prop · H50331 · 2017-10-26 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:31 Fortsatt svenskt deltagande i den militära Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 70 personer till förfogande på plats i till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Isil/Daesh i . Om situationen så kräver ska det finnas möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Det svenska styrkebidraget ska bidra till genomförandet av utbildningsinsatsen genom skydd och bevakning vid koalitionens samtliga baser samt genom utbildning och rådgivning till de irakiska försvarsstyrkorna i i syfte att bidra till deras förmåga att stå emot och besegra Daesh. I propositionen redogör regeringen för situationen i , inklusive säkerhetsläget, samt för och det internationella samfundets engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga grund och redovisar målsättningen med det svenska bidraget, samt sina överväganden inför ett fortsatt svenskt deltagande i den globala koalitionens utbildningsinsats i . Avslutningsvis redogörs för bidragets ekonomiska konsekvenser. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. och det internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Daesh ...................................................... Folkrättslig grund för insatsen .......................................................... Målsättningen med fortsatt svenskt deltagande i den militära Den militära utbildningsinsatsen och det föreslagna svenska Regeringens överväganden och förslag .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh (avsnitt 8). 2 Ärendet och dess beredning efterfrågade i ett brev till () generalsekreterare hjälp för att bekämpa Daesh genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd till det irakiska försvaret. antog resolution (2014) om kollektiva och nationella åtgärder mot Daesh, Nusrafronten och andra grupper med kopplingar till och mot de brott som grupperna begår i och . tillkännagav bildandet av en global koalition mot terroristorganisationen och kort därefter anslöt sig till koalitionen. välkomnade militärt stöd i kampen mot Daesh genom ett brev till FN:s säkerhetsråds ordförande . antog säkerhetsrådet resolution (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt FN:s stadga (SÖ 1946:1, ) samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätten och humanitärrätten, vidta nödvändiga åtgärder i bland annat för att förstärka och samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bland annat Daesh. Det svenska deltagandet i den militära utbildningsinsats som den globala koalitionen mot Daesh bedriver i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i prop. 2014/15:104 (bet. 2014/15:UFöU4, rskr. 2014/15:216), prop. 2015/16:40 (bet. 2015/16:UFöU2, rskr. 2015/16:108), prop. 2016/17:32 (bet 2016/17:UFöU2, rskr. 2016/17:107) och prop. 2016/17:127 (bet. 2016/17:UFöU2, rskr. 2016/17:309). I proposition 2016/17:127 föreslog regeringen att skulle medge regeringen att ställa en svensk väpnad styrka bestående av högst 70 personer till förfogande, med möjlighet att om situationen så krävde högst tillfälligt sätta in en förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer till och med , för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh i . beslutade att bifalla regeringens förslag. På uppdrag av (Försvarsdepartementet) redovisade Försvarsmakten förslag till fortsatt bidrag till den militära utbildningsinsats som koalitionen mot Daesh bedriver i . Situationen i är komplex och karaktäriseras av flera sammanfallande kriser. Landet präglas av de konflikter som har uppstått sedan invasionen 2003. Den pågående militära kampen mot Daesh har verkat enande på landets politiska grupper, men när striderna nu börjar gå mot sitt slut hotar religiösa och politiska splittringar att återuppstå, inklusive frågan om den kurdiska regionens status. stabilitet påverkas dessutom negativt av den allmänna turbulensen i regionen, inte minst i grannlandet . ekonomi lider av det låga oljepriset och beroendet av utländskt bistånd är fortsatt stort. Vissa framsteg noteras emellertid i ekonomi, exempelvis utfärdades landets första statsobligation . vill bidra till en positiv utveckling i detta kritiska skede av historia. Därför beslutade om en utvecklingsstrategi för . Strategin syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen och har jämställdhet som genomgående tema. bistånd till kommer att uppgå till . har de ökade militära ansträngningarna för att återta områden från Daesh lett till resultat. Staden återtogs av irakiska försvarsstyrkor med deltagande av milis (PMF – Popular Mobilization Forces) och luftunderstöd av den globala koalitionen mot Daesh. Kampanjen att återta landets näst största stad inleddes . Efter hårda strider föll Daeshs fäste i staden med tiotusentals döda och vidsträckt förödelse av stadskärnan som följd. Daesh har därefter besegrats i ytterligare irakiska städer, och offensiven mot de återstående Daesh-kontrollerade områdena i västra har inletts. behöver de tidigare krigsskådeplatserna åter byggas upp och tidigare fiender försonas, annars riskerar de underliggande konflikterna att leda till att striderna blossar upp igen. Den humanitära krisen till följd av Daeshs framfart är omfattande och växande. Totalt behöver elva miljoner irakier humanitärt stöd. Över en miljon människor tvångsfördrevs från sina hem i samband med återtagandet av varav drygt 700 000 ännu inte har kunnat återvända. Samstämmiga rapporter vittnar om Daeshs grova, systematiska och omfattande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. Inte minst kvinnor och flickor har utsatts för grymma övergrepp. Minoriteter, bland annat kristna och jezidier, är särskilt utsatta men konflikten har påverkat alla grupper. En övervägande majoritet av internflyktingarna är sunniter. Det finns stor risk för ytterligare övergrepp i samband med att Daesh trängs tillbaka och de sista områdena befrias. Som redogörs för ovan har den militära kampen mot Daesh gjort betydande framsteg . För att slutligen bekämpa terrorgruppen och liknande grupperingar i krävs emellertid att man ser till landets bakomliggande problem, främst fördelningen av inflytande mellan landets etniska och religiösa grupper. I grunden är Daeshs framväxt ett symptom på politiskt missnöje. Att alla grupper på allvar känner sig inkluderade och delaktiga i landets styre är en nyckel till ett demokratiskt, sammanhållet och långsiktigt stabilt . Det är särskilt viktigt att kvinnor får mer inflytande över samhällets utveckling. Den höga våldsnivån fortsätter att utgöra en av de största utmaningarna för den irakiska regeringen. Säkerhetsläget är fortsatt mest stabilt i de tre kurdiska provinserna i norra , vilka utgör den autonoma regionen (KRG). Den olösta frågan om regionens formella status och 2017/18:31 fördelningen av oljeintäkter hotar dock att destabilisera landet. inrikespolitik utmärks fortfarande av motsättningar. De politiska blocken är uppbyggda längs sekteristiska och etniska skiljelinjer och förtroendet över blockgränserna minskar. Premiärminister al- Abadi har trots starkt motstånd lyckats fylla viktiga ministerposter med teknokrater. Den utbredda korruptionen i samhället försvårar dock för hans regering att genomföra de politiska reformer som utlovades vid tillträdet 2014. Relationerna mellan centralregeringen i och regionala regering (KRG) i är fortsatt spända. KRG höll en folkomröstning om självständighet , vilket ledde till starka reaktioner från centralregeringen i samt grannländerna och . Efter omröstningen återtog irakiska styrkor kontrollen över vissa av de så kallade omstridda områdena, exempelvis . Dessa områden ligger formellt utanför kurdiska region men har befunnit sig under kurdisk kontroll sedan kampen mot Daesh inleddes . Ett tiotal dödsoffer rapporterades i anslutning till återtagandet. följer utvecklingen noga. I kampen mot Daesh har samarbetet emellertid fungerat väl. Den kurdiska militära styrkan, peshmergan, har spelat en nyckelroll i återtagandet av belägrade irakiska städer. Även irakiska präglas av interna motsättningar, inte minst mellan de två nominella regeringspartierna KDP (, som innehar presidentposten) och PUK (Patriotic Union of ) samt det största oppositionspartiet . Kringliggande länder, framför allt och , har även fortsatt stort inflytande på utvecklingen i . Daeshs framväxt över landsgränserna visar hur problem hänger ihop med situationen i . En hållbar politisk lösning på skulle därmed öka möjligheter att styra sin utveckling och bygga långsiktig stabilitet. Samtal om detta pågår i under FN:s ledning men förutsättningarna är alltjämt oklara. Utvecklingen på marken präglas av en stark medvind för den syriska regimen och dess allierade. I östra har Daesh förlorat stora delar av det territorium de tidigare kontrollerat till dels regimen och dess allierade, dels grupper stödda av anti-ISIL-koalitionen. samfundets engagemang för och i bildades på amerikanskt initiativ en bred internationell koalition i syfte att bekämpa Daesh och stabilisera . koalitionen mot Daesh samlar 69 länder, inklusive , flera EU-stater och länder i regionen, samt 4 organisationer. ansvarar för den övergripande samordningen. fem huvudsakliga områden: militärt och kontraterrorism, motverkande av terroristfinansiering, utländska terroriststridande, information och motbudskap samt stabiliseringsstöd. deltar i den militära arbetsgruppen och arbetsgruppen för stabiliseringsinsatser. ingår även i koalitionens kärngrupp som består av omkring 30 bidragsgivare. Utöver detta är en stor humanitär givare. FN spelar en central roll i , både genom säkerhetsrådet och genom FN-insatsen på plats, Unami – United Nations Assistance Mission for . Unami:s mandat förnyas , . FN har fördömt våldet och de grova övergreppen mot de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten i och krävt att övergreppen, inte minst mot olika minoriteter, upphör. FN har funnit att allvarliga brott mot folkrätt begås i och understrukit vikten av att brotten utreds och lagförs i domstol så att förövare kan ställas till svars. för , inrättad under för mänskliga rättigheter, rapporterar löpande om de övergrepp som Daesh begår och offentliggjorde den senaste rapporten. FN:s medlemsstater har enats om en rad viktiga säkerhetsresolutioner i kampen mot Daesh, bland annat resolution (2015) som tidigare nämnts, samt resolution (2014) om utländska terroriststridande, 2170 (2014) om kollektiva och nationella åtgärder, 2199 (2015) om inkomstkällor, 2331 (2016) om trafficking, 2322 (2016) om rättsligt samarbete, 2368 (2017) om riktade sanktioner och 2379 (2017) om ansvarsutkrävande för Daeshs massövergrepp. Den humanitära appellen för 2017 är bara finansierad till medan behoven är fortsatt omfattande. är en stor humanitär givare till och Sidas humanitära stöd under innevarande år uppgår till varav 20 miljoner går till FN:s befolkningsfonds (UNFPA) arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt sexuellt och könsrelaterat våld. Liksom för andra kriser kan stödet justeras . är dessutom en av världens största givare av icke-öronmärkt stöd till FN-organ och internationella organisationer som bedriver humanitär verksamhet i . gav också förlängt stöd till FN:s utvecklingsprograms (United Nations Development Programme, UNDP) stabiliseringsfond (FFIS) för befriade områden om . Därutöver har fattat beslut om en ny strategi för det bilaterala utvecklingssamarbetet med som spänner över perioden –2021. är ett av de länder som särskilt prioriterar i den nationella handlingsplanen för genomförandet av säkerhetsrådsresolution om kvinnor, fred och säkerhet. Den nya utvecklingsstrategin med har ett särskilt fokus på jämställdhet. har, som ett av få länder i regionen, antagit en nationell handlingsplan . Genomförandet av handlingsplanen har dock fått stå tillbaka för vad som ansågs vara mer akuta åtgärder i samband med Daeshs tidigare framfart. Samarbetet med såväl som lokala människorätts- och kvinnoorganisationer fortsätter för att komma åt problem kopplade till misogyn lagstiftning som inte ger tillräckligt skydd mot könsrelaterat våld, kvinnliga internflyktingars utsatthet i spåren av Daeshs härjningar, offer för sexuellt våld och barnäktenskap. 2017/18:31 Regeringen verkar också för att det internationella samfundet kan bidra till att ansvar utkrävs av personer som misstänks för brott som skett mot folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den humanitära rätten under pågående konflikt. FN har beslutat om en resolution (2017) avseende ansvarsutkrävande för Daesh som innebär att FN, med stöd från medlemsstater, tillhandahåller ett utredningsteam som ska hjälpa de nationella myndigheterna i med att utreda personer som tillhör Daesh och som misstänks för brott som skulle kunna utgöra krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. Gruppen ska bland annat samla in och lagra bevisning. EU har fördömt våldet och övergreppen samt understrukit nödvändigheten av att ta itu med och grundläggande politiska utmaningar för att långsiktigt kunna bekämpa Daesh och stabilisera regionen. EU har också förstärkt sina insatser på bland annat kontraterrorismområdet och på det humanitära området. antog EU:s utrikesministrar en regional strategi för , och hotet från Daesh. Den del i strategin som avsåg ersattes av en separat strategi. Regeringen driver aktivt att EU ska öka sitt civila engagemang för långsiktig stabilisering i , bland annat till de befriade områdena. var en av initiativtagarna till den civila EU-insats som beslutades . Syftet med insatsen är att ge stöd för mer långsiktig stabilisering och säkerhetssektorreform (SSR) i . 5 Folkrättslig grund för insatsen har i flera resolutioner fördömt Daeshs agerande och konstaterat att Daesh och andra grupper utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog säkerhetsrådet resolution (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätten och humanitärrätten, vidta nödvändiga åtgärder i bland annat för att förstärka och samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av Daesh. I ett brev till FN:s generalsekreterare efterfrågade hjälp med att bekämpa Daesh genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd för det irakiska försvaret. välkomnade militärt stöd i form av flygstöd i kampen mot Daesh genom ytterligare ett brev, till FN:s säkerhetsråds ordförande. Den folkrättsliga grunden för insatsen utgörs av inbjudan till det internationella samfundet att bistå med stöd för att bekämpa Daesh och av de bilaterala överenskommelser som ingår med deltagande stater om bland annat styrkornas uppgifter. Regeringen har genom skriftväxling kommit överens med om att den svenska personalen har status motsvarande den för administrativ och teknisk personal enligt om diplomatiska förbindelser (SÖ 1967:1). Målsättningen med fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Genom deltagande i den globala koalitionens militära utbildningsinsats i utgör en solidarisk samarbetspartner i arbetet för ökad säkerhet och förebyggandet av konflikter samt för att skapa förutsättningar för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Nedan listas målsättningarna med deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Det övergripande målet med styrkebidrag till den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att bidra till att stärka de irakiska försvarsstyrkornas förmåga i att stå emot och besegra Daesh. Sveriges målsättning är att aktivt verka för att resolution genomförs som en del i koalitionens operationsplan. Sverige ska säkerställa att all personal som ingår i det svenska bidraget är utbildade och har kunskap i praktisk tillämpning av resolution . Sveriges målsättning med deltagande i den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att det ska bidra till att bygga förmågan hos våra nationella krigsförband och staber. Det övergripande målet med styrkebidrag till den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att bidra till att stärka de irakiska försvarsstyrkornas förmåga i att stå emot och besegra Daesh. Detta görs genom bidrag med för insatsen relevanta och efterfrågade förmågor. Det militära bidraget utgör en del i breda engagemang för , vars övergripande syfte är att åstadkomma långsiktig stabilitet i landet. En negativ utveckling i landet får konsekvenser för säkerheten i regionen och även globalt. politik för global utveckling utgör en central grund för svenska insatser i utvecklingsländer. Väpnad konflikt och otrygghet har en destruktiv inverkan på ett lands utveckling. De militära och civila krishanterings- och stabiliseringsinsatser som genomförs i ska tillsammans med de långsiktiga återuppbyggnadsinsatserna ses som ömsesidigt kompletterande och samverkande delar av samlade stöd för säkerhet och utveckling i . är en av initiativtagarna till upprättandet av en EU-insats till stöd för reform av den civila säkerhetssektorn i , i syfte att åstadkomma en mer långsiktig stabilisering av landet. kommer att lämna ett substantiellt personalbidrag till insatsen. Genom stöd och rådgivning på strategisk nivå till de irakiska myndigheterna för att genomföra nationella säkerhetsstrategi utgör och EU solidariska samarbetspartners som bidrar till fred och utveckling i . bidrar även till FN:s utvecklingsprograms stabiliseringsfond för som uppgår till Fondens insatser för att bygga upp grundläggande samhällservice och infrastruktur i de områden som återtas är centrala och utgör ett viktigt komplement till det humanitära biståndet, vilket också är ett område där är en stor givare. bidrag till den globala koalitionens militära utbildningsinsats är förhållandevis litet sett till koalitionens samlade bemanning. Möjligheten att utvärdera det svenska bidragets effekt på den samlade säkerhetsutvecklingen och chans att spela en större roll i koalitionens insats är därmed begränsad. Detta, tillsammans med det svenska bidragets uppgifter och mandat, måste tas i beaktande vid en utvärdering av säkerhetsläget i det svenska operationsområdet och utveckling av de irakiska försvarsstyrkornas förmåga. Koalitionens insatsuppdateringar, tillsammans med rapportering och dialog med Försvarsmakten avseende det svenska styrkebidraget, vägs in i de analyser som löpande görs av regeringen i utvärderingen och utformandet av det svenska bidraget. rapportering och bedömningar om de politiska, militära och humanitära förhållandena vägs också in i den sammanvägda bedömning som regeringen gör kring utformingen av det svenska bidraget. Det svenska bidragets träning av irakiska försvarsstyrkor i norra har tagits väl emot av de irakiska försvarsstyrkorna och koalitionen. redogjorts för ovan (avsnitt 3) har den militära kampen mot Daesh gjort betydande framsteg med återtagandet av , Tal Afar och Hawija, samt inledandet av offensiven mot de återstående Daesh- kontrollerade områdena i västra . fler än 115 000 irakiska försvarsstyrkor som, med stöd av koalitionen, återtagit över 41 500km2 av tidigare av Daesh-kontrollerade områden. Regeringens bedömning är därmed att det svenska bidraget har bidragit till en positiv utveckling av de irakiska försvarsstyrkornas förmåga och koalitionens samlade insats att stå emot och besegra Daesh. Den militära utvecklingen i är snabbt föränderlig och därmed även koalitionens, inklusive , behov av militärt stöd på olika geografiska platser i landet. Tidsförhållandena är därmed svårbedömda liksom koalitionens och de irakiska försvarsstyrkornas behov av stöd och Koalitionens och Försvarsmaktens bedömning är att fortsatta Det finns därmed alltjämt ett behov och efterfrågan av ett fortsatt svenskt militärt bidrag. Genom den feministiska utrikespolitiken syftar till att stärka kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och deras aktiva inflytande och deltagande i fredsprocesser samt i freds- och stadsbyggande, vilket också är en förutsättning för hållbar fred och Detta är en central målsättning i biståndsstrategi för , som antogs . Kunskapen om och genomförandet av 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet utgör även en viktig del i internationella militära krishanteringsinsatser och fredsbevarande insatser för att dessa ska kunna bidra till konfliktlösning och varaktig fred. målsättning är att aktivt verka för att resolution genomförs som en del i koalitionens operationsplan. att all personal som ingår i det svenska bidraget är utbildad och har kunskap i praktisk tillämpning. Resolution utgör en viktig del i planeringen av det nuvarande svenska bidraget i . Svensk personal Prop. 2017/18:31 utbildas i resolution och dess genomförande. resolution och dess genomförande ingår även i den rådgivning och utbildning som ges till de irakiska försvarsstyrkorna. Ytterligare en målsättning med deltagande i den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att det ska bidra till att bygga förmågan hos våra nationella krigsförband och staber. deltagande i internationella militära insatser ger svensk militär personal erfarenheter av att tjänstgöra i en internationell kontext. Genom arbetet i en multinationell operation främjas interoperabilitet och förståelse för kunskaper om metoder, procedurer och arbetssätt. Detta är tillsammans med erfarenheten av att delta i skarp operativ verksamhet svårt att uppnå endast genom övnings- och träningsverksamhet i en nationell kontext. Målet att skapa interoperabilitet bör vägas mot de eventuella konsekvenser för krigsförbandens förmåga att lösa sina huvuduppgifter som uppstår genom deltagandet i internationella operationer. Detta kan handla om effekter på krigsdugligheten, exempelvis på grund av utebliven övningsverksamhet i ordinarie förbandssammansättning och på förbandets nationella huvuduppgifter som uppstår på kort sikt när ett förband deltar i internationella insatser. Detta måste därmed mätas på . Den nationella förmågan bör även, av de skäl som redovisats ovan, utvärderas på både strategisk och operativ nivå, det vill säga från utvecklingen av bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten till utvecklingen av den enskilda individens förmåga att utvecklas i sin militära profession. Regeringen konstaterar att ovan redovisade mål för bidrag till OIR måste utvärderas utifrån en helhetsbedömning. engagemang på andra områden, politiskt, utvecklingspolitiskt och humanitärt, samt utvecklingen i sin helhet inom ramen för det internationella samfundets engagemang i måste vägas in. Ovan redovisade faktorer kommer att utgöra de mål mot vilka regeringen inför beslut om förlängning efter utvärderar resultat. 7Den militära utbildningsinsatsen och det föreslagna svenska bidraget Den militära multinationella insats som genomförs i och verkar under en koalition som leds genom centralkommando i , . Koalitionens militära plan för och syftar till att besegra Daesh och bygger på två ben: att utbilda och träna försvarsstyrkor i och och att understödja försvarsstyrkor i och med luftunderstöd. I utbildningsdelen ingår även att skydda och bevaka koalitionens utbildnings- och grupperingsplatser.