tillhandahållas väljarna genom att de läggs ut på en lämplig plats i anslutning till ett röstmottagningsställe. Där ska väljaren förse sig med valsedlar för att sedan bakom en valskärm lägga en valsedel i ett valkuvert. Utredningen har gjort bedömningen att kravet på att val ska vara fria och hemliga i stort är tillgodosett genom nuvarande valsystem. Det kan dock förbättras. Utredningen anser att den ordning som därvid bör eftersträvas ska vara så okomplicerad som möjligt och ska göra det enkelt för väljaren att bevara valhemligheten. Valsedlar ska finnas innanför valskärmen Det finns olika möjligheter att stärka skyddet för valhemligheten. Utredningen har övervägt lösningar som innebär att platsen där valsedlarna läggs ut avgränsas med skärmar eller att de tillhandahålls i ett separat rum. Möjligheten att väljaren själv skriver ut den aktuella valsedeln bakom en valskärm har också övervägts. Dessa lösningar har dock ansetts komplicerade, ineffektiva eller alltför kostsamma. Utredningens förslag innebär att valsedlarna ska tillhandahållas genom att de placeras innanför valskärmarna. Den lösningen ställer krav på andra slags valskärmar än de som används . Exempelvis kan det bli aktuellt med valskärmar som har tre sidor och med utrymme för valsedlar samt med möjlighet att dra för bakom väljaren. Detta är en lösning som är enkel för alla väljare att tillämpa. Väljaren får också vara i fred vid själva valhandlingen och erbjuds därmed ett mycket starkt skydd för valhemligheten. Därutöver gör utredningen bedömningen att systemet kan förbättras ytterligare genom att valnämndernas kontroll över ordningen vid röstmottagningsställena stärks. Under utredningen har framkommit att en del av kritiken mot systemet härrör från situationer som berott på köbildning vid röstmottagningsställena eller annan oordning. Arbetet vid röstmottagningsställena kan alltså stramas upp. Ytterligare förbättringar kan också göras beträffande information och utbildning i frågor som rör valhemligheten för såväl röstmottagarna som för väljarna. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången inför och vid ordinarie val till , och kommunfullmäktige . Lagförslagen i SOU 2016:71 Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 §, 2 kap. 1, 9, 16, 17 och 20 §§, 4 kap. 23 §, 5 kap. 8 §, 8 kap. 2 §, 9 kap. 7 §, 14 kap. 22, 23 och 25 §§, 15 kap. 5–9 och 13 §§ vallagen (2005:837) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ordinarie val till och ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige ska hållas . Valdag ska vara den andra söndagen . till ska hållas . Om Europeiska unionens råd i ett särskilt fall beslutar det, ska valet i stället hållas , maj eller juli valåret. Vid omval till be- Vid omval till be- som ska vara valdag. som ska vara valdag. till landstings- och kommunfull- till landstings- och kommunfull- valmyndigheten, efter samråd med valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som ska , vilken dag som ska Ett omval ska hållas så snart det kan ske och senast Vid extra val enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen (1991:900) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med den centrala valmyndigheten och , vilken dag som ska vara valdag. Ett parti som vill registrera sin Ett parti som vill registrera sin beteckning skall skriftligen anmäla detta hos den centrala val- detta hos den centrala val- skall hållas, gäller registreringen 1 Senaste lydelse 2013:1159. från och med det valet. från och med det valet. omval gäller dock 16 § i fråga om anmälan om deltagande i val. Om det är fråga om ett annat Om det är fråga om ett extra val slag av val än ordinarie val till , ordinarie val till lands- senast efter det att be- tings- och kommunfullmäktige eller slutet om valdag har meddelats för att registreringen ska gälla från och en anmälan i stället göras senast en med det valet. vecka efter det att beslutet om valdag har meddelats för att registreringen skall gälla från och med det valet. Ett parti som vill anmäla samtliga Ett parti som vill anmäla samtliga sina kandidater för ett visst val sina kandidater för ett visst val ska skall skriftligen göra detta hos den skriftligen göra detta hos den centrala valmyndigheten eller, i den centrala valmyndigheten eller, i den En anmälan av kandidater för ett visst val gäller även för omval i det Ett parti kan inte anmäla kandidater särskilt för ett omval. Tillsammans med anmälan skall undertecknad förklaring från varje kandidat att han eller hon kandidat att han eller hon samtycker till anmälan. samtycke gäller även för omval i det val som förklaringen avser. En anmälan om deltagande i val Ett parti kan inte göra en gäller även för omval i det val som särskild anmälan om deltagande i En anmälan om del- tagande i val gäller dock även för omval i det val som anmälan avser. En anmälan om deltagande i val En anmälan om deltagande i val ska göras senast före ska göras senast före valdagen i det val som anmälan valdagen i det val som anmälan Vid extra val och omval ska Vid extra val ska dock en dock en anmälan som kommer in anmälan som kommer in senare senare godtas, om den kommer in godtas, om den kommer in inom en 2Senaste lydelse 2014:1384. 3Senaste lydelse 2014:1384. inom från beslutet om