prop · H403217 · 2017-07-04 00:00:00 — g)fastställande av vilka medlemsstater som har valt att tillämpa gränsvärdet för mängden biodrivmedel producerade av spannmål och andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor och av grödor som odlas som huvudgrödor för i första hand energiändamål på jordbruksmark, i syfte att uppnå målet i artikel 7a i direktiv /70/EG, och huruvida problem uppstått i samband med genomförandet eller uppnåendet av målet i artikel 7a i direktiv /70/EG; kommissionen ska även bedöma i vilken utsträckning biodrivmedel producerade av spannmål och andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor och av grödor som odlas som huvudgrödor för i första hand energiändamål på jordbruksmark levereras för att uppnå målet i artikel 7a i direktiv /70/EG över de nivåer som kan bidra till målen i direktiv /28/EG; bedömningen ska omfatta en utvärdering av effekterna av indirekta ändringar av markanvändning, samt hur kostnadseffektivt medlemsländernas tillvägagångssätt är. Rapporten ska, om det är lämpligt, även innehålla uppgifter om tillgång till finansiering och andra åtgärder till stöd för framsteg för att biodrivmedel framställda av råvaror och andra drivmedel som ingår i förteckningen i bilaga IX, del A, ska utgöra uttryckt som energiinnehåll av andelen energi från förnybara källor inom alla former av transporter i unionen , om detta är tekniskt möjligt och ekonomiskt genomförbart. Om lämpligt ska den rapport som avses i första stycket åtföljas av lagstiftningsförslag, på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rön, om att a)införa justerade faktorer för beräkning av utsläpp som orsakas av indirekt ändring av markanvändning i hållbarhets kriterierna i direktiven /70/EG och 2009/28/EG, L 239/24 Europeiska unionens officiella tidning b)vidta ytterligare åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, däribland ytterligare åtgärder på unionsnivå, c)främja hållbara biodrivmedel efter 2020 på ett teknikneutralt sätt inom ramen för klimat- och energipolitiken . 3.Kommissionen ska, om så är lämpligt mot bakgrund av rapporterna från de frivilliga systemen i enlighet med artikel 7c.6 andra stycket i direktiv /70/EG och artikel 18.6 andra stycket i direktiv /28/EG, lägga fram ett förslag till och rådet om ändring av bestämmelserna i de direktiv som rör frivilliga system i syfte att främja bästa praxis. Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. De ska vid samma tillfälle underrätta kommissionen om sina fastställda nationella mål i enlighet med artikel 3.4 e i direktiv /28/EG och i förekommande fall om sina nationella måls avvikelse från det referensvärde som där avses samt om skälen till detta. Medlemsstaterna ska 2020 rapportera till kommissionen om sina respektive resultat när det gäller de nationella målen enligt artikel 3.4 e i direktiv /28/EG, med uppgift i förekommande fall om skälen till att de inte nått målet. Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Europeiska unionens officiella tidning L 239/25 Bilagorna till direktiv /70/EG ska ändras på följande sätt: 1.Bilaga IV, del C, punkt 7 ska ersättas med följande: De årliga utsläppen från kollagerförändringar till följd av ändrad markanvändning, el, beräknas genom att de totala utsläppen fördelas jämnt . Följande formel ska användas: el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB (*) = årligt växthusgasutsläpp från kollagerförändringar till följd av ändrad markanvändning (uttryckt som massan (gram) koldioxidekvivalenter per enhet biobränsleenergi (megajoule)). (**) och jordbruksmark för fleråriga grödor (***) ska betraktas som en och samma markanvändning. = kollager per ytenhet för referensmarkanvändningen (uttryckt som massan (ton) kol per ytenhet, inbegripet både mark och vegetation). Referensmarkanvändningen är den användning som marken hade antingen eller innan råvaran erhölls, beroende på vilket som inträffar . = kollager per ytenhet för den faktiska markanvändningen (uttryckt som massan (ton) kol per ytenhet, inbegripet både mark och vegetation); om kollagret ackumuleras ska det värde som tilldelas CSA vara det beräknade lagret per ytenhet eller när grödan når mognad, beroende på vilket som inträffar först. = grödans produktivitet (uttryckt som mängden energi från biodrivmedel per ytenhet ). = bonus på 29 gCO2eq/MJ biodrivmedel, om biomassa erhålls från återställd skadad mark under de förutsättningar som anges i punkt 8. (*)Den kvot som erhålls när molekylvikten för CO2 (44,/mol) divideras med molekylvikten för kol (12,/mol) är lika med 3,664. (**)enligt definitionen i IPCC. (***)Fleråriga grödor definieras som grödor där stammen i regel inte skördas , såsom skottskog med kort omloppstid och oljepalm.” 2.Följande bilaga ska läggas till: Preliminära beräknade utsläpp som orsakas genom indirekt ändring av markanvändning till följd av produktion av biodrivmedel (gCO2eq/MJ) (+) Medelvärde (*) Interpercentilt intervall härlett från känslighetsanalysen (**) Spannmål och andra stärkelserika grödor (*)De medelvärden som här ingår utgör ett viktat genomsnitt av individuellt modellerade råvaruvärden. (**)Det intervall som här ingår avspeglar av de resultat som erhålls med hjälp av det femte och nittiofemte percentilvärdet från analysen. Det femte percentilvärdet visar på ett värde under vilket av iakttagelserna gjordes (dvs. av alla de data som använts har uppvisat resultat under 8, 4 och 33 gCO2eq/MJ). Det nittiofemte percentilvärdet visar på ett värde under vilket av iakttagelserna gjordes (dvs. av alla de data som använts har uppvisat resultat över 16, 17 och 66 gCO2eq/MJ). L 239/26 Europeiska unionens officiella tidning Del B. Biodrivmedel för vilka utsläppen på grund av indirekt ändring av markanvändning anses vara noll Biodrivmedel som produceras av följande råvarukategorier kommer att anses ge upphov till nollutsläpp på grund av indirekt ändring av markanvändning: 1.De råvaror som inte anges i del A i denna bilaga. 2.Råvaror vars produktion har lett till direkt ändrad markanvändning, dvs. en övergång från en av följande markkategorier som används av IPCC, dvs. skogsmark, , våtmark, bebyggelse och annan mark till eller jordbruksmark för fleråriga grödor (++). I sådana fall ska ett värde för utsläpp till följd av direkt ändrad markanvändning (el) beräknas i enlighet med bilaga IV, del C, punkt 7. (+) De medelvärden som rapporteras här utgör ett viktat genomsnitt av individuellt modellerade råvaruvärden. Omfattningen av värdena i bilagan är känslig för det urval antaganden (såsom behandlingen av samprodukter, avkastningens utveckling, kollager och förflyttning av andra råvaror) som används i de ekonomiska modeller som tagits fram för att beräkna dessa. Även om det därför inte är möjligt att få en fullständig bild av det osäkerhets intervall som är kopplat till sådana beräkningar har det gjorts en känslighetsanalys på grundval av dessa resultat och som bygger på slumpmässig variation hos nyckelparametrar, den s.k. . (++) Fleråriga grödor definieras som grödor där stammen i regel inte skördas , såsom skottskog med kort omloppstid och oljepalm.” Europeiska unionens officiella tidning L 239/27 Bilagorna till direktiv /28/EG ska ändras på följande sätt: Bilaga V, del C, punkt 7 ska ersättas med följande: De årliga utsläppen från kollagerförändringar till följd av ändrad markanvändning, el, beräknas genom att de totala utsläppen fördelas jämnt . Följande formel ska användas: el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB, (*) = årligt växthusgasutsläpp från kollagerförändringar till följd av ändrad markanvändning (uttryckt som massan (gram) koldioxidekvivalenter per enhet energi från biodrivmedel eller flytande biobränsle (megajoule)); (**) och jordbruksmark för fleråriga grödor (***) ska betraktas som en och = kollager per ytenhet för referensmarkanvändningen (uttryckt som massan (ton) kol per ytenhet, inbegripet både mark och vegetation); referensmarkanvändningen är den användning som marken hade antingen eller innan råvaran erhölls, beroende på vilket som inträffar senare, = kollager per ytenhet för den faktiska markanvändningen (uttryckt som massan (ton) kol per ytenhet, inbegripet både mark och vegetation); om kollagret ackumuleras ska det värde som tilldelas CSA vara det beräknade lagret per ytenhet eller när grödan når mognad, beroende på vilket som inträffar först, P= grödans produktivitet (uttryckt som mängden energi från biodrivmedel eller flytande biobränsle per ytenhet ), = bonus på 29 gCO2eq/MJ biodrivmedel eller flytande biobränsle, om biomassa erhålls från återställd skadad mark under de förutsättningar som anges i punkt 8. (*)Den kvot som erhålls när molekylvikten för CO2 (44,/mol) divideras med molekylvikten för kol (12,/mol) är lika med 3,664. (**)enligt definitionen i IPCC. (***)Fleråriga grödor definieras som grödor där stammen i regel inte skördas , såsom skottskog med kort omloppstid och oljepalm.” 2.Följande bilaga ska läggas till: Preliminära beräknade utsläpp som orsakas genom indirekt ändring av markanvändning till följd av de råvaror som används för produktion av biodrivmedel och flytande biobränslen (gCO2eq/MJ) (+) Medelvärde (*) Interpercentilt intervall härlett från känslighetsanalysen (**) Spannmål och andra stärkelserika grödor (*)De medelvärden som här ingår utgör ett viktat genomsnitt av individuellt modellerade råvaruvärden. (**)Det intervall som här ingår avspeglar av de resultat som erhålls med hjälp av det femte och nittiofemte percentilvärdet från analysen. Det femte percentilvärdet visar på ett värde under vilket av iakttagelserna gjordes (dvs. av alla de data som använts har uppvisat resultat under 8, 4 och 33 gCO2eq/MJ). Det nittiofemte percentilvärdet visar på ett värde under vilket av iakttagelserna gjordes (dvs. av alla de data som använts har uppvisat resultat över 16, 17 och 66 gCO2eq/MJ). L 239/28 Europeiska unionens officiella tidning Del B. Biodrivmedel för vilka utsläppen på grund av indirekt ändring av markanvändning anses vara noll Biodrivmedel som produceras av följande råvarukategorier kommer att anses ge upphov till nollutsläpp på grund av indirekt ändring av markanvändning: 1.De råvaror som inte anges i del A i denna bilaga. 2.Råvaror vars produktion har lett till direkt ändrad markanvändning, dvs. en övergång från en av följande markkategorier som används av IPCC, dvs. skogsmark, , våtmark, bebyggelse och annan mark till eller jordbruksmark för fleråriga grödor (++). I sådana fall ska ett värde för utsläpp till följd av direkt ändrad markanvändning (el) beräknas i enlighet med bilaga V, del C, punkt 7. (+) De medelvärden som rapporteras här utgör ett viktat genomsnitt av individuellt modellerade råvaruvärden. Omfattningen av värdena i bilagan är känslig för det urval antaganden (såsom behandlingen av samprodukter, avkastningens utveckling, kollager och förflyttning av andra råvaror) som används i de ekonomiska modeller som tagits fram för att beräkna dessa. Även om det därför inte är möjligt att få en fullständig bild av det osäkerhets intervall som är kopplat till sådana beräkningar har det gjorts en känslighetsanalys på grundval av dessa resultat och som bygger på slumpmässig variation hos nyckelparametrar, den s.k. . (++) Fleråriga grödor definieras som grödor där stammen i regel inte skördas , såsom skottskog med kort omloppstid och oljepalm.” 3.Följande bilaga ska läggas till: Råvaror och bränslen vars bidrag till det mål som avses i artikel 3.4 första stycket ska anses vara två gånger så stort som deras energiinnehåll: a), om de odlas på land i dammar eller fotobioreaktorer. b)Biomassafraktioner av blandat kommunalt avfall, men inte sådant källsorterat hushållsavfall som omfattas av återvinningsmålen enligt artikel 11.2 a i direktiv /98/EG. c)Biologiskt avfall såsom det definieras i artikel 3.4 i direktiv /98/EG från privata hushåll som omfattas av separat insamling i enlighet med definitionen i artikel 3.11 i det direktivet. d)Biomassafraktioner av industriellt avfall som inte lämpar sig för användning i livsmedels- och foderkedjan, inbegripet material från detalj- och partihandeln, den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin samt fiske- och vattenbruksnäringen och med undantag för de råvaror som förtecknas i del B i denna bilaga. e)Halm. f)Stallgödsel och avloppsslam. g)Avloppsslam från palmoljeframställning och tomma palmfruktsklasar. h)Tallbeck. i)Råglycerin. j)Bagass. k)Press- och jäsningsrester från vinframställning. l)Nötskal. n)Kolvar som rensats från majsgroddarna. Europeiska unionens officiella tidning L 239/29 o)Biomassafraktioner av avfall och rester från skogsbruk och skogsbaserad industri såsom bark, grenar, förkommersiell gallring, blad, barr, trädtoppar, sågspån, kutterspån, svartlut, brunlut, fiberslam, lignin och tallolja. p)Annan cellulosa från icke-livsmedel enligt definitionen i artikel 2 andra stycket led s. q)Annat material som innehåller både cellulosa och lignin enligt definitionen i artikel 2 andra stycket led r, utom sågtimmer och fanerstockar. r)Förnybara flytande och gasformiga transportdrivmedel av icke-biologiskt ursprung. s)Avskiljning och användning av koldioxid för transportändamål, om energikällan är förnybar i enlighet medartikel 2 andra stycket led a. t)Bakterier, om energikällan är förnybar i enlighet med artikel 2 andra stycket led a. Råvaror vars bidrag till det mål som avses i första stycket i artikel 3.4 ska anses vara två gånger så stort som deras energiinnehåll a)Använd matolja. b)Animaliska fetter som klassificeras enligt kategorierna 1 och 2 i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (*). (*)och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).” 2016/17:217 Bilaga 2 Systemet för hållbarhetskriterier i – En utvärdering av regelverkets praktiska tillämpning (ER 2015:21) har fått i uppdrag att utreda hur systemet med hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen fungerar i praktiken och föreslå förbättringar utifrån de erfarenheter som vunnits sedan regelverket trädde ikraft. Utredningen har använt en kombination av intervjuer, enkäter, dialog med branschen samt skrivbordsutredning som metod. De positiva effekter som framkommit är bland annat den svenska tolkningen av massbalans, gemensam och transparent metod för växthusgasberäkning och att systemet har bidragit till att exkludera aktörer. Aktörerna ger även ett positivt omdöme om tillsynsmyndigheten och flera lyfter en bra dialog med myndigheten samt tillgången till enkla ansökningsformulär och e-tjänst. Negativa synpunkter domineras av att systemet upplevs som relativt krångligt och kostsamt. Detta gäller särskilt för mindre aktörer som gärna skulle se att skyldigheten att rapportera enligt hållbarhetslagen flyttas tidigare i aktörskedjan. Det relativt snabba införandet av regelverket i innebar initialt att mycket resurser gick åt för utredning för de enskilda aktörerna. Detta har varit en följd av att det saknades praxis för hanteringen av hållbarhetskriterier. Utvärderingen visar att hållbarhetskriterierna i sig inte har haft någon stor påverkan på hållbarheten hos biodrivmedel och flytande biobränslen. Däremot finns det en tydlig indikation på att kriterierna har medfört ökad och mer tillförlitlig information om hållbarhetsegenskaper, vilket påverkar marknadens tillit för dessa bränslen positivt. Till följd av detta upplever aktörerna även en ökad legitimitet för sina biobränslen. Totalt sett är kostnaden för den administrativa hanteringen av systemet för hållbarhetskriterier . av dessa kostnader ligger hos de rapporteringsskyldiga aktörerna. Utsläppsminskningarna som har uppnåtts sedan systemet infördes har uppgått till omkring CO2e. Systemets additionalitet bedöms i utredningen som relativt låg, endast en femtedel av klimatnyttan bedöms härröras från systemet i sig. Den administrativa kostnaden för olika typer av biodrivmedel per nytta i form av uppnådd utsläppsminskning varierar mycket mellan olika typer av bränslen. Den administrativa kostnaden skiljer sig också kraftigt mellan små och stora aktörer. Den totala administrativa kostnaden har minskat eftersom införandet av kontrollsystem medförde en ökad kostnad initialt. Utredningen föreslår ett antal ändringar utifrån olika problem som har uppmärksammats. Dessa sammanfattas nedan men redovisas i sin helhet i kapitel 5. Det finns en otydlighet om hur vissa råvaror ska definieras för olika Förslaget är att lägga till en lista över råvaror utifrån det så Utredningen visar också att bördan är hög för många små aktörer. Det finns därmed ett behov att undanta vissa aktörer och bör utreda denna fråga vidare. Kopplingen mellan hållbarhetskriterier och utsläppshandeln skulle kunna förtydligas i svensk lagstiftning. Aktörer som är rapporteringsskyldiga enligt hållbarhetslagen har inte möjlighet att ansöka om att få sitt hållbarhetsbesked återkallat. En ny återkallelsegrund som möjliggör detta föreslås därför. Flera förbättringsförslag angående den rapporteringsmall som används för rapportering enligt hållbarhetslagen har mottagits, dessa kommer att hanteras inom förbättringsarbete. Utöver förslagen ovan har ett antal andra förslag utretts, men bedömningen har varit att behovet av dessa ändringar inte varit tillräckligt stort. Konsulter och oberoende granskares kompetens och möjligheten till ackreditering är ett exempel, bristande sanktionsmöjligheter inom regelverket en annan. Slutsatsen har här varit att kompetensen har upplevts som tillräcklig samt att de sanktionsmöjligheter som finns inom regelverket har varit tillräckliga. 2016/17:217 Bilaga 3 Förslag till lag om ändring i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen Härigenom föreskrivs7 i fråga om lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen dels att 1 kap. 2 och 3 §§, 2 kap. 1 § och 3 kap. 1 d, 1 e och 3 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 1 kap. 2 a–2 c och 3 a §§ och 2 kap. 1 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I denna lag betyder biomassa: den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter av biologiskt ursprung från jordbruk, skogsbruk och därmed förknippad industri inklusive fiske och vattenbruk, liksom den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall, biodrivmedel: vätskeformiga eller gasformiga bränslen som framställs av biomassa och som används för transportändamål, del: biodrivmedel som del: biodrivmedel som från spannmål eller andra stärkel- från spannmål eller andra stärkel- serika grödor eller från socker- serika grödor eller från socker- eller oljegrödor, och flytande biobränslen: vätskefor- flytande biobränslen: vätskefor- miga bränslen för andra energi- miga bränslen för andra energi- ändamål än transportändamål, som ändamål än transportändamål, som framställs av biomassa, framställs av biomassa. avfall: ämne eller föremål som innehavaren gör sig av med eller avser eller är skyldig att göra sig av med, och 7 Jfr Europarlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG, i lydelsen enligt och rådets direktiv /1513 av om ändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. 8 Senaste lydelse 2015:838. restprodukter: material som kvarstår efter en slutförd process, vars huvudsyfte inte är att producera detta material och där processen inte avsiktligt ändrats för att producera materialet. Produktionskedja betyder i denna lag den produktionsprocess som börjar med odling av biomassan, inbegripet framställning av gödsel för odlingen, och som pågår fram till och med användningen av biodrivmedlet eller det flytande biobränslet. Om biodrivmedlet eller det flytande biobränslet framställs av avfall eller av andra restprodukter än sådana från jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk, avses bara den del av produktionsprocessen som börjar med omhändertagandet av avfallet eller restprodukterna. Avfall betyder i denna lag ett ämne eller föremål som innehavaren gör sig av med eller avser eller är skyldig att göra sig av med. Ämnen som avsiktligt har manipulerats eller kontaminerats för att anses som avfall ska inte anses vara avfall vid tillämpningen av denna lag. Restprodukt betyder i denna lag ett ämne som inte är den eller de slutprodukter som en produktionsprocess direkt ska producera eller huvudsyftet med processen och där produktionsprocessen inte avsiktligt ändrats för att producera ämnet. Produktionskedja betyder i denna lag den produktionsprocess som börjar med odling av biomassan, inbegripet framställning av gödsel för odlingen, och som pågår fram till och med användningen av bio- drivmedlet eller det flytande bio- det flytande biobränslet framställs av avfall eller restprodukter, avses bara den del av produktionspro- cessen som börjar med omhänder- tagandet av avfallet eller restpro- Endast energi från biodrivmedel och flytande biobränslen som uppfyller hållbarhetskriterierna i 2 kap. 1–5 §§ får beaktas för uppfyllande av kravet på andelen energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen enligt artikel 3 punkterna 1, 2 och 4 i direktiv /28/EG. Endast energi från biodrivmedel och flytande biobränslen som uppfyller hållbarhetskriterierna i 2 kap. 1–5 §§ får användas för uppfyllande av kravet på andelen energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen enligt artikel 3 punkterna 1, 2 och 4 i Europarlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG, i lydelsen enligt och rådets direktiv /1513 av om ändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Biodrivmedel och flytande bio- Biodrivmedel och flytande bio- bränslen som framställts av avfall bränslen som framställts av avfall samt av andra restprodukter än så- dana från jordbruk, vattenbruk, för att uppfylla det krav som avses fiske och skogsbruk får beaktas i första stycket även om kriterierna även om kriterierna i 2 kap. 2–5 §§ i 2 kap. 2–5 §§ inte är uppfyllda. inte är uppfyllda. Om en restprodukt kommer från direkt i en sådan verksamhet och dustri eller vid bearbetning gäller dock kriterierna i 2 kap. 2–5 §§. Biodrivmedel och flytande biobränslen som uppfyller hållbarhetskriterierna anses i denna lag som hållbara. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om vad som krävs för att ett ämne ska anses vara en restprodukt. För att biodrivmedel eller flytande biobränslen ska anses som hållbara ska användningen av dessa bränslen medföra en minskning av utsläppen av växthusgaser med i förhållande till utsläppen om fossila bränslen i stället hade använts. Den minskning som ska ske avser de utsläpp som uppstår under produktionskedjan.