prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Ökningen är störst i åldersgruppen 75–för kvinnor och i åldersgruppen eller äldre för män. I de åldersgrupper som är störst, upp till , ökar kvinnors individuella disponibla inkomst mer än männens. Förslaget kommer därför att bidra till att öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Diagram 6.3 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst till följd av förslaget om sänkt skatt för pensionärer för personer efter kön och åldersgrupp, 2018 Anm.: Avser individer vars individuella disponibla inkomst förändrats med . Källa: och egna beräkningar. Effekter för myndigheter och företag En förstärkning av det förhöjda grundavdraget för pensionärer medför endast marginella förändringar för och ingår i den anpassning som görs på grund av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. För företagen bedöms förslaget inte få några effekter. 6.2.5Ytterligare sänkningar av skatten för pensionärer Regeringens bedömning: Skatten för pensionärer bör sänkas ytterligare så att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension i sin helhet är borttagen till 2020. Den återstående skattesänkningen bör göras i två steg med den första sänkningen 2019 och den andra 2020. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har tidigare uttalat att skillnaden i beskattning mellan lön och pension bör tas bort i sin helhet, men att det av kostnadsskäl måste ske i flera steg. Regeringen bedömer att det finns utrymme i de offentliga finanserna för att ta de sista stegen så att skillnaden i beskattning i sin helhet är borttagen till 2020. Skatten för pensionärer bör därför sänkas ytterligare. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 återstående skattesänkningen bör göras i två steg med den första sänkningen 2019 och den andra 2020. kommer att remittera ett förslag om ytterligare sänkning av skatten för pensionärer. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. 6.3Sänkt skatt för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning 6.3.1Ärendet och dess beredning Inom har en promemoria utarbetats med förslag om att en skattereduktion ska införas för inkomster i form av sjuk- ersättning och aktivitetsersättning. En samman- fattning av promemorian finns i bilaga 5, avsnitt 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 5, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5, avsnitt 3. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Fi2017/01367/S1). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5, avsnitt 5. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. 6.3.2Bakgrund och gällande rätt Sjukersättning och aktivitetsersättning är kontantförmåner inom sjukförsäkringen. För att ha rätt till sjukersättning ska den försäkrades arbetsförmåga vara stadigvarande nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Sjukersättning kan utges som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels ersättning, beroende på hur mycket arbetsför- mågan är nedsatt. Sjukersättning kan, enligt gällande regler, beviljas det år då den försäkrade fyller i fråga om hel sjuk- ersättning och från och med den månad då den försäkrade fyller i fråga om övriga förmåns- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Sjukersättning lämnas längst till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller . Sjukersättning kan betalas ut i form av inkomstrelaterad ersättning och garanti- ersättning. Garantiersättning betalas ut till personer som under en ramtid haft låga eller inga förvärvsinkomster. Garantinivån vid hel ersättning från och med den månad då den försäkrade fyller är 2,40 prisbasbelopp () fram till och därefter 2,45 prisbasbelopp (). För tid före den månad då den försäkrade fyller varierar garantinivån i förhållande till den försäkrades ålder mellan 2,10 och 2,35 prisbasbelopp fram till och därefter mellan 2,15 och 2,40 prisbasbelopp. Högsta möjliga inkomstrelaterad sjukersättning är . Aktivitetsersättning beviljas unga försäkrade som har en långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmågan ska vara nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan ned- sättning av den fysiska eller psykiska prestations- förmågan under . Aktivitets- ersättning kan tidigast beviljas det år då den försäkrade fyller och är alltid tidsbegränsad. Den kan ges under högst i taget, dock längst till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller . Rätt till aktivitetsersättning har också en försäkrad som är och som på grund av funktionshinder ännu inte avslutat sin utbildning på grundskole- eller gymnasienivå. För dessa personer görs ingen prövning av arbetsförmågans nedsättning. Även aktivitets- ersättning kan betalas ut i form av inkomst- relaterad ersättning och garantiersättning. Aktivitetsersättning beräknas på motsvarande sätt som sjukersättning. mottog ca 290 000 personer sjukersättning och nästan 40 000 personer aktivitetsersättning. Även om sjukersättning och aktivitets- ersättning inte alltid grundar sig på förvärvs- inkomster av tjänst, ska de tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst (11 kap. 30 § tredje stycket inkomstskattelagen [1999:1229], förkortad IL). I beskattningshänseende görs ingen skillnad på om ersättningen lämnas på garantinivå eller är inkomstrelaterad. Regeringens förslag: En skattereduktion införs för personer med sjukersättning och aktivitets- ersättning. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet av de remiss- instanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. () ställer sig bakom förslaget med den huvudsakliga motiveringen att alla förvärvs- inkomster bör beskattas lika. , Unga och Vuxna med utvecklingsstörning anser att förslaget är ett steg i rätt riktning även om det skulle krävas kraftigare tag för att utrota fattigdomen bland förbundets målgrupp. , , Förvaltnings- rätten i , Kammarrätten i , och Statskontoret har inte några synpunkter på förslaget. framhåller att en sänkning av skatten för sjukpensionärer som finansieras av en ökning av skatten på arbete inte gynnar statsförvaltningens långsiktiga kompetensförsörjning, men har i övrigt inga synpunkter på förslaget. delar promemorians uppfattning att en arbetsutbudseffekt av skatteförändringen sannolikt blir begränsad och har därmed inga invändningar i sak mot förslaget. bedömer att effekterna av den före- slagna skattereduktionen på arbetsmarknads- utbudet är begränsad men varnar för att stegvis minskade skillnader i inkomster mellan syssel- satta och andra kan vara förenade med minskade incitament att delta i arbetskrafts- utbudet. , , Srf konsulterna, och avstyrker förslaget. Dessa instanser, samt politisk utvärdering, anser att ersättningsnivåerna i sjukersättningen och aktivitetsersättningen borde höjas i stället för att en skattereduktion införs. anser att en ny skattereduktion komplicerar skattesystemet och gör det mindre transparent. tycker också att förslaget ger ett mer komplext skatte- system. Srf konsulterna anser att en ökad disponibel inkomst för personer med sjuk- ersättning och aktivitetsersättning inte bör ske genom att det tillskapas komplicerade skatte- regler. anser vidare att det saknas argumentation kring varför det finns större skäl till höjd ekonomisk standard beträffande just sjukersättning och aktivitets- ersättning än beträffande andra bidrags- inkomster. Även TCO anser att det saknas ett resonemang om beskattning av sjukersättning och aktivitetsersättning i förhållande till för- äldraförsäkring, arbetsskadeförsäkring, arbetsl- öshetsförsäkring, kollektivavtalade ersättningar och pensionsinkomster för personer . TCO för också fram att det med förslaget skapas en helt ny modell för beskattning av en specifik inkomst. Skälen för regeringens förslag: För arbetsinkomster erhålls en skattelättnad i form av en skattereduktion, jobbskatteavdraget. För de som vid beskattningsårets inträde har fyllt finns en skattelättnad i form av förhöjt grundavdrag. Inkomster i form av sjukersättning och aktivitetsersättning omfattas inte av någon av dessa skattelättnader, vilket medför ett högre skatteuttag på dessa inkomster. Även av fördelningspolitiska skäl finns det anledning att införa en skattelättnad för sjukersättning och aktivitetsersättning. Personer som har sin försörjning av sjukersättning och aktivitets- ersättning har i högre utsträckning en låg ekonomisk standard jämfört med befolkningen som helhet. Sjukersättningen och aktivitets- ersättningen är därtill ofta en långvarig försörj- ningskälla varför det bedöms som angeläget att sänka skatten på dessa inkomster. Skattesänk- ningen föreslås ges i form av en skattereduktion. Flera remissinstanser anför att det vore lämpligare att höja ersättningsnivån i sjuk- ersättningen och aktivitetsersättningen. Regeringen bedömer dock att en skatter- eduktion bör införas eftersom denna möjliggör en större ökning av den disponibla inkomsten för personer som har en högre kommunal- skattesats och därmed lägre inkomst efter skatt. Vidare innebär ett införande av en skatte- reduktion att skillnaden i beskattning minskar mellan arbetsinkomst och sjukersättning respektive aktivitetsersättning. Regeringen anser därför att övervägande skäl talar för att införa en skattelättnad för att utjämna skillnader i beskattning av olika inkomster. Regeringen har förståelse för synpunkterna om att förslaget ökar komplexiteten och endast tar sikte på en viss typ P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 av inkomst men anser att dessa inte är så avgörande att förslaget inte bör genomföras. En alternativ utformning av skattelättnaden hade kunnat vara ett förhöjt grundavdrag, som det personer som är eller äldre vid beskattningsårets ingång omfattas av. En skatte- reduktion kan dock, till skillnad från ett förhöjt grundavdrag, utformas så att den i större utsträckning bara minskar skatteuttaget på sjukersättningen och aktivitetsersättningen och inte övriga beskattningsbara inkomster. 6.3.4Vilka som kan få skattereduktion Regeringens förslag: De som är obegränsat skattskyldiga under någon del av året har rätt till skattereduktion. Sådan rätt till skattereduktion har också de som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3 inkomstskattelagen, om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt tagit upp denna fråga. Skälen för regeringens förslag beskattningsrätt och obegränsat skattskyldiga beskattningsrätt avgränsas genom att man skiljer mellan obegränsat och begränsat skattskyldiga. Obegränsat skattskyldiga är personer som är bosatta eller vistas stadigvarande i eller har väsentlig anknytning till . Övriga personer som är skattskyldiga i är begränsat skattskyldiga. Den obegränsade skattskyldigheten omfattar alla inkomster oavsett var någonstans i världen dessa inkomster härrör från. Den begränsade skattskyldigheten omfattar bara vissa inkomster med speciellt stark anknytning till . På liknande sätt som när det gäller grund- avdraget enligt 63 kap. 2 § IL och skatte- reduktion för hushållsarbete enligt 67 kap. 11 § IL bör regleras att den som är obegränsat P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 skattskyldig under någon del av beskattningsåret har rätt till skattereduktionen för sjukersättning och aktivitetsersättning. För situationen när en person varit obegränsat skattskyldig under del av året, se avsnitt Skattereduktionens storlek nedan. Särskilt om begränsat skattskyldiga En person som uppbär sjukersättning kan i vissa fall fortsätta att få ersättningen utbetald efter en flytt utomlands. Inkomstrelaterad sjukersättning lämnas vid utlandsvistelse så länge rätten till förmånen består (6 kap. 16 § socialförsäkrings- balken). För tid då en försäkrad inte vistas i ett land som ingår i Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet eller i kan sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garanti- ersättning lämnas så länge bosättningen i består (5 kap. 13 och 14 §§ socialförsäkrings- balken). Dessutom kan sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning i vissa fall lämnas vid utlandsvistelse i så länge rätten till förmånen består. Frågan kan således uppkomma hur den nu aktuella skattereduktionen ska behandlas vid en utlandsflytt. Enligt svensk rätt beskattas inte personer som är bosatta utomlands, och som uppbär tjänste- inkomster och liknande från , enligt bestämmelserna i inkomstskattelagen, utan enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, förkortad SINK. SINK är en definitiv källskatt som tas ut med en fast procentsats på bruttoinkomsten. För vissa ersättningar, däribland aktivitetsersättning och sjukersättning enligt socialförsäkringsbalken, gäller dock att inkomsten är skattepliktig enligt SINK först när den överskrider en viss gräns (5 § första stycket 4 SINK). Generellt sett är en beskattning enligt SINK fördelaktigare än en beskattning enligt inkomst- skattelagen. I vissa fall kan dock den omständlig- heten att inga avdrag eller skattereduktioner ges medföra att en beskattning enligt SINK blir mindre fördelaktig än en beskattning enligt inkomstskattelagen. Det finns därför en möjlighet för en skattskyldig som omfattas av SINK att i stället välja beskattning enligt inkomstskattelagen. Enligt 4 § SINK gäller att den som begär att vara skattskyldig enligt inkomstskattelagen undantas från skattskyldig- heten enligt SINK. Personen blir då begränsat skattskyldig i inkomstslaget tjänst för samtliga inkomster som anges i 5 § SINK med undantag för inkomster som anges i 6 § 1, 4 och 5 SINK (3 kap. 18 § första stycket 1 IL). Personen får betala kommunalskatt enligt en för riket genom- snittlig kommunalskattesats. En begränsat skattskyldig person som väljer att bli beskattad enligt inkomstskattelagen i stället för enligt SINK har möjlighet att få avdrag och skatte- reduktioner. För vissa av avdragen och skattereduktionerna i inkomstskattelagen gäller samma regler som för en obegränsat skattskyldig person. För andra avdrag och skattereduktioner, såsom grundavdraget (63 kap. 2 § andra meningen IL) jobbskatteavdraget (67 kap. 5 § andra meningen IL) och skattereduktionen för hushållsarbete (67 kap. 11 § första stycket 3 IL), gäller att även begränsat skattskyldiga kan utnyttja reduktionerna om deras överskott av förvärvsinkomster i och andra länder uteslutande, eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i (se även prop. 2007/08:24, avsnitt 6). Det är således fråga om en vedertagen reglering och det föreslås här att motsvarande ska gälla för skatte- reduktionen för sjukersättning och aktivitets- ersättning. Förslaget föranleder att en ny paragraf, 67 kap. 9 a § IL, införs, se avsnitt 3.13. Regeringens förslag: Underlaget för skatte- reduktionen utgörs av sjukersättning och aktivitetsersättning enligt socialförsäkrings- balken som betalats ut under beskattningsåret och som ska tas upp till beskattning enligt inkomstskattelagen. En utländsk ersättning enligt lagstiftning om social trygghet som betalas ut enligt grunder som är jämförbara med vad som gäller för sjukersättning och aktivitetsersättning ska på begäran av den skattskyldige medräknas i underlaget för skattereduktionen om ersättningen tas upp till beskattning i . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anför att det inte finns någon uttrycklig reglering om att motsvarande utländska ersättningar ska tas upp P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 till beskattning och skatteplikten för dessa beskattning (11 kap. inkomster får i stället hävdas med stöd av 10 kap. meningen IL). Eftersom ersättningen således är 2 § 2 IL. anser vidare att om det nu skattebefriad bör den heller inte ingå i underlaget införs en möjlighet till skattereduktion för en för den nu aktuella skattereduktionen. utländsk ersättning bör också en direkt mot den bakgrunden specificeras att det endast är sjukersättning och aktivitetsersättning som anser att det finns en osäkerhet kring vilka ska tas upp till beskattning enligt inkomstskatte- utländska ersättningar som ska anses motsvara lagen som ingår i underlaget. Enligt 34 kap. 14 § socialförsäkringsbalken ska vilket kommer kräva ett aktivt handlande från utbetalas från samordnas med Således ska från inkomst- relaterad sjukersättning och aktivitetsersättning Skälen för regeringens förslag sådana förmåner räknas av som lämnas till den försäkrade enligt utländsk lagstiftning och som Sjukersättning och aktivitetsersättning enligt motsvarar sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning eller som utgör pension vid invaliditet. Som beskrivits ovan kan sjukersättning och medför att en enskild får sin sjukersättning eller aktivitetsersättning utgå dels på garantinivå, dels aktivitetsersättning minskad på grund av mot- svarande utländsk förmån. utgå som hel, tre fjärdedels, halv eller en utgörs av utbetald sjukersättning eller aktivitets- Mot bakgrund av att ersättning enligt socialförsäkringsbalken medför skattereduktionen bör vara så smidig och lätt det att en utländsk förmån som minskat som möjligt för såväl den enskilde som utbetalningen inte medräknas i underlaget för tillämpande myndigheter bör underlaget för Om den avräknade utländska skattereduktionen utgöras av den sjukersättning ersättningen ska beskattas i bör den dock och aktivitetsersättning enligt socialförsäkrings- i vissa fall få räknas med i underlaget. balken som utbetalats under beskattningsåret. Det medför t.ex. att en enskild som har halv Utländsk ersättning som är att jämföra med sjukersättning och arbetar kommer att få sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt både den nu aktuella skattereduktionen för sin sjukersättning och jobbskatteavdraget för sina Det kan finnas situationer när en utländsk Däremot kan en och samma förmån, som motsvarar sjukersättning eller inkomst inte ge rätt till båda skattereduktionerna (jfr 36 kap. 9 § socialförsäkringsbalken). balken, tas med vid en flytt till . enlighet med kontantprincipen är det sjuk- också finnas andra situationer när en person som ersättning och aktivitetsersättning som betalats är bosatt och skattskyldig i får utbetalat ut under det aktuella beskattningsåret som ingår en förmån som motsvarar sjukersättning eller i underlaget för skattereduktionen, oavsett aktivitetsersättning från utlandet. vilken tidsperiod ersättningen avser. rätthålla likformighet i skattesystemet och av Den som har sjukersättning eller aktivitets- rättviseskäl bör en utländsk ersättning enligt ersättning kan prova att arbeta och fortfarande lagstiftning om social trygghet och som betalas ha kvar rätt till sin ersättning utan att den betalas ut enligt grunder som är jämförbara med vad Det kallas vilande ersättning. som gäller för sjukersättning och aktivitets- kassan får dock besluta att en försäkrad som ersättning medräknas i underlaget för den nu aktuella skattereduktionen om den ska tas upp aktivitetsersättning helt eller delvis har förklarats till beskattning i . Att knyta rätten till vilande, ska få ett belopp som skattereduktion till att få specifikt svenska motsvarar av den sjukersättning eller aktivitetsersättning som har förklarats vilande och aktivitetsersättning skulle innebära att (36 kap. 18 § personer som uppbär sådana ersättningar ersättning som betalas ut med stöd av 36 kap. behandlas förmånligare än personer som uppbär 18 § socialförsäkringsbalken ska inte tas upp till jämförbara ersättningar från andra länder. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 skulle medföra en indirekt diskriminering av mottagaren av ersättningen är bosatt, så kallad andra länders medborgare som riskerar att I dessa fall är hindra den fria rörlighet för personer som som källstat förhindrat att beskatta de relevanta förutsätts enligt fördraget om Europeiska Omvänt, om skatteavtalet mellan unionens funktionssätt och avtalet rörande och landet ifrån vilken förmånen betalas Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. ut ger det utbetalande landet beskattningsrätten sådan bestämmelse som den nu aktuella om till förmånen medför det att det är det jämställande av svensk och utländsk ersättning utbetalande landets skatteregler som blir finns också i 3 § lagen (2008:826) om skatte- tillämpliga på förmånen. Det bör därför för- reduktion för fastighetsavgift. tydligas att det är utländsk ersättning enligt Regeringen delar inte de farhågor som Srf lagstiftning om social trygghet som betalats ut konsulterna uttryckt kring vilka utländska enligt grunder som är jämförbara med vad som ersättningar som ska anses motsvara sjuk- gäller för sjukersättning och aktivitetsersättning ersättning respektive aktivitetsersättning. som efter begäran ska räknas med i underlaget om anser regeringen att det inte går att för skattereduktionen om ersättningen tas upp uttömmande räkna upp vad som kan utgöra en till beskattning i . jämförbar förmån utan att det i stället får I 10 kap. IL finns grundläggande bestäm- överlämnas till rättstillämpningen att ytterst melser för inkomstslaget tjänst. I 10 kap. 2 § IL avgöra, med beaktande av bl.a. syftet med definieras i sex punkter vad som, utöver vad som Det bör i förekommande fall vara den anges i 1 §, avses med tjänst. skattskyldiges ansvar att visa att ersättning som följer att livränta, periodiska understöd eller vederbörande fått är av sådant slag att den är liknande periodiska inkomster som inte är jämförbar med svensk sjukersättning eller ersättning för avyttrade tillgångar ska behandlas Det får vidare anses rimligt att det krävs en begäran av den skattskyldige till till bl.a. 11 kap. 30 § tredje stycket IL. för att den utländska ersättningen hänvisade bestämmelsen regleras sjukersättning ska medräknas i underlaget (se vidare nedan och aktivitetsersättning enligt socialförsäkrings- under avsnitt Särskilda frågor när det gäller Frågan uppkommer om det såsom föreslagit bör införas ett uttryckligt tillägg att även motsvarande utländska ersätt- Särskilt om beskattning i ningar ska tas upp, t.ex. i 11 kap. 30 § tredje Regeringen anser att ett sådant tillägg regleras i skatteavtal. framstår som överflödigt. I 2 kap. 2 § IL anges skatteavtal med nära 90 länder. att de termer och uttryck som används i lagen huvudsak modellavtal som förebild. omfattar motsvarande utländska företeelser om innehåller dock ingen bestämmel- det inte anges eller framgår av sammanhanget att se som särskilt reglerar beskattningsrätten för bara svenska företeelser avses. 10 kap. 2 § IL är inte begränsad till svenska föranlett att anta en policy som innebär företeelser och de utländska inkomster som att den stat som utbetalar en förmån från motsvarar sjukersättning och aktivitetsersättning socialförsäkringssystemet också ska ha primär enligt socialförsäkringsbalken torde vara att anse beskattningsrätt till förmånen, så kallad källstats- som skattepliktiga med stöd av den bestäm- Den svenska policyn bygger på Tilläggas kan att det utifrån skatte- synsättet att inbetalaren skattemässigt får dra av avtalens synvinkel är oväsentligt med stöd av de avgifter som finansierat socialförsäkringen i vilken bestämmelse som motsvarande utländska Eftersom skatteavtal emellertid är ersättningar är skattepliktiga. resultatet av en förhandling mellan staterna, har grunden anser regeringen att det föreslagna den svenska policyn inte fått genomslag i alla tillägget inte behöver genomföras. skatteavtal, med följden att beskattningen av ningen av frågan kan dock behöva följas. reglerad i det svenska avtalsnätet. avtal som innebär att socialförsäkringsersätt- Förslaget föranleder att en ny paragraf, 67 kap. ningar endast får beskattas 9 b § IL, införs, se avsnitt 3.13.