prop · H403127 · 2017-03-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:127 Fortsatt svenskt deltagande i den militära Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 70 personer till förfogande på plats i till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Isil/Daesh i . Om situationen så kräver ska det finnas möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Det svenska bidraget ska bestå i utbildning och rådgivning till de irakiska försvarsstyrkorna i i syfte att bidra till deras förmåga att stå emot och besegra Daesh. I och med den tidigare beslutade fördubblingen av det svenska bidraget föreslås i propositionen att ett nytillfört styrkebidrag ska ha till uppgift att träna och utbilda förband inom bl.a. sjukvård, detektering av improviserade sprängladdningar, hantering av incidenter med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen, folkrättsliga regler tillämpliga i väpnad konflikt samt strid i bebyggelse. Detta bidrag föreslås placeras vid Al i . Det redan befintliga bidraget förblir placerat i i norra med uppgiften att träna och utbilda enligt nuvarande mandat. Regeringen redogör även för säkerhetssituationen i med särskilt fokus på Al . Därutöver redovisas läget i samt det internationella samfundets engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga grund samt redovisar sina överväganden för det svenska deltagandet och bidragets ekonomiska konsekvenser. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Daesh ...................................................................... Den militära utbildningsinsatsen och det föreslagna svenska Folkrättslig grund för insatsen ........................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh (avsnitt 7). 2 Ärendet och dess beredning efterfrågade i ett brev till () generalsekreterare hjälp för att bekämpa Daesh genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd till det irakiska försvaret. antog resolution (2014) om kollektiva och nationella åtgärder mot Daesh, Nusrafronten och andra grupper med kopplingar till och mot de brott som grupperna begår i och . tillkännagav bildandet av en global koalition mot terroristorganisationen och kort därefter anslöt sig till koalitionen. välkomnade militärt stöd i kampen mot Daesh genom ett brev till FN:s säkerhetsråds ordförande . antog säkerhetsrådet resolution (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt stadga (SÖ 1946:1, ) samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätten och humanitärrätten, vidta nödvändiga åtgärder i bland annat för att förstärka och samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bland annat Daesh. Det svenska deltagandet i den militära utbildningsinsats som den globala koalitionen mot Daesh bedriver i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i prop. 2014/15:104 (bet. 2014/15:UFöU4, rskr. 2014/15:216), prop. 2015/16:40 (bet. 2015/16:UFöU2, rskr. 2015/16:108) och prop. 2016/17:32 (bet 2016/17:UFöU2, rskr 2016/17:107). På uppdrag av (Försvarsdepartementet) redovisade Försvarsmakten förslag till utökat bidrag till den militära utbildningsinsats som koalitionen mot Daesh bedriver i . Vidare redovisade Försvarsmakten säkerhetsläget i med fokus på Al i enlighet med uppdrag från (Försvarsdepartementet). Försvarsmakten redovisade även kompletterande information . I proposition 2016/17:32 föreslog regeringen en utökning av den svenska styrkan på plats i från högst 35 till 70 personer med möjligheten att förstärkas upp till högst 220 personer vid behov av tillfällig förstärknings- eller evakueringsstyrka. Regeringen föreslog även att den geografiska begränsningen till norra skulle lyftas. medgav den ökade numerären men ansåg att det fanns ett behov av mer information kring bidragets placering och säkerhetsläget i för att ge bifall till ett utökat geografiskt mandat. I enlighet med betänkande 2016/17:UFöU2 återkommer regeringen med en ny proposition gällande hela mandatet enligt nedan. Situationen i är komplex och karaktäriseras av flera sammanfallande Landet befinner sig i ett övergripande tillstånd av post-konflikt efter invasionen 2003, pågående konflikt i den militära kampen mot Daesh samt pre-konflikt genom ett möjligt politiskt sönderfall och en tilltagande våldsspiral efter det att grupper som samarbetar i kampen mot Daesh potentiellt förlorar sitt gemensamma mål. landet av flera yttre faktorer, som regional instabilitet och ett lågt präglades av ökat fokus på militära ansträngningar för att återta områden från Daesh. säkerhetsstyrkor med stöd av milis (PMF – Popular Mobilization Forces) och den globala koalitionen mot Daesh, vars luftunderstöd har varit en förutsättning för marktrupper att avancera. inleddes den militära kampanjen att återta , landets näst största stad. Efter en relativt snabb framryckning genom stadens östra delar fortsätter nu återtagandet av stadsdelarna väster om floden . Inte minst den stora civila närvaron i staden komplicerar de irakiska styrkornas framryckning och det humanitära och politiska läget förväntas bli en ännu större utmaning. asymmetriska terroristattacker ökar i takt med att Daesh trängs tillbaka Den höga våldsnivån fortsätter att utgöra en av de största utmaningarna för den irakiska regeringen. Säkerhetsläget är fortsatt mest stabilt i de tre kurdiska provinserna i norra , vilka utgör den autonoma regionen (KRG). som den militära offensiven intensifieras, ökar behovet av att formulera en politiskt inkluderande agenda för post-Daesh. av åtgärder för försoning och statsbyggande är akut för att förhindra att landet återfaller i konflikt när stridigheterna upphört. försämrades dock förutsättningarna . de politiska blocken har fördjupats, framför allt utifrån sekteristiska och etniska skiljelinjer, men även till följd av växande rivalitet inom shia, sunni och kurdiska grupper. omfattande regeringsombildning för att tillsätta teknokrater har mötts av starkt motstånd, med stora demonstrationer, suspenderat parlament och politisk polarisering som följd. Al-Abadi har dock lyckats tillsätta några av de ministerposter som stått tomma. korruption har vidare undergrävt förutsättningarna för al-Abadi att genomdriva det reformpaket han utlovade vid tillträdet 2014. nationella försoningsagendan står i stort sett alltjämt still, vilket är djupt Splittringen mellan KRG och centralregeringen i är påtaglig och bottnar framför allt i oenighet kring omtvistade områden i norra , allokering av den federala budgeten samt fördelning av oljeresurserna. mot Daesh fungerar dock samarbetet väl, inklusive gällande 2016/17:127 återtagandet av , och den kurdiska militära styrkan, peshmergan, har varit framgångsrik. Fortsatt råder även interna motsättningar inom KRG, inte minst mellan det styrande () och alliansen mellan de två övriga partierna PUK (Patriotic Union of ) och Gorran. Den humanitära krisen i är omfattande, komplex och oviss till följd av Daeshs framfart. Totalt är elva miljoner irakier i behov av humanitärt stöd. FN uppskattade inför återtagandet av antalet internflyktingar till 3,4 miljoner. hade fram resulterat i 153 000 internflyktingar. Den irakiska regeringens uppmaning till civilbefolkningen att stanna i staden har inneburit ett relativt lågt antal flyende, men fler är sannolikt att vänta i takt med att det mer tätbefolkade västra alltmer inbegrips i striderna, och FN planerar för upp till 250 000 flyende. Samstämmiga rapporter vittnar om grova, systematiska och omfattande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt av Daesh. Daeshs framfart präglas av exempellös brutalitet och övergrepp. Inte minst kvinnor och flickor har utsatts för grymma övergrepp. Minoriteter, bl.a. kristna och jezidier, är särskilt utsatta, men konflikten påverkar alla grupper. av internflyktingarna är sunniter. Riskerna för ytterligare övergrepp är alltjämt stor, inte minst med sekteristiska undertoner i samband med att Daesh trängs tillbaka och områden befrias. Daesh måste motarbetas militärt, men för att slutligen bekämpa Daesh och liknande grupperingar i , krävs att man ser till landets bakomliggande problem i fråga om politiskt inflytande för landets etniska och religiösa grupperingar. I grunden är Daeshs framväxt ett symptom på dessa underliggande politiska problem. Att alla grupper, och även kvinnor, på allvar känner sig inkluderade och delaktiga i landets styre är en nyckel till ett demokratiskt, sammanhållet och långsiktigt stabilt . Daesh betraktar och som ett sammanhängande verksamhetsområde. En politisk lösning på har därmed stor bäring på möjligheter att påverka sin utveckling och bygga långsiktig stabilitet. Samtal om en politisk lösning inleddes i under FN:s ledning men det är alltjämt oklart vilka förutsättningar som finns för en fredlig, politisk lösning. , och har åtagit sig att säkerställa att en vapenvila efterlevs i , men regimen och dess allierade bedriver alltjämt offensiver, med hänvisning till att attackerna riktar sig mot terrorister. Kringliggande länder, framför allt och , har även fortsatt stort inflytande på utvecklingen i . 4Internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Daesh Daeshs framryckning och övergrepp mot befolkning har lett till omfattande åtgärder från det internationella samfundets sida. På amerikanskt initiativ växte en bred internationell koalition fram med syfte att bekämpa Daesh och stabilisera fram . Den globala koalitionen mot Daesh samlar ett 60-tal länder, inklusive och många andra medlemsstater i EU, samt ett antal länder i regionen. och ansvarar för den övergripande samordningen. Koalitionen bedriver sitt arbete inom fem huvudsakliga områden: militärt, kontraterrorism och motverkande av finansiering av terrorism, utländska terroriststridande, kontrapropaganda samt stabiliseringsstöd. deltar i den militära arbetsgruppen och arbetsgruppen för stabiliseringsinsatser. ingår även i koalitionens kärngrupp som består av ett tjugotal större bidragsgivare. Utöver detta är en stor humanitär givare. FN spelar en central roll i , både genom säkerhetsrådet och genom FN-insatsen på plats i (Unami – United Nations Assistance Mission for ). Unamis mandat förnyas , . FN har fördömt våldet och de grova övergreppen mot de mänskliga rättigheterna i och krävt att övergreppen, inte minst mot olika minoriteter, upphör. FN har funnit att allvarliga internationella brott begås i och understrukit vikten av att brotten utreds och lagförs i domstol så att förövare kan ställas till svars. för , inrättad under för mänskliga rättigheter, offentliggjorde en rapport om Daeshs övergrepp mot den jezidiska folkgruppen i och . Kommissionen pekade bland annat på att Daesh hade begått, och fortsatte att begå, folkmordsbrott mot jezidierna. Efter en rad terroristattentat i regionen och antog ett enigt säkerhetsråd resolution (2015), i vilken medlemsstater med kapacitet åläggs att, i enlighet med folkrätten, vidta åtgärder inom bland annat territorium för att förstärka och samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bland annat Daesh. Andra viktiga säkerhetsrådsresolutioner i kampen mot Daesh är 2199 (2015) om inkomstkällor, 2170 (2014) om kollektiva och nationella åtgärder samt 2161 (2014) om riktade sanktioner. Den humanitära appellen för är underfinansierad och behoven befaras växa kraftigt i samband med ett irakiskt återtagande av . är en stor humanitär givare till och utbetalades i direkt humanitärt stöd via Sida. har Sida initialt allokerat till krisen i . Detta är en ökning jämfört med då det initiala allokerade stödet uppgick till . Liksom för andra kriser kan stödet justeras under 2016/17:127 årets lopp, vilket också skedde 2016. är en av världens största givare av icke-öronmärkt stöd till FN-organ och internationella organisationer som bedriver humanitär verksamhet i . gav också förlängt stöd till () för befriade områden om . Därutöver har bedrivit utvecklingssamarbete med . Detta samarbete är under utfasning och de sista projekten avslutas . Regeringen har gett Sida i uppdrag att ta fram ett underlag till en ny strategi för utvecklingssamarbete med för perioden - 2021. är ett av de länder som särskilt prioriterar i den nationella handlingsplanen för genomförandet av säkerhetsrådsresolution om kvinnor, fred och säkerhet. Den femåriga bilaterala utvecklingsstrategin med , som kommer att löpa , kommer att ha ett särskilt fokus på jämställdhet. har, som ett av få länder i regionen, antagit en nationell handlingsplan . Genomförandet av handlingsplanen har dock fått stå tillbaka för vad som ansetts vara mer akuta åtgärder i samband med Daeshs framfart. Samarbetet med såväl som lokala MR- och kvinnoorganisationer fortsätter för att komma åt problem kopplade till misogyn lagstiftning som inte ger tillräckligt skydd mot könsrelaterat våld, utsattheten för kvinnliga internflyktingar i spåren av Daeshs härjningar, offer för sexuellt våld liksom behov av starkare lagstiftning mot barnäktenskap. EU har fördömt våldet och övergreppen, samt understrukit nödvändigheten av att ta itu med och grundläggande politiska utmaningar för att långsiktigt kunna bekämpa Daesh och stabilisera regionen. EU har också förstärkt sina insatser på bland annat kontraterrorismområdet och på det humanitära området. antog EU:s utrikesministrar en regional strategi för , och hotet från Daesh. Regeringen driver aktivt att EU ska öka sitt civila engagemang för långsiktig stabilisering i , bl.a. till de befriade områdena. 5Den militära utbildningsinsatsen och det föreslagna svenska bidraget Den militära multinationella insats som genomförs i och verkar under en koalition som leds genom centralkommando, , i , . Koalitionens militära plan för och syftar till att besegra Daesh genom att bland annat utbilda och träna försvarsstyrkor i och samt understödja säkerhetsstyrkor i och med luftunderstöd. Den militära planen utgör en del i en bredare strategi tillsammans med andra krishanteringsinstrument, såsom diplomati och humanitära åtgärder. Koalitionen bedriver utbildning och rådgivning på fem platser i : , , Camp Taji, Besmaya och . cirka 50 000 soldater och befäl inom de irakiska försvarsstyrkorna. Det nuvarande svenska styrkebidraget till koalitionen i norra består av cirka 35 personer. De har bedrivit träning för irakiska försvarsstyrkor i norra inom områdena sjukvård, krigets lagar, strid i bebyggelse samt detektering av improviserade sprängladdningar. Utbildningen och rådgivningen har tagits väl emot av de irakiska försvarsstyrkorna. 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet har genomförts i planeringen av det svenska bidraget genom utbildning av svensk personal samt i den rådgivning och utbildning som ges till de irakiska försvarsstyrkorna. Det svenska styrkebidraget till insatsen från och med andra hälften av 2017 bör uppgå till högst 70 personer på plats i . Antalet kan komma att justeras efter behov med hänsyn till hotnivå, logistiska förutsättningar och andra uppgifter som påverkar bidragets storlek. Utgångspunkten är att använda det svenska bidragets kompetens på bästa sätt utifrån de behov som finns hos de irakiska försvarsstyrkorna och i relation till andra internationella utbildningsbidrag. Försvarsmakten har granskat och värderat ett antal utbildningsplatser i kopplat till och koalitionens behov, rådande säkerhetsläge, Försvarsmaktens möjligheter till stöd samt förutsättningar för nordiskt samarbete. Utifrån dessa kriterier bedömer Försvarsmakten att bästa förutsättningarna för ett andra svenskt styrkebidrag finns vid i . Bidragets inriktning föreslås vara träning och utbildning av förband inom bl.a. sjukvård, detektering av improviserade sprängladdningar, hantering av incidenter med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen, folkrättsliga regler tillämpliga i väpnad konflikt samt strid i bebyggelse. Ett svenskt styrkebidrag kommer att sträva efter att i så hög grad som möjligt samarbeta med partner, och om möjligt nordiskt, för att genom samarbete uppnå resurseffektivitet avseende logistik, skydd, transport etc. En placering vid Al ger goda möjligheter till denna typ av samarbete med , som redan är placerat där. Ett samarbete med i en internationell insats ger fördelar såväl avseende logistik som interoperabilitet. Det nytillförda bidraget kommer att träna och utbilda vid . Säkerhetsläget inne på basen är gott. Hotbilden i området omkring Al är dock högre än i norra . Bedömningen att har en robust organisation för skydd av egna styrkor är därför viktig. Försvarsmakten följer mycket noga säkerhetsutvecklingen och planerar och vidtar åtgärder därefter. I och med att det finns ett visst etableringsbehov för den svenska styrkan vid Al finns det även ett behov av uthållighet för bidraget. Planeringen bör i första hand sträcka sig cirka framåt i tiden. Längre än så är svårt att planera för i en så dynamisk miljö. Kostnaderna för etablering ryms inom bidragets godkända ekonomiska ram. Det kommer även finnas möjlighet att hantera ett förändrat läge på marken inom denna tids- och kostnadsram. Den del av det svenska bidraget som befinner sig i norra kommer att fortsätta bedriva utbildning där på samma sätt som . Regeringen avser även att skicka stabsofficerare till insatsens relevanta staber. 2016/17:127 Det svenska styrkebidraget kommer att stå under svensk nationell ledning och kontroll under insatsen. Nödvändig koordinering kommer att ske genom samverkan med andra aktörer i insatsområdet. Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för evakuerings- och förstärkningsinsatser om behov uppstår. Därvid ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 220 personer. Säkerhetsläget innebär att hotbilden kan komma att variera . Detta är något som Försvarsmakten löpande analyserar i form av hot- och riskbedömningar kopplade till insatsen. Det svenska bidraget utvärderas och följs upp kontinuerligt av Försvarsmakten i samband med varje rotation. (Försvarsdepartementet och ) tar del av denna utvärdering och väger in Försvarsmaktens utvärdering i de analyser som löpande görs i utformningen av insatsens mandat och i samband med de överväganden som görs inför att regeringen till föreslår en förlängning av insatsen. 6 Folkrättslig grund för insatsen har i flera resolutioner fördömt Daeshs agerande och konstaterat att Daesh och andra grupper utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog säkerhetsrådet resolution (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätten och humanitärrätten, vidta nödvändiga åtgärder i bland annat för att förstärka och samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bland annat Daesh. I ett brev till FN:s generalsekreterare efterfrågade hjälp med att bekämpa Daesh genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd för det irakiska försvaret, och välkomnade militärt stöd i form av flygstöd i kampen mot Daesh genom ytterligare ett brev, till FN:s säkerhetsråds ordförande. Den folkrättsliga grunden för insatsen utgörs av inbjudan till det internationella samfundet att bistå med stöd för att bekämpa Daesh samt de bilaterala överenskommelser som ingår med deltagande stater om bland annat styrkornas uppgifter. Regeringen har genom skriftväxling kommit överens med om att den svenska personalen har status motsvarande den för administrativ och teknisk personal enligt om diplomatiska förbindelser (SÖ 1967:1). Rätten att använda våld grundas på samtycke och på eventuella begränsningar som antingen ställts av eller följer av folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten. Det finns inga gemensamma avtalade insatsregler för koalitionen. Det svenska styrkebidraget står därför under svensk ledning och kontroll. Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs i av den globala koalitionen mot Daesh. Regeringens bedömning: Det svenska styrkebidraget kommer att uppgå till högst 70 personer på plats i . Skälen för regeringens förslag och bedömning: ska fortsätta att bidra till koalitionen mot Daesh genom att utbilda irakiska försvarsstyrkor. Målet med bidrag till utbildningen är att stärka det irakiska försvarets förmåga i kampen mot Daesh. Det finns ett behov och en efterfrågan av ett fortsatt och utökat svenskt militärt utbildningsbidrag. Genom att den svenska styrkan kan utbilda irakiska försvarsstyrkor även vid Al i ökar effekten av det svenska bidraget och vi bidrar än mer effektivt till målet att stärka de irakiska försvarsstyrkornas förmåga att stå emot och slutligen besegra Daesh. Genom att vi kan bidra med efterfrågade komponenter i form av träning och utbildning av förband inom bl.a. sjukvård, detektering av improviserade sprängladdningar, hantering av incidenter med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen, folkrättsliga regler tillämpliga i väpnad konflikt samt strid i bebyggelse svarar vi dessutom på bästa sätt upp mot och koalitionens behov som vi tillgodoser Försvarsmaktens önskemål om att engagera ett sådant bidrag i en insats. Det svenska bidragets uppgift är fortsatt att utbilda irakiska försvarsstyrkor och ska i princip inte ha väpnade uppgifter inom insatsen. Bidraget på plats planeras bestå av högst 70 personer. Om situationen så kräver ska det finnas möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Den del av det svenska bidraget som befinner sig i norra kommer att fortsätta bedriva utbildning på samma sätt som . Det nytillförda bidraget kommer att utbilda vid Al . Som beskrivits ovan är säkerhetsläget inne på basen gott. Hotbilden i områdena omkring Al är dock högre än i norra . Försvarsmakten följer mycket noga den säkerhetsmässiga utvecklingen och planerar och vidtar åtgärder därefter. Det svenska bidraget är en del av vårt omfattande stöd till landet som innefattar flera områden inklusive ett humanitärt stöd som uppgick till , samt utvecklingssamarbete och riktat stöd för stabilisering i områden som befriats från Daesh. De bilaterala relationerna mellan och är mycket goda, såväl på det 2016/17:127 politiska området som på handelsområdet och understöds av ett brett mellanfolkligt utbyte. FN har konstaterat att Daesh begår grova, systematiska och omfattande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. Det finns en bred uppslutning inom det internationella samfundet kring kampen mot Daesh och ett flertal resolutioner har enhälligt antagits i vilka fördömer Daesh och andra terroristgruppers aktioner samt syftar till att försvåra deras verksamhet. Det finns ett starkt stöd för och dess kamp mot terroristgrupperna och ett stort antal stater har besvarat förfrågan om internationell assistans. Folkrätten och mänskliga rättigheter är centrala aspekter i planeringen och genomförandet av utbildningsinsatsen. 1325 (2000) är en integrerad del i den svenska insatsen.