prop · H403158 · 2017-03-21 00:00:00 — Bestämmelserna bör därför även i detta avseende överensstämma med vad som gäller för studiemedel. I enlighet med vad CSN och ÖKS anför anser regeringen vidare att återkrävt studiestartsstöd bör kunna skrivas av eller vid dödsfall, dvs. enligt samma regler som gäller för annat återkrävt studiestöd enligt 5 kap. 6 § studiestödslagen. Sammantaget anser därför regeringen att motsvarande återkravsbestämmelser som gäller för studiemedel också bör gälla för studiestartsstöd. På studiestartsstöd som krävs tillbaka bör ränta, på samma sätt som gäller för studiemedel, kunna tas ut. Det bör därför anges i lagen om studiestartsstöd att bestämmelserna om ränta i studiestödslagen ska tillämpas på motsvarande sätt också för studiestartsstöd (se 5 kap. 4 § studiestödslagen). Det innebär att ränta bör tas ut från den dag då stödet 2016/17:158 tagits emot efter en räntesats som överstiger statens utlåningsränta . Om det finns särskilda skäl kan den återbetalningsskyldige befrias helt eller delvis från sin skyldighet att betala ränta. CSN bör även få ta ut avgifter i samband med återkrav i enlighet med vad som gäller inom studiemedelssystemet (5 kap. 5 § studiestödslagen). Slutligen bör enligt regeringens mening också, på samma sätt som gäller för studiestöd i övrigt, en fordran på studiestartsstöd inte kunna överlåtas och inte heller få tas i anspråk genom utmätning (jfr 6 kap. 3 § studiestödslagen). En fordran av återkrav bör i likhet med återkrav av andra studiestöd preskriberas efter tillkomsten, om inte preskriptionen avbryts (6 kap. 12 § studiestödslagen). Årsbeloppet ska kunna sättas ned under studie- Regeringens förslag: En följdändring ska göras i studiestödslagen som innebär att den som studerar med studiestartsstöd ska kunna få årsbeloppet nedsatt på motsvarande sätt som den som studerar med studiestöd enligt studiestödslagen. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Promemorian innehåller ingen bestämmelse som innehåller en möjlighet till nedsättning av årsbelopp för lån tagna . Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. förenade studentkårer (SFS), har inga invändningar mot förslaget. () noterar dock att författnings- förslaget saknar en reglering som vid studier medger nedsättning av års- belopp för lån tagna . CSN anser att övergångsbestäm- melserna till studiestödslagen och studiestödsförordningen måste justeras för att medge sådan nedsättning. Skälen för regeringens förslag: Det kan finnas personer som beviljas studiestartsstöd som har studerat med studiemedel. därmed ha en studieskuld till CSN, som ska betalas med ett visst s.k. års- I 4 kap. 12–18 §§ studiestödslagen finns bestämmelser om förutsättningarna för nedsättning av årsbelopp. anges bl.a. att årsbeloppet kan sättas ned om låntagaren tar emot exempelvis studiemedel (4 kap. 13 § studiestödslagen). ning får ske utan ansökan av låntagaren (4 kap. 12 § studiestödslagen) Precis som för studerande med studiemedel bör låntagare kunna få ned- sättning av sina årsbelopp också om de studerar med studiestartsstöd. sådan nedsättning innebär i regel att den studerande inte behöver betala något på sitt lån som han eller hon studerar. I promemorian finns endast förslag som innebär att nedsättning kan ske för den som har lån tagna . Regeringen anser, mot bakgrund av CSN:s synpunkt att ändringar i studiestödslagen bör göras så att nedsättning av årsbelopp samt preliminär och slutlig avgift kan medges oavsett vilket återbetalningssystem som den studerande omfattas av, dvs. att bestämmelserna även träffar dem som har lån tagna . Handläggning och administration av Kommunen ska pröva utbildningsbehov och Regeringens förslag: En kommun som väljer att använda sig av studie- startsstödet i sitt arbete med att rekrytera personer till studier ska, i enlig- het med de riktlinjer för rekryteringsarbetet som kommunen har antagit, uppmana sådana personer i hemkommunen, som kommunen anser kan antas höra till målgruppen för stödet och som kommunen bedömer är prioriterade, att ansöka om stöd. En sådan ansökan ska ges in av den sökande till kommunen. Kommunen ska pröva om den sökande har kort utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och om den sökande har den ålder som är en förutsättning för att tillhöra målgruppen för stödet. i sin prövning bedömer att den sökande inte uppfyller dessa villkor eller om en ansökan har kommit in till kommunen utan att den enskilde uppmanats att ansöka om stödet, ska kommunen avslå ansökan. kommunen i sin prövning bedömer att den sökande uppfyller villkoren ska kommunen överlämna sitt beslut tillsammans med den sökandes ansökan till CSN för prövning av om övriga förutsättningar för att få del av stödet är uppfyllda. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Promemorian föreslår att en ansökan om studiestartsstöd ska ges in av den sökande till den sökandes hemkommun inom den tid som Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. () anser att det är viktigt att kommunernas tillämpning av reglerna sker på ett likartat och enhetligt sätt för att sökanden i olika kommuner ska få samma förutsättningar. förbunden stödjer förslaget om kommunens prövning och beslut. den erfar dock att myndigheter som administrerar stöd inte uppfattar att det är deras skyldighet att kompensera för individens funktionsnedsätt- Förbunden vill därför betona vikten av att stöd och vägledning ges vid upprättandet av en ansökan. Kommuner och Landsting (SKL) konstaterar att kommunens aktiva arbete med studiestartsstödet kommer att innefatta olika slag av Bedömningen av utbildningsbehov ställer t.ex. större krav. SKL tidigare framhållit ser förbundet i detta läge det dock inte som lämpligt att i författningen närmare reglera vad som anses som ”stort behov av utbildning”. kommun anser att det tydligare bör framgå av förslaget hur beslutsprocessen ska hanteras av kommunen. Beslut om att bevilja en ansökan om studiestartsstöd bör enligt kommunen fattas av delegerad rektor för vuxenutbildningen eller av annan lämplig rektor i kommunens organisation. Även anser att det vore önskvärt med tydligare riktlinjer. anför att kommunen väntas fatta CSN:s beslut samt ta fram riktlinjer för dessa. Kommunen ifrågasätter de administrativa uppgifter som åläggs kommunerna då CSN har uppdraget att besluta och betala ut studiestöd. kommun anser att det bästa vore om CSN helt handlägger ansökan om studiestartsstöd. och Vuxenutbildning i samverkan (Vis) berör detta. kommun anser att en nationell betygsdatabas måste utvecklas och göras tillgänglig för kommunerna för att kunna göra en korrekt och säker bedömning av målgruppen. () anser inte att CSN bör bemyndigas att meddela föreskrifter om vad som ska avses med hemkommun. CSN avstyrker vidare förslaget att en ansökan ska lämnas in inom den tid som kommunen bestämmer. CSN anser att det istället bör finnas centralt fastställda regler om när en ansökan ska kunna göras. Skälen för regeringens förslag De kommuner som väljer att använda studiestartsstödet ska uppmana prioriterade i målgruppen att ansöka om stöd Studiestartsstödet är som tidigare nämnts avsett att vara ett möjligt redskap för kommunerna att använda inom ramen för deras befintliga uppdrag att verka för att personer i behov av utbildning deltar i vuxenutbildning. I promemorian föreslogs att en ansökan om studiestartsstöd ska ges in av den sökande till den sökandes hemkommun inom den tid som kommunen bestämmer. Som framgått av avsnitt 6.1–6.4 är tanken att rekryteringen av personer till studier med studiestartsstöd ska skilja sig från hur ansökningar om studiemedel går till. Studiemedelsansökningar lämnas in på initiativ av den enskilde själv. Studiestartsstödet ska dock riktas till dem som har kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande och gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden, men som inte själva tar initiativet till studier. En kommun som väljer att använda sig av studiestartsstödet i sitt arbete med att rekrytera personer till studier ska därför, i enlighet med de riktlinjer för rekryteringsarbetet som kommunen har antagit, uppmana sådana personer i hemkommunen, som kommunen anser kan antas höra till målgruppen för stödet och som kommunen också bedömer är prioriterade, att ansöka om stödet. Detta bör också framgå av lagen om studiestartsstöd. Regeringen föreslår därför att sådana justeringar görs i lagen jämfört med det förslag som lämnades i promemorian. En ansökan bör därefter ges in av den sökande till hemkommunen. Trots kommunens rekryterande uppgift är en sådan ansökan viktig, bl.a. för att individen behöver intyga vissa uppgifter som påverkar möjligheten att kunna beviljas stödet. Regeringen anser dock, med anledning av CSN:s synpunkt, att det till skillnad från vad som angavs i promemorian inte finns något behov av att ha kommunalt fastställda tidsgränser för när en ansökan till kommunen senast ska ha kommit in. Det skulle dels vara svårt att överpröva beslut som rör frågan om en ansökan har kommit in i rätt tid om olika tidsgränser gäller i olika kommuner, dels bör det utifrån Prop. 2016/17:158 den föreslagna konstruktionen kring hur en ansökan får göras ligga i varje individs och kommuns intresse att en ansökan lämnas in skyndsamt. När det gäller CSN:s synpunkter om den närmare regleringen av vad som ska avses med ”hemkommun” anser regeringen att detaljerna kring detta kan regleras i det fortsatta förordningsarbetet. Kommunen ska pröva och fatta beslut om utbildningsbakgrund och utbildningsbehov Kommunerna har i uppdrag att verka för att vuxna deltar i utbildning och de har nära till de personer som rekryteras. Kommunerna har också goda kunskaper om utbildningar och utbildningsbehov och samverkar med Arbetsförmedlingen., Kommunerna är därför väl lämpade att avgöra vem som har kort utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och som därmed kan komma i fråga för studiestartsstöd. Regeringen föreslår därför att den kommun som väljer att använda sig av studiestartsstödet i sin rekryterande verksamhet också är den som bör pröva om den sökande har kort utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och om den sökande har den ålder som är en förutsättning för att tillhöra målgruppen för stödet. Enligt förslaget regleras det således vilka formella delar som kommunen har ansvar för att pröva och fatta beslut om. Till skillnad från kommun anser dock regeringen att det saknas anledning att reglera vem inom kommunen som bör fatta beslut om stödet, detta är i stället en sådan fråga som varje kommun själv bör avgöra. Ett avgörande skäl till att ge kommunerna rätt att pröva och fatta beslut om utbildningsbehovet och av om den enskilde tillhör rätt åldersgrupp för stödet är att kommunerna är huvudmän för den kommunala vuxenutbildningen, vilket är den huvudsakliga utbildningsform som målgruppen kommer att studera inom, utöver motsvarande utbildning vid folkhögskola. I praktiken kommer kommunen därmed i många fall att vid ett och samma tillfälle kunna ge besked om utbildningsplats, utbildningsplanering och ett beslut om personen uppfyller målgruppstillhörigheten i de delar som gäller utbildningsbakgrund, utbildningsbehov och ålder. Vägledning, antagning och studieekonomi integreras då på ett sätt som blir enkelt och begripligt för den som ska studera, vilket också kommer att underlätta rekryteringen till studier. Den kommunala likställighetsprincipen ska givetvis vara rådande när kommunen fattar sina beslut, något som också SKL påpekar. Några remissinstanser, bl.a. kommun och , pekar på den ökade administrativa resursinsatsen hos kommunerna och framför bl.a. att det bästa vore om CSN helt handlägger ansökan om studiestartsstöd. Regeringen bedömer dock att den föreslagna konstruktionen ger kommunerna ett effektivt verktyg att använda för att främja rekryteringen till studier och är av avgörande betydelse för att locka svårrekryterade individer till studier. Individen får ett snabbare besked om de ekonomiska förutsättningarna och kommunen, som är huvudman för den utbildningsform som personer i stor utsträckning kommer att 2016/17:158 kunna rekryteras till med stödet, får ett säkrare planeringsunderlag. Kommunen bör vidare ges rätt att elektroniskt ta del av vissa studiestödsuppgifter hos CSN i syfte att kunna ge vägledning av hög kvalitet (se mer om informationsstöd och kommunens tillgång till uppgifter i avsnitt 9.4 och 9.5). Avsikten är att hela hanteringen av studiestartsstödet, på samma sätt som för det tidigare rekryteringsbidraget, ska ske elektroniskt genom ett it-system som CSN tillhandahåller. Genom kommunens beslutanderätt i fråga om personen har rätt utbildningsbakgrund, utbildningsbehov och ålder, det förhållandevis enkla regelverket, de uppgifter som lämnas av individen och den åtkomst till de uppgifter om studiestöd som kommunen föreslås få, kommer kommunen att ges goda förutsättningar för den studievägledning och studieekonomiska vägledning som kommunen har ansvar för och för att använda studiestartsstödet i sin rekryterande verksamhet. Regeringen instämmer vidare i intentionerna i det kommun anför om behovet av utvecklandet av en nationell betygsdatabas, men anser att frågan först måste utredas vidare. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en förstudie om en databas för registrering av betyg och gymnasieexamen och att utreda om även andra uppgifter bör registreras i databasen och vem som bör få tillgång till uppgifterna (U2016/05615/S). I uppdraget ingår att överväga om den befintliga databasen () bör byggas ut, i stället för att skapa en ny databas. Uppdraget ska redovisas . Kommunen ska efter sin prövning lämna över ansökan till CSN Många som rekryteras kommer att sakna erfarenhet av studier och studiestöd. I kommunens arbete bör därför ingå att vid behov hjälpa den enskilde med att upprätta en ansökan om studiestartsstöd. Personer med funktionsnedsättning kan, som Handikappförbunden betonar, ha ett större behov av hjälp och det är viktigt att de som behöver stöd och vägledning vid upprättandet av en ansökan också ges detta. Regeringen bedömer däremot att något uttryckligt författningsstöd för denna uppgift inte behövs, eftersom detta bör följa av kommunernas serviceskyldighet enligt den nuvarande regleringen i 4 § förvaltningslagen (1986:223). I praktiken kommer denna hjälp ofta att ske i samband med rekryteringen och vägledningen. När kommunen därefter har fattat ett beslut i fråga om de villkor som kommunen har att pröva, föreslås att kommunen lämnar in den enskildes ansökan till CSN och bifogar sitt eget beslut. Mot bakgrund av att kommunen ska rekrytera personer som bedöms uppfylla kraven för utbildningsbakgrund, utbildningsbehov och ålder, och att kommunen sedan ska uppmana dessa att ansöka om stödet kan det antas bli ytterst ovanligt att en person som inte uppfyller dessa villkor lämnar in en ansökan till kommunen eller att en person som inte har uppmanats att ansöka lämnar in en ansökan. Om det ändå kommer in en sådan ansökan ska kommunen avslå ansökan. Regeringen föreslår, jämfört med det förslag som lämnades i promemorian, att ett förtydligande görs i lagen om att kommunen kan avslå en ansökan på båda dessa grunder. CSN ska pröva övriga förutsättningar Regeringens förslag: Om kommunen har fattat beslut om att en sök- ande uppfyller villkoren för utbildningsbakgrund, utbildningsbehov och ålder ska CSN pröva övriga förutsättningar för studiestartsstödet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. Stock- holms kommun, har inga invändningar mot förslaget. stödsnämnden (CSN) anser att bestämmelserna, precis som inom studie- medelssystemet, bör innehålla retroaktivitetsbegränsningar och bestäm- melser om att studiestartsstöd får lämnas för högst i taget. föreslår därför att det införs en bestämmelse om att studiestartsstöd får beviljas för högst i sänder och för högst före den kalendervecka då ansökan kom in till CSN. Skälen för regeringens förslag CSN ska pröva de förutsättningar som kommunen inte prövar Studiestartsstödet är ett nytt studiestöd. CSN är den myndighet som Därför är det lämpligt att CSN också är den myndighet som prövar de förutsättningar för studiestartsstödet som kommunen inte prövar och betalar ut stödet. Om kommunen har fattat beslut om att en sökande uppfyller villkoren när det gäller utbild- ningsbakgrund, utbildningsbehov och ålder ska CSN således pröva övriga förutsättningar för att studiestartsstöd ska kunna lämnas. handlar om resterande villkor för att någon ska anses tillhöra målgruppen Därutöver ska myndigheten exempelvis också göra en behovs- prövning av stödet. CSN har dock, som framgår av avsnitt 7.3, invänt mot att CSN föreslås pröva sådana villkor som är kopplade till kravet på att en person måste vara anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmed- lingen för att kunna komma i fråga för stödet. förståelse för att detta blir en ny typ av fråga för CSN att pröva, men anser ändå att CSN bör vara ansvarig för denna del av prövningen. Denna bedömning gör regeringen bl.a. mot bakgrund av att CSN föreslås ta fram ett informationssystem där alla de uppgifter som är nödvändiga för att pröva om stöd kan beviljas bör finnas tillgängliga för myndigheten (se avsnitt 9.5). Som utvecklas närmare i avsnitt 9.5 och 9.6 föreslås kommunen kunna ta del av vissa befintliga uppgifter i studiestödssyste- met som inte omfattas av sekretess. Det följer dock av grundläggande principer för dataskydd att CSN inte kan inhämta uppgifter bara för att lämna ut dem till andra myndigheter, i nu aktuellt fall kommuner. uppgift om huruvida en person är anmäld som arbetssökande hos Arbets- förmedlingen kommer CSN således inte att kunna inhämta förrän det finns ett ärende om studiestartsstöd hos CSN. Regeringen anser därför att den lämpligaste ordningen är att CSN är ansvarig för denna del av pröv- ningen, som då innebär att uppgifterna kommer hanteras centralt av en Att CSN administrerar och betalar ut studiestartsstödet innebär också att de studerande kommer i kontakt med CSN, vilket kan lägga grunden för en naturlig övergång till studier med studiemedel. CSN:s hantering i övrigt ska ske på samma sätt som för studiemedel När CSN har genomfört sin prövning och fattat beslut fastställer myndigheten också stödets storlek och betalar ut stödet (se avsnitt 9.3). Hanteringen bör i övrigt, t.ex. vad gäller studieaktivitet, utbetalningskontroller, inkomstkontroller, återkrav m.m., ske på motsvarande sätt som för studiemedel. Likaså bör CSN:s möjlighet att hålla inne studiestartsstöd eller att lämna studiestartsstöd med lägre belopp till dess ett slutligt beslut om stödet har fattats, överensstämma men vad som gäller för studiemedel. Med anledning av vad CSN har föreslagit om vissa tidsgränser för beviljande av studiestartsstöd anser regeringen vidare att det i det fortsatta förordningsarbetet kan finnas skäl att beakta CSN:s synpunker om att studiestartsstöd, på motsvarande sätt som när det gäller studiemedel, bör få beviljas för högst i sänder och för högst före den kalendervecka då ansökan kom in till CSN. CSN bör ha en samordnande roll för studiestartsstödet Förutom att pröva, besluta, kontrollera och betala ut stödet, bör CSN ha en samordnande roll för studiestartsstödet. Detta innebär bl.a. att CSN bör utveckla ett webbaserat systemstöd som kan användas av kommunerna. Detta it-system har tre huvudsakliga uppgifter: att tillhandahålla information om individers studiestöd m.m., att vara ett handläggningssystem för studiestartsstödet och att hantera medelstilldelningen till kommunerna och andra budgetfrågor (se vidare avsnitt 9.5 och 11). Systemet bör också kunna användas för uppföljning av kommunernas rekryteringsarbete (se avsnitt 12). CSN bör även ha ett informationsansvar gentemot såväl kommuner och myndigheter som enskilda när det gäller studiestartsstödet. 9.3CSN ska betala ut studiestartsstödet och stödet kan förverkas under vissa förutsättningar Regeringens förslag: Studiestartsstödet ska betalas ut av CSN. Studiestartsstödet ska vara förverkat om den studerande inte inom en månad från starten av den tidsperiod som studiestartsstödet avser har styrkt att han eller hon bedriver studier. Styrks detta senare får studiestartsstöd betalas ut om det finns särskilda skäl. Studiestartsstödet ska också vara förverkat om en person avlider innan stödet har hunnit betalas ut. Regeringens bedömning: Utbetalning av studiestartsstöd bör göras i förskott. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget. () tillstyrker förslaget. CSN betonar att det är centralt att de studerande får tydlig information om att rätten till stöd kan förverkas . Skälen för regeringens förslag och bedömning: Studiestartsstöd bör Prop. 2016/17:158 göra det möjligt att hantera levnadsomkostnader . därför nödvändigt att stödet, på motsvarande sätt som gäller för studiemedel, betalas ut i förskott (jfr 3 kap. 39 § studiestödsförordningen). För att den allra första utbetalningen ska kunna göras bör det dock först vara styrkt att den studerande bedriver de studier för vilka stödet har beviljats (jfr 3 kap. 30 § första stycket studiestödslagen). Bestämmelser och rutiner för utbetalning av studiestartsstöd bör således motsvara vad som gäller inom studiemedelssystemet. För studiemedel gäller att rätten till studiemedel som regel är förverkad om den studerande inte före utgången av den tidsperiod som studiemedlen avser har styrkt att han eller hon bedriver studier (3 kap. 30 § tredje stycket studiestödslagen). För att resurserna ska kunna användas effektivt är det nödvändigt att den som beviljas studiestartsstöd styrker att studier bedrivs och får stödet utbetalt ganska omgående när studierna påbörjas. I annat fall, om en studerande är beviljad stöd men inte hämtar ut det, blir det svårt för kommunen att veta vilka resurser som återstår att fördela till andra. Kommunen måste ha kännedom om vilka resurser som används och vilka som inte kommer att användas. Särskilt i små kommuner skulle annars en stor del av resurserna kunna blockeras av personer som är beviljade stöd men inte påbörjar studierna. En studerande som beviljats studiestartsstöd bör därför, till skillnad från vad som gäller för studiemedel, styrka att studier bedrivs inom en månad från starten av den tidsperiod som studiestartsstödet avser. Om så inte sker, bör studiestartsstödet vara förverkat. CSN bör då ha möjlighet att ändra beslutet och de resurser som avsatts för individen bör kunna användas till andra som kan rekryteras till studier. Undantag bör dock göras om det finns särskilda skäl. Regeringen håller med CSN om att det är centralt att de studerande får tydlig information om bestämmelserna och förutsätter också att myndigheten informerar om dessa. I likhet med vad som gäller för studiemedel bör inte heller studiestartsstöd betalas ut om en person avlider (jfr 3 kap. 30 § fjärde stycket studiestödslagen). 9.4CSN behöver vissa uppgifter från andra för sin handläggning Regeringens förslag: I lagen om studiestartsstöd ska det finnas en upplysning om att regeringen eller den myndighet regeringen bestäm- mer kan meddela föreskrifter om att andra myndigheter ska vara skyldiga att lämna CSN de uppgifter som har betydelse för tillämp- ningen av lagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om en läroanstalts skyldighet att till CSN lämna de upp- gifter som är av betydelse för tillämpningen av lagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen.