prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — För lantbrukaren innebär ändring- arna att brukaren på ett bättre sätt kan ta hänsyn till rådande väderleksförhållanden för att planera betes- och utomhushållningen. De nya reglerna innebär också administrativa förenklingar för lantbrukaren. Vidare har en gemensam kund- support för införts, samt ett webbforum för miljötillsyn. Ett kontinuerligt arbete med bemötande, klarspråk, samordning, dokumentation och rapportering pågår. En sam- arbetsgrupp för förenkling av har bildats. deltar också i dialog om förenkling inom ramen för handlingsplanerna mjölk, gris, nöt och lamm. lade Europeiska kommis- sionen fram ett förslag på ändringar i ett antal förordningar, den s.k. Omnibusförordningen (KOM [2016] 605 slutlig). har i för- handlingarna drivit på för fortsatt förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken. har även tillsammans med de nordiska och bal- tiska länderna tagit fram förslag till förenklingar av den gemensamma jordbrukspolitiken (ST 7763 2017 INIT samt ST 7763 2017 INIT+ADD1). För att effektivisera och förenkla handlägg- ningen samt underlätta för brukarna har Jord- bruksverket fortsatt arbetet med att införa elektroniska lösningar där så är möjligt. Inom processen för jordbrukarstöd har nyutvecklade it-system tillkommit. har Jord- bruksverket avslutat delar av det utvecklings- arbete som sköts framåt , dock inte för samtliga stöd. har fortsatt arbetet med att utveckla styr- och uppföljnings- systemet för EU-stöden i syfte att säkerställa en tidig och korrekt handläggning. anvisades 2016 i ökat förvaltningsanslag för att komma till rätta med problemen inom stödhanteringen. Medlen har använts till utveckling av it-system och andra processer för att säkerställa en funge- rande handläggning av EU-stöden. Stöd till jordbruket i norra För att redovisa resultat och bedöma hur kon- kurrenskraften i jordbruksföretag i norra utvecklas och bidra till målet för utgiftsområdet används följande indikator: –Förändringar i antalet mjölkföretag i norra uppdelat på olika storleksklasser. Därutöver används rapport 2017:8, Årlig ut- värdering av det nationella stödet till norra som underlag. får enligt anslutningsfördrag lämna ett nationellt stöd till jordbruket i norra . Summan utbetalt stöd uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . är stödområdet indelat i fem områden i stället för de tidigare fyra. –2019 tillfördes stödet ytterligare . Det totala antalet företag som får del av det nationella stödet till jordbruket i norra minskar kontinuerligt. Mjölkföretagen blir färre och med ökat antal mjölkkor per besättning. Mjölkproduktionen –2016 har varit relativt , men lägre 2016 än 2015. För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av miljö- och klimatarbetet inom jordbruket bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Regler och villkor används följande indikatorer: –Förändringar i kväve- och fosforutnyttjan- det i den svenska jordbrukssektorn. –Utsläpp av ammoniak från jordbruks- sektorn. –Förändringar i hälso- och miljörisker vid användning av växtskyddsmedel. –Utsläpp av växthusgaser från jordbruket. En livskraftig och hållbar jordbruks- och träd- gårdsproduktion bidrar till att nå flera av miljö- målen och är en del i förvaltningen av landets naturresurser och kulturmiljöer. Landsbygdsprogrammet innehåller ett stort antal åtgärder som syftar till att förbättra jord- brukets miljöprestanda. Åtgärderna, som riktas till aktiva jordbrukare, omfattar kompetens- utveckling, investeringsstöd, ersättningar till jordbrukare för miljöåtgärder och möjligheter till projektstöd för innovationsarbete. redovisas under avsnittet Landsbygdsprogram- met 2014–2020. Livsmedelsproduktionen påverkar miljön och klimatet negativt men det finns också flera posi- tiva samband. Ett exempel är att ökad nötkötts- produktion kan leda till fler betande djur och fler hävdade naturbetesmarker vilket ökar möjlig- heterna att nå miljömålet Ett rikt odlingsland- skap. Även om det finns ett positivt samband avseende vissa miljömål finns det också negativa miljöeffekter. Ett exempel är att en ökad pro- duktion kan leda till ökade utsläpp av ammoniak och växthusgaser samt till ökat växtnärings- läckage och fler föroreningar i mark och vatten om inte drivkraften bakom produktions- ökningen är en effektivare hållbar resursanvänd- ning. Påverkan från övergödande ämnen i mark och vatten från samtliga sektorer beskrivs under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Havs- och vattenmyndigheten (rapport 2016:12) redovisar att den totala beräknade belastningen av fosfor från svenska källor till omgivande hav var 2014. Belastningen från jordbruket svarar för . Det är inte möjligt att jämföra resultatet med tidi- gare beräkningar för jordbruk eftersom det finns skillnader i beräkningsmetoderna. En beräkning utförd av (Svenska MiljöEmissionsData, rapport 154) indikerar att den totala belastningen av fosfor från svenska källor till omgivande hav minskat () 1995–2011. Från jordbruket var mot- svarande minskning (). Belast- ningen av fosfor från jordbruket till största havsbassäng (Egentliga ) där ett fortsatt behov av minskad tillförsel finns, har dock varit oförändrad . De nationella växtnäringsbalanser som beräknas av () visar närmare en fördubblad effektivitet i fosfor- utnyttjandet –2013. Den totala belastningen av kväve från svenska källor till omgivande hav uppskattades av till 2014. Belastningen från jord- bruket svarade för . Det är inte möj- ligt att jämföra resultatet med tidigare beräk- ningar eftersom, återigen, det är skillnader i beräkningsmetodik. En beräkning indikerar att den totala belastningen av kväve från svenska källor till omgivande hav minskat () . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Minskningen från jordbruket var () . Belastningen av kväve från jordbruket till Egentliga , där ett fortsatt behov av minskad tillförsel finns, har minskat () enligt (rapport 154). De nationella växtnäringsbalanserna som beräknas av SCB visar att kväveeffektiviteten har ökat 1995–2013. Enligt statistik från ökade utsläppen av ammoniak från jordbruket margi- nellt och ligger nu runt . har ammo- niakavgången från jordbruket minskat med . Beräkningarna innefattar en om- räkning av hela tidsserien vilket ger ökad jäm- förbarhet . Kemikalieinspektionen publicerar statistik över försålda kvantiteter av bekämp- ningsmedel. Baserat på försålda kvantiteter genomför sedan SCB en beräkning av det antal hektardoser som dessa räcker till. För att mäta trender i hälso- och miljörisker med växt- skyddsmedel har en beräkningsmodell tagits fram som visar riskindikatorer, en för hälsorisker och en för miljörisker, för varje verksamt ämne som ingår i växtskyddsmedel. Försålda mängder växtskyddsmedel till jordbruket, inklusive frukt- och trädgårdsodling, minskade 2015 med till . Den största minskningen svarade ogräsmedel för där försäljningen minskade med . Försäljningen av insektsmedel och till- växtregulatorer var i stort sett oförändrad jäm- fört med 2014 som mängden försålda svampmedel ökade. Både antalet hektardoser och hälsoriskindex fortsätter att öka. Miljöriskindex har minskat efter att ha haft en tydlig uppgång , en ökning som i stort sett följt ökningen i antal hektardoser. Minskningen beror på att försäljning av några ämnen med höga miljöriskpoäng, t.ex. MCPA och indoxacarb, har minskat. Insatser inom jordbruket för att minska bidrag till klimatförändringarna består dels av att producera biomassa som kan användas för bio- energi och förnybara material, dels av att minska utsläpp av växthusgaser vid livsmedelsproduk- tionen. uppgick jordbrukssektorns utsläpp av metan och lustgas till kol- dioxidekvivalenter, vilket motsvarar av totala växthusgasutsläpp. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 av metan och lustgas från det svenska jordbruket har minskat och 2015 var utsläppen lägre än 1990. Detta beror främst på en minskad djurhållning och minskad användning av mineralgödsel. Ökad produktivi- tet och resurseffektivitet inom jordbruket har inneburit att livsmedelsproduktionen inte har minskat i samma utsträckning som utsläppen. Klimatpåverkan per producerad enhet är därmed lägre än den var 1990. De styrmedel som bidrar till att minska växt- husgasutsläppen från jordbruket inkluderar lag- stiftning om lagring och spridning av gödsel och åtgärder inom landsbygdsprogrammet, exempel- vis investeringsstöd för att röta stallgödsel till biogas, miljöersättningar till fånggrödor och vallodling samt rådgivning inom projektet . Diagram 2.2 Utsläpp av växthusgaser från jordbruket 1990 1995 2000 2005 2010 2015 Källa: , 2017. Metanreduceringsersättningen är ett tioårigt pilotprojekt (2014–2023) med syfte att ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönytta som uppstår när biogas produceras från gödsel. För att förstärka stödet har regeringen höjt bud- geten för ersättningen med 30 miljoner –2019. Regeringen har även höjt ersättningen per kWh producerad biogas från högst /kWh till högst /kWh. var det 51 anläggningar som tog del av ersättningen, samma antal som året innan. Den största andelen av den gödselbaserade biogasen används till fordonsgas och en mindre andel till el och värme. När det gäller övrig bioenergi från de gröna näringarna behandlas detta under avsnitt 2.5.4 Resultat skog. har tagit fram en handlingsplan med mål och åtgärder för myn- dighetens arbete med klimatanpassning inom jordbruks- och trädgårdssektorn. Syftet med handlingsplanen är att skapa förutsättningar för att myndigheten, även i ett förändrat klimat, kan uppfylla sitt uppdrag och sina målsättningar. har tilldelats medel för att ta fram en metod för att med hjälp av indikatorer följa klimatförändringarnas effekter samt hur arbetet med anpassning fortskrider. På uppdrag av regeringen har utrett om översvämmad jordbruksmark kan skydda och avlasta utsatta bebyggda områden nedströms jordbruksmarken. anser att möjligheterna är begränsade men att det kan vara en lösning på lokala problem i enskilda fall. Myndigheternas kontroll av djurskydd och livsmedel För att redovisa resultat och bedöma hur myn- digheternas kontroll utvecklas och bidrar till det övergripande målet för utgiftsområdet och det strategiska området Regler och villkor används följande indikatorer: –Antalet djurskyddskontroller som läns- styrelserna har genomfört och hur stor andel av dessa som var genomförda utifrån riskvärdering. –Andelen riskbaserade kontroller på livs- medels- och dricksvattenanläggningar. Länsstyrelsernas kontrollverksamhet på djur- skyddsområdet har minskat något jämfört med de tre föregående kontrollåren, vilket sannolikt kan förklaras av en viss osäkerhet om och vissa tillfälliga förändringar i anslagstilldelningen och att ökade resurser har lagts på andra kontrollområden, framför allt på kontrol- ler av foder och livsmedel. genom- fördes ca 11 000 djurskyddskontroller och an- talet beslut om föreläggande, omhändertagande och djurförbud uppgick till ca 2 000. Det av myndigheterna beslutade målet att det ska ut- föras lika många normalkontroller som anmäl- ningskontroller uppfylldes för landet som helhet 2016. Hur olika länsstyrelser klarar att uppfylla detta och andra beslutade mål för djurskyddskontrollen varierar dock. Nästan hälften av de kontroller av anmälningsärenden som genomförs är utan anmärkning. Anm.: Sättet att beräkna antalet kontroller har justerats 2014 i jämförelse . För att kunna göra en jämförelse mellan åren har samma beräkningssätt tillämpats även . inkluderade uppgifterna om genomförda kontroller även sådana kontroller som skett i samband med ansökningar om tillstånd enligt 16 § djurskyddslagen (1988:534) och vid ansökningar om tillstånd för offentlig förevisning. Dessa kontroller är inte inkluderade i årets redovisning. Länsstyrelsernas förutsättningar och effektivitet i djurskyddskontrollarbetet skiljer sig relativt mycket åt mellan länen. Länsstyrelserna och arbetar fortsatt tillsammans med att vidareutveckla djurskyddskontrollen. Förstärkningen med sammanlagt understödjer myndigheter- nas arbete (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23, bet. 2016/17:FiU10, rskr. 2016/17:49). I betänkandet om Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) föreslås att en sekretessbrytande regel införs i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). har i ett tillkännagivande (bet. 2016/17:KU15 punkt 3, rskr. 2016/17:243) framfört att en sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur bör införas, så att hälso- och sjukvårdspersonal och får lämna uppgifter vidare om djurskyddsproblem till den berörda kontrollmyndigheten. Livsmedel som sätts på marknaden ska vara säkra och följa lagstiftningens krav för att skydda människors hälsa och för att värna andra konsumentintressen. Livsmedelskontrollen är en viktig del i arbetet med att säkerställa detta. De krav som ställs på företagen ska vara likvärdiga över hela landet och kontrollen ska vara effektiv och ändamålsenlig. ansvarar för att leda, sam- ordna och följa upp det arbete som görs av lan- dets kontrollmyndigheter på livsmedelsområdet och är operativ kontrollmyndighet bl.a. när det gäller slakterier och vilthanteringsanläggningar. De kommunala kontrollmyndigheterna ansvarar för kontrollen av flera olika typer av verksam- heter som hanterar livsmedel. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ansvarar för den kontroll som utförs inom primärproduktionen av livsmedel. Arbetet med utvecklingen av livsmedels- kontrollen och med att uppnå en likvärdig och effektiv livsmedelskontroll fortskrider och fram- steg har gjorts. Europeiska kommissionens uppföljande revision visade bl.a. att majoriteten av de brister som tidigare identifie- rats hade åtgärdats. finns det enligt fortfarande stora variationer i den kommunala livsmedelskontrollen i såväl kompetens, planering och genomförande som i uppföljning av kontrollen, något som revisioner visat. Avgiftsfinansieringen brister också hos en del av kontrollmyndigheterna. Det finns fortfarande kommunala kontroll- myndigheter som inte utför nödvändig livs- medelskontroll vilket starkt bidrar till att kontrollen inte är likvärdig över landet. Stats- kontoret fick därför ett fördjupat uppdrag att analysera bl.a. vilka strukturella utmaningar dessa kommuner står inför. Stats- kontoret har lämnat förslag på åtgärder i en rapport som kommer att remitteras under hös- ten 2017. förtydligande av kontrollmyndigheternas ansvar för uppföljning och planering har tillkommit och förväntas få effekter på likvärdigheten. Det pågår också en rad aktiviteter hos de ansvariga myndigheterna för att öka likvärdigheten i de bedömningar som görs vid kontrollens genomförande. har tillkännagett för regeringen sin mening om frågor som rör livsmedelspolitik (bet. 2014/15:MJU3, punkt 1, 18 och 19 rskr. 2014/15:121). Punkt 1 om livsmedelskontroll: Statskontoret har överlämnat den rapport om livsmedels- kontroll som aviserades i skrivelse 2016/17:75 och regeringen avser att remissbehandla den. Punkt 18 om att ge ett sär- skilt uppdrag om att underlätta företagande i livsmedelssektorn: Utöver de åtgärder som redovisades i skr. 2016/17:75 har regeringen i propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) gjort bedömningen att det är angeläget att berörda myndigheter beaktar före- tagens villkor i sitt arbete med att utforma och tillämpa regler och villkor. Punkt 19 om att genomföra en kartläggning av vilka myndighetskontakter livsmedelsföretag måste ha på regional och nivå i syfte att kunna minska företagens regelbörda. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Utöver de åtgärder som redovisades i skr. 2016/17:75, förnyades 2017 överenskommelsen mellan regeringen och Kommuner och Landsting om en närmare samverkan för ett enklare företagande med digital förvaltning Arbetet inriktas mot regeltunga branscher med omfattande myndighetskontakter och sträcker sig över perioden –2019. Vidare beslutade regeringen att uppdra åt , och Tillväxt- verket att utveckla digitala tjänster som bidrar till förenklad information, guidning och service för företag i livsmedelskedjan. I uppdraget ingår bland annat att belysa vilka branscher i livs- medelskedjan som har de mest omfattande kra- ven på myndighetskontakter på statlig, regional och lokal nivå. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen anser att tillkännagivande har tillmötesgåtts. Tillkänna- givandet i punkt 19 är därmed slutbehandlat. Resultaten från livsmedelskontrollen kan ut- läsas från de rapporter som kontrollmyndig- heterna levererar till . Detta material visar bl.a. att antalet offentliga livsmedelskontroller minskade med ca 1 500 men är fortfarande högre än . Av anläggningarna med högst risk kontrollerades vilket motsvarar resultatet från föregående år. Andelen av kontrollmyndigheterna som kon- trollerar av livsmedels- anläggningarna i de högsta riskklasserna ökar fortsatt. Av dricksvattenanläggningarna kon- trollerades av dem med högst risk, vilket är en minskning från föregående år då kontrollerades. Andelen av kontroll- myndigheterna som kontrollerar mer än 90 pro- cent av dricksvattenanläggningarna i de högsta riskklasserna har också minskat sedan före- gående rapportering. Det totala antalet kontroller av primärprodu- center av livsmedel ökade och de riskbaserade kontrollerna ökade också vilket är en föränd- ring i positiv riktning. Antalet registrerade primärproducenter av livsmedel har fortsatt att öka vilket också förbättrar möjlig- heterna för att kontrollen i primärproduktionen ska kunna bli mer riskbaserad framöver. lanserade ett webbaserat verktyg för stödjande och styrande information riktad till livsmedelskontrollen. Detta verktyg kommer att följas upp med en applikation som gör att ope- rativa kontroll kommer att kunna administreras helt i mobiltelefoner. Tabell 2.17 Ledning och samordning av livsmedels- kontrollen Länsmöten, chefslänsmöten, Utbildningar/e-utbildningar/ 9/0/30/ 7/0/13/ 6/2/13/ 1Uppgiften har korrigerats av . 2Varav 342 kvinnor och 201 män. Källa: årsredovisning 2016. Tabell 2.18 Kontrollmyndigheternas riskbaserade kontroll, kontroll utförd på livsmedelsanläggningar i högsta riskklass ningar i högsta riskklass 1 Data rensad av . Källa: årsredovisning 2016. Tabell 2.19 Kontrollmyndigheternas riskbaserade kontroll, kontroll utförd på dricksvattenanläggningar i högsta riskklass ningar i högsta riskklass 1 Data rensad av . Källa: årsredovisning 2016. tilldelades särskilda anslagsmedel om för att sätta ned kontrollavgifterna för slakterier och vilthanteringsanläggningar. Medlen medgav att avgifterna för slakterier och vilthanterings- anläggningar med en planerad slakt under kunde sättas ned till EU:s miniminivå. För slakterier med en planerad slakt på över ledde nedsättningen till en nivå mot- svarande 1,365 av miniminivån. Närmare 14 mil- joner kronor av medlen för att sänka kost- naderna för köttkontroll, är specifikt riktade till mindre slakterier och till vilthanteringsanlägg- ningar. Antalet aktiva små slakterier och vilt- hanteringsanläggningar fortsätter att öka. initierades en översyn av nu- varande straffrättsliga reglering på livsmedels- området och närliggande områden, där frågor om t.ex. återinförande av fängelsestraff i livs- medelslagen men även införande av sanktions- avgifter ses över. En promemoria med förslag på effektivare åtgärder mot överträdelser av lag- stiftningen för livsmedelskedjan har remitterats. Inom ramen för arbete med att motverka livsmedelsfusk har nära hälf- ten av landets livsmedelsinspektörer utbildats i att bli bättre på att upptäcka fusk. Svenska kontrollmyndigheter upptäcker numera flera fall av fusk. har bistått svenska kontrollmyndigheter med samordning och stöd i ett sextiotal ärenden om livsmedels- fusk och sammantaget har 14 åtalsanmälningar gjorts inom detta område. Antalet ligger på ungefär samma nivå som året innan, men kom- munerna anmäler något fler än innan. Livs- medelsverket arbetar även med att utveckla ändamålsenliga och ackrediterade analysmetoder för att upptäcka livsmedelsfusk och förfalsk- ningar av livsmedel. Hållbar produktion och konsumtion Regeringen har 2016 uppdragit åt Livsmedels- verket att tillsammans med och arbeta vidare med svinnreducerande åtgärder för att minska mat- svinnet i hela livsmedelskedjan. I ett första steg ska en handlingsplan för hur långsiktigt ska arbeta med svinnreducerande åtgärder tas fram . Hållbar animalieproduktion – djurskydd och djurhälsa För att redovisa resultat och bedöma hur arbetet för att uppnå en hållbar animalieproduktion utvecklas och bidrar till det övergripande målet för utgiftsområdet och det strategiska området Regler och villkor används följande indikatorer: –Antalet utbrott av smittsamma djursjuk- domar och antibiotikaresistens i djurhåll- ning. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 –Antal utbrott av salmonella. –Försäljning av antibiotika till djur. är det land i EU som använder minst antibiotika till djur och trenden är nedåtgående (16,2005 och 2010). Försäljningen av antibiotika ökade dock något 2015, från 2014 till 2015, men uppgången kan bero på redovisningstekniska orsaker, t.ex. mer fullständiga uppgifter. Nivån ligger års nivå. Även användningen av antibiotika till djur som är särskilt värdefull inom humanmedi- cinen minskar. har en god antibiotika- resistenssituation. Myndigheterna arbetar till- sammans och med andra organisationer för att minska användningen av antibiotika och begränsa antibiotikaresistensen. har fort- satt att sprida och få gehör för synsättet om vikten av hållbara djurhållningssystem för att minska behovet av antibiotika till djur. driver också på i det internationella arbetet för djurhälsa, djurskydd och veterinär folkhälsa genom framtagande och utveckling av Världs- organisationen för djurhälsas standarder och rekommendationer, vilket har lett till en ökad förståelse för betydelsen av förebyggande åtgär- der för god djurhälsa och därmed minskat behov av antibiotika. Antibiotikaresistens behandlas även inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Vidare har varit drivande och bidragit till att samarbete om minskad användning av antibiotika i djurproduktionen förhandlas i EU:s bilaterala frihandelsavtal med , (, , och ), , och . Tre större utbrott av allvarliga smittsamma sjukdomar har drabbat 2016. Ett mjält- brandsutbrott drabbade flera gårdar med nöt- kreatur. Även enstaka hästar, får och älgar smit- tades. Utbrottet var större än tidigare utbrott. Newcastlesjuka drabbade en besättning av tam- fåglar, fågelinfluensa drabbade tamfåglar och vilda fåglar. Bekämpningsarbetet har gått bra, mycket tack vare den goda beredskap som finns hos myndigheterna. I övrigt har utbrotten varit få. Fynden av salmonella hos livsmedelsproduce- rande djur var få . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.20 Påvisad infektion med salmonella i djurbesättningar och anläggningar Gäss, ankor, struts Källa: , årsredovisning 2016. () har tagit fram en handlingsplan för anpassning till ett förändrat klimat. Handlingsplanen ligger väl i linje med SVA:s ordinarie uppdrag att bättre förstå klimatkänsliga smittämnens uppkomst och spridningsmönster samt att övervaka och bekämpa förekomst och spridning. verkar för ett stärkt djurskydd inom EU, inte minst genom det pågående samarbetet om djurskyddsfrågor med , Neder- länderna, och . Samarbetet har bl.a. resulterat i att Europeiska kommissionen inrättat en EU-plattform för djurskydd. Kommissionen har angett djurtrans- porter som en av de prioriterade frågorna i platt- formen. har i ett tillkännagivande (bet. 2010/11:MJU20 punkt 11, rskr. 2010/11:231) framfört att regeringen, nationellt och inom EU, bör ta initiativ i det fortsatta arbetet med att förkorta djurtransporterna. Ut- över vad som har redovisats i skr. 2016/17:75, har en utredning av om det är lämp- ligt att införa sanktionsavgifter som ett kom- plement till straffrättsliga sanktioner på djur- skyddsområdet tagits fram (Ds 2017:5 Effek- tivare sanktioner i livsmedelkedjan m.m.). Pro- memorian har remissbehandlats . Ärendet bereds vidare.