prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I rapporten på finansiell stabilitet (Fi2016/00927/FPM) bedömer att klimat- och omställningsrisker inte utgör ett betydande hot mot den finansiella stabiliteten i . konstateras att det finns kunskaps luckor som behöver fyllas för att en säkrare bedömning ska kunna göras. Företagen behöver bl.a. utveckla olika former av stresstester och scenarioanalyser för att fånga hur sårbarheten mer konkret kan komma till uttryck och få indikationer på möjliga förebyggande åtgärder. Ett mått som ofta används i dessa samman hang är koldioxidutsläpp. Sådan statistik kan löpande följas upp men ger ett begränsat underlag för att bedöma de totala finansiella klimatrelaterade riskerna. Dels är statistiken bristfällig med avseende på omfattning, dels täcker den inte alla typer av klimatrisker. Statistiken innebär dock att frågan uppmärksammas och kan utgöra ett bra underlag för finansiella investerares dialog med företag om bl.a. krav på minskade utsläpp som följer av klimatöverenskommelsen i . AP-fonderna har redovisat sina s.k. koldioxidavtryck för aktieportföljen på ett enhetligt sätt. tog även Fond bolagens förening och Svensk Försäkring fram rekommendationer för liknande enhetlig rapportering för sina medlemmar. Hållbara fonder inom premiepensionssystemet Inom premiepensionssystemet finns det fonder med M/E-märkning, som tar hänsyn till miljö och/eller etik i sina placeringar. För att få en sådan märkning ställer vissa krav på fondbolagen, t.ex. tydlig och väl definierad process hur bolagen agerar samt systematisk och regelbunden uppföljning av fondens inriktning. Fondbolagen för dessa M/E fonder är även skyldiga att upprätta ett fondfaktablad enligt ”Hållbarhetsprofilen” som branschorganisationen för hållbara investeringar (Swesif) tillsammans med medlemsföretagen har utarbetat och som infördes på 2013. Diagram 4.18 visar andel hållbara fonder inom premiepensionssystemet och andel investerat kapital i dessa inklusive och exklusive Sjunde AP-fonden. har andelen hållbara fonder och andel av det investerade kapitalet inom premiepensionssystemet ökat. Vid slutet av 2016 var enligt 260 av de 847 fonderna på torget M/E-märkta, mot definieras som en hållbar fond och har tidigare stått för den största andelen investerat kapital i hållbara fonder. för dubblades andelen investerat kapital exklusive förvalsalternativet Sjunde AP-fonden eftersom det då var många fondbolag som fick sina fonder M/E-märkta. Någon direkt jämförelse av andelen hållbara fonder i premiepensionssystemet och den övriga fondmarknaden går inte att göra då statistik för ca 700 fonder av Enligt en studie från TNS Prospera uppger var fjärde fondsparare att man valt en fond på grund av dess hållbarhetsinriktning. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 4.18 Andelen hållbara fonder inom premie- pensionssystemet Andel hållbara fonder inom premiepensionssystemet Andel kapital investerat exkl. AP7 Andel kapital investerat inkl. AP7 Emission av gröna obligationer Gröna obligationer utvecklades av och tillsammans med ett antal svenska investerare. Gröna obligationer kan användas av företag, organisationer och myndigheter för att söka finansiering för konkreta miljöinvesteringar. lägger investerare ökad vikt vid hållbarhet i sin dagliga portföljallokering och gröna obligationer har vuxit i popularitet. Globalt växte den gröna obligationsmarknaden till 81 miljarder ameri kanska dollar (USD) och det emitterades 241 nya gröna obligationer under året.4 då den första svenska gröna obligationen emitterades har antalet emitterade gröna obligationer ökat till 31 stycken 2016. Det motsvarar en emitterad summa på , vilket motsvarar av den totala stocken av emitterade obligationer (diagram 4.19). På global basis emitterades ungefär motsvarande , en fördubbling mot året innan men fortfarande en bråkdel av den totala obligations marknaden. Svenska kronor var globalt sett den fjärde största emitterade valutan för gröna obligationer 2016 efter USD, euro och kinesiska renminbi. 4 Uppskattningen utgår från antagandet att alla gröna obligationer emitterade i svenska kronor är tänkta att gå till miljöprojekt i . ingår en emission av AB Svensk exportkredit på 500 miljoner USD, med antagandet att det skulle gå till miljöprojekt kopplat till den svenska exportmarknaden. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 4.19 Gröna obligationer Summa emitterade gröna obligationer (vänster axel) Andel av obligationsstocken (höger axel) Källa: Climate Bonds Initiative Åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism arbete för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism har bedrivits på många plan. Det är ett arbete som berör stora delar av samhället och som omfattar både administrativa regler och straffrättslig lagstiftning. Det är också ett arbete som i hög grad bedrivs internationellt, eftersom den brottslighet som systemet ska motverka ofta har gränsöverskridande inslag. I det löpande internationella arbetet har med framgång arbetat för att säkerställa att det internationella ramverket för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ska vara effektivt utan att ge avkall på rättsstatens grundläggande principer. Detta har gjorts i olika forum, framför allt inom ramen för förhandlingar i den internationella organisa tionen Financial Action Task Force (Fatf) och i EU. Ett annat viktigt inslag på den internationella nivån är att har granskats av Fatf. Fatf ställer detaljerade krav på ländernas system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Sammantaget utvärderas hela systemet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism – från de krav ställer på bankerna och andra verksamhetsutövare, till tillsynen, systemet för information om juridiska personer, användandet av finansiell underrättelseinformation, utredning av brott, åtal, domar och internationellt samar bete. fick överlag goda betyg. Många åtgärder lyfts fram som positiva, exempelvis penningtvättsrelaterade sanktioner som har fått en tydlig effekt på bankernas arbetssätt, samt det internationella samarbetet, bl.a. på det brottsbekämpande området. 4.4.3Resultat för effektiviteten i den statliga finansförvaltningen För att statens finansförvaltning ska kunna bedrivas på ett effektivt sätt krävs att de regelverk, avtal och kontostrukturer som stödjer statens betalningsmodell och modellen för statens garanti- och utlåningsverksamhet är ändamålsenliga. Resultatutvärderingen bygger till stor del på en kvalitativ bedömning av de regelverk som stödjer modellerna. Den statliga betalningsmodellen ska tillgodose statsmakternas uttalade krav på kostnads effektivitet, säkerhet, information och valfrihet samt att staten ska ha en konkurrensneutral relation till bankerna. I sin roll som statens internbank ansvarar för att förvalta och utveckla den statliga betalningsmodellen samt tillhanda hålla den infrastruktur som de statliga myndigheterna behöver för att genomföra sina betalningar och för att få tillgång till de anslagsmedel och lån som respektive myndighet blivit tilldelad. Statens betalningsmodell är en samlad benämning på de regelverk, avtal, kontostrukturer och system som stödjer myndigheternas betalningar. Huvudaktörerna i modellen är , ramavtals bankerna och myndigheterna. Betalningsmodellen är en kombination av ett centraliserat och decentraliserat ansvar. Den centraliserade delen består i att Riksgälds kontoret upphandlar ramavtal för betaltjänster åt myndigheterna samt samlar likviditeten från alla in- och utbetalningar i staten på ett ställe, statens centralkonto i . Det decentraliserade ansvaret innebär att myndigheterna själva initierar och tar emot betalningar. Det är också myndigheternas eget ansvar att samtliga utbetal ningar görs till rätt mottagare, med rätt belopp och . Myndigheterna är skyldiga att använda ramavtalen för betaltjänster, såvida inte medgett något annat. Styckkostnad per statlig betalning Kostnadseffektiviteten i den statliga betalnings modellen mäts som styckkostnad per betalning. Som framgår av tabell 4.6 har kostnaden per betalning minskat från 2012 till 2016. Tabell 4.6 Styckkostnad per betalning Total kostnad (miljoner) har även i uppdrag att utbilda och ge stöd till myndigheterna i betalnings frågor. Betalningsverksamheten är i stora delar decentraliserad, varför det är viktigt att ger god service till myndig heterna. För att mäta graden av kvalitet och service gör en kund undersökning, där myndigheterna på en fem gradig skala svarar på hur de upplever den kvalitet och service ger på området. Diagram 4.20 Myndigheternas upplevda servicenivå Av diagram 4.20 framgår myndigheternas sammanvägda betyg från de årliga kund undersökningarna . Resultatet pekar på att myndigheterna varit nöjda med de tjänster och den service som tillhandahållit. blev resultatet 4,6 på en femgradig skala. Detta innebär en minskning men överstiger verksamhetens mål på 4,50. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kunderna med handläggningstiden, kunskaps nivån och tillgängligheten. Hög säkerhet i statens betalningar Det är centralt att säkerheten i statens betalningsmodell är hög. Det bedrivs därför ett fortlöpande arbete för att öka säkerheten och effektiviteten i modellen. lämnar en rapport till regeringen om riskerna i den statliga betalningsmodellen. I rapporten avseende 2016 bedömer Riksgälds kontoret att säkerheten i betalningsmodellen är fortsatt god (Fi2016/03918/FPM). uppdrag inom garanti- och utlåningsverksamheten ställer ut och förvaltar vissa statliga garantier och lån på uppdrag av rege ringen grundat på beslut av . Upp draget innefattar att värdera de ekonomiska riskerna, sätta avgifter och bestämma villkoren för de garantier och lån som ställs ut. I upp draget ingår också att hantera fordringar. Riks gäldskontoret ska bidra till att statens risk begränsas och att statens rätt tryggas. Riksgälds kontoret ska även arbeta aktivt för att andra myndigheters garanti- och utlåningsverksamhet bedrivs på ett effektivt sätt och för att utveckla hanteringen av statliga garantier och lån i samverkan med de andra myndigheterna. Vid utgången av uppgick det totala garan terade belopp för vilket ansvarar till , vilket var mindre än vid före gående årsskifte. För en sammanställning över statens totala garantiåtaganden, se Årsredo visning för staten 2016 (skr. 2016/17:101). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.7 Utestående garantier, tillgångar och förväntade förluster utlåning till låntagare utanför staten (exklusive lån med villkorad åter betalning) uppgick till vid slutet av 2016, vilket är en liten ökning jämfört med året innan. Förändringen beror framför allt på att en försvagning av kronan mot euron ökade det utestående lånet till mätt i kronor. Tabell 4.8 Utestående lån, tillgångar och förväntad förlust var tillgångarna i utlånings verksamheten i princip oförändrade jämfört med både 2015 och 2014. Avsättningarna för förväntade förluster minskade med . I tabell 4.9 redovisas samtliga lån med kreditrisk hos . Denna tabell avser till största del de lån som redovisas i tabell 4.8, men innefattar även lån med villkorade återbetalningar (s.k. royaltylån). Tabell 4.9 utlåning med kreditrisk 1Det utlånade beloppet till överstiger utlåningsramen då ramen anges prisnivå samt exklusive kapitaltjänstkostnader och mervärdesskatt (låneram inkl. kapitaltjänstkostnader och mervärdesskatt uppgår till ). 2Ingen ytterligare utlåning kan ske till då ramen är fullt utnyttjad. Låg risk för stora förluster i garanti- och utlåningsverksamheten I skrivelsen Årsredovisning för staten (skr. 2016/17:101) lämnas en särskild redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning. Risken för stora förluster i den ordinarie port följen bedöms sammantaget som låg. Det finansiella systemet är en förutsättning för att samhället ska kunna fungera och för att ekonomin ska växa – är det känsligt för störningar som kan leda till omfattande samhällsekonomiska och sociala kostnader. Att utvärdera måluppfyllelsen för det finansiella systemet är, som nämns ovan, av flera skäl komplext. Huruvida det finansiella systemet är stabilt, en marknad är väl fungerande eller konsumentskyddet är högt är svårt att bedöma, utan resultatutvärderingen måste till viss del utgöras av olika mått på motståndskraft mot störningar samt vilken trender som kan avläsas . Resultatutvecklingen avseende det finansiella systemets stabilitet går sammanfattningsvis i olika riktning. De främsta sårbarheterna utgörs av att det svenska banksystemet är stort, tätt sammanlänkat, att storbankerna har en hög andel marknadsfinansiering (varav en stor del i utländsk valuta) och att bankerna har en begränsad möjlighet att absorbera förluster, vilket är en bedömning som kvarstår . De krav som införts för svenska banker när det gäller likviditetsreserver och kapitaltäckning har bidragit till måluppfyllelsen för delmålet om finansiell stabilitet genom att stärka motstånds kraften mot marknadsoro, kreditförluster och lägre intjäning. Den expansiva penningpolitiken som Riks banken och många andra centralbanker fört utgör en viktig förklaring till de lägre stressnivåerna efter finans- och skuld krisen. Den svenska bankmarknaden är till stor del koncentrerad till de fyra storbankerna. Bankerna redovisar stigande bruttomarginaler på bolån och storbankernas högre avkastning på eget kapital indikerar att konkurrensen på den svenska bankmarknaden inte är tillräcklig. Vidare utgör hushållens höga skuldsättning en risk för den realekonomiska utvecklingen och kan även innebära en risk för den finansiella stabiliteten. införande av allmänna råd avseende bolånetak på och det amorterings krav som infördes bedöms ha bidragit till att andelen av den totala bolånestocken som utgörs av lån med belåningsgrad har minskat och till att amorteringarna har ökat. För konsumenterna på finansmarknads området finns risker som bl.a. grundar sig på att det är svårt att jämföra och förstå finansiella produkter och bedöma behovet av dessa. Finans inspektionens insatser inom tillsynen och för finansiell folkbildning bör bidra till målupp fyllelsen om ett högt konsumentskydd. Statistik visar att antalet inkommande klagomåls- och informationsärenden till Konsumenternas Bank- och varit relativt . Däremot visar kundnöjdheten enligt (SKI) när det gäller livförsäkringsprodukter en smärre försämring och för bolåneprodukter framkom mer en större försämring. Användningen av elektroniska betalningar har fortsatt att öka, vilket ses som ett bevis på att både kunder och handel har ett högt förtroende och ser stor nytta med digitala betaltjänster. Eftersom målet om att finansmarknaden ska bidra till en hållbar utveckling är nytt och indikatorerna för att bedöma mål uppfyllelsen är under utveckling är det svårt att dra starka slutsatser på basis av dessa. Däremot kan det konstateras att det pågår ett omfattande 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 arbete med att både analysera hur finans marknadens aktörer påverkar hållbar utveckling och hur finansmarknaden kan påverkas av de risker som exempelvis klimatförändringarna för med sig. Den ökande andelen hållbara fonder på och den ökande andelen gröna obligationer indikerar att finansmarknaden i större utsträckning bidrar till en hållbar utveckling . Sammantaget bedöms resultatet vara positivt och bör kunna bidra till måluppfyllelsen. Effektiv finansförvaltning i staten Resultatutvärderingen avseende effektiviteten i statens finansförvaltning är genomgående positiv. De regelverk, avtal och kontostrukturer som stödjer statens betalningsmodell bedöms vara utformade på ett sätt som främjar hög effektivitet. De centralt upphandlade ramavtalen av betal- och korttjänster bedöms leda till lägre priser, som de möjliggör enhetliga och högt ställda krav när det gäller teknik, säkerhet, likviditetshantering och återrapportering. Eftersom myndigheterna själva står för kostnaden för de betaltjänster som de använder finns incitament för god kostnadseffektivitet. Den centraliserade likviditetsförvaltningen mini merar statens dagliga behov av upplåning och reducerar både statens räntekostnader och risk. I den rapport som lämnade till regeringen avseende riskerna i statens betalningsmodell bedöms säkerheten i betalningsmodellen som god (Fi2016/03918/FPM). Myndigheternas enkät svar avseende kvalitet och service inom betalningsverksamheten pekar fortsatt på höga resultat. Genomsnittskostnaden för en statlig betalning har minskat från till . Detta styrker att kostnadseffektiviteten i den statliga betalningsmodellen har förbättrats ytterligare . När det gäller risken för stora förluster inom garanti- och kreditverk samhet har myndigheten som en del av arbetet med den samlade riskanalysen utvecklat ett analytsikt ramverk för just detta ändamål. Sammantaget bedöms måluppfyllelsen vara god, i enlighet med Årsredovisning för staten (skr. 2016/17:101) där risken för stora förluster bedömdes både som låg och något lägre än året innan. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För att stärka förutsättningarna för Finans inspektionen att bidra till ett väl fungerande finansiellt system som präglas av ett högt konsumentskydd har myndighetens resurser ökats med –2017. I denna proposition föreslås att anvisas ökade resurser mot svarande . En ökning av resurser motiveras av att myndigheten ska kunna stärka tillsynen bl.a. inom bankområdet med anledning av filialiseringen av , men också stärka tillsynen för att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism, genomföra nya regelverk samt integrera hållbarhet i befintliga och nya regelverk och i den finansiella tillsynen. Styrelsen i meddelade att banken avser att flytta huvudkontoret från till . Flytten avses genomföras . Den aviserade flytten beräknas inte få några väsentliga effekter för statens inkomster och utgifter . Effekterna kan bedömas först när ytterligare omständigheter kring omstruktureringen av banken har klarlagts. Regeringen avser att beakta konsekvenserna i kommande ekonomiska propositioner. Nedan redogörs för ett antal angelägna initiativ som regeringen tagit eller avser att ta för att nå målen för finansmarknadsområdet. 4.5.1Initiativ för att nå målet inom det finansiella systemet har uttalat att regeringen bör presentera ett sammanhållet och tydligt ramverk för den svenska makrotillsynen (bet. 2015/16:FiU41). Regeringen prioriterar arbetet och träffade en bred politisk överenskommelse med de borgerliga partierna och om att förstärka Finans inspektionens mandat inom området. Den politiska överenskommelsen innebär att Finans inspektionen, efter regeringens medgivande, ska kunna meddela föreskrifter om vilka krav kreditinstitut och andra kreditgivare behöver följa i sin kreditgivning för att inte bidra till finansiella obalanser på kreditmarknaden. Förslaget innebär att lagändringar ska träda i kraft . har föreslagit att alla nya bolånetagare som lånar mer än 4,5 gånger sin bruttoinkomst ska amortera en procentenhet mer av bolånet än vad de behöver . Detta gäller utöver befintliga amorteringsregler. Således innebär förslaget från att de hushåll som har stora skulder både i förhållande till sina inkomster och till bostadens värde, kommer att amortera av bolånet . Regeringen kommer att ta ställning till förslag efter det att förslaget remitterats och myndigheten därefter överlämnat förslaget till regeringen. Regeringen och berörda myndig heter fortsätter att analysera riskerna med hus hållens skuldsättning kopplat till bolån och har beredskap att vidta ytterligare åtgärder om det skulle krävas. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att minska riskerna med hushållens överskuld sättning i samband med övriga konsument krediter (blancolån). Åtgärderna beskrivs i utgiftsområde 18 avsnitt 4.5. Regler för kapitaltäckning och krishantering utvecklas presenterade EU- kommissionen förslag till stärkt bankreglering, det s.k. bankpaketet. Det handlar dels om att genomföra ett antal nya och reviderade globala standarder för kapitaltäckning och krishantering, dels om att se över de befintliga reglerna på dessa områden så att de blir ändamålsenliga och effektiva. Regeringen anser att initiativet att göra regelverket mer proportionerligt och minska omotiverad administrativ börda, inte minst för de mindre instituten, är mycket välkommet. Det är dock viktigt att eventuella förändringar blir noggrant avvägda så att regelverket även speglar riskerna i bankernas verk samhet. En annan viktig fråga är att medlems staternas möjligheter att vidta ytterligare åtgärder som är tillräckliga för att säkerställa den finansiella stabiliteten i respektive medlemsstat, Detta inte minst på grund av att finanssektorns storlek varierar i förhållande till landets ekonomi mellan medlemsstaterna och att medlems staterna kan befinna sig i olika faser i kredit cykeln. Effektiv hantering av banker i kris Resolutionsreserven är en viktig del i systemet för krishantering i banksektorn. Den kan bl.a. användas för att bidra till återkapitalisering av en bank i kris. Resolutionsreserven finansieras av banksektorn genom ett avgiftsuttag. uppgår uttaget av resolutionsavgiften till av det totala avgiftsunderlaget (de avgiftsskyldiga företagens skulder), vilket motsvarar ca för . I denna proposition föreslår regeringen ett förändrat, inledningsvis förhöjt, uttag av de löpande avgifter som bankerna betalar till resolutionsreserven (se avsnitt 4.6). Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kom mitté för att se över det penningpolitiska ram verket och lagen (1988:1385) om riksbank (dir. 2016:114). Kommittén har påbörjat sitt arbete och har antagit namnet . Uppdraget till kommittén är brett formulerat och innefattar centrala verksamhet, såsom penningpolitikens mål och medel, tydliggöranden om ansvaret för finansiell stabilitet och ansvarsfördelningen inom valutapolitiken samt kontanthantering, kontant försörjning och beredskapen i betalnings systemet. Regeringen arbetar för att säkerställa att kontanthanteringen fungerar på ett tillfreds ställande sätt i hela landet. Det är i första hand marknadsaktörerna själva som bör vidta åtgärder för att möjliggöra en fungerande kontant hantering. Statens ansvar för grundläggande betaltjänster omfattar de orter och den lands bygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte tillgodoses av marknaden (se utg.omr. 22 avsnitt 4.5.3). För att hantera utmaningarna när det gäller betalningar och kontanter och för att säkerställa en effektiv och säker betalnings marknad är det viktigt att det offentliga och det privata hjälps åt. Regeringen följer därför utvecklingen noga och för löpande samtal med företrädare för banker, andra privata aktörer och berörda myndigheter. En väl fungerande och effektiv kontant hantering och kontanttillgång samt ett säkert betalningssystem är av stort samhällsintresse. Det regelverk som ska säkerställa detta är därför av central betydelse. Viktigt är också att regel 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 verket är utformat så att det kan tillämpas på ett bra sätt även om betalningsmetoderna förändras över tiden på grund av den tekniska utvecklingen. har genom fört ett sedelbyte. I två omgångar har samtliga sedlar bytts ut. Sedelbytet har accelererat trenden med en allt mindre mängd sedlar och mynt hos allmänheten och aktualiserat de utmaningar som kommer med ett förändrat betalningsmönster. I direktiven till anges bl.a. att kommittén ska överväga hur Riks bankens ansvar för en väl fungerande kontant hantering i hela landet och för kontant försörjningen och beredskapen i betalnings systemet bör tydliggöras i lag. Nödvändiga författningsändringar kommer att föreslås. Innovation till nytta för finansmarknadens aktörer pågår arbete med att ta fram de lagändringar som är nödvändiga för att i svensk rätt genomföra det andra betaltjänstdirektivet (PSD2) som antogs av och rådet . Det andra betaltjänstdirektivet syftar bl.a. till att modernisera lagstiftningen för att därige nom skapa bättre förutsättningar för säkra och effektiva betalningar och andra betaltjänster.