prop · H403211 · 2017-06-27 00:00:00 — Noterbart är att inget län har färre än tre projekt. 3.3Antalet inkomna och beslutade ärenden inkom det 1254 ärenden till Arvsfondsdelegationen, vilket är färre än åren innan. Den lägre volymen ärenden hänger främst samman med ett minskat antal ansökningar. Det bör påpekas att ärenden som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning hänförs till kategorierna barn respektive ungdom i tabell 3.5. Under kategorin Inte fondens målgrupper ingår även ärenden från enskilda personer. Antal beslut tagna av Arvsfondsdelegationen har sammanlagt 1041 beslut fattats. Det är en minskning jämfört innan, till övervägande del beroende på färre avslagsbeslut. 3.4Fördelningen av antalet bifall och avslag Arvsfondsdelegationen har beslutat att avslå 481 ansökningar. Orsakerna till avslag har bland annat varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation eller avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för enstaka arrangemang, att de inte haft en rimlig plan för projektets överlevnad eller att ansökan kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar. I genomsnitt har av ansökningarna beviljats stöd . Om fortsättningsansökningarna, för projektens andra och tredje år, exkluderas och bifallsfrekvensen beräknas för enbart nya ansökningar uppgår den till . Det är den högsta bifallsfrekvensen i modern tid. Arvsfondsdelegationen fattar beslut om fleråriga projektstöd. Dock ska föregående års projektredovisning godkännas innan ett projekt kan fortsätta med finansiering ur Allmänna arvsfonden. Det görs i samband med att projektplanen hanteras. Även projektens slutredovisningar granskas. har totalt 375 redovisningar granskats och godkänts. 3.5Arvsfondens stöd fördelat per organisationskategori Ansökningarna till Arvsfondsdelegationen kommer från ett brett spektrum av organisationer och föreningar runt om i landet, allt från stora, etablerade och välkända intresseorganisationer till små lokala idrottsföreningar. Trots att det inte helt går att renodla en kategori görs ändå ett försök till kategorisering för att få en bild av vilka organisationer och föreningar som beviljas medel ur Allmänna arvsfonden. Av de organisationer som inkom med en ansökan hade inte ansökt om medel ur Arvsfonden tidigare. Det är en minskning jämfört med då av de ansökande organisationerna inte ansökt om medel tidigare. Tabell 3.8 visar vilken typ av organisation som står som ansvarig projektägare för de projekt som fick finansiering ur Allmänna arvsfonden . I varje projekt finns det dock ett antal andra organisationer som medverkar som samarbetspartner. Tre av fyra projekt är konkreta samarbeten mellan ideella organisationer och offentliga aktörer såsom skolor, fritidsförvaltningar, sjukhus, , kriminalvården med mera. Vissa organisationer har fått stöd till fler än ett projekt. bilaga 1 redovisas samtliga organisationer som fick stöd ur Arvsfonden Idrottsorganisationer är likt föregående år den organisationskategori som fått flest bifall. Majoriteten av projekten är lokalstöd. föreningarna som fått stöd avser främst att utöka sina verksamheter med flera aktiviteter och att nå nya målgrupper, bland annat personer med funktionsnedsättning, unga som inte är föreningsaktiva och nyanlända. Flera organisationer uppger också mer övergripande mål med sin idrottsverksamhet som exempelvis ökad kunskap om jämställdhet, minska fördomar, fadderverksamhet och minska utanförskap. nå fler barn och unga är att anordna prova-på-dagar, spontan idrott och att låna ut utrustning. För att nå målet med sin verksamhet samarbetar många av organisationerna med andra föreningar och offentlig verksam- het så som skolor, omsorgerna och boenden för ensamkommande och Funktionshinderorganisationerna, som 2014 bröt de senaste årens nedåtgående trend, fortsätter att öka också . Den tredje största kategorin är kulturföreningar som i sina projekt ofta vänder sig till personer med funktionsnedsättning och till nyanlända. Med kulturen som redskap ges människor möjlighet att få en röst i samhället och gestalta sina erfarenheter och drömmar, bana väg ut i arbetslivet, få struktur i sin vardag och bryta med utanförskap. teten av projekten samverkar med andra föreningar och offentlig sektor som , skolor, omsorgerna, psykiatrin och Arbets- Majoriteten av de projekt som genomförs av studieförbunden har personer med funktionsnedsättning som målgrupp. sammans med målgruppen undersöka och prova olika arbetssätt för inkluderings- och egenmaktprocesser. Förutom att driva egna projekt är studieförbunden ofta samarbetspartners i arvsfondsprojekt. Offentliga huvudmän kan söka medel ur fonden om det sker i sam- verkan med en ideell förening. Majoriteten av de projekt som beviljats medel har personer med funktionsnedsättning som målgrupp, främst barn med intellektuell funktionsnedsättning. I samtliga fall där projekten drivs av offentliga huvudmän genomförs projektet i nära sam- arbete med ideella organisationer, såsom kulturföreningar, studieförbund Flera av projekten som drivs av offentlig sektor handlar om att ta fram hjälpmedel för barn och unga med Tio projekt från organisationer bildade på etnisk grund har beviljats Det är något färre än , men fler än åren Organisationerna har beviljats medel för verksamheter som rör identitetsarbete och information om det svenska samhället. Majoriteteten av projekten samarbetar med andra organisationer och Fyra projekt har personer med funktions- nedsättning som målgrupp. Sex av projekten drivs av somaliska föreningar, två av dessa handlar om att utveckla och pröva metoder för att förebygga och motverka att unga utvecklar sympatier för extrema religiösa åsikter, två handlar om att underlätta för nyanlända att komma in i det svenska samhället och ett om att skapa arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning. Inom kategorin övrigt återfinns ett brett spektrum av organisationer Skr. 2016/17:211 som ägnar sig åt vitt skilda verksamheter. Lokalstödet har haft en markant positiv utveckling (se tabell 3.9). Lokalstöd är en stödform som utnyttjas mest av lokala föreningar på mindre orter. Därför är den kraftiga ökningen av stödet särskilt positiv. Exempel på föreningar som fick stöd ur Arvsfonden för att bygga lokaler eller anläggningar är , , , och . Av de projekt som beviljades medel ur Allmänna arvsfonden var 330 () regionala eller lokala. Övriga projekt var nationella. Tre av fyra projekt var samarbeten mellan civilsamhällets organisationer och offentliga aktörer. 3.7Fördelning av stöd genom särskilda satsningar Arvsfondsdelegationen har möjlighet att besluta om särskilda satsningar inom områden som är angelägna att utveckla. innebär att en viss summa avsätts för ett visst ändamål. 2016/17:211 Särskilda satsningar består av ett antal projekt som hålls samman genom en gemensam extern utvärdering. Därutöver genomförs särskilda kommunikationsinsatser för att få in fler ansökningar som överensstämmer med satsningens inriktning och syfte. I övrigt gäller samma krav som för övriga projekt. I detta avsnitt redovisas kortfattat de två satsningar som pågick – Egen Kraft! Genom den särskilda satsningen Egen Kraft! avser Arvsfondsdelegationen att utveckla verksamheter för att stärka målgruppens ställning inom tre fokusområden – skola och utbildning för alla, en arbetsmarknad för alla och en aktiv fritid i livets alla faser. Satsningens målgrupp är personer med funktionsnedsättningar oavsett ålder. Arvsfondsdelegationens målsättning var att fördela till projekt inom dessa tre områden –2016. Satsningen tar sin utgångspunkt i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättningar. I de projekt som rör skola eller utbildning samverkar skolor med ideella föreningar för att öka målgruppens insyn och inflytande. Inom detta område utvecklar projekten också metoder och hjälpmedel för att underlätta lärande och kommunikation. De projekt som rör arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättningar har ett genomgående tema mot ömsesidighet, vilket i praktiken ofta sker genom att etablera olika sociala arbetskooperativ. Det tredje och ekonomiskt sett största området i satsningen, en aktiv fritid i livets alla faser, anlägger ett brett fokus genom att utveckla samverkan mellan olika aktörer och intressenter. Under satsningens tredje år har Arvsfondsdelegationen arrangerat och medverkat på relevanta konferenser samt informerat om satsningen och dess kriterier på hemsidan och via nyhetsbrev för att sprida kännedom om möjligheterna att söka stöd till nya projektidéer. fattade Arvsfondsdelegationen beslut om till 120 projekt inom Egen Kraft!. Totalt –2016 har 202 projekt tilldelats . Nedan redovisas kortfattat ett projekt per fokusområde. Skola och utbildning för alla Furuboda Arbetsmarknad ska, i samarbete med myndigheter och organisationer, pröva och utveckla insatser som kan bidra till att höja utbildningsnivån för unga med aktivitetsersättning och personer med funktionsnedsättning i gymnasieskolan med eller utan förlängd skolgång. Grundtanken är att välja, finna, få och behålla en studieplats med stöd från en studiecoach. Coachens roll är även att hjälpa till i vardagssituationer med t.ex. rent administrativa frågor. De medverkande ungdomarna kommer att få arbeta både individuellt och i grupp . Teamet runt varje deltagare kommer att bestå av en studie- och yrkesvägledare, en folkhögskolepedagog och en projektledare. Projektets framgångsfaktorer och eventuella hinder kommer att sammanställas och dokumenteras för att sedan spridas ut till berörda organisationer och myndigheter. En aktiv fritid i livets alla faser har ungefär 200 medlemsföreningar. matcher eller idrottsevenemang är det ofta problem att få tag på domare Det är också väldigt ovanligt att se personer med funktionsnedsättningar agera som domare eller funktionärer vid dessa vill erbjuda personer med rörelse- nedsättningar som har intresse för lagidrott och vill engagera sig inom volleybollsporten en funktionärs- och andredomareutbildning. för utbildningen kommer att ligga på Diakoni tillsammans med Projektet innebär inte enbart en möjlighet för målgruppen att få kvalificerade uppdrag som funktionärer och andredomare utan kommer även att ge deltagarna ökad kompetens och tillfälle att utöka sitt sociala nätverk så att de får en mer aktiv fritid, sysselsättning och därmed bättre hälsa. En arbetsmarknad för alla Projektet drivs av Föreningen som ligger i . Projektet består av två delar. Ena delen handlar om att skapa arbets- tillfällen för personer med funktionsnedsättning, genom en ekonomisk förening (arbetsintegrerande socialt företag) med fokus på bi- och Syftet är att personer med funktionsnedsättning ska få sysselsättning och egen försörjning. Den andra handlar om att arbeta fram pedagogiska metoder och material kring lärande om bi- och insekts- odling för barn. Syftet är att barn ska få utveckla sitt intresse för och lära sig om bi- och insektssamhällen. Målgrupperna är dels personer med funktionsnedsättning, dels barn i åldern 4–. Efter projekttiden ska verksamheterna leva vidare i form av ett socialt företag för personer med funktionsnedsättning som arbetar med bi- och Den pedagogiska verktygslådan ska användas av föreningen själva och av andra aktörer såsom förskolor, skolor och andra Satsningen syftar till att stärka förutsättningarna för det lokala mottagandet av nyanlända barn och ungdomar. Projekt som ingår i satsningen ska bidra till att underlätta nyanlända barns och ungdomars etablering och delaktighet i samhället. sättning är att fördela till 150 projekt under perioden –2018. satsningen ska utveckla nya metoder eller verksamheter med och av målgruppen nyanlända barn och ungdomar. Projekten ska skapa möten mellan etablerade barn och unga och nyanlända och stärka målgruppens nätverk och möjligheter till språkträning. möten med relevanta myndigheter för att utbyta information och erfarenhet, medverkat på relevanta konferenser samt arrangerat 2016/17:211 seminarier och verkstäder för att informera om satsningen och inspirera föreningar att söka stöd till nya projektidéer. 2016 behandlades totalt 96 ansökningar inom ramen för Nyanländasatsningen. Av dessa beviljades 43 projekt medel med nästan ur fonden. Det finns en stor variation vad gäller teman för de beviljade projekten. Projekten arbetar bland annat med jämställdhet, entreprenörskap, odlingsprojekt, vatten- och simträning, friluftsliv, sex och samlevnad, sport och fritid, hälsofrämjande aktiviteter, formgivning samt språkträning genom sång, film- och skrivarverkstäder. Nedanredovisas kortfattat två av projekten inom Nyanländasatsningen. Studiefrämjandet driver projektet ! i samarbete med och Män för jämställdhet. Inom ramen för projektet genomförs studiecirklar med asylsökande unga och föräldrar kring viktiga frågor som bland annat demokrati, mänskliga rättigheter, sexualitet, diskriminering, normer och jämställdhet. Ett annat projekt som beviljats stöd är Vattenvana, som drivs av Kungliga . Syftet med projektet är skapa nya metoder att arbeta med integration. Målet är att få nyanlända barn och unga att känna sig trygga i och omkring vatten. Genom segling och simning skapas vattenvana och aktiviteterna i projektet skapar gemenskap, trygghet och ett socialt nätverk för deltagarna. 4Kontroll av medelsanvändning ur Allmänna arvsfonden För att stärka den interna styrningen och kontrollen inrättades 2012 en controllerfunktion. De övergripande arbetsuppgifterna är att vara stöd till de organisationer som fått stöd ur Allmänna arvsfonden samt till kanslifunktionens handläggare i frågor som rör projektens ekonomiska budgetering och redovisning. Controllerfunktionen har fortsatt arbetet med utformningen av rutiner för arbetet samt operativt genomfört intern och extern kontroll av medelsanvändningen. Samtliga budgetar för alla nya projekt har granskats av controllerfunktionen. har insatser gjorts för att förbättra kvaliteten på de granskningar av projekt som utförs av kvalificerade revisorer. gjordes ett överlämnande till Kammarkollegiet för återkrav av utbetalt projektstöd. har ett internt arbete med att utveckla en vision och demokratisk värdegrund för verksamheten slutförts. I det stödjande och kontrollerande arbetet ingår att på plats hos projekten granska att de utbetalade arvsfondsmedlen använts på ett riktigt och effektivt sätt. har controllerfunktionen utfört 45 kontroll- Urval görs utifrån såväl slump som risk och väsentlighet. Controllerfunktionen har granskat 23 projekt i kategorin slump under Fem stycken av dessa avsåg lokalstöd och 18 stycken projektstöd. fem () av projekten gjordes iakttagelser som krävde åtgärd från stödmottagarens sida. Exempel på åtgärder som stödmottagarna fått vidta är att återföra medel för kostnader som felaktigt belastat projektet. kategorin risk och väsentlighet granskade controllerfunktionen 22 projekt Sex av dessa avsåg lokalstöd och 16 projektstöd. I sex (27 procent) av besöken gjordes iakttagelser som krävde åtgärd från stöd- Exempel på åtgärder som stödmottagaren fått vidta är rättelse eller återbetalning av kostnader som inte är godkända enligt de generella villkoren för projektstöd ur fonden. ledde till att projektet avbröts av Arvsfonden. I samtliga fall har projekten, med mindre avvikelser, utförts enligt plan och beviljad budget. Inga försök till bedrägerier har upptäckts. alla besökta projekt har proaktiva och stödjande insatser gjorts av Proaktiviteten har bestått i att felaktigheter som upptäckts har korrigerats innan redovisningen granskats av revisor. stödjande insatserna har bestått i exempelvis rådgivning i bokföring, stöd inför redovisning eller fortsättningsansökan. Ett avsevärt arbete vad gäller kontroll av ansökande organisation och det tänkta projektet görs även av handläggarna i beredningen av inkomman- Som exempel kan nämnas att kanslifunktionen under 2016 tagit referenser hos kommuner, gjort avstämningar med med- sökande och samarbetspartners samt genomfört skattekontroller av Handläggarna utför även kontroll av projektmedlens användning genom att ha en tät dialog med projekten, följa projekten på webbplatsen och genomföra projektbesök på plats. läggarna platsbesök hos 137 projekt runt om i landet. görs en uppföljning av lokalstöd som beviljades för tio respektive för att undersöka om organisationerna fortfar- ande bedriver den verksamhet som de fått stöd för. som omfattade elva organisationer visade att tio av dem fortfarande bedriver den verksamhet de fått bidrag för. Ett projekt har avbrutits i förtid och överlämnats till Kammarkollegiet för återkrav. I fyraårsuppföljningen som omfattade 43 organisationer, visade uppföljningen att 41 av dem fortfarande bedriver den verksamhet de fått I två fall hade projekten avbrutits i förväg och inga bidrag Nya riktlinjer och tydligare beslut infördes beslut om fleråriga projektstöd. förtydligades och utvecklades utformningen av besluten och de generella villkor som gäller för projekten. Därigenom blir det enklare för projekt- ägarna, revisorerna och Arvsfondsdelegationen att veta och värdera vad 2016/17:211 som är ett godkänt användande av projektmedel ur Allmänna arvsfonden. Slutligen kan det nämnas att villkoren för utbetalning av projektmedel till projektdrivande organisationer har ändrats och därigenom bidragit till större säkerhet i dessa utbetalningar. Vision med demokratisk värdegrund påbörjade Arvsfondsdelegationen ett arbete för att ta fram en vision för verksamheten. Formuleringen ”Tillsammans får vi nya idéer att växa – för ett samhälle där alla kan delta på lika villkor. Vi är hela ” ska kunna användas internt som ledstjärna vid prioriteringar och avvägningar på såväl verksamhetsnivå som individnivå. Visionen ska även kunna användas externt för att visa omvärlden vad Arvsfondsdelegationen strävar efter. För att projekten ska bidra till att visionen uppnås har en demokratisk värdegrund som ska prägla projekten formulerats. Den utgår ifrån att alla människor har lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsidentitet eller könsuttryck, etnisk och social tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsförmåga, sexuell läggning eller ålder. När en organisation ansöker om stöd ur Arvsfonden måste organisationen bekräfta i sin ansökan att det planerade projektet och organisationens verksamhet inte strider mot Arvsfondens krav på demokratiska värderingar. 5 Regeringens prioriterade områden I det följande presenteras översiktligt projekt inom de tolv områden regeringen angett som prioriterade i sin skrivelse till . Av tabell 5.1 framgår att av beslutade medel har gått till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Det motsvarar av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om . till antalet var 432 stycken av de projekt som beslutades inom de prioriterade områdena. Det motsvarar av samtliga projekt. Det ska i sammanhanget påpekas att de prioriterade områdena har en både bred och övergripande inriktning. Exempel på projekt som pågick per prioriterat område Projektet är vi starkare, Community X. Projektets övergripande syfte är att ungdomar ska känna sig delaktiga i samhället och finna tillhörighet och gemenskap. Det vill man göra genom att starta upp totalt nio danskompanier i nio kommuner i västra . Genom ett genomfört pilotprojekt i och har man tagit fram en metod, skaffat erfarenheter och skapat kontakter och nätverk. Man vänder sig till ungdomar upp till , ungdomar som lämnat verksamhet och vill gå vidare, eller ungdomar som blivit inspirerade av andra ungdomar i lokala eller regionala föreställningar. Projektidén bygger på att man besöker aktuell projektkommun där man utbildar, stödjer och startar upp ett danskompani. Man arrangerar kurser och events, stödjer, hjälper och coachar lokala eldsjälar samt kopplar ihop dem med andra danskompanier. Ungdomarna får möjlighet att medverka i lokala och regionala arrangemang, inte minst i den årliga dansfestivalen i , . Inför projektstarten har föreningen startat ett samarbete med No Limits och Share music, två organisationer som bedriver rullstolsdans för personer med funktionsnedsättning. Idén är att samverka vid arrangemang och workshops. Efter projekttidens slut har de nio nya danskompaniernavuxit sig så starka att de med visst stöd av Bilda, Region , det nya dansnätverket samt hemkommunen kan stå på egna ben. 2016/17:211 Förebygga våld, mobbning och trakasserier Något har hänt – om att må bättre efter sexuellt våld (f.d Våldsprojekt), Forum SKILL. Syftet med projektet är att målgruppen personer med intellektuell funktionsnedsättning ska få stärkta förutsättningar till trygghet, integritet och sexuell hälsa samt verktyg för att hantera våld, utsatthet och kränkningar av personliga gränser. Tillsammans med målgruppen vill man utveckla metoder, arbetssätt och verktyg i syfte att prata om utsatthet med en främjande och stärkande utgångspunkt. Projektet avslutas med en nationell konferens på temat, där producerade filmer har premiär samt hemsidan presenteras. Dessutom görs en workshopsturné för att nå även dem som inte kan resa till en konferens. Efter projekttiden kommer materialet att leva vidare på hemsidan och filmer och metoder kommer att integreras i föreningens etablerade utbildningsverksamhet. Stärka rättigheter för personer med funktionsnedsättning Projektet Med lagen som verktyg, . Projektet syftar till att höja den juridiska sakkunskapen och beredskapen inom funktionshindersrörelsen i allmänhet och för personer med funktionsnedsättningar i synnerhet genom att ge den aktuella målgruppen och de berörda organisationerna verktyg för att försvara sina rättigheter på arbetsmarknaden, i skola, utbildning och . Projektet syftar till att hjälpa enskilda individer med rådgivning och vid behov förmedling av utomstående advokater. Ett nätverk av jurister och människorättsorganisationer ska knytas till projektet för att öka medvetenheten och den juridiska kompetensen om alla diskrimineringsgrunder inom funktionshindersrörelsen men även inom människorättsorganisationer och juristkåren, inte minst via den webbsida som ska utvecklas . Projektet för livet, . Projektet riktar sig till elever i förskola, grundskola och grundsärskola. Genom kreativa processer ska barnen få kunskap om sina rättigheter, få en starkare självkänsla och förståelse för sin omgivning. Projektet ska bidra till ökat kunnande om estetiska metoder i undervisningen och resultera i en lärobok som vänder sig till personal i skolan. Boken ska kunna fungera som inspiration och verktyg för skolor att arbeta kring barns rättigheter Främja ett stärkt föräldraskap Projektet , Familjevårdens . Målet är att starta två permanenta verksamheter med hemliknande miljöer i Sala och som kan tillgodose familjehemmens, vuxnas, barns och ungdomars, behov av stöd och nätverk, erfarenhetsutbyte och kunskaper samt erbjuda mentorer till familjehemsföräldrarna och till- Målgruppen är barn i familjehem och familjehems- Vidare är målet att öka kunskaper och erfarenheter och ge stöd Öka delaktighet och stärka demokratin Projektet it – vägen till digital delaktighet, Projektet syftar till att utveckla en tvåårig eftergymnasial distansutbildning vid för personer med intellektuell Projektet ska även utveckla en digital arena som är tillgänglig för målgrupperna och som kan fungera som informell lär- gemenskap efter avslutad kurs. Kursen inkluderar personer med intellektuell funktionsnedsättning som inte kan läsa eller skriva. Rekrytering av deltagare sker genom samarbete med FUB och Klippan. Kursen är individanpassad med tema såsom kultur, natur, hälsa och Eleverna kommer också att ha gemensamma lektioner med deltagare på övriga kurser på folkhögskolan. För att eleverna ska få tillgång till stöd under och efter projektets slut kommer 25 stödpersoner att utbildas på distans. Stödpersonerna ska vara personer som arbetar