prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — branschen där det spanska företaget köpt svensk utrustning och två affärer rör latinamerikanska bussoperatörer. Av EKN:s i kostnader är skadeersättningar, både i affärer där tidigare betalningar enligt amorteringsplanen fallerat och i affärer där problem uppstod . Årets förändring av reserveringen för skador innebär i kostnader. EKN förändrar reserveringen för skador i förhållande till hur risken förändras i de ute- stående affärerna. ökade den genomsnittliga risken i affärerna och därmed behovet av reserveringar. kostnader i garanti- verksamheten är negativa, -0,. Det beror till största delen på högre värde av tillgångar i garanti- och utlåningsverksamheten, främst fordran på där konkursen är nära avslut samt aktierna i (tidigare ). tog över tillgångarna som var ställda som säkerhet för garantin vid infriandet av kreditgarantin för Automobile AB:s lån i Europeiska investeringsbanken i samband med bolagets konkurs 2011. Resten av förklaringen är minskade förväntade förluster för utestående garantier och följer främst av förändrad statistik över låntagares historiska betalningsproblem snarare än förändringar av garantiåtaganden. redovisar en kostnadsreduktion för förändringen av avsättningar för garantier. Den minskade förväntade förlusten beror på att vid årets värdering tagit hänsyn till högre marknadsvärden som har inneburit lägre avkastningskrav på fastighetsmarknaden. Garan- tierna som långivare kan teckna rör främst lån till bostadsbyggande. Övriga driftkostnader - tjänster Övriga driftkostnader - varor , övrig drift – varor och tjänster Summa affärsverk, övrig drift – varor och Övriga driftkostnader - reparationer, diverse Myndigheten för samhällsskydd och S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Summa övriga driftkostnader - reparationer, anläggningstillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Eliminering av inomstatliga transaktioner Total summa övriga driftkostnader Övriga driftkostnader är myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Redovisning görs brutto under varje avsnitt och raden eliminering gäller köp av varor och tjänster mellan myndigheter. Totala övriga driftkostnader ökade med jämfört med föregående år. upphandlar entreprenader och konsulter för byggande och underhåll av vägar och järnvägar samt för planering och projekte- ring. övriga driftkostnader på- verkas av de aktiveringar som görs såväl för köp av tjänster som för köp av varor. Aktiveringarna gäller järnvägsanläggningar, produktionsanlägg- ningar samt väganläggningar. Aktivering innebär att kostnader för köp av varor och tjänster förs bort från resultaträkningen och tas upp som investering i balansräkningen. har aktiverat mer än föregående år för utveckling av anläggnings- tillgångar i egen regi vilket minskade de totala driftkostnaderna. Kostnader för varor och tjänster minskade med nästan vilket medfört att driftkostnaderna hos S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 minskat totalt med jämfört med föregående år. Försvarsmaktens ökade driftkostnader för- huvudsakligen av ökade kostnader för reparationer och underhåll av materiel och anläggningar. Driftkostnaderna ökade också till följd av att reservdelar och utbytesenheter från utrangerade JAS 39 A/B invärderats som beredskapsvarulager 2015. Dessutom utrangera- des beredskapsinventarier . minskade kostnader för inköp av ammunition och strids- och skyddsutrustning. Minskade kostnader för varor hos gäller främst ledningssystem- materiel. Även kostnader för köpta tjänster av ubåtsräddningssystem för en ny generation ubåtar minskade. driftkostnader för inköp av varor ökade jämfört med föregående år. Det beror bl.a. på ökade kostnader för mobil- telefoner kopplat till samt inköp av radioterminaler med gränsfunktion- alitet. Även kostnader för köpta tjänster ökade vilket förklaras främst av mer inhyrd arrest- personal och andra bevakningstjänster. har till uppgift att hålla effektbalansen i det svenska elkraftsystemet. sjönk summan av den lagrade energin i vattenreservoarer, vilket medförde att driftkostnaderna ökade. Myndigheten för samhällsskydd och I posten ingår avskrivningar och nedskrivningar på anläggningstillgångar. nedskrivningar ökade med . Det beror främst på att vissa påbörjade projekteringar av infrastruktur- projekt inte kommer att genomföras. Försvarsmaktens avskrivningar minskade med främst beroende på minskade avskrivningar på beredskapsinventarier som stridsfordon, självgående pjäser, fartyg och båtar (se not 24). Resultat från andra andelar i hel- och delägda företag Resultat från andelar i företag med S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Övriga företag som redovisas av Summa resultat från andelar i företag med Resultat från andelar i företag med Summa resultat från andelar i företag med Resultat från andelar i hel- och delägda Resultat från andelar i företag med Resultat från andelar i företag med Med bestämmande statligt inflytande avses när statens ägarandel överstiger . Med väsentligt statligt inflytande avses när statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultat- andelarna har minskat med jämfört med och uppvisar en total förlust på nästan . Akademiska hus AB visade bättre resultat än föregående år. För- bättringen är främst hänförbar till ökade positiva S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 värdeförändringar i fastigheter med , delvis utjämnat av ett försämrat finansi- ellt netto med . gående år vilket främst beror på ökad positiv värdeförändring på förvaltningsfastigheter. förbättrade resultatet med , vilket främst beror på ett förbättrat räntenetto med . AB förbättrade resultatet med positivt främst av minskade förluster från ökade värdeförändringar på fastigheter redovisade ett försämrat resultat med främst beroende på en minskad positiv värdeförändring av skog med . förbättrade resultatet med . Avyttringen av dotterbolaget har medfört en reavinst på . AB redovisade en minskad vinst med , främst beroende på ett försämrat nettoresultat av finansiella transaktioner med . försämrade resultatet med . Övriga rörelseintäkter från försäljning av anläggningstillgångar har minskat med , vilket är huvudorsak till försämringen. genom ökade intäkter, vilket är den främsta förklaringen till andelens resultatförbättring med . har ökat vinsten med , till största delen beroende på ökad försäljning. resultat blev högre än föregående år. Huvudsakligen är det intäkterna från Öresundsbrokonsortiet som ökat, där god trafikutveckling och stärkt dansk krona förbättrat lönsamheten. har förbättrat resultatet med genom ökad av- kastning från investmentsbolagets portföljbolag. Resultatandelarna från Systembolaget har reducerats med respektive års betalda utdelning på 0,2 respektive . Ut- delningen redovisas istället som skatteintäkt. Resultatet före denna omföring uppgick till bägge åren. Resultatet i uppgick till , vilket är något bättre än föregående år. Resultatet behandlas inte som resultat från andelar i årsredovisningen för staten. Istället redovisas utdelade belopp som skatteintäkt. (European Spallation Source) är under likvidation och har inte haft någon nämnvärd verksamhet . resultat försämrades med till en lika stor förlust. Rörelseresultatet har försämrats beroende på ökade banavgifter och kostnader för etablering av ny verksamhet. Föregående år gynnades också av realisationsvinster vid försäljning av lok. PostNord AB:s resultatandel har försämrats minskat med 1,4 miljarder kostnaderna har minskat med , har dock av- och nedskrivningar ökat med . Tillsammans förklarar dessa förändringar av resultatandelens försämring. Resultatet för förbättrades med , men det blev ändå en förlust på . Förbättringen avser främst minskade nedskrivningar av anlägg- ningstillgångar, som reducerats med 5,9 mil- jarder kronor. Både järnmalmspriser och volymer har utvecklats positivt, dock har valuta- och prissäkringar medfört en motsvarande negativ påverkan. Kostnadsbesparingar uppgick till . resultat försämrades med 9,7 mil- jarder kronor till en förlust på . Försämringen avser främst avvecklad verksamhet vars förlust ökat med till . Resultatet belastades med nedskrivningar på , en minskning med från föregående år och avser anläggningar i och . heten i inför den beslutade av- vecklingen och avser kärn- kraftsverksamheten i . Föregående år gjordes avsättningar på . redovisade en 1,8 mil- jarder kronor lägre resultatandel, vilket främst avser resultat från avyttrad verksamhet där resultatandelen försämrats med . I denna inkluderas andelen av en avsättning för en eventuell finansiell sanktion på totalt i samband med korruptionsutredningar av myndigheter i och . Resultatandelen för kvarvarande verksamhet har förbättrats med , vilket till största delen avser engångsposter. såldes en spansk verksamhet med realisationsvinst och 2015 skrevs den danska verksamheten ned. Resultatet för Nordiska Investeringsbanken avser . Resultatet 2016 för avser endast en del av räkenskapsåret och är därför inte jämförbart med föregående år. Efter försäljning har kvarvarande andelar i SAS förts över till Andra långfristiga värdepappersinnehav i och med att statens ägarandel nu är lägre än . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Finansiella intäkter och kostnader för Ränteintäkter avseende upplåning i svenska Ränteintäkter avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Realiserade valutakursförändringar (netto) Orealiserade valutakursförändringar (netto) Överkurs vid emission (netto) Intäktsförda, preskriberade obligationer Realiserade kursförändringar (netto) Provisioner till banker m.fl. Nettokostnad för förvaltning av statsskulden redovisar finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden. De innefattar även intäkter och kostnader för skuldskötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till , vilket innebär att nettokostnaden är nästan oförändrad från föregående år. Positiv påverkan från ökade överkurser med 1,5 mil- jarder kronor och minskade negativa kursför- ändringar med har uppvägt den negativa effekten av ökade valutakurs- förluster med . Den negativa effekten uppstår när kronan försvagas mot lånevalutan under lånets löptid. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 främst beroende på värde- förändring av finansiella instrument. levererade in ett överskott på . redovisar främst räntor i skatte- kontosystemet. Kärnavfallsfondens intäkter omfattar räntein- täkter för nominella placeringar och orealiserad värdeförändring på innehav av värdepapper. CSN:s finansiella intäkter består bl.a. av räntor på studielån. Aktivering av finansiella kostnader Övriga finansiella kostnader har minskat med främst på grund av värdeförändring på finansiella instrument. finansiella kostnader gäller främst beräknade och realiserade kursför- luster för och skadefordringar. finansiella kostnader är bl. a. valutakursförluster på fordringar och skulder. finansiella kostnader är i huvudsak valutakursförluster. I noten redovisas finansiella kostnader per myndighet brutto. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anlägg- ningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter myndigheten tar upp som tillgång för att bygga anläggningen. Balanserade utgifter för utveckling Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivningar vid Anm.: Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. I posten Balanserade utgifter för utveckling ingår främst egenutvecklade it-system och program. Totalt ökade tillgångarna för balanserade utgifter för utveckling med 2016. De största tillgångarna finns hos Försäkrings- kassan, Försvarsmakten, , och . har balanserade utgifter för utveckling av it-system på . Den största delen avser it-stöd för ärendehantering, självbetjäningstjänster och automatisering. har kvar it- system för pensionshantering även efter S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 På uppdrag av vidareutvecklar dessa system och fakturerar för kostnader för avskrivningar på dessa tillgångar. Försvarsmaktens del av balanserade utgifter för utveckling uppgår till . Det avser i huvudsak utveckling av system PRIO som lanserades . PRIO är ett integrerat affärsystem för ledning, HR, ekonomi och logistik som etappvis införs i verksamheten. har balanserade utgifter för utveckling av it-system på . Transportstyrelsens balanserade utgifter upp- går till . har nedskrivningar på gjorts med anledning av att projekt omvärderats och istället kostnadsförts. balanserade utgifter för utveckling är , en ökning med jämfört med . Posten har ökat med i befintliga och nya utvecklingsprojekt och minskat med på grund av utrangeringar av egenutvecklade system. Av de totala investeringarna på står för , för 187 mil- joner kronor och för . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivningar vid Anm.: Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Myndigheten för samhällsskydd och Under posten Rättigheter och andra immateri- ella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta it-system och program. Posten ökade med jämfört med året innan. har investerat i fortsatt utveckling och anpassning av flyg- ledningssystemet, fortsatt utbyggnad av centralen för fjärrstyrd flygtrafikledning i och tekniska installationer för att implementera fjärrstyrning från . har också materiella anläggnings- tillgångar för omklassifice- rats till immateriella anläggningstillgångar. Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap (MSB) har tillgångar på . De avser främst investeringar i växlar och licenser för det nationella radiokom- munikationssystemet . rättigheter uppgår till och ökade jämfört med med . Ökningen förklaras till största delen av investeringar i Nationellt it-brottscenter (). Kriminalvårdens rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar består huvud- Svenska kraftnäts och rättig- heter och andra immateriella anläggningstill- gångar uppgår till respektive . Svenska kraftnäts rättigheter består främst av markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter samt nyttjanderättig- heter för optoförbindelser. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Inga förskott redovisades . Årets färdigställande från pågående S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Årets färdigställande från pågående redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Anskaffningskostnad för mark för väganläggningsändamål ingår i redovisat värde för väganläggningar. tillämpas komponentavskrivning för samtliga väganläggningar och avskrivningstiden för dessa är . Värdet av väganläggningar som blev klara var (överfört från Pågående nyanläggningar). Det negativa värdet på årets anskaffning beror på rättelse som gjorts anskaffning av mark för väganläggningar. Bland färdigställda projekt ingår till exempel väg 288 Jälla–Hov, E4 Trafikplats , väg 395 –och E4 –. redovisar investeringar i järnvägs- anläggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår i redovisat värde för järnvägsanläggningar. tillämpar differentierade avskrivningstider, , på samtliga järnvägsanläggningar. Värdet av järnvägsanläggningar som blev klara var (överfört från Pågående nyanläggningar). I objekt som färdigställts ingår bl.a. upprustning av spåren på sträckan –, kapacitetsförstärkning på Nynäsbanan och spårbyte på sträckan –Anundsjö. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Byggnader, mark och annan fast egendom Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivningar vid Anm.: beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från ingående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans direkt mot det ackumulerade värdet. Ett tjugotal myndigheter förvaltar byggnader, mark och annan fast egendom för statens räkning. förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestäm- mer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, lands- hövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet samt ett antal kungsgårdar och vissa markområden. redovisar främst nationalparker och naturreservat. Många markområden är bokförda till ett värde som är långt under marknadsvärdet. förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål samt ett antal byggnader klassade som statliga byggnads- minnen. förvaltar bl.a. riksdags- byggnaderna. Det bokförda värdet för statens byggnader, mark och annan fast egendom är vilket är en minskning med jämfört med . Det bokförda värdet för Statens fastighets- verks byggnader, mark och annan fast egendom minskade med till . Det ackumulerade anskaffningsvärdet var . Minskningen av bokfört värde beror främst på att årets avskrivningar och nedskrivningar är större än tillgångsredovisade projekt. Den största nedskrivningen har gjorts på en fastighet i , som återlämnades till vietnamesiska staten då UD sade upp hyresavtalet. Ned- skrivning har också gjorts på Kungliga konst- högskolan i på grund av att fastigheten brann . Av årets totala av- och nedskrivningar på står för . De större tillgångsredovisade projekten 2016 var renovering av residenset i samt ombyggnad av Scenkonstmuseet. köpte mark för ca 100 blivande och utvidgade naturreservat eller nationalparker. Bland de större köpen finns en privatägd fastighet inom det blivande reservatet i samt en samfällighet inom det blivande reservatet i . Totalt ökade tillgångar för bygg- nader, mark och annan fast egendom med och är nu . bokförda värde minskade med till . Det beror huvudsakligen på att avskrivningar översteg nyanskaffningar. Investeringar som avslutades var bl.a. nytt flygledartorn i , ny- och om- byggnad av spol- och tvätthallar i samt byte av kulvertar i . Förbättringsutgifter på annan fastighet Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivn vid Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans direkt mot det ackumulerade värdet. Förbättringsutgifter på annans fastighet gäller sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabel- S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 dragningar för nätverk, larmanordningar samt reparationer och underhåll i fall där utgifterna uppgått till väsentliga belopp. Totalt ökade statens förbättringsutgifter på annans fastighet med 2016. Investeringarna var störst hos med . har fortsatt investerat i kontorslokalerna i . lant- bruksuniversitets investeringar uppgick till och avsåg bl.a. Biotronen i . Maskiner, inventarier, installationer m.m. Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets överföringar från Pågående Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivningar vid Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans direkt mot det ackumulerade värdet. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Myndigheten för samhällsskydd och Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och transport- medel är exempel på tillgångar som myndig- heterna redovisar under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. Svenska kraftnäts tillgångar består främst av kraftledningar, stationer, byggnader och mark, sjökablar, kontroll- anläggningsdelar, optoförbindelser och tele- och informationssystem. Av årets totala investeringar på står för . Det förklaras främst av fordonsinköp och ökade investeringar i kommunikations- utrustning. har investerat vilket avser uppgradering av universitetsdatanätet. Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets överföring till färdig tillgång Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Av det totala bokförda värdet på finns hos och hos . Årets investeringar uppgår totalt till 26,6 mil- jarder kronor. investeringar uppgår till . Här ingår många mycket stora järnvägs- och vägprojekt som till exempel , –samt E4 Förbifart och Västsvenska vägpaket. Investeringar görs fortsatt i SydVästlänken och Ström. Därutöver har också fortsatta investeringar i NordBalt som är en utlandsförbindelse som byggs mellan och för att koppla samman den nordiska elmarknaden med den baltiska. har färdigställt projekt som E4 , Jälla–Hov, –, E4 – och –, , –Anundsjö samt –Kilenkrysset. Dessa utgör av totalt som har överförts till färdig tillgång. Förändring IB på grund av omklassificering Årets försäljningar/utrangeringar IB Beredskapsvaror i lager Förändring IB på grund av omklassificering UB Beredskapsvaror i lager Förändring IB på grund av omklassificering Årets avskrivningar/nedskrivningar Årets försäljningar/utrangeringar UB Ackumulerade avskrivningar (avser Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans direkt mot det ackumulerade värdet. Beredskapstillgångar består av tillgångar både för civil och militär beredskap. Posten omfattar främst Försvarsmaktens tillgångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap är t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Försvarsmakten delar in sina beredskaps- tillgångar i beredskapsinventarier och bered- skapsvaror. Beredskapsinventarierna uppgår till och består av t.ex. flyg- plan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammunition, reservmateriel och beklädnadsmateriel uppgår till . I posten ingår även tillgångar under uppbyggnad i . Samman- lagt är av det utgående S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 värdet militära beredskapstillgångar inklusive tillgångar under uppbyggnad. Nyanskaffning av militära beredskaps- inventarier uppgår till och av- och nedskrivningar uppgår till . Anskaffningen innefattar bl.a. utveckling av stridsflygplan JAS 39E och anskaffning av ubåtar, helikoptrar och artilleri- pjäs . har Försvarsmakten utrangerat beredskapsinventarier på för bl.a. JAS 39D och helikoptrar. Beredskapslagrets värde ökade med . Ökningen beror främst på att Försvarsmakten invärderat beredskapsvaror som anskaffats och korrigerat lager- värdena. MSB har beredskapstillgångar bestående av materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggningar för varningssignaler. Av det utgående värdet är MSB:s del . Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Under denna post redovisas förskott som myndigheterna lämnat vid anskaffning av materiella anläggningstillgångar. Posten hos består av förskott till både utländska och svenska leverantörer.