prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — central fråga för regeringen. att MFD, då styr- och uppföljnings- utredningens betänkande På lika villkor – systemet bereds, kommer att behöva följa ut- delaktighet, självständighet och effektivitet i vecklingen noggrant så att inte denna minskar i takt eller avstannar. I propositionen redovisas vissa åtgärder som har vidtagits med anledning av rekommenda- tionerna från om rättigheter för personer med funktionsnedsättning om efterlevnad av konventionen om rättigheter för 5.6.1 3:1 Myndigheten för delaktighet personer med funktionsnedsättning. grund av behovet av att påskynda beredningen av rekommendationerna från kommittén anser regeringen att åtgärds- eller handlingsprogram är en lämplig åtgärd att överväga vidare. Regeringen föreslår en ändring i diskriminerings- lagen som avser diskriminering i form av brist- ande tillgänglighet för personer med funktions- nedsättning (prop. 2016/17:220). Ändringen innebär att även företag som vid det senaste sysselsatte färre än tio arbets- tagare ska omfattas av förbudet vid tillhanda- hållande av varor och tjänster till allmänheten. Lagen föreslås träda i kraft i . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 59 348 tkr prisnivå. 3Motsvarar 59 348 tkr prisnivå. Anslaget får användas av Myndigheten för delaktighets (MFD) förvaltningsutgifter. Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:1 Myndigheten för delaktighet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 Myndigheten för delaktighet . beräknas anslaget till respektive . 5.6.23:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer Tabell 5.8 Anslagsutveckling 3:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till funktionshindersorganisationer för att stödja organisationerna i deras arbete för att personer med funktionsnedsättning ska uppnå full delak- tighet och jämlikhet i samhället. Reglerna för statsbidrag till funktionshinders- organisationer finns i förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 3:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:2 Bidrag till funktions- hindersorganisationer . beräknas anslaget till . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 6 Politik för sociala tjänster Områdets omfattning och finansiering Området omfattar omsorgen om äldre, verk- samhet inom individ- och familjeomsorg inklu- sive familjerätt och stöd till föräldrar i föräldra- skapet, samt insatser till personer med funk- tionsnedsättning. Verksamheten finansieras främst genom kom- munala skatteintäkter, statsbidrag och avgifter. Kommunerna ansvarar för insatser enligt i huvudsak socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, lagen (1990:52) med särskilda bestämmel- ser om vård av unga, förkortad LVU, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM, och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, för- kortad LSS. Det innebär att kommunerna har det huvudsakliga ansvaret för utveckling, gen- omförande och finansiering av sociala tjänster. Resultat inom politikområdet är därmed i stor utsträckning en effekt av kommunala insatser. EU, , regeringen och statliga myndig- heter som t.ex. bestämmer vilka regler som ska gälla för . Staten ansvarar för tillsyn av verksamheten. Syftet med tillsynen är att granska att befolk- ningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och förordningar. Utgångspunkten för stöd till kommunsektorn är generella statsbidrag som fördelas från utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Anslaget 1:1 ekonomisk utjämning består av två poster, en som avser medel till kommuner och en som avser medel till lands- ting. För kostnader enligt LSS finns det ett särskilt utjämningssystem (anslag 1:2 Utjäm- ningsbidrag för LSS-kostnader under utgifts- området 25 Allmänna bidrag till kommuner). Utöver detta fördelas riktade statsbidrag till verksamhet som regeringen och sett som särskilt angelägen att stödja. beräknas utgif- terna för området Politik för sociala tjänster minska med ca . Utgifterna för statlig assistansersättning som är den största utgiftsposten beräknas öka med ca . Regeringens tidsbegränsade satsning på ökad bemanning inom äldreomsorg- en pågår och därför beräknas anslaget 4.5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet minska med . Regeringens tids- begränsade satsning inom den sociala barn- och ungdomsvården och satsningen på sommar- lovsstöd pågår till 2020 men fasas successivt ut vilket innebär att anslaget 4:7 Bidrag till utveck- ling av socialt arbete m.m. minskar med . Utgift- erna inom området beräknas 2017 till . Det understiger anvisade medel med . Detta förklaras huvudsakligen av lägre kostnader i den statliga assistanserättningen än vad som beräknades 2016 och som låg till grund för anslagsnivån 2017. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom Politik för sociala tjänster Politik för sociala tjänster 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Summa Politik för sociala tjänster 2016 4:8 Ersättning för vanvård i den sociala barn - och ungdomsvården 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Politiken för sociala tjänster omfattar följande övergripande av beslutade mål (mål för äldreomsorgen beslutades i prop. 1997/98: 113, bet. 1997/98:SoU24): Äldre kvinnor och män ska –kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, –kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, –bemötas med respekt, samt –ha tillgång till god vård och omsorg. –att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekono- miskt och socialt utsatta situationer, och –att stärka skyddet för utsatta flickor och pojkar. –en samhällsgemenskap med mångfald som grund, –att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, och –jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktions- nedsättning. 6.4.1Resultatindikationer och andra bedömningsgrunder För att bedöma och redovisa utvecklingen och resultat inom området används ett antal resultat- och bakgrundsindikatorer. Indikatorerna som används är följande och vid de fall redovisningen inte uppdelas på kön finns ingen sådan informa- tion tillgänglig. 105En rad olika åtgärder, såväl statliga som kom- munala och landstingskommunala påverkar mål- uppfyllelsen. Inom avsnittet Funktionshinders- politik (avsnitt 6) redovisas främst det sektors- övergripande arbetet för att genomföra och följaPersoner med funktionsnedsättningantal barn som är föremål för familje- rättsliga insatser inom .–Familjerätt– antal kommuner som har rutiner för att säkra skolgången för barn i skyddat boende.– antal kommuner som gör systematiska uppföljningar av insatser för brottsoffer,Bedömningsgrunder för resultatredovisningen utgörs huvudsakligen av statistik, öppna jämför-elser och rapporter från myndigheter och organi-sationer. Ansvaret för verksamhetsområdet ligger främst hos kommunerna. En rad olikaåtgärder, såväl statliga som kommunala påverkarmåluppfyllelse. Staten kan påverka kommuner- – antal kommuner som använder standardi- nas förutsättningar att bedriva individ- och serade bedömningsinstrument för våld i familjeomsorg genom normering – i form av nära relationer,lagar, förordningar, föreskrifter, vägledningar, kunskapsstöd m.m, och genom att med tillsyn och exempelvis stimulansmedel bidra till kom- munernas utvecklingsarbete.Olika faktorer påverkar förutsättningarna för verksamhetsområdet så som utvecklingen på arbets- och bostadsmarknaden.De statliga insatserna syftar till att ge kvinnor, män, flickor och pojkar tillgång till ett likvärdigt, jämlikt och jämställt stöd från den kommunala individ- och familjeomsorgen oavsett var de bor i landet och att stärka kvaliteten i verksamheten. Följande indikatorer används för att följa ut- vecklingen:hur tillgängligheten är till missbruks- och beroendevård utifrån vänte- tider (indikatorn redovisas inte av Social- styrelsen 2017). Följande resultat- och bakgrundsindikatorer används för att exemplifiera och följa utveckling- en inom äldreområdet samt kostnads- utvecklingen för vård och omsorg om äldre, –återstående medellivslängd vid , –andel av befolkningen och antal personer som får offentligt finansierad omsorg, –andel av befolkningen och antal personer med insatsen hemtjänst, –andel av befolkningen och antal personer boende i särskilda boende- former, –bemötande, förtroende och trygghet i äldreomsorgen, –riskförebyggande åtgärder i särskilt boende, –fallskador bland personer , –olämpliga läkemedel i gruppen (i särskilt boende och/eller hemtjänst). P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Sociala barn- och ungdomsvården –andel flickor och pojkar som varit placerade ifamiljehem eller hem för vård eller boende (HVB) under årskurs 9 och har behörighet att söka till nationellt program i gymnasie- skolan, –antalet anställda handläggare som har socionomexamen och a.minst ett års yrkeserfarenhet av socialt arbete, b.minst tre års erfarenhet av barn- utredningar, c.mer än fem års erfarenhet av barn- utredningar (indikatorn redovisas inte av 2017). –antal mottagare och utbetalningar av ekonomiskt bistånd, –andel av biståndsmottagare som är lång- variga mottagare. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 upp funktionshinderspolitiken och en del En huvudmannagrupp med företrädare för kommuner och landsting i syfte att informera I resultatavsnittet som följer redovisas stöd- rådet om områden där huvudmännen har behov insatser till personer med funktionsnedsättning. av statlig styrning med kunskap har en viktig Det avser främst statliga stöd som assistans- Huvudmannagruppen har bland annat ersättningen och bilstödet enligt socialför- upprättat en prioriteringsordning där social- säkringsbalken och övriga statliga stöd, men tjänsten ligger högst. även kommunala insatser enligt LSS (vilket inne- Statskontoret har i uppdrag att utvärdera om fattar personlig assistans enligt LSS) och SoL. syftet, enligt förordningen (2015:155) om statlig Kommunerna är huvudmän för stödinsatser styrning med kunskap avseende hälso- och sjuk- enligt LSS och SoL och är ansvarig för dess inne- vård och socialtjänst, uppnås. Av den första del- håll och utförande. Staten är ansvarig för rapporten framgår att rådet inledningsvis vidtagit assistansersättningen och bilstödet. relevanta åtgärder t.ex. förbättrad samverkan Statens möjligheter att styra kommunerna är mellan myndigheterna (Statskontoret, 2016:12). genom lagstiftning och tillsyn. bidra med öppna jämförelser, allmänna råd, nationella riktlinjer och statliga satsningar som I en redogörelse för arbetet inom Rådet för syftar till att främja kvaliteten i stödinsatserna. styrning med kunskap och Huvudmannagrupp- För att bedöma och redovisa utvecklingen och en konstateras att det tagits flera resultat inom området används ett antal resultat- viktiga steg framåt . Indikatorerna som används för kvin- den gemensamma omvärldsanalys som rådets nor och män respektive flickor och pojkar är exempel är de dialogmöten som rådet haft med antal personer med insatser enligt LSS och kostnader för detta, styrning med kunskap för antal anmälningar enligt SoL och LSS, sjukvård och socialtjänst – Redogörelse för antal personer och antal beviljade timmar arbetet inom Rådet för styrning med kunskap med assistansersättning och kostnader för och Huvudmannagruppen , Social- antal personer som beviljats bilstöd och Öppna jämförelser verktyg för förbättringsarbete Öppna jämförelser är en del av den nationella kunskapsstyrningen och består av en uppsätt- ning indikatorer för resultat, process och struk- Det övergripande syftet med öppna jämför- elser är att stimulera utvecklingen av en jämlik och effektiv socialtjänst med god kvalitet. En sammanhållen statlig styrning styrelsen ansvarar för arbetet i samverkan med Kommuner och Landsting SKL och i handlingsplan har utarbetats för åren 2015–2018. sjukvård och socialtjänst som uppgift att se till Öppna jämförelser ska också användas för att styrningen med kunskap är samordnad, jämföra utfall för olika indikatorer mellan kvin- effektiv och anpassad till olika professioners och Styrningen med kunskap ska också bidra till en ökad jämställdhet. successivt efter de förutsättningar som finns på varje område. för hälsa, arbetsliv och välfärd, Stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet Inspektionen för vård och omsorg, Läkemedels- verket, Myndigheten för delaktighet, Statens be- Regeringen har tecknat en överens- kommelse med Kommuner och Lands- ting (SKL) om stöd till en evidensbaserad prak- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 tik för god kvalitet inom . vändningen av Nationell Patientöversikt (NPÖ) tecknade regeringen den avslutande överens- ökar är det endast en mindre andel av kommu- kommelsen med SKL. nerna som kan producera journalmaterial så att SKL:s resultatuppföljning visar att andra vårdgivare kan läsa det. samtliga regionala samverkans- och stödstruk- arbetar även fram ett metodstöd för personal turer har prioriterat barn- och ungdomsområdet inom som de kan använda vid bl.a. men det finns även utvecklingsledare på myndighetsutövning och erbjudande av väl- funktionshindersområdet i en majoritet av landet färdstekniska lösningar till kvinnor och män Uppföljningen visar också att en över- med helt eller delvis nedsatt beslutsförmåga. vägande del av alla regionala samverkans- och Myndigheten för delaktighet (MFD) har haft stödstrukturer fortsätter på något sätt med ett uppdrag om digitala tjänster och teknik inom socialtjänst och hemsjukvård i syfte att öka för- (S2017/02051/FST). En del av överenskommel- utsättningarna för utveckling och implemente- sen har inneburit att SKL tillsammans ring av e-hälsa och välfärdsteknik i kommu- med och representanter från de Arbetet har bl.a. resulterat i utbildningar regionala samverkan- och stödstrukturerna har för kommuner, ett digitalt ledningssystem för utarbetat en plan för det fortsatta arbetet med att kvalitetssäkra trygghetslarmsprocessen, väg- Inom ramen för denna ledning om kommuners informationssäkerhets- plan finns nu en modell som innebär partnerskap ansvar samt en webbsida som samlar kunskaps- Målet med partnerskapet är en underlag från berörda myndigheter. systematisk och strategisk samverkan mellan nationell och regional nivå för ömsesidig nytta Modellen ska presenteras och för- I syfte att operationalisera Vision e-hälsa 2025 ankras på den regionala och lokala nivån under ingick regeringen och SKL en (Kommuner och Landsting, Sam- överenskommelse om en handlingsplan för sam- verkansmodell för långsiktig kunskapsutveck- verkan vid genomförandet av visionen. ling, 2016). lingsplanen presenteras en gemensam styr- och samverkansorganisation för att stärka samarbetet så att aktörerna tillsammans liksom var och en I den forskningspolitiska propositionen Kun- för sig bidrar på bästa effektiva sätt. skap i samverkan – för samhällets utmaningar handlingsplanen följer en årlig process som syf- och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) tar till att skapa en struktur för planering, ge- som beslutades bedömde rege- nomförande och rapportering. ringen att det behövs en satsning på forskning I handlingsplanen föreslås målsättningar och inom område för att stärka kun- planerade insatser inom de tre insatsområdena skapsbasen av den praktiknära forskningen i regelverk, enhetligare begreppsanvändning och standarder (Se även avsnitt 3 Hälso- och sjuk- ningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) i uppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt forsk- Tillståndsplikt för verksamhet inom (S2017/03058/). som överlämnats genom avtal Satsningen ska bland annat omfatta klient- och propositionen Trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet 2016/17:59, bet. 2016/17:SoU11, rskr. 2016/17:156). Undantaget från tillståndsplikt för har haft i uppdrag att följa upp verksamhet som kommunen genom avtal har kommunernas utvecklingsarbete med e-hälsa överlämnat till enskild att utföra har tagits bort. Det innebär att ett bolag, en förening, en E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna 2017 samfällighet, en stiftelse eller en enskild som har visar att digitaliseringen av trygghetslarmen går slutit avtal med en kommun om att bedriva en- framåt men att användningen av andra e-tjänster skild verksamhet i form av hem för vård eller fortfarande ligger på en låg nivå i kommunerna. boende, stödboende, vissa boendeformer för Myndigheten konstaterar t.ex. att trots att an- äldre eller funktionshindrade, hem för heldygns- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 vård eller hem, eller öppen verksamhet för vård under en begränsad del av dygnet ska ha tillstånd från Inspektionen för vård och omsorg () för att yrkesmässigt få bedriva sådan verksamhet. Tillstånd ska beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Lagändringen trädde i kraft . tillförs under en tolv- månadersperiod och därefter för tillståndsprövningen. Framtida per- sonalkonsekvenser av förslaget att tillföra medel till kan inte bedömas. Tillkännagivande avseende generell tillståndsplikt för verksamhet inom ansvarsområde beslutade om ett till- kännagivande (bet.2016/17:SoU11, rskr. 2016/17:156) med innebörden att regeringen bör återkomma till med förslag om att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verk- samhet. Kommuner och privata aktörer inom social- tjänsten har olika roller och ansvar. Kommu- nerna har ett lagstadgat ansvar att tillhandahålla socialtjänst åt medborgarna. Därutöver kan pri- vata aktörer ansöka om tillstånd för att vara verksamma inom . En tillstånds- prövning säkerställer att grundläggande krav är uppfyllda och syftar även till att förhindra oseri- ösa aktörer. Kommunernas roll och ansvar innebär även att de är huvudmän för socialtjänstverksamhet som överlämnas till privata utförare, och har det yttersta ansvaret för den individuella insatsen vid köp av enstaka platser. Rollen innebär att kom- munerna alltid måste utöva någon form av kontroll för att kunna uppfylla sina skyldigheter. Tillståndskravet verkar som ett komplement till den kontroll som kommunerna ansvarar för, i syfte att säkerställa kvaliteten och lämpligheten hos ägare och ledning. Vad gäller start av socialtjänstverksamhet i regi bedömer regeringen att samma behov av tillståndsprövning inte föreligger som för enskild verksamhet. Ett viktigt skäl till detta är den lagstadgade skyldigheten och det yttersta ansvaret att tillhandahålla välfärdstjänster. Med detta kommer även kunskap och kompetens inom socialtjänstverksamhet, vilket privata aktörer som söker sig till branschen inte alltid har. Dessutom bedömer regeringen att ett tillståndskrav skulle innebära en inskränkning i den kommunala självstyrelsen, utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet. Ett tillståndskrav för socialtjänstverk- samhet skulle därmed inte vara förenligt med den grundlagsfästa proportionalitetsprincipen i regeringsformen (14 kap. 3 § RF). En tillstånds- prövning skulle innebära en detaljstyrning av ett redan lagstadgat ansvar. Det skulle även riskera att försvåra för kommuner att utveckla ny verk- samhet som snabbt och effektivt kan bemöta förändrade lokala behov. Kvaliteten i vården och omsorgen är en central fråga för regeringen. Det handlar om att verksamheten ska följa lagstiftningen och att de kvinnor, män, flickor och pojkar som har kontakt med får det stöd de behöver. Det finns olika krav i lagar, förord- ningar och myndighetsföreskrifter som verk- samheterna ska förhålla sig till, och de kvalitets- krav som genom författning styr är omfattande. Att kommuner inte behöver söka tillstånd för verksamhet som drivs i egen regi, innebär inte att kraven är lägre vad gäller tjänsternas kvalitet. Oavsett om tillståndsplikt är ett krav eller inte utövar Inspektionen för vård och omsorg tillsyn över både offentlig och enskild verksamhet. Den statliga tillsynen innebär en granskning av att verksamheten uppfyller de krav och mål som formulerats i lagar och andra föreskrifter. Kvalitetskraven är desamma oavsett regi. Det pågår ett omfattande arbete för att stärka kvaliteten inom olika verk- samhetsområden. samverkar ett fler- tal olika myndigheter för att stödja kunskaps- utveckling i . Denna stärkta kun- skapsstyrning är ett initiativ av regeringen. Stärkta resurser och ökad reglering för att säker- ställa en tillräcklig bemanning är andra initiativ från regeringen. Regeringens bedömning är att frågan om generell tillståndsplikt för socialtjänstverksamhet inte behöver utredas ytterligare och anser med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utsatta EU/EES-medborgare som vistas tillfälligt i Regeringen har gett i i uppdrag att –2017 utveckla samverkan och samordna det arbete som bedrivs avseende medborgare inom EU/EES-området som vistas tillfälligt i utan uppehållsrätt. har tillsatt en samordnare för uppdraget. Samordnaren har rapporterat att rättsläget på området uppfattas som oklart och rättstillämpningen skiljer sig över landet. Läns- styrelsen har därför lanserat en servicefunktion och utvecklat en webbplats med information om lagstiftning, praxis och lokala exempel samt kontaktytor mot relevanta aktörer på området. har på regeringens uppdrag utvecklat stödet för i mötet med EU/EES-medborgare som vistas i utan uppehållsrätt. Vägledningen innehåller EU/EES- medborgares rätt till socialt bistånd, socialtjänst- ens möjligheter och ansvar i mötet med EU/EES-medborgare i utsatta förhållanden och ansvaret för barn och unga (Vägledning för i arbetet med EU/EES-medborg- are, , 2017). Utredningen starkt straffrättsligt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer (SOU 2016:70) kom med sitt slutbetänkande och har undersökt behovet av straffrättsliga åtgärder mot människohandel och exploatering av utsatta personer för bland annat tiggeri. trädde nya regler om avlägsnande, en ny form av särskild handräckning, i kraft (prop. 2016/17:159). De nya reglerna ska tillämpas vid ett otillåtet besittningstagande och syftar till att göra det enklare för bland andra markägare att få tillbaka besittningen till sin mark, som de som uppehåller sig på platsen tillförsäkras en rättssäker process. Regeringen satsar –2019 på sommarlovsaktiviteter som är kostnadsfria för barn i åldern 6–. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor (MUCF) ansvarar för att administrera, fördela och följa upp medlen.