prop · H403179 · 2017-04-19 00:00:00 — Elanvändrare, nätägare och elproducenter kommer att behöva anpassa sig till detta. Nya aktörer tillkommer och har redan kommit in på elmarknaden. sker förändringar i regelverk både i och inom EU för att förbättra marknaden, systemkrav m.m. för en effektiv omställning av elsystem och för att kunna ansluta mer förnybar elproduktion. Förslagen om nytt mål 2030, utformning av kvotkurvan efter 2020 och förändringar av kvotkurvan bedöms inte innebära några särskilda konse- kvenser på elsystemet utöver de som redovisats under avsnitten om kon- sekvenser för respektive aktörer. Ändring av kvotplikten för vissa leveranser av el Förslaget syftar till att förenkla för en snabbare utveckling av infrastruk- tur för laddning av elektriska fordon. Detta kan i sin tur skapa ändrade belastningsmönster på de svenska elnäten. Förslaget bedöms dock inte innebära några större konsekvenser på elsystemet i stort. Förslagen bedöms inte ha några effekter för domstolarna. döms inte heller påverka den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, det brottsförebyggandet arbetet, sysselsättningen och den offentliga ser- vicen i olika delar i landet, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Den föreslagna regleringen gäller nationell lagstiftning för främjande av användning av förnybara energikällor inom ramen för elcertifikats- och rådets direktiv (2009/28/EG) om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor innebär att 2020 ska ha en andel förnybar energi om . varande pågår diskussion i såväl som Europaparlamen- tet om Europeiska kommissionens förslag till ett lagstiftningspaket för förnybar energi för perioden . kommer även fortsättningsvis att vara ett mycket viktigt nationellt styr- medel för att nå de mål för förnybar elproduktion som sätts inom EU. , E.ON, Energiföretagen anser att borde utreda konsekvenserna för en förlängning av elcertifikatssystemet om det nya EU-direktivet för förnybar energi kom- mer att kräva ett delvis öppnande av nationella stödsystem för utländsk produktion att delta i det svenska elcertifikatssystemet och vice versa att svensk elproduktion kan delta i andra länders stödsystem. digheten stödjer regeringen i arbetet med att analysera kommissionens förslag till reviderat förnybart direktiv. gäller förslaget till krav på öppning av stödsystem för förnybar el är att samarbete bör fortsatt vara frivilligt och regleras genom överenskom- melser mellan berörda parter. 2016/17:179 och rådets direktiv (2014/94/EU) om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen syftar till att främja utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen i unionen inklusive laddningsstationer för elfordon. Förslaget om att underlätta för elleverantörer som endast levererar el till laddstationer för fordon bidrar till det syfte som direktivet har. Föreslagna regelförändringar bedöms inte medföra att några särskilda hänsyn behöver tas till små företag. har en väl utarbetad kommunikationsplattform som marknadsaktörer enkelt kan ta del av. 1 § Denna lag syftar till att främja produktion av förnybar el för att 1. inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden med a) nå målet om att finansiera ny förnybar elproduktion, och b) nå målet om att utöka elcertifikatssystemet med nya elcertifikat, och c) för perioden uppfylla volymrelaterade förpliktelser, och 2. nå det nationella målet om att finansiera ny förnybar elproduktion jämfört med . Paragrafen ändras så att systemets mål tydligt anges i lagen i två nya punkter. Iförsta punkten a anges målet för inom den gemensamma marknaden med . Målet är att finansiera ny förnybar elproduktion till 2020. Detta framgår av avtalet om ändring av avtal om en gemensam marknad för elcertifikat som träffades mellan och . Av energiöverenskommelsen framgår det som anges i första punkten b dvs. att ska nå målet om att utöka elcertifikatssystemet med nya elcertifikat. Paragrafen hänvisar i första punkten c till de volymrelaterade förpliktelser som finns mellan länderna. Förpliktelserna innebär att elcertifikat ska annulleras till 2020 och totalt fram motsvarande för perioden och för perioden . ska vidare eftersträva att det för perioden till och med ska annulleras elcertifikat motsvarande ytterligare . Iandra punkten anges det nationella målet som är att finansiera ny förnybar elproduktion jämfört med . Det nationella målet beslutades av , jfr regeringens proposition Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (prop. 2014/15:123). Övervägandena finns i avsnitt 8. 2 § I denna lag betyder 1.förnybar el: elektricitet som produceras av förnybara energikällor eller torv, 2.förnybar energikälla: biobränsle, geotermisk energi, solenergi, vattenkraft, vindkraft och vågenergi, 3.anläggning: elproduktionsanläggning med en eller flera produktionsenheter bakom samma mätpunkt, 4.elcertifikat: bevis som har utfärdats enligt denna lag eller av en annan stat enligt en sådan internationell överenskommelse som avses i 5 §, och som innehåller uppgift om att förnybar el har producerats, 5.kvotplikt: skyldighet att inneha och annullera elcertifikat i förhållande till försäljning eller användning av el, 6.beräkningsår: det kalenderår som föregår den annullering som enligt 4 kap. 11 § sker , 7.elleverantör: den som yrkesmässigt levererar el i en elanvändares uttagspunkt, 8.elintensiv industri: företag eller del av ett företag som utgör en egen verksamhet eller verksamhetsgren, där det a)bedrivs och har bedrivits industriell tillverkning i en process där det använts i genomsnitt el för varje miljon kronor av förädlingsvärdet, b)bedrivs ny verksamhet med industriell tillverkning i en process där det används eller beräknas användas i genomsnitt el för varje miljon kronor av förädlingsvärdet, eller c)bedrivs verksamhet för vilken avdrag får göras för skatt på elektrisk kraft enligt 11 kap. 9 § 2, 3 eller 5 lagen (1994:1776) om skatt på energi, 9.förädlingsvärde: skillnaden mellan den elintensiva industrins –sammanlagda omsättning, det vill säga intäkter från försålda varor och utförda tjänster, inräknat egna uttag, som ingår i företagets normala verksamhet (nettoomsättningen), förändring av varulager, aktiverat arbete för egen räkning, övriga rörelseintäkter samt ränteintäkter, och –sammanlagda inköp, det vill säga alla rörelsekostnader, inräknat avskrivningar och nedskrivningar på tillgångar, samt räntekostnader dock inte personalkostnader, inräknat arbetsgivaravgifter och kostnader för inhyrd personal. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som avses med biobränsle i första stycket 2. Första stycket sjunde punkten ändras. Det är definitionen av uttagspunkt i 8 kap. 4 § ellagen (1997:857) som ska vara vägledande i fråga om vad som avses med uttagspunkt. I den bestämmelsen definieras uttagspunkt som den punkt där en elanvändare, enligt avtal med nätkoncessionshavaren, tar ut el för förbrukning. Ingen som levererar el på andra sidan om den uttagspunkten, exempelvis till laddstationer, är därför kvotpliktig, jfr dock 4 kap. 1 § fjärde punkten. Kvotplikten för sådan el hanteras av den elleverantör som levererar el i uttagspunkten i anslutning till det koncessionspliktiga elnätet. Vilka som är kvotpliktiga framgår av 4 kap. 1 §. Paragrafen ändras även redaktionellt. Övervägandena finns i avsnitt 12. 2016/17:179 4 kap. 1 § Kvotpliktiga är 2.elanvändare som använder el som de själva producerat om mängden använd el uppgår till per beräkningsår och har producerats i en anläggning med en installerad effekt som är högre än , 3.elanvändare i den utsträckning de har använt el som de har importerat eller köpt på den nordiska elbörsen, 4.elproducenter som producerar el i ett nät som används utan stöd av nätkoncession, om mängden levererad el uppgår till per beräkningsår och om elen yrkesmässigt levereras vidare till användare som tar ut elen på samma nät, och 5.elintensiva industrier som har registrerats. Fjärde punkten får en ny lydelse som innebär att elproducenter som producerar el i ett nät som används utan stöd av nätkoncession och som yrkesmässigt levererar elen vidare till användare i samma nät är kvotpliktiga. Om en elproducent använder elen själv och inte levererar den vidare, omfattas elproducenten i stället av andra punkten i bestämmelsen. Med yrkesmässig avses detsamma som i 1 kap. 2 § första stycket 7. Det är lagen (1994:1776) om skatt på energi som är vägledande för vad som avses med yrkesmässig, jfr regeringens proposition Elcertifikat för att främja förnybara energikällor (prop. 2002/03:40 s. 154) och regeringens proposition En ny lag om elcertifikat – enklare regler och en gemensam elcertifikatsmarknad (prop. 2010/11:155 s. 72). Enligt 1 kap. 4 § lagen om skatt på energi är en verksamhet yrkesmässig om den utgör näringsverksamhet enligt 13 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) eller bedrivs i former som är jämförliga med en rörelse som är hänförlig till en sådan näringsverksamhet och ersättningen för omsättningen i verksamheten under ett kalenderår överstiger . I paragrafen görs även redaktionella ändringar. Sammanbindningsordet och i första stycket tredje punkten flyttas till den nya fjärde punkten. Nu- varande fjärde punkten i första stycket blir den nya femte punkten. Be- stämmelserna i nuvarande andra och tredje styckena flyttas till nya paragrafer, 1 a och 1 b §§. Övervägandena finns i avsnitt 12. 1 a § Kvotplikten inträder när en 1.elleverantör börjar leverera el, 2.elanvändare börjar använda el som avses i 1 § 2 eller 3, 3.elproducent börjar leverera el som avses i 1 § 4, eller 4.elintensiv industri har registrerats. Paragrafen är ny och motsvarar nuvarande 4 kap. 1 § andra stycket. Tredje punkten är ny med anledning av den nya fjärde punkten i 1 §. Fjärde punkten motsvarar nuvarande 1 § andra stycket 3. Övervägandena finns i avsnitt 12. 1 b § Kvotplikten upphör när en 1.elleverantör upphör att leverera el, 2.elanvändare upphör att använda el som avses i 1 § 2 eller 3, 3.elproducent upphör att leverera el som avses i 1 § 4, eller 4.elintensiv industri har avregistrerats. Paragrafen är ny och motsvarar nuvarande 4 kap. 1 § tredje stycket. Tredje punkten är ny med anledning av den nya fjärde punkten i 1 §. Fjärde punkten motsvarar nuvarande 1 § tredje stycket 3. Övervägandena finns i avsnitt 12. 4 § Kvotplikten ska beräknas genom att det antal megawattimmar el som sålts eller använts under beräkningsåret multipliceras med den kvot för beräkningsåret som anges i föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 12 a §. Beräkningen av kvotplikten ska göras på samma sätt som . Förändringen är att den kvot som ska användas vid beräkningen inte längre finns i lagen. Den framgår i stället av förordningen (2011:1480) om elcertifikat. Ett normgivningsbemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter finns i 4 kap. 12 a §. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. 5 a § Den kvot som avses i 4 § ska bestämmas genom att en grundterm för beräkningsåret summeras med en justeringsterm . Paragrafen är ny. Kvoten för beräkning av kvotplikt, det vill säga den kvot som avses i 4 §, ska bestämmas genom att en grundterm för beräkningsåret summeras med en justeringsterm . Grundtermen beräknas enligt anvisningar i 5 b § och justeringstermen beräknas genom anvisningar i 5 c §. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. 5 b § Grundtermen ska bestämmas genom att det antal terawattimmar som anges inom parentes för beräkningsåret divideras med den prognostiserade kvotpliktiga elanvändningen : – 2018 (22,), – 2019 (24,), – 2020 (26,), – 2021 (23,), – 2022 (24,), – 2023 (24,), – 2024 (24,), – 2025 (24,), – 2026 (25,), – 2027 (26,), – 2028 (27,), – 2029 (27,), – 2030 (27,), – 2031 (25,), – 2032 (24,), – 2033 (22,), 2016/17:179 – 2034 (20,), –2035 (18,), –2036 (17,), –2037 (16,), –2038 (14,), –2039 (12,), –2040 (10,), –2041 (08,), –2042 (06,), –2043 (04,), –2044 (02,) och –2045 (01,). Paragrafen är ny och anvisar hur den grundterm som avses i 5 a § ska bestämmas. Det är tillsynsmyndigheten som tar fram prognoser för elanvändningen. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. 5 c § Justeringstermen ska bestämmas genom att avvikelser för beräkningsåret divideras med den prognostiserade kvotpliktiga elanvändningen . Avvikelserna ska avse skillnaden mellan å ena sidan faktiska och nya prognostiserade beräkningar och å andra sidan tidigare beräkningar för beräkningsåret i fråga om annullering, med utgångspunkt i 1.produktion i anläggningar som godkändes för tilldelning av elcertifikat före , och 2.kvotpliktig elanvändning, om beräkningen avser avvikelser för åren innan det år som justeringstermerna ska gälla från. Paragrafen är ny och reglerar hur regeringen ska bestämma den justeringsterm som avses i 5 a §. Det är tillsynsmyndigheten som tar fram prognoser för elanvändningen som avses i första stycket. I andra stycket beskrivs hur avvikelserna ska beräknas. Det är de antaganden för ett beräkningsår som gjordes vid den senaste beräkningen av kvoterna som avses i 4 kap. 4 § och som finns i förordningen (2011:1480) om elcertifikat som ska jämföras med faktiska förhållanden och nya prognosbaserade antaganden. I andra stycket första och andra punkten anges att jämförelsen ska avse antaganden om annullering med utgångspunkt i produktion i anläggningar som godkändes för tilldelning av elcertifikat före och kvotpliktig elanvändning. Den kvotpliktiga elanvändningen ska bara vara utgångspunkt om beräkningen avser avvikelser för åren innan det år som justeringstermerna ska gälla från. finns den nya prognosen för kvotpliktig elanvändning med vid divisionen för bestämmande av grundtermer och justeringstermer, jfr första stycket och 5 b §. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. 5 d § Avvikelser som avser åren som justeringstermerna ska gälla från ska läggas på de beräkningsår då avvikelserna inträffar. Paragrafen är ny. Av den framgår att avvikelser för åren som justeringstermerna ska gälla från ska läggas då de inträffar. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. 5 e § Avvikelser som avser åren innan det år som justeringstermerna ska Prop. 2016/17:179 gälla från ska normalt läggas på endast detta år eller detta år och det närmast Avvikelserna får dock vid behov fördelas på det år som justeringstermerna ska gälla från och högst tre av de efterföljande åren. Avvikelserna ska fördelas jämnt över de år som avvikelserna läggs ut på. Paragrafen är ny. I den finns en reglering av hur avvikelserna som avser åren innan det år som justeringstermen ska gälla från ska fördelas. Dessa avvikelser kan inte allokeras på det år avvikelsen inträffar eftersom kvoterna inte kan ändras retroaktivt. De måste därför fördelas över åren från och med det år då nya kvoter ska träda i kraft. Fördelningen ska normalt göras på ett eller men får göras på sammanlagt högst om det finns behov. Det är exempelvis storleken på avvikelserna som kan bli styrande för hur de ska fördelas. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. 5 f § Kvoter för beräkning av kvotplikten ska bestämmas minst till och med . Kvoterna ska bestämmas innan det år de ska träda i kraft. Paragrafen är ny. Tidsintervaller för när nya kvoter för beräkning av kvotplikt ska fastställas anges till minst . Det är regeringen som, med stöd av ett bemyndigande i 12 a §, ska fastställa sådana kvoter i förordningen (2011:1480) om elcertifikat. De nya kvoterna för beräkning av kvotplikt ska bestämmas innan det år de ska träda i kraft. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. 6 § Den som är kvotpliktig enligt 1 § 1, 2, 3 eller 4 ska skriftligen anmäla detta till tillsynsmyndigheten. Anmälan ska göras senast efter det att kvotplikten inträdde. ska registrera den kvotpliktige. Om tillsynsmyndigheten har en välgrundad anledning att anta att någon är kvotpliktig enligt 1 § 1, 2, 3 eller 4 utan att ha gjort en anmälan om det, ska myndigheten registrera denne. Innan en sådan registrering görs, ska den som berörs av åtgärden få tillfälle att yttra sig. Ett beslut om registrering gäller . I paragrafens första och andra stycke tas hänvisningen till 1 § första stycket bort med anledning av att 1 § andra och tredje styckena flyttas till Det införs även en hänvisning till den nya fjärde punk- ten i 1 §. Paragrafen ändras även redaktionellt. Övervägandena finns i avsnitt 12. 8 § Den som är kvotpliktig enligt 1 § 1, 2, 3 eller 4 ska skriftli- gen göra en anmälan om detta till tillsynsmyndigheten. senast efter det att kvotplikten upphörde. ska avregistrera den som anmälan avser. Om tillsynsmyndigheten har anledning att anta att någons kvotplikt har upphört utan att den registrerade har gjort en anmälan som avses i första stycket, ska myndigheten avregistrera denne. Innan avregistrering görs, ska den som berörs av åtgärden få tillfälle att yttra sig. Ett beslut om avregistrering gäller . 2016/17:179 I paragrafens första stycke tas hänvisningen till 1 § första stycket bort med anledning av att 1 § andra och tredje styckena flyttas till egna paragrafer. Det införs även en hänvisning till den nya fjärde punkten i 1 §. Paragrafen ändras även redaktionellt. Övervägandena finns i avsnitt 12. 12 a § Regeringen får meddela föreskrifter om de kvoter som ska gälla för beräkning av kvotplikten. Paragrafen är ny. Regeringen får bemyndigande att meddela föreskrifter om de kvoter som ska gälla för beräkning av kvotplikten. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. 2016/17:179 Bilaga 1 På uppdrag av regeringen har utrett ett antal frågor inför Kontrollstation 2017 för elcertifikatsystemet. Uppdraget omfattade följande delar: Analysera och föreslå eventuella justeringar av de årliga kvoterna för att länderna ska uppfylla sina åtaganden inom ramen för den gemensamma elcertifikatsmarknaden. Eventuella justeringar av kvotpliktskurvan ska ske enligt de justeringsprinciper som användes vid kontrollstation 2015. Värdera om kvotpliktskurvan i elcertifikatsystemet bör författningsregleras så att justeringar av de årliga kvoterna som följer av avtal och ändringsavtalet inte ska behöva vara föremål för lagändring. Myndigheten ska värdera olika metoder för teknisk justering. Utreda behovet av att införa en tidpunkt för när anläggningar måste vara driftsatta för att kunna godkännas för tilldelning av elcertifikat inom ramen för den gemensamma marknaden för elcertifikat. Myndigheten ska särskilt värdera om möjligheten att godkänna anläggningar som sätts i drift efter 2020 kan påverka investeringsklimatet och måluppfyllelsen till 2020. Redovisning av informationsinsatser som har genomförts eller kommer att genomföras –2017 i syfte att stärka marknadens funktion. Analysera om det finns behov av ytterligare åtgärder för att förbättra marknadens funktion och vid behov föreslå åtgärder. Redovisa utvecklingen när det gäller användningen av torv inom energisektorn och specifikt inom elcertifikatsystemet med utgångspunkt i tidigare analyser i samband med kontrollstation 2015. Inom ramen för kontrollstation 2017 för elcertifikatsystemet har även fått i uppdrag att analysera frågor kopplade till elcertifikatsystemets framtid, bland annat hur systemet behöver vara utformat för att kunna fungera i en situation där endast beslutar om nytt mål efter 2020. Detta deluppdrag ska redovisas . analys visar att kvotpliktskurvan ska justeras från 2018 för att nå målet om ny förnybar elproduktion till 2020. Det förslag till justering av den svenska kvotpliktskurvan som Energi- myndigheten har tagit fram innebär att kvoterna justeras upp för perioden 2018–2020 och ner för perioden –2035. Justeringar för att kompen- sera för faktiska och förväntade avvikelser åren innan nya kvoter träder i kraft bidrar till höjda kvoter 2018–2021. Vidare bidrar lägre förväntat kvotpliktig elanvändning till höjda kvoter och efter 2020 bidrar lägre förväntad tilldelning till anläggningar inom övergångsordningen till föreslås kvoten höjas från 0,27 till 0,28 vilket är den största höjningen för ett enskilt år. Justeringarna har beräknats enligt de justeringsprinciper som användes vid kontrollstation 2015. föreslår att kvotpliktskurvan författningsregleras i förordningen enligt lagfästa justeringsprinciper för teknisk justering i elcertifikatslagen. Teknisk justering av kvotpliktskurvan föreslås ske , med en jämn fördelning av avvikelser över efterföljande . bedömer att detta kommer att öka förutsägbarheten beträffande framtida kvotjusteringar för alla aktörer på elcertifikatsmarknaden. Dessutom kommer sannolikheten för underskott och överskott reduceras och det blir tydligare för aktörerna att en teknisk justering inte är en förändring av mål. Förslaget innebär att teknisk justering av kvotpliktskurvan sker mer frekvent vilket kan leda till att elhandlarna kan behöva ändra sina elavtal oftare med hänsyn till kostnad för elcertifikat. Med hänsyn till elcertifikatsmarknaden och att slutkundsmarknaden i både och fungerar bra, bedöms fördelarna med förslaget överväga nackdelarna. En kvotpliktskurva som regleras i förordningen, med lagfästa principer för tekniska justeringar, påverkar inte hur målet för elcertifikatsystemet fastställs. Nya mål inom eller förlängning av elcertifikatsystemet ska även i fortsättningen hanteras inom kontrollstationer och beslutas av . Tidpunkt för godkännande av anläggning Energikomissionen har tillsats för att lämna underlag om den långsiktiga energipolitiken. Där ingår bland annat hur och om den förnybara elproduktionen ska stödjas . Vid ett beslut om att införa ett nytt mål inom elcertifikatsystemet anser att det inte finnas ett behov av en stoppregel . Beroende på utformningen av ett nytt mål kan det finnas behov av att införa någon form av stoppregel i samband med det nya målåret. Om det istället beslutas om att inte införa nytt mål anser att det finns ett behov av att införa en stoppregel där anläggningar som tas i drift efter inte ska godkännas för tilldelning av elcertifikat. Skälet är att nuvarande utformning av systemet innebär att marknaden, och därmed priset på elcertifikat, blir svåröverskådligt efter att målet har uppfyllts vilket kan inverka negativt på marknadens funktionssätt. bedömer också att det finns en stor sannolikhet för överutbyggnad av målet på . Detta medför osäkerhet och risker vid investeringar som måste ske för att uppnå det gemensamma målet om . För att harmonisera regelverken inom den gemensamma marknaden och skapa lika förutsättningar för aktörerna föreslås stoppregeln gälla från samma tidpunkt som i , nämligen . Tiden fram är dock knapp och det är viktigt att redan nu ge marknaden signal om att anläggningar som tas i tas i drift efter inte nödvändigtvis har rätt till elcertifikat. Vid ett beslut om en stoppregel behövs också ett helhetsgrepp kring elcertifikatsystemets funktion och syfte –2035. avser att i den del av kontrollstationen som ska rapporteras in utreda vidare vilka nya osäkerheter en eventuell stoppregel innebär och vilka kompletterande systemförändringar som kan krävas. Regelbundna kontrollstationer kommer också fortsatt ha stor betydelse för systemet där det kommer vara viktigt att följa elcertifikatsystemets funktion till 2035 och vid behov se över regelverket. och har fokuserat på att lyfta fram och systematisera den information som redan ges ut . NVE har utökat informationen så att det ges en bättre översikt över anläggningar och utbyggnadstakt i . Bland annat kommer datum för byggstart publiceras fortlöpande när uppgifter är inlämnade till myndigheten. kommer att publicera information om planerade projekt i . Myndigheterna har även reviderat kommunikationsplanen för den gemensamma marknaden för elcertifikat. Principerna för kommunikation ska vara lika i båda länderna och var känt för marknaden. Slutligen betonar och att om marknadsaktörerna vill ha bättre likviditet i elcertifikatsmarknad måste aktörerna själva ta ansvar för detta, t.ex. genom att använda marknadsplatserna mer frekvent vid handel. kan konstatera att torv endast används för att producera en liten del av elen inom elcertifikatsystemet.