prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I regleringsbrevet fick länsstyrelserna i uppdrag att följa upp och utvärdera dessa resultatindikatorer. Upp- draget redovisades (dnr. Fi2015/03384/SFÖ). Av redovisningen framgår att korrelationen mellan länsstyrelsernas insatser och förändringar av indikatorerna ibland är oklar. Vidare har länsstyrelserna, i enlighet med vad som ovan anförts, i uppdrag att verka för att nationella mål får regionalt genomslag. Det slutliga resultatet av länsstyrelsernas arbete ingår således i måluppfyllelsen inom övriga utgifts- områden. Mot denna bakgrund väljer regeringen att inte använda resultatindikatorer i detta avsnitt. Det resultat och den effekt som länsstyrelsernas insatser bidrar till mäts och analyseras i stället under övriga utgiftsområden. Nedan redovisas mot denna bakgrund endast en samlad bild av länsstyrelsernas arbete och resultat. Redovisningen utgår från de uppgifter som länsstyrelserna har enligt 2 § förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion om att arbeta sektorsövergripande, samordna olika intressen och insatser samt att ansvara för tillsynsuppgifter. Samordnings- och sektorsövergripande arbete samverkade länsstyrelserna med ett stort antal aktörer inom olika områden. Den statliga verksamheten i länen var i flera avseenden föremål för samordning från läns- styrelserna. Samordningen av statlig verksamhet på regional nivå 2016 rörde i hög utsträckning mottagandet av asylsökande och nyanlända. Vidare ställde frågor om bostadsförsörjning och integration ökade krav på samarbete både i länsstyrelsernas interna arbete och i dialogen med lokala, regionala och nationella aktörer. Det har bl.a. skett genom samråd, stödjande strukturer och konsultativt stöd till kommuner, andra statliga myndigheter och andra berörda aktörer. Länsstyrelserna har på olika sätt anpassat och utvecklat arbetssätt för att samlat möta kommunernas behov. I övrigt samarbetade länsstyrelserna 2016 i det löpande arbetet och i olika samverkans- former med ett stort antal myndigheter och i ett stort antal frågor, såsom med i fråga om miljömålsarbete, och i fråga livsmedelskedjan, i fråga om jordbrukarstöd och stöd inom landsbygdsprogrammet, Skogs- styrelsen i fråga om skogliga näringar, i fråga om t.ex. arbetet mot hedersrelaterat våld samt med Arbetsför- medlingen i fråga om bl.a. insatser för nyanlända. Vidare har länsstyrelserna upprätthållit kon- takter och samverkat med näringslivet. Detta har skett inom ramen för länsstyrelsernas sam- verkansstrukturer, bl.a. genom s.k. strategiska samtal, ledningsforum och råd för statlig samordning. Samverkan och samordningen omfattar en bred representation av företrädare för länens olika samhällsintressen, t.ex. statliga myndigheter, kommuner och landsting, närings- liv samt universitet och högskolor. På sam- verkansmöten med de statliga myndigheterna i länen har länsstyrelserna samordnat statlig verksamhet i länen inom bl.a. områdena migration, integration och totalförsvars- planering, så att bl.a. informationsutbyte om frågor i de olika verksamheterna kunnat ske. Berörda statliga myndigheter har i stor utsträckning deltagit vid dessa möten, vilket har skapat förutsättningar för utvecklat samarbete i olika frågor. Länsstyrelserna bedriver tillsynsarbete inom ett flertal områden. Tillsynen omfattar bl.a. miljö- tillsyn, djurskydd, veterinär verksamhet, kom- munernas arbete mot alkohol, narkotika, dopning och tobak, krisberedskap och över- förmyndarverksamhet. Tillsyn bedrevs i form av handläggning, tillsynsbesök samt väglednings- och informa- tionsinsatser. Länsstyrelserna har fortsatt att utveckla tillsynsarbetet. Det har bl.a. skett genom att gemensamma tillsynsinsatser för olika tillsyns- områden planerats, genomförts och utvärderats samlat vid en viss länsstyrelse och att läns- styrelserna fortsatt att satsa på särskilda tillsynsveckor, då tillsynsarbetet sätts i fokus. Länsstyrelserna har 2016 utifrån sitt statliga helhetsperspektiv arbetat sektorsövergripande och bidragit till att inom sina ansvarsområden samordna samhällsintressen och statliga myndig- heters insatser. Att övriga berörda statliga myndigheter i stor utsträckning har deltagit i de samverkans- strukturer som länsstyrelserna verkar inom har skapat förutsättningar för ett utvecklat sam- arbete i olika frågor. Denna aktiva samverkan ger möjlighet till värdefullt erfarenhetsutbyte, samsyn och samarbete kring viktiga utvecklings- frågor för länen. När läget 2016 inom enskilda områden varit särskilt ansträngt har det varit positivt att strukturer som funnits i länen kunnat användas. Länsstyrelserna har även initierat och vidare- utvecklat samarbeten och därigenom samlat aktörer i länen utanför ordinarie samverkans- strukturer för att hantera gemensamma teman när behov har uppstått. Genom sitt tillsynsarbete kommer läns- styrelserna i kontakt med flera områden och branscher. Den kunskap som myndigheterna får om hur arbetet bedrivs samt vilka behov av stöd som finns kan användas för att ytterligare utveckla och effektivisera tillsynsverksamheten. Länsstyrelsernas verksamhetsövergripande satsningar inom tillsynsområdet fortsätter att bidra till att nationella mål får genomslag i länen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7.5Den årliga revisionens iakttagelser har lämnat en revisionsberättelse med reservation för i . Reservationen lämnades med anledning av att myndigheten felaktigt belastat anslag med kostnader avseende ombyggnation och renove- ringsarbeten. Dessa kostnader borde ha redo- visats som förbättringsutgifter på annans fastighet och finansierats via lån i Riksgälden. Regeringen har i dialog med myndigheten säkerställt att lämpliga åtgärder vidtas vid myndigheten med anledning av reservation. Länsstyrelsernas roll i en sammanhållen offentlig förvaltning samverkan med andra myndig- heter är omfattande. Detsamma gäller samverkan med kommuner och landsting samt andra aktörer på lokal, regional och nationell nivå. En väl fungerande samverkan skapar goda förut- sättningar för att nationella mål ska få genomslag i länen. En viktig del i länsstyrelsernas roll är samordningen med andra statliga myndigheters verksamheter. Utvecklings-, bostads- och miljö- frågor samt frågor kring krisberedskap och total- försvar är områden där behovet av samordning är stort och kan förväntas bli än större. En utmaning för länsstyrelserna är att klara av att upprätthålla en regional samordnings- och planeringskapacitet och att förmå att i sin verksamhet anlägga både globala och lokala perspektiv. Länsstyrelsernas breda uppdrag med arbete mot mål inom många olika områden medför att behovet av anpassade avvägningar i verksam- heten är stort inom myndigheterna. Det är också viktigt att en balans råder mellan resurserna inom länsstyrelserna. För att ytterligare förbättra länsstyrelsernas förutsättningar att bedriva en effektiv, ändamåls- enlig och kostnadseffektiv verksamhet avser regeringen att fortsätta arbeta med utvecklingen av styrningen och samordningen av myndig- heternas uppdrag. Syftet är att denna tydligare ska utgå från tillit och förtroende för såväl länsledningarna och deras medarbetare som mellan länsstyrelserna och andra myndigheter. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 En effektiv och hållbar regional förvaltning De senaste årens utveckling har visat på behovet av att ständigt arbeta med värdegrundsarbetet för att säkerställa en god förvaltningskultur. Länsstyrelserna ska verka för en god förvaltningskultur samt för att ledarskapets och medarbetarskapets betydelse och rollen som statstjänsteman ska vara i fokus. Länsstyrelserna ska bidra till att uppfylla regeringens mål om att digitalisering ska skapa en enklare vardag för medborgare och företag, en öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. Myndigheterna ska därför arbeta för att öka digitaliseringen i sin verksamhet. Informationssäkerhet är en central del i detta arbete. Länsstyrelsernas verksamhet omfattar många områden som är centrala för Agenda 2030. Genom att övergripande och tvärsektoriellt arbeta för ekonomisk tillväxt, social välfärd och en god miljö bidrar länsstyrelserna till det regionala hållbarhetsarbetet och framstegen mot agendans globala mål. Tabell 7.2 Anslagsutveckling 5:1 Länsstyrelserna m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 3 010 817 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 015 653 tkr prisnivå. Anslaget får användas för de 21 länsstyrelsernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till samverkansorgan och landsting för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna i vissa län. Anslaget får användas för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete. Anslaget får även användas för utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i de territoriella programmen Nord, , , samt delfinansiering av förvaltnings- organisationen för Laponiatjuottjudus. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De avgiftsintäkter som disponeras utgörs bl.a. av intäkter frånavgifter inom djur- och lantbruks- området, avgifter för utbildningar inom miljö- balkens område och registreringsavgifter för jaktområden. Tabell 7.4 Inkomsttitlar 2016 Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster mot inkomsttitel Sammanlagt redovisades 2016 inkomster på 11 inkomsttitlar. I tabell 7.4 redovisas de volymmässigt största inkomsttitlarna. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten avser till största delen resurssamordningen med anledning av den länsstyrelsegemensamma it-enhet som är placerad vid i . Tabell 7.6 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 5:1 Länsstyrelserna m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Efter förslag ekonomiska vår- proposition beslutade att den del av länsstyrelsernas arbete som avser tillsyn över Sevesoverksamheter som finansieras via anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap skulle flyttas till utgiftsområde 1 (prop. 2016/17:100, bet. 2016/17:FiU21, rskr. 2016/17:350). Anslaget ökas till följd av detta med . Efter förslag vårproposition för beslutade att viss verksamhet på djurområdet som finansieras från anslaget 1:1 under utgiftsområde 4 Rätts- väsendet skulle flyttas till utgiftsområde 1 (prop. 2016/17:100, bet. 2016/17:FiU21, rskr. 2016/17:350). Anslaget ökas till följd av ligare förstärka länsstyrelsernas arbete med djurrelaterade frågor får länsstyrelserna ytterligare . Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet, och händelser som visat på samhällets sårbarhet, ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . För att stärka länsstyrelsernas arbete med civilt försvar ökas anslaget med . Länsstyrelsernas arbete med miljötillsyn är ett viktigt verktyg för att kunna nå miljömålen. Länsstyrelserna behöver ytterligare resurser för tillsynen av efterlevnad och för att bättre kunna möta det behov som finns för miljötillsyn (se utg.omr. 20 avsnitt 3.2). För att stärka länsstyrelsernas arbete med miljötillsyn ökas anslaget med 2018. beräknas anslaget behöva ökas med för detta arbete. För att stärka berörda länsstyrelsers tillsyn över gränsöverskridande transporter ökas an- slaget med 2018 (se utg. omr. 23 avsnitt 3.7). beräknas anslaget behöva ökas med och med för detta arbete. En säker dricksvattenförsörjning är av avgörande betydelse för samhället (se utg. omr 23 avsnitt 3.7). För länsstyrelsernas arbete med förebyggande arbete för att skydda dricksvatten, exempelvis genom inrättande av vattenskydds- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 områden ökas anslaget med 2018–2021. Som en tillfällig resursförstärkning för i ökas anslaget med 2018. För länsstyrelsernas arbete med den planerade reformen avseende placering av ensamkomman- de barn i en annan kommun än anvisnings- kommunen ökas anslaget med 2018. beräknas anslaget behöva ökas med för detta arbete. De personalpolitiska konsekvenserna för de ovan nämnda reformerna är svåra att bedöma. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 5:1 Länsstyrelserna . beräknas anslaget till 3 respektive 3 . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 8 Demokratipolitik och mänskliga rättigheter Politikområdet omfattar , Justitiekanslerns och Datainspektionens verk- samhet. Inom demokratipolitiken omfattar politikområdet också arbetet för ett högt och mer jämlikt valdeltagande, ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, en ökad demokratisk medvetenhet, värna demokratin mot vålds- bejakande extremism samt att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. Politikområdet omfattar därutöver samordning och utveckling av frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå, liksom statligt stöd till politiska partier. De utgifter för som tidigare ingått i politikområdet föreslås framöver belasta förvaltningsanslag och redovisas därför inte längre under detta politikområde. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom området Demokratipolitik och mänskliga rättigheter Demokratipolitik och mänskliga rättigheter 6:1 Allmänna val och demokrati 6:5 Stöd till politiska partier Summa Demokratipolitik och mänskliga rättigheter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Regeringens förslag: Målet för demokrati- politiken ska vara en levande demokrati som är uthållig, kännetecknas av delaktighet och där möjligheterna till inflytande är jämlika. Detta innebär att det nuvarande målet för politikområdet upphävs. Skälen för regeringens förslag: (SOU 2016:5) föreslår att det nuvarande målet för demokratipolitiken: ”En levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks”, ersätts med ett nytt mål som i högre grad tar hänsyn till jämlikhet, till vikten av att många medborgare känner sig delaktiga och till att demokratin behöver vara hållbar . Med utgångspunkt från demokrati- utredningens förslag och överväganden föreslår regeringen att målet för politikområdet ändras till: En levande demokrati som är uthållig, kännetecknas av delaktighet och där möjlig- heterna till inflytande är jämlika. Med ”uthållig” förtydligas att demokratin behöver vara robust och stå stark även i ett längre tidsperspektiv och i en föränderlig omvärld. Utan att många människor känner sig delaktiga i demokratin och det gemensamma samhället blir demokratin svag. En väl fungerande demokrati förutsätter vidare att möjligheterna att komma till tals och delta i demokratiska processer är jämlika. Fler människor behöver få tillgång till de resurser som är nödvändiga för att kunna delta och göra sin röst hörd i frågor som berör och engagerar. I det följande görs en redovisning av utveck- lingen i förhållande till nuvarande målet för demokratipolitiken, dvs. ”En levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks”, samt utifrån de inriktningar som angavs i skrivelsen En politik för en levande demokrati (skr. 2013/14:61). Inriktningarna är följande: –ett högt och mer jämlikt valdeltagande, –ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, –stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, –en ökad demokratisk medvetenhet, och –att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Därutöver redovisas även resultat för inrikt- ningen att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. 8.4Resultatredovisning för ett högt och mer jämlikt valdeltagande 8.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med ett högt och mer jämlikt val- deltagande bedöms utifrån: –utvecklingen av valdeltagandet i det senaste nationella allmänna valet och det svenska Europaparlamentsvalet, vilket inbegriper ett jämlikt deltagande mellan kvinnor och män, –insatser för att främja ett högt och mer jämlikt valdeltagande, och –insatser som syftar till att säkerställa att allmänna val genomförs på ett tillförlitligt och effektvit sätt. Valdeltagandet ökade i såväl de nationella allmänna valen som i det svenska Europa- parlamentsvalet . Som redovisades i budgetpropositionerna (utg.omr. 1 avsnitt 9.5 respektive 9.4) är därmed den övergripande bilden att valdeltagandet är högt och stigande. visar studier av (SCB 2015) att det fortfarande finns stora skillnader i valdeltagande mellan olika befolkningsgrupper. Regeringen har under fortsatt verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Insatser har genomförts som en del i ett långsiktigt arbete för att öka tilliten till och förtroendet för det demokratiska systemet och politiska processer. Dessa insatser kan i sin tur bidra till att fler grupper som är röst- berättigade vill rösta i kommande val. har förberett kommande val arbete har varit inriktat främst på: –förberedelser års allmänna val och Europaparlamentsvalet , –förberedelser och genomförande av same- tingsvalet , –arbete till följd av ändringar av vallagen (2005:837) och andra författningar, –arbete med anpassningar i valdatasystemet inför valen 2018, –stöd till kommunala folkomröstningar, och –arbete till följd av regeringens beslut att har som värdmyndighet. genomfördes val till Same- tinget (utg.omr. 1 avsnitt 5.4.2). Ansvaret för genomförandet av valet delas mellan , och i Norr- bottens län. arbete med sametingsvalet har genomförts enligt plan. Nyhets- och valinformation till alla samhällsgrupper fick Myndigheten för tillgängliga medier i uppdrag att fortsätta driva webbplatsen ”Alla väljare” med lättläst nyhets- information (dnr Ku2015/02785/D). januari–hade webb- platsen 6,1 miljoner sidvisningar och 5 000–9 000 besökare per vardag. Myndigheten för tillgängliga medier fick i uppdrag att fortsätta driva webbplatsen (dnr Ku2016/02632/D). Webb- platsen riktar sig även fortsättningsvis särskilt till befolkningsgrupper som i tidigare allmänna val haft lägre valdeltagande än övriga röst- berättigade, såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättningar. Upp- draget ska redovisas till . vallagsutredning – snabbare omval och skärpta krav kring valsedlar Regeringen beslutade om direktiv (dir. 2015:104) till en särskild utredare att P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 överväga och lämna förslag på hur omval ska kunna genomföras snabbare än . Utredaren skulle också överväga och föreslå ändringar i fråga om hur valsedlar tillhandahålls i anslutning till röstmottagningsställen för att säkerställa valhemligheten. Utredaren överlämnade betänkandet Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten (SOU 2016:17). Utredningen föreslår bl.a. att ett omval ska hållas och senast från beslutet om omval. Utred- ningen föreslår också ändringar i vallagen som innebär att valsedlar ska tillhandahållas genom att de placeras innanför valskärmarna, för att på så vis förbättra skyddet för valhemligheten. Betänkandet har remitterats. En rad faktorer påverkar individers benägenhet att rösta. Den effekt som insatser inom rege- ringens demokratipolitik har på valdeltagandet är svåra att mäta och avgränsa från andra faktorer som påverkar valdeltagandet. Sammantaget är dock regeringens bedömning att de insatser som har genomförts har aktualiserat valens och rösträttens betydelse vilket bör medföra ett ökat intresse för valen och bidra till viljan hos olika grupper av röstberättigade att rösta i kommande allmänna val. De insatser som genomförts under utgör en del av ett lång- siktigt valfrämjande arbete som kombineras med punktinsatser under valåren för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Mot bakgrund av SCB:s analyser om val- deltagandets utveckling bedömer regeringen att det finns behov av ytterligare insatser för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Trots att valdeltagandet ökat i de tre senaste nationella allmänna valen och i de två senaste Europa- parlamentsvalen är det fortfarande alltför stora skillnader i valdeltagandet mellan olika val- distrikt och grupper av röstberättigade. Det är särskilt angeläget att inför valen 2018 och 2019 fortsätta genomföra insatser som kan bidra till att valdeltagandet ökar i socioekonomiskt svaga stadsdelar där valdeltagandet är lågt. Regeringen bedömer att Myndigheten för tillgängliga mediers drift av webbplatsen ”Alla väljare” har möjliggjort för personer med läs- svårigheter att tillgodogöra sig information och ta del av den politiska debatten under mellan- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Det är viktigt att fortsätta detta arbete under valåren 2018 och 2019. 8.5Resultatredovisning för ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna 8.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med ett breddat och mer jämlikt deltagande i de politiska församlingarna bedöms utifrån: –representationen av olika delar av befolk- ningen inom de folkvalda församlingarna, vilket inbegriper ett jämlikt deltagande mellan kvinnor och män. Vissa samhällsgrupper är underrepresenterade i de folkvalda församlingarna Som redovisades i budgetpropositionerna (utg.omr. 1 avsnitt 9.6 respektive 9.5) visar studier (SCB 2016) att har utvecklingen visat en förbättrad social representativitet i flera avseenden. Trots denna utveckling visar SCB:s studier att kvinnor, unga och utrikes födda är alltjämt underrepresenterade jämfört med den röstberättigade befolkningen i såväl riksdag som kommunfullmäktige och val. Även personer med funktions- nedsättning är underrepresenterade. Ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytande lämnade betänkandet Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5). För att underlätta för förtroendevalda att förena ett uppdrag med arbets- och familjeliv och för att skapa bättre förutsättningar för underrepresenterade grupper att ta uppdrag föreslår utredningen att förtroendevalda ska ges möjlighet att vara föräldralediga eller sjuk- skrivna, och därefter kunna återgå till sitt för- troendeuppdrag. Förslaget behandlas i regeringens proposition En ny kommunallag (prop. 2016/17:171, utg.omr. 225 Allmänna bidrag till kommuner, avsnitt 2.5.4). Den nya lagen förtydligar att kommuner och landsting kan besluta att ge kommunal- och landstingsråd möjlighet att vara föräldralediga eller sjuk- skrivna. Lagen föreslås träda i kraft . Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällsfrågor (MUCF) har i uppdrag att 2014– 2017 genomföra insatser i syfte att fler unga kvinnor och män ska ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda. Uppdraget innefattar även insatser för att motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag (dnr U2014/03352/UC). Uppdraget delredovisades (U2017/00890/UF), se utgifts- område 17 avsnitt 15.4.3. Trots utvecklingen mot en i flera avseenden förbättrad representation sett över anser regeringen att fortsatt arbete behövs för ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna. Det huvudsakliga ansvaret för att förbättra den sociala represen- tativiteten ligger dock hos de politiska partierna eftersom de ansvarar för nominerings- och rekryteringsprocesserna inför allmänna val. 8.6Resultatredovisning för stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen