prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — fanns det knappt 3 400 auktori- serade och godkända revisorer i , vilket är en minskning med ca 230 personer jämfört med Regeringen gör bedömningen att Revisors- inspektionen väl uppfyller de krav som rege- ringen ställer på verksamheten. Minskningen av antalet registrerade beror på omvärldsfaktorer utanför myndighetens kontroll. Regeringen gör dock bedömningen att det ambitiösa arbete som myndigheten bedriver för att utveckla verksam- heten kan bidra till att säkerställa tillgången till kvalificerade revisorer. Regeringen har i arbetet på EU-nivå med att förenkla och förtydliga statsstödsregelverket medverkat till att garantera en fortsatt strikt statsstödsregim och en stark kommission som kan säkerställa att reglerna efterlevs och tillämpas enhetligt inom EU. Detta säkerställer i sin tur lika konkurrensförhållanden på den inre marknaden. Effektiva klimatåtgärder förutsätter ofta statliga stödåtgärder. på detta område bör därför utvecklas i samklang med fördraget och de långsiktiga klimatmålen. På nationell nivå har regeringens arbete på statsstödsområdet bidragit till att de stöd som ges är mer välriktade och effektiva, bl.a. genom att EU-förordningar med gruppundantag har tillämpats i allt större utsträckning. Regeringens statsstödsarbete har också ett tydligt mervärde för samhällsekonomin. Inom näringspolitikens område har stöden riktats mot målsättningarna att ska vara världsledande på innovation, att stärka svensk konkurrenskraft och att uppmuntra fler företag att exportera. Inom miljöpolitikens område syftar stats- stöden till att bidra till uppfyllandet av de nationella miljömålen och regeringens övriga ambitioner inom miljö- och klimatområdet, bl.a. vad gäller att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer med en fossilfri fordons- flotta, se vidare utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 3.5.6Särskild insats – enklare vägar till jobb Regeringen har ett tydligt jobbmål. ska nå EU:s lägsta arbetslöshet till 2020. Ett ambi- tiöst jobbmål som rymmer flera utmaningar. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 sådan utmaning kommer sig av det stora antalet asylsökande som kom till . De som får uppehållstillstånd definieras som nyanlända . Gruppen nyanlända är inte homogen utan består av människor i olika åldrar med varierande kunskaper och erfarenheter. Det behövs därför olika åtgärder inom olika områden för att inte- grera dessa grupper på arbetsmarknaden och i samhället. Barn och unga behöver komma in i utbildningssystemet och kompetens hos nyan- lända med utbildning och yrkeserfarenhet måste bättre tas tillvara genom validering och match- ning. Det finns emellertid grupper som har det mycket svårt att ta sig in på arbetsmark- naden. Mot den bakgrunden har regeringen inlett ett särskilt arbete för att skapa förutsättningar för enklare vägar till jobb i näringslivet. Flera insatser som görs på detta område utgår från företagens behov och bidrar därför till att uppfylla målet för näringspolitiken. fick i uppdrag att främja nya modeller eller vidareutveckla modeller som syftar till att öka arbetsgivares benägenhet att anställa nyanlända och personer som varit utan arbete . Det kan t.ex. handla om modeller där intermediärer tar arbets- givaransvar och därigenom minskar den osäker- het som arbetsgivare kan uppleva vid anställning av personer med svårbedömd kompetens eller modeller för kompetenshöjande insatser samt coachning och handledning. För att genomföra uppdaget har rekvirerat 50 miljo- ner kronor från utgiftsområde 14 Arbetsmark- nad och arbetsliv, anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Uppdraget genomfördes genom en utlysning av medel som pågick . Det var ca 80 projekt som ansökte och ungefär hälften beviljades medel. Exempel på projekt som beviljats medel är Antenn Randstad som är ett stort projekt med ambition att skapa många nya jobb och även anställa själva, God Bemanning som kombinerar bemanning, valide- ring och anställning samt kommun som letar arbetsuppgifter och hjälper till att bemanna enkla jobb i näringslivet. Insatser som bidrar till enklare vägar till jobb i näringslivet görs inom flera utgiftsområden. Regeringen uppdrog i regleringsbrevet åt att, – 2020, verka för att gröna jobb med lägre kvalifik- ationskrav ska skapas på lokal och regional nivå 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 för de som står långt från arbetsmarknaden (se utg.omr. 20 avsnitt 3.10.3). disponerar 100 mil- joner kronor för slyröjning och ska i genom- förandet av detta ge sysselsättning till personer som står långt från arbetsmarknaden (se utg.omr. 22 avsnitt 3.7.1). För att öka förutsättningarna för grupper som generellt sett har det svårare på arbetsmark- naden, som nyanlända och personer som varit utan arbete , vidtar regeringen ett antal åtgärder. Regeringen har bl.a. förbättrat extratjänsterna i välfärden och utvidgat dem till att kunna lämnas på heltid samt för nyanlända. Regeringen har även beslutat om att extratjänster ska kunna lämnas för vissa anställningar inom ideella föreningar, trossamfund och kulturverk- samhet. Dessutom införs successivt 5 000 moderna beredskapsjobb i de statliga myndig- heterna till 2020. Anställningsstöd är ett viktigt verktyg för att skapa enklare vägar till jobb för personer som står långt från arbetsmarknaden. Många arbets- givare, inte minst de med ett fåtal anställda, upp- ger att de olika formerna av anställningsstöd är komplicerade, vilket riskerar att leda till att arbetsgivare väljer bort möjligheten att anställa med stöd. Regeringen ser därför över hur stöd- formerna kan förenklas och hur deras struktur kan göras mer överskådlig (se utg.omr. 14 avsnitt 3.5). Satsningen snabbspår för företagare som finansieras inom utgiftsområde 24 Näringsliv och beskrivs i avsnitt 3.5.3 under rubriken nyanländas företagande bidrar också till enklare vägar till jobb för nyanlända. Flera statligt ägda bolag tar ett aktivt ansvar för att bidra till enklare vägar till jobb för nyanlända. erbjöd flera statligt ägda bolag någon form av praktik eller mentorskap. ökade aktiviteten ytterligare och ännu fler bolag har tagit emot nyanlända eller fattat beslut om att ta emot nyanlända. Antalet praktikplatser eller antalet personer som får stöd i mentorskapsprogram har också tydligt ökat . Insatserna är främst riktade mot nyanlända akademiker. Statligt ägda bolag samarbetar i gemensamma initiativ t.ex. Jobbsprånget, Korta vägen och 100- klubben. Statligt ägda bolag initierar också egna, enskilda initiativ. Bolag med statligt ägande ökar arbetet med ökad mångfald i den egna organisationen. Antalet bolag som beslutat om strategiska mångfaldsmål ökade , då ett femtontal bolag hade sådana mål. Utvidgningen av växa-stödet som beskrivs i avsnitt 3.5.4 under , bidrar också till enklare vägar till jobb. Fortsatt tillväxt och god sysselsättningsutveck- ling leder till ökad efterfrågan på arbetskraft med både högre och lägre kvalifikationer. Regering- ens näringspolitik syftar till att stärka förutsätt- ningarna för fler företag att skapa, växa och exportera och bidrar således till att det skapas fler jobb också med lägre kvalifikationskrav. För att nå regeringens mål att ha lägst arbetslöshet i EU till 2020 behöver dock fler åtgärder vidtas för att skapa enklare vägar till jobb och fler jobb med lägre kvalifikationskrav. 3.6Förvaltningen av bolag med statligt ägande I enlighet med redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2016/17:140) gäller att regeringen aktivt ska förvalta statens tillgångar i form av aktierna i bolagen med statligt ägande så att deras värdeutveckling och avkastning blir den bästa möjliga givet ett balanserat risktagande samt att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta är det bl.a. viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjlig- heter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Det är viktigt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på lång- siktigt värdeskapande. Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017 beslutades av regeringen , i enlighet med den förändrade ordning som presenterades i föregående års skri- velse med redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2015/16:140). I denna ägarpolicy redogör regeringen för uppdrag och mål, tillämpliga ramverk och viktiga principfrågor avseende styrningen av bolag med statligt ägande. 3.6.1Återrapportering av vissa frågor I ett tillkännagivande ställde sig bakom det som närings- utskottet anfört i sitt betänkande om förvalt- ningen av (bet. 2015/16:NU4, punkt 7, rskr. 2015/16:43). I tillkännagivandet framhåller utskottet att regeringen bör omvärdera sina prioriteringar till och att regeringen inom ramen för SJ AB:s beslutade ekonomiska mål bör agera på ett mer ansvarsfullt sätt. Regeringen återrapporterade i budgetpropo- sitionen 2017 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24 s. 86) sin syn på förvaltningen av och ansåg därmed att det aktuella tillkännagivandet var slutbehandlat. Av betänkande från konstitu- tionsutskottet (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:275) med ett särskilt yttrande från näringsutskottet följer dock att regeringens redogörelse i budgetpropositionen 2017 inte motsvarar det som efterfrågas i tillkännagivande och att det därmed inte kan anses vara tillgodosett. menar att tillkännagivandet måste ses i sitt sammanhang, dvs. mot bakgrund av att rege- ringen valde att göra ett vinstuttag om nästan 2015, vilket enligt utskottet inte kan anses vara i linje med en ansvarsfull förvaltning. Utskottet noterar vidare att planerar för investeringar om , vilket enligt utskottet väcker frågor om hur det kan påverka möjligheten att säkerställa en ansvarsfull förvaltning av bolaget. Regeringen uppmanas därför att återkomma till med en redogörelse för hur man har omvärderat sina prioriteringar i förhållande till för att därmed agera på ett mer ansvarsfullt sätt i för- valtningen av bolaget inom ramen för befintliga ekonomiska mål. Regeringen noterar att näringsutskottet framhåller att utskottet står bakom de grund- läggande principerna om att staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare samt att förvaltningen av de statligt ägda bolagen ska ske med långsiktigt värdeskapande som övergrip- ande mål. Regeringen noterar vidare att utskottet anför att det inte har något att invända mot de beslutade ekonomiska målen för . bedriver verksamhet på affärsmässiga grunder och i linje med de ekonomiska mål som beslutades på årsstämman . I enlighet med de grundläggande principerna i statens 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bolagsförvaltningsmodell följer och utvärderar regeringen löpande hur presterar i förhåll- ande till de beslutade ekonomiska målen. Redan i samband med att målen fastställdes noterade ägaren att bolaget inte uppfyllde det skuldsättningsmål som beslutats och aviserade därför att ett en analys av bolagets kapital- struktur skulle genomföras . Analysen visade att var överkapitaliserat givet bolagets finansiella prognoser och med beaktande av framtida investeringsbehov. Målet om skuldsättningsgrad syftar till att säkerställa att bolaget har en ändamålsenlig och effektiv kapitalstruktur vilket är en viktig förutsättning för att uppfylla det övergripande målet om långsiktigt värdeskapande i statens förvaltning. Mot bakgrund av denna slutsats genomfördes en extrautdelning om . Det noterades att även efter denna utdelning inte nådde målintervallet för skuld- sättningsgrad, men att det vid den aktuella tidpunkten förelåg vissa risker, bl.a. risk för hårdnande konkurrens, som motiverade viss försiktighet i form av en något lägre finansiell risk. Bedömningen var att det förelåg förutsätt- ningar för att bolagets dåvarande skuldsättning skulle närma sig målintervallet. Regeringen kan konstatera att uppvisat en god utveckling ur såväl ett verksamhetsmässigt som ett ekonomiskt per- spektiv. har bolaget investerat i verksamheten. Till följd av bolagets goda kon- kurrensförmåga och marknadens tillväxt har nämnda investeringar samt de utdelningar som gjorts till ägaren ändå inte medfört att bolagets skuldsättning nått målintervallet. Regeringen konstaterar vidare att den besluta- de investeringsplanen om totalt ca , omfattande total uppgradering av X2000-flottan, inköp av nya snabbtåg samt reno- vering av nattågsflottan, bedöms medföra att SJ AB:s kapitalstruktur blir i enlighet med ägarens mål. Regeringen avser därför inte vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivandet. I och med denna redovisning anser regeringen att tillkännagiv- andet är färdigbehandlat. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att tillskjuta till den statliga stiftelsen . Skälen för regeringens förslag: Stiftelsen (Norrlandsfonden) verkar för tillväxt i näringslivet i de fem nordligaste länen. Norrlandsfonden erbjuder marknadskomplette- rande lån och kan finansiera såväl nyetablering av företag som utveckling och expansion i befint- liga företag. Regeringen vill säkra tillgången på marknads- kompletterande finansiering för tillväxtkraftiga små och medelstora företag i norra och föreslår därför att tillskjuts Norrlandsfonden för att säkra stiftelsens lång- siktiga utlåningskapacitet. Finansiering sker genom utdelning från , moder- bolag till , till aktieägaren staten om , vilket motsvarar det nu förslagna tillskottet av medel till Norrlandsfonden. Dessa medel redo- visas mot inkomsttitel. Regeringen föreslår att anvisas på anslaget 1:5 Näringslivsutveckling för tillskottet till Norr- landsfonden (avsnitt 3.8). Norrlandsfondens lånestock har vuxit . har stiftelsens egna kapital, vilket finansierar verksamhetsdrift och kreditförluster, haft en positiv förräntning. Norrlandsfonden har tidigare förstärkt sin utlåningskapacitet genom ett lån från det statligt ägda . Vid omstrukturering av det statliga kapitalför- sörjningssystemet och bildandet av , där ingår som dotterbolag, redogjorde regeringen för sin avsikt att säkerställa Norrlandsfondens utlåningskapa- citet. Tillskottet innebär att Norrlandsfonden återbetalar lånet från , men även att stiftelsens långsiktiga utlåningskapacitet ökar eftersom tillskottet i sin helhet kan använ- das i utlåningen då det, i motsats till krediten, saknar likviditetsvillkor. Återbetalningen av lånet innebär att likviditet ökar med motsvarande belopp vilket kan komma att bli föremål för utdelning. i världen och stora samhällsutmaningar Svensk ekonomi är fortsatt stark och vårt näringslivsklimat rankas högt i internationella jämförelser. BNP-utvecklingen är jämförelsevis mycket god och 139 000 fler jobb i privat sektor innebär att antalet sysselsatta i näringslivet växer snabbare än befolkningen i arbetsför ålder. Pro- duktiviteten har ökat i det sven- ska näringslivet, vilket indikerar att svenska före- tag stärker sin konkurrenskraft i omvärlden. befinner sig , och övriga världen, i ett skede av stora ekonomiska föränd- ringar och utmaningar. Globalisering och digita- lisering innebär stora omställningar och nya vill- kor för det svenska näringslivet. Ny teknik, nya arbetsmetoder och affärsmodeller växer fram som utmanar rådande strukturer och befintligt näringsliv. Det blir allt viktigare för företag och andra organisationer att utvecklas och kon- kurrera utifrån höga kunskapsnivåer och god omställningsförmåga. Även det ökade behovet att nå en mer resurssnål och klimatsmart ekono- mi skapar ett omvandlingstryck på näringslivets anpassnings- och innovationsförmåga. Närings- livet har en betydande roll tillsammans med andra aktörer i arbetet med hållbart företagande att nå de högt ställda målen för den svenska klimat- och miljöpolitiken. har goda förutsättningar att fortsatt stå starkt i den internationella konkurrensen. har väl fungerande institutioner som skapar goda konkurrens- och ramvillkor för näringslivet. är en forsknings- och innovationsnation i världsklass och rankas som världens näst mest innovativa ekonomi enligt mätningen Global Innovation Index. Den sven- ska ekonomin är entreprenörsdriven med relativt många och internationellt framgångsrika stora företag och många internationellt uppmärk- sammade s.k. startup-företag. drar också till sig ökade investeringar. har det skett en ökning av direktinvesteringar i med och företag som Amazon och Geely har lanserat stora satsningar. Även om utvecklingen i på många sätt är positiv behöver näringspolitiken ta utgångs- punkt i en ökad internationell konkurrens och vara inriktad på de utmaningar samhället och näringslivet kommer att möta. Regeringen har särskilt pekat ut tre centrala samhällsutmaningar: digitalisering, klimat och hälsa. Genom att samverka kring lösningar inom dessa områden stärks den svenska konkurrenskraften och förutsättningar skapas för fler jobb i växande företag i alla delar av landet. Ett övergripande sysselsättningsmål vägleder regeringens politik. Jobb och sysselsättning är basen för välstånd och ett sätt att också mot- verka ökade inkomstskillnader, öka den sociala sammanhållningen och skapa reella förutsätt- ningar för alla människor att vara delaktiga i samhällsutvecklingen. Sysselsättningen ökar nu och ett flertal insatser kommande år avser att stärka och främja denna utveckling. har frågan om jobb fortsatt hög aktualitet i samband med att många personer, särskilt nyanlända, behöver komma in på arbetsmark- naden. De statligt ägda bolagen utgör en betydande del av svenskt näringsliv och spelar fortsatt en viktig roll inom de marknader som de verkar på. Det finns en tydlig målsättning om långsiktigt värdeskapande och ökade det sam- manlagda värdet på statens bolagsportfölj med ca . En ökad globalisering, teknologisk utveckling, digitalisering och ökad konkurrensutsättning har förändrat förut- sättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen förändrats be- tydligt . Staten prövar fortlöpande skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Regeringens näringspolitik fokuserar på att möta framtidens och samtidens utmaningar genom investeringar som bl.a. syftar till att stärka förutsättningarna för företag att skapa, växa och exportera med bas i . Regeringen genomför insatser för att stärka svenskt näringslivs förutsättningar att skapa nya hållbara produkter och tjänster. Till stor del handlar det om att stärka entreprenörskap och innovationsklimat och främja lös- ningar som ligger i gränslandet mellan olika sam- hällsutmaningar. har mycket att vinna på 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 en närmare samverkan mellan offentlig verksam- het och näringsliv, att integrera klimat och miljö- frågan liksom att kvinnor och män har jämställda förutsättningar att delta i näringslivet. Närings- livet har en nyckelroll i genomförandet av Agenda 2030. Det bidrar till att den samlade kompetensen och innovationskraften används på ett mer effektivt sätt och en jämnare fördelning av makt och inflytande. Regeringen genomför också insatser för att svenska företag ska växa och har ett särskilt fokus på små och medelstora företag. Marknader förändras snabbt och näringslivet ska inte hindras i sin omställning av regelverk som inte är ändamålsenliga. Finansiering, kompetensför- sörjning, livslångt lärande och tillvaratagande av olika kompetenser och erfarenheter för att möta förändrade behov är viktiga delar i regeringens politik för stärkt konkurrenskraft. De flesta nya jobb skapas i små företag. Arbetet med en utvecklad småföretagarpolitik drivs framför allt inom fem områden: kompetens, finansiering, förenkling genom digitalisering, lönsamhet och expansion samt trygghetssystem för företagen. En stor del av svensk tillväxt bygger på att fler företag är verksamma på internationella mark- nader och fler internationella företag investerar i . Det är så svensk konkurrenskraft prövas och utvecklas. De exportfrämjande insatserna som regeringen genomför är kopplade till förut- sättningar för att investera i . Genom att öka attraktionskraften för och svenska utvecklings- och innovationsmiljöer är avsikten att behålla, och vissa fall också ta hem, svenska företags investeringar i landet, dels att öka internationella aktörers närvaro och delaktighet i svensk innovation och produktion samt att attrahera kompetens (se vidare om exportfräm- jande i avsnitt 4 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande). Kombinationen av insatser kring att skapa, växa och exportera bidrar till att det svenska näringslivet utvecklar sin förnyelseförmåga för att hitta lösningar på framtidens samhälls- utmaningar, att näringslivet utvecklas och ökar sin omställningsförmåga, samt att svenska varor och tjänster kan vinna ökad spridning och framgång på internationella marknader. På detta sätt skapas också fler jobb i . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.7.1Skapa – möta framtidens utmaningar med nya lösningar Det operativa arbetet med regeringens sam- verkansprogram har pågått . Inom samtliga program pågår arbetet i samverkans- grupperna med prioriteringar av teman och in- satsområden för att föra utvecklingen inom del- områdena framåt. Ett flertal samarbetsprojekt har redan tagit form. Ett sådant exempel är Tree- search, en nationell plattform som lanserats till- sammans med industri och akademi för att forska kring materiella innovationer från skogen. Verket för innovationssystem () plane- rar att bidra med . Ett annat exempel är , en nationell export- och investeringsplattform för att sprida svenska innovativa idéer, lösningar och testbäddar som har med stadsutveckling att göra. I denna pro- position föreslår regeringen en fortsatt satsning på –2021. Se även utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt konsument- politik avsnitt 3.6 Politikens inriktning. De strategiska samverkansprogrammen är fortsatt prioriterade liksom att vidareutveckla Testbädd . Genom att kunna ge tillstånd för lokala, kontrollerade test och experiment kan tiden för värdeskapande innovationer att nå marknaden minska. Regeringen avser att verka för att säkerställa ett innovationssystem där regulatoriska processer och rutiner stöttar inno- vation. Satsning på utveckling av fossilfira transportlösningar Inrikes transporter står för en tredjedel av utsläpp av växthusgaser och insatser är nödvändiga för att uppnå målet om en fossilfri fordonsflotta. Genom satsningen stödjer regeringen omställningen till en elek- trifierad transportsektor. En viktig del är upp- byggnaden av ett testcenter för elektromobili- tet – en testbädd för att utveckla nästa genera- tions hållbara lösningar för elbilar och andra elfordon inklusive batteriutveckling. Sats- ningar görs även på utveckling inom bl.a. biogas. Insatserna stärker konkurrenskraften för svensk fordonsindustri, bidrar till att globalt miljönyttiga produkter kan utvecklas och exporteras och är centrala för att trans- portsektorn ska klara det klimatmål för sektorn som beslutat. Regeringen förslår i denna proposition 2018–2023 för satsningen. Nya lösningar genom cirkulär och biobaserad ekonomi Omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi är en av flera åtgärder för att minska miljö- och klimatpåverkan. Näringslivets aktiva medverkan och engagemang är central. Regeringen avser att tillsätta en delegation för cirkulär ekonomi för att stimulera omställ- ningen till en resurseffektiv, cirkulär och bio- baserad ekonomi (se utg.omr. 20, avsnitt 3.7). Frågan om biobaserad näringslivsutveckling blir en av flera uppgifter för delegationen. Regeringen gör också en satsning på utveck- ling och forskning av biobränsle för flyg. För att möta dagens och framtidens samhälls- utmaningar behöver olika typer av aktörer ges möjlighet att bidra. och sociala entreprenörer har som främsta syfte att för- söka lösa olika samhällsutmaningar, ofta ge- nom sociala innovationer eller med alternativa affärsmodeller.