prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Uppdraget ska slut- redovisas till . Organisationen för utredningar om oredlighet i forskning överlämnades betänkandet Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning (SOU 2017:10). Utreda- rens uppdrag var att undersöka behovet av en ny hantering av ärenden som rör utredning av ored- lighet i forskning och lämna förslag som säker- ställer en tydlig och rättssäker hantering av miss- tänkt oredlighet (dir. 2015:99). remissbehandlats och bereds inom . Översyn av organisationen för etikprövning av forskning En utredare har på uppdrag biträtt med uppgiften att se över och föreslå hur etikprövning av forsk- ning som avser människor ska organiseras med målet att genom nationell samordning skapa en effektivare hantering. Utredarens förslag utgör grunden för departementspromemorian En ny organisation för etikprövning av forskning (Ds 2016:46). Departementspromemorian har re- missbehandlats och bereds inom . Etisk granskning av klinisk läkemedelsprövning och rådet antog förordning (EU) nr 536/2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upp- hävande av direktiv /20/EG. Den utredare som biträtt med att se över och föreslå hur etikprövning av forsk- ning som avser människor ska organiseras hade också i uppdrag att analysera och föreslå vilka åtgärder som behövs med anledning av ovan nämnda EU-förordning när det gäller de svenska bestämmelserna om etikprövning av forskning som avser människor. Utredarens förslag utgör grunden för departementspromemorian Etisk granskning av klinisk läkemedelsprövning (Ds 2016:12). Departementspromemorian har remissbehandlats och bereds inom . En utredare har på uppdrag biträtt med uppgiften att föreslå en sammanhållen nationell rymd- strategi (dir. 2014:57). Detta resulterade i be- tänkandet En rymdstrategi för nytta och tillväxt (SOU 2015:75). Betänkandet har remissbehand- lats och bereds inom . Svensk forskning i internationell jämförelse Antalet publicerade artiklar från har ökat , men ökningen per capita har varit större i flera andra länder. med högre publicering per capita ökar mer med motsvaran- Även från kommer fler artiklar än från med motsvarande finansiering. Relativt de offentliga avsättningarna är antalet artiklar ändå jämförelsevis högt i och något högre än från exempelvis , och . När vetenskapligt genomslag mäts som andel- en artiklar som tillhör de högst citerade tillhör de 15 länder som pre- sterat högst 2016. Jämförbara länder presterar generellt bättre än . och som båda avsätter unge- fär samma resurser som mätt per capita uppnådde respektive 2016. Den ökade finansieringen i har inte heller fått genomslag i ökad andel artiklar bland de högst citerade. , och som alla avsätter mindre offentliga resurser för FoU har alla en svag ökning av andelen artiklar bland de högst citerade. minskar , medan många andra länder ökar sin publicering, vilket gör att mer forskning från andra länder än citeras. som länge haft en policy att rekrytera utländska forskare genom att ge goda villkor uppvisar en kraftig ökning av andelen artiklar som är bland de högst citerade. Andelen högt citerade artiklar i har varit , trots att finansie- ringen har ökat kraftigt . Den ökade finansieringen har alltså inte lyckats öka svensk forsknings genomslag mätt som andel högt citerade artiklar. Grundläggande forskning och dess förutsättningar har många uppdrag med ur- sprung i propositionen Forskning och innova- tion (prop. 2012/13:30). Dessa har inte bara inneburit en utökning av existerande verksamhet utan har i flera fall medfört upprättande av nya verksamhetsområden. Myndigheten har trots att uppdragen varit omfattande genomfört dessa väl. gör många utvärderingar och analyser av hög kvalitet, vilka är värdefulla som underlag för bedömning av forskningspolitiska insatser. Av särskild vikt är publice- ringen av Forskningsbarometern (VR1603). Den beskriver tillståndet för svensk forskning och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 baseras på data om finansiella resurser, personal och resultat som inte funnits samlade. Forskningsbarometern kommer att uppdateras regelbundet. utvecklar även samarbets- processer för att underlätta svenskt deltagande i europiska och internationella samarbeten. Här förväntas de nationella forskningsprogram som presenterades i propositionen Kunskap i sam- verkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50), varav två ska utvecklas av , spela en viktig roll. Det är tillfredsställande att jämställdheten mellan kvinnor och män i bi- dragsfinansiering har förbättrats. Myndighetens aktiva jämställdhetsarbete har sannolikt gett resultat. kvarstår utmaningen att bi- behålla och bygga på det arbete som redan har gjorts, bl.a. genom att utveckla könsuppdelad statistik för exempelvis forskningsinfrastruk- turer samt att undersöka varför män både söker och beviljas medel oftare än kvinnor, i synnerhet inom medicin och hälsa. Sammanfattningsvis ser regeringen positivt på verksamhet. Myndigheten ge- nomför sina uppdrag med goda resultat och bedriver ett kontinuerligt förbättringsarbete för att upprätthålla den höga kvaliteten i verksam- heten. Rymdverksamhet och användningen av rymd- teknik får en allt större betydelse i och globalt för utveckling av tjänster till nytta för samhället, bl.a. inom miljö- och klimat- övervakning, navigation och telekommunikation samt som källa för utveckling av teknik med ett bredare användningsområde. Svensk rymdforskning och rymdindustri håller hög internationell klass. Svensk rymdverk- samhet innehåller även en hög grad av innova- tion och förnyelse och rymdverksamhetens betydelse för miljö- och klimatforskningen är fortsatt stor. deltagande i det obligatoriska veten- skapsprogrammet inom möjliggör för svenska forskare att i samarbete med europeiska kollegor studera yttre rymden i projekt som är för kostsamma att genomföra med enbart natio- nell finansiering. Det är därför värdefullt för 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 mindre länder att delta i ESA:s arbete, liksom andra rymdsamarbeten som inom den euro- peiska vädersatellitorganisationen . () fortsätter med stor framgång att tillverka mycket kvalificerade instrument till många av världens största rymd- satsningar. accepterade en rad av IRF:s instrument i en omfattande utvärdering av instrumentkonstruktioner. In- strumenten kommer att ingå i några av ESA:s största satsningar där bl.a. ESA:s stora projekt (L-klass) JUICE (JUpiter ICy moons Explorer) till ingår. IRF:s framgångar inom rymdinstrumenttillverkning påvisar institutets och svensk rymdforsknings höga standard. IRF:s publicering av resultat i internationellt välrenommerade tidskrifter (t.ex. Science) har ökat ytterligare. IRF:s satsning på klimat- och atmosfärforsk- ning ligger väl i linje med de intentioner som presenterades i regeringens forsk- ningsproposition. Institutets ökade satsning på tillämpad forskning är positiv, eftersom den på ett konkret sätt visar samhällsnyttan av institu- tets verksamhet. Den europeiska spallationskällan (ESS) och röntgenljuskällan () European Spallation Source (ESS) och röntgen- ljuskällan () förväntas ge stor och långsiktig betydelse för konkurrenskraften hos svensk forskning och svenskt näringsliv. Som värd för anläggningarna har möjlighet att skapa en världsledande miljö med bas inom materialvetenskap. De unika möjlig- heterna vid ESS och i innebär att anläggningarna kan attrahera såväl enskilda forskare som högteknologiska företag i och från andra länder. bör dra nytta av ESS och så att anläggningarna utvecklas till sin fulla poten- tial. har därför ett uppdrag (U2014/03980/F) att stimulera det svenska del- tagandet kring uppbyggnaden och driften av ESS och att få nya användargrupper att utnyttja anläggningen. En särskild samordnare bistår i arbetet med ESS för att bl.a. underlätta att till fullo utnyttja ESS och som en nationell kunskaps- och innovationsmiljö för vår tids stora samhällsut- maningar. Sekretariatets delaktighet i slutförandet av Arktiska rådets arbete inom Scientific Coopera- tion Task Force (SCTF) kan leda till att de inter- nationella samarbetena inom forskning i och om underlättas. De arktiska staterna har utarbetat ett forskningssamarbetsavtal som avses ratificeras under det amerikanska ordförande- skapet 2015–2017. har tillsammans med framgångsrikt utfört en marin expedition till där bl.a. fokus låg på data- insamling kring havsbotten till stöd för ansökan till . Även viktiga provtagningar inom miljökemi, marin- geologi och atmosfärforskning ingick i expedi- tionen. En positiv effekt av moderniseringsarbetet på naturvetenskapliga station är att intresset ökat från forskare att besöka stationen. Mot ett öppet vetenskapssystem Lärosätena, Kungl. och Vetenskaps- rådet har fortsatt att driva utvecklingen mot ett öppet vetenskapssystem, dvs. ett system där vetenskaplig kunskap av alla slag är öppen för alla så tidigt som det är praktiskt möjligt i forskningsprocessen. Bilden av nuläget är dock otydlig och behöver förbättras för att fler delar av vetenskapen ska kunna utvecklas till innova- tioner eller som underlag för andras innovativa näringsidkande. kan öka transparensen kring forskningsprocesserna, öka samarbeten i och kring forskningsprocesser, skapa bredare förståelse av vad samhälleligt värdeskapande innebär samt studera detta värdeskapande och öka incitamenten för forskare själva att formulera sin forskning med större hänsyn till en utomakademisk publik. har i samråd med Veten- skapsrådet möjligheter att ge en tydlig bild av svensk forskning med hjälp av databasen . SwePub innehåller information om den vetenskapliga produktionen från uni- versitet och lärosäten, som är viktig för att visa den svenska utvecklingen mot ett öppet veten- skapssystem, dvs. hur mycket av forsknings- processen som är öppet tillgänglig. Svenska aktörer fortsätter att göra väl ifrån sig i den europeiska konkurrensen om forsknings- medel från ramprogrammet Horisont 2020. För hela ramprogrammet, som genomförs 2014– 2020, är rambudgeten ca . Även om det är en bra bit under EU:s budgetar vad gäller regional- och sammanhållningspolitiken samt jordbrukspolitiken, så är ramprogrammet för forskning det tredje största programmet budgetmässigt. står för av EU:s budget. Inom forskningsprogrammet får , genom finansierade projekt, tillgång till av medlen i budgeten för Horisont 2020. Fördelningen av medlen till olika svenska aktörer speglar rätt väl det svenska forsknings- och innovationssystemet. Nivån på de medel som satsas nationellt har visat sig vara en viktig förklaring till varför vissa länder lyckas bättre än andra inom rampro- grammet. Då tillhör de länder i världen som per capita satsar mest på forskning och ut- veckling har svenska aktörer bra grundförut- sättningar. Även satsningarna på strategiska forskningsområden och strategiska innovations- områden har skapat goda förutsättningar för ett högt deltagande i ramprogrammet. En fortsatt hög nivå av deltagande och därmed hög andel av tillgängliga EU-medel som går till beror således i stor utsträckning på hur investeringar görs på nationell nivå. har bilaterala avtal om forsknings- samarbete med flera länder. Samarbetet med dessa har intensifierats . Svenska myndigheter och forskningsutförare har genomfört flera insatser för att stärka det inter- nationella samarbetet. Arbetet med dessa sats- ningar bör fortsätta. Genom deltagande i EU:s aktiviteter avseende internationella samarbeten öppnas en möjlighet för samarbeten med fler länder, vilket är särskilt intressant avseende de tillväxtländer där närmare samarbeten nu saknas. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 8.4Den årliga revisionens iakttagelser Regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och har fått revisionsberättelse med upplys- ning av särskild betydelse avseende sina års- redovisningar . har uppmärksammat att nämn- derna i årsredovisningen redovisar ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksam- heten för etikprövning av forskning som avser människor. Nämnderna har på grund av otydlig- het i den ekonomiska styrningen inte getts möj- lighet att nå upp till det ekonomiska målet. Frågan om huruvida avgifterna för prövning av ansökan om etikprövning av forskning bör höjas för att uppnå full kostnadstäckning bereds inom . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ska vara en ledande kunskapsnation när det gäller utbildning, forskning och innovation. Genom utbildnings- och forskningspolitiken lägger vi tillsammans grunden för ett starkt samhällsbygge och en fortsatt utveckling av den svenska modellen. Ett starkt utbildningssystem möjliggör ett livslångt lärande. Det ska starta i en förskola av hög kvalitet och fortsätta i en jämlik kunskapsskola med behöriga och kompetenta lärare som ger våra barn och unga en god grund att stå på. Det ska finnas goda möjligheter att komplettera sin utbildning i vuxen ålder samt att studera vidare under hela livet och i hela landet. Utbildning och bildning ger kunskaper och perspektiv som möjliggör personlig utveckling och skapar förutsättningar för ett aktivt deltagande i ett demokratiskt samhälle. Alla barn, unga och vuxna ska ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av sociala och ekonomiska förhållanden, ålder, könstillhörighet och funktionsnedsättning. har internationella kunskapsmätningar visat att elevernas kunskaper i svensk skola förbättras. I de flesta grupper ökar även andelen elever som lämnar med behörighet till gymnasieskolan. har ojämlikheten i skolan ökat och är alltjämt en prioriterad fråga för regeringen. Barn och elever ska lära sig mer och alla skolor ska vara bra skolor. Den svenska skolan ska utjämna socioekonomiska skillnader och ge alla människor möjlighet att utvecklas till sin fulla potential. För att kunskaperna ska fortsätta öka och ojämlikheten i skolsystemet brytas krävs fler reformer. Regeringen presenterar därför i denna proposition bl.a. förslag utifrån Skol- kommissionens slutbetänkande som innebär att resurserna till skolan i större utsträckning fördelas efter behov och därmed bidrar till att nå målet om en jämlik kunskapsskola. Läraryrkets attraktivitet måste öka. Alla barn och elever ska få möta kompetenta förskollärare och lärare som har tid och rätt förutsättningar att undervisa och utveckla sin profession. Lärarna är nyckeln till att höja kunskaps- resultaten i skolan. De är avgörande för att skapa studiero i klassrummet och stödja våra barn och unga så att ingen elev lämnas efter men ingen heller hålls tillbaka. En modern och ambitiös utbildningspolitik skapar förutsättningar för att ta till vara allas kompetens likväl som möjligheter för alla att skaffa sig ny kompetens. Genom utbildning som ger rätt kompetenser ökar möjligheten till etablering på arbetsmarknaden och till omställning under arbetslivet, vilket medför att fler kan bidra till vårt gemensamma samhälls- bygge. Investeringar i utbildning säkerställer kompetensförsörjningen i privat och offentlig sektor och möjliggör att kan fortsätta konkurrera med kompetens, inte med låga löner. ska vara ett av världens främsta forskningsländer. Genom långsiktiga investe- ringar i forskning möter vi våra gemensamma samhällsutmaningar genom ny kunskap. ska satsa strategiskt för att behålla sin position som ledande forskningsnation och ta sikte på utmaningar inom områden som klimat, hälsa, digitalisering och migration. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Med utbildning och forskning kan möta samhällets utmaningar och fortsätta leda en omställning till en hållbar utveckling. satorisk resursfördelning samt problem med segregation och ojämlikhet. menar att förutsättningarna för hög kvalitet i undervisningen behöver stärkas och utjämnas i hela skolsystemet för att förbättrade kunskaper och en stärkt likvärdighet ska kunna uppnås. 9.2Alla skolor ska vara bra skolor Regeringen delar kommissionens bild av Var du bor eller vilken skola du går i ska inte avgöra din framtid. Alla skolor ska vara bra skolor. Resurser ska prioriteras och fördelas så att hänsyn tas till de skolor och elever med störst behov. Grundläggande förändringar behövs för att säkerställa en jämlik skola. nuläget i skolan. Betänkandet har remitterats och medel avsätts för flera insatser i denna budget- proposition. Utöver det nya statliga stödet för stärkt likvärdighet föreslår regeringen att medel avsätts för att kompensera kommunerna för genomförande av skollags- och läroplans- förändringar utifrån förslag. drar slutsatsen att många huvudmän behöver stöd i bl.a. uppföljning och 9.2.1Skolkommissionen – för en jämlik utveckling av skolverksamheten. För att regeringens mål om en jämlik kunskaps- skola ska nås krävs att resurserna till skolan förstärks och i större utsträckning fördelas efter behov. Jämlikheten i skolan har försämrats , vilket bl.a. har synliggjorts genom att skillnader i resultat mellan skolor har ökat liksom sociala faktorernas betydelse för resultaten. Regeringen föreslår därför nu en kraftig förstärkning av den statliga finansieringen av skolan i enlighet med förslag från den skol- kommission som regeringen tillsatte 2015. Med en infasning föreslås att avsätts för syftet. Det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Bidraget ska vara villkorat så att de tillförda medlen leder till ökade insatser för jämlikhet, kunskaps- utveckling och kvalitet i verksamheten. Redan i vårändringsbudgeten 2017 föreslog regeringen en förstärkt investering i de mest utsatta grundskolorna genom att införa en jämlikhets- peng för att öka andelen elever behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Regeringen föreslår att ytterligare medel för detta ändamål avsätts . I slutbetänkande (SOU 2017:51), som lämnades , läggs en rad förslag fram som är väl förankrade i forskningen och bland de som arbetar i skolan. nulägesanalys visar på svagheter i skolans styrning, bl.a. i form av en splittrad ansvarsfördelning, otillräcklig kompen- tillsatt en utredning som ska göra en översyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet, inklusive ansvarsfördelningen och organise- ringen av myndigheterna på skolområdet i syfte att skapa en mer ändamålsenlig myndighets- struktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. Som ett led i regeringens förbättrade styrning av skolan behövs också en översyn för att t.ex. lägga samman eller förenkla de riktade stats- bidragen. identifierar även ett antal problem i den nuvarande styrningen av gymnasieskolan som enligt kommissionen leder till brister i kompetensförsörjningen samt till ett ineffektivt resursutnyttjande. Regeringen avser att se över behovet av ändrad styrning av den gymnasiala utbildningen. 9.2.2Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner Utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (U 2016:06), som arbetar i dialog med de som medverkar i den nationella samlingen för läraryrket, har till uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimations- reglerna. Ett delbetänkande överlämnades (SOU 2017:51) och remitteras . I delbetänkandet redovisades de delar av uppdraget som rör justeringar av legitimations- och behörighetsreglerna, upp- draget att utreda om förskolechefer i förskolan bör benämnas rektorer i skollagen och uppdraget att se över hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras. Frågan om att en äldre examen på högskolenivå avsedd för arbete enbart i fritidshemmet ska vara behörighetsgivande och kunna ligga till grund för legitimation är viktig för regeringen. Vidare anser regeringen att det är viktigt med ett starkt pedagogiskt ledarskap i förskolan. En del i detta är att den som leder och samordnar det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor. En annan viktig del i arbetet med att göra lärar- och förskolläraryrkena mer attraktiva och att åstadkomma en ökad professionalisering av yrkena är att minska förskollärares, lärares och rektorers administra- tiva arbetsbörda. I utredningens slutbetänkande, som ska redovisas , ska utred- ningen ta ställning till vilken form som bäst lämpar sig för behörighetsgivande fortbildning och om sådan utbildning bör bli permanent, se över karriärvägsreformen samt hur arbets- situationen för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer kan förbättras. 9.2.3Ökad insyn i skolor Regeringen bedömer i enlighet med vad som är överenskommet med Moderata samlingspartiet, , Liberalerna och Kristdemo- kraterna genom betänkande Friskolorna i samhället (SOU 2013:56), samt senare i överenskommelse med , att det finns behov av ökad insyn i skolorna. har i betänkandet Det stämmer! Ökad transparens och mer lika villkor (SOU 2016:66) bland annat föreslagit bestämmelser som reglerar hur huvudmännen ska redovisa jämförbar ekonomisk information på skolenhetsnivå. Utredningen har även lämnat förslag till ändringar i bestämmelser om beräkningen av bidrag till enskilda huvudmän inom skolväsendet. För att öka allmänhetens insyn i fristående förskolor och skolor samt i privat anordnad vuxenutbildning anser regeringen att offentlig- hetsprincipen bör göras tillämplig i dessa verk- samheter. Som grund för ett införande finns förslagen från Utredningen om offentlig- hetsprincipen i fristående skolor (SOU 2015:82) 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 samt från Utredningen om ökad insyn i välfärden (SOU 2016:62). Vidare har, i enlighet med friskole- överenskommelsen, lämnat förslag om införande av ägar- och ledningsprövning bl.a. av huvudmän för fristående förskolor och skolor (SOU 2015:7), vilka har vidareutvecklats av (SOU 2016:78). Regeringen avser att under innevarande riksdagsår återkomma med förslag med anledning av ovan nämnda förslag från och från utredningar- na om införande av offentlighetsprincipen i privat anordnad skollagsreglerad verksamhet, samt från när det gäller införande av ägar- och ledningsprövning i fristående förskolor och skolor. 9.2.4Förskolan är starten på det livslånga lärandet Förskolan spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. För att stärka förskolan har regeringen bl.a. beslutat om åtgärder för en stärkt profession. Det inkluderar bl.a. Läslyftet och fortbildning inom de nationella skolutvecklingsprogrammen. Förskolan är också en del av Samverkan för bästa skola där erbjuder stöd till utvecklingsinsatser för att höja kvaliteten hos utvalda förskolor. Regeringen har gett i uppdrag att göra en översyn av förskolans läroplan. Dagens läroplan är och behöver utvecklas för att på bästa sätt ge stöd i arbetet, så att alla barn får tillgång till en undervisning av hög och likvärdig kvalitet. Öppen förskola och svenskundervisning Förskolan lägger grunden för barnets fortsatta lärande och spelar en viktig roll för barns utveckling. Nyanlända barn och barn med utländsk bakgrund deltar i lägre grad i förskola än barn till inrikes födda föräldrar. Regeringen vill satsa på att öka nyanlända barns deltagande i förskola för att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten samt påskynda etableringen för utrikes födda kvinnor. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 föreslår regeringen att resurser avsätts för att Kommuner och Landsting ska kunna sprida goda exempel och ge kommuner vägledning i hur de kan samordna öppen för- skola och insatser i bl.a. svenska under föräldra- ledigheten. Syftet är att ge en introduktion till förskola som föräldrar får stöd i språkinlärning och etablering i samhället. kompetens inom förskola och skola kan organiseras på bästa sätt för att skapa tillgängliga lärmiljöer för alla barn och elever. Skolan behöver bli bättre på att stötta elever med ADHD och andra neuropsykiatriska svårigheter. av barn och unga har någon form av neuropsykiatrisk funktionsnedsättning, vilket kan innebära en till två elever i varje klass.