prop · H403115 · 2017-03-14 00:00:00 — Den slutligt antagna rekommendationen skiljer sig på flera sätt från kommissionens förslag, bland annat genom att produktivitet har satts i förgrunden framför kostnadsmässig konkurrenskraft, att det tydligare markeras att nationella system för lönebildning ska respekteras och att kommissionens samordnande roll har tonats ned. utsåg kommissionen ledamöterna i den rådgivande europeiska finanspolitiska nämnden, som därmed kunde starta sin verksamhet. Nämnden är knuten till kommissionen och ska övervaka tillämpningen av det finanspolitiska ramverket och ge råd om lämplig finanspolitisk hållning i euroområdet. Steg två i de fem ordförandenas rapport innehåller mer långtgående förslag. Kommissionen har aviserat att förslag om EMU kommer att ingå i en vitbok om EU:s framtid som ska läggas fram . Regeringen vill se ett väl fungerande EMU. Att så långt som möjligt värna EU:s sammanhållning är en central utgångspunkt för i processen med ett fördjupat EMU. För ytterligare ståndpunkter om reformeringen av EMU hänvisas till faktapromemoriorna 2014/15:FPM44 och 2015/16:FPM15. 17.4Initiativ för att främja investeringar i EU har arbetet fortsatt med att genomföra den investeringsplan som kommissionen presenterade (se faktapromemoria 2014/15:FPM13). Det gäller särskilt den första pelaren av investeringsplanen, Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) (se faktapromemoria 2014/15: FPM18). Vid utgången av 2016 hade drygt 400 Efsi-projekt om ca godkänts, vilket enligt kommissionen bedöms bidra till att attrahera totalt i totala investeringar. Rådet enades om en allmän inriktning kring ett förslag om att förlänga Efsi med . Förslaget från kommissionen om en förlängning presenterades (se faktapromemoria 2016/17:FPM9) och motiverades bland annat med att Efsi bedömdes ha genererat konkreta resultat. Kommissionen föreslog att målet för de totala investeringarna som Efsi avser mobilisera ska höjas från till . Förlängningen ska möjliggöras genom att Efsi-garantins storlek ökas . Dessutom innehöll förslaget ett antal förändringar av Efsi-förordningen, bland annat ökat fokus på mervärdet av Efsiinvesteringarna och på klimatrelaterade investeringar. Vidare föreslogs vissa förändringar av den s.k. rådgivningshubben, den andra pelaren av investeringsplanen. Grunden i Efsi:s funktion ska dock vara oförändrad. Ett antal utvärderingar av Efsi har presenterats . 2016/17:115 Utvärderingarna från kommissionen och EIB pekade båda på att Efsi möjliggjort för EIB och dess dotterbolag investeringsfonden (EIF) att öka sin riskfyllda utlåning. Vidare lyftes ett antal förbättringsområden fram, bland annat kopplat till geografisk spridning av Efsi-projekt. En oberoende utvärdering genomförd av en extern konsult konstaterade att strukturen för Efsi förefaller lämplig men att det finns vissa problem i genomförandet, till exempel att risknivån ibland varit för låg i Efsi-projekten och att Efsi därmed inte bidragit med så mycket mervärde som var avsett. Europeiska revisionsrätten konstaterar i ett yttrande att det fortsatt finns gott om utrymme kvar under den befintliga Efsi-garantin och att det därför är för tidigt att föreslå en förlängning av Efsi. Merparten av synpunkterna från utvärderingarna av Efsi har tagits omhand i den förhandling som har pågått om förlängningen av Efsi. Målet för den tredje pelaren av investeringsplanen är att uppnå ett förbättrat investeringsklimat genom förenklade regleringar, ökad tillgång till långsiktig finansiering samt en stärkt inre marknad. Vid diskuterade finansministrarna frågan om investeringshinder i EU, i synnerhet tillgång till finansiering och reglering. Vissa landsspecifika utmaningar lyftes och genomförande av reformer betonades. Vid antog finansministrarna rådsslutsatser om nätverksindustrier, energieffektivisering, investeringar i den digitala ekonomin, offentligprivata partnerskap och insolvensförfaranden. Regeringen har välkomnat investeringsplanen, där Efsi ingår som en av tre pelare. Investeringsplanen syftar till att öka investeringarna i EU och därmed bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Den kan vara ett viktigt komplement till de åtgärder som genomförs på nationell nivå, inklusive strukturreformer, för att stärka konkurrenskraft och tillväxt samt bidra till en hållbar utveckling. En särskilt viktig del av investeringsplanen är åtgärder inom den tredje pelaren som syftar till att främja ett mer investeringsvänligt klimat i EU. Regeringen har accepterat beslutet om en förlängning av Efsi . Ett viktigt skäl till detta är de förbättringar i Efsi-förordningen som det skulle innebära. Samråd om Efsi och investeringsplanen ägde rum med . Information med finansutskottet om Efsi ägde rum och överläggningar med finansutskottet . Europeiska investeringsbanken är ett fristående organ inom EU. Bankens huvudsyfte är att bidra till tillväxt och sysselsättning inom EU. Detta görs genom långsiktig finansiering av samhällsekonomiskt lönsamma projekt som främjar detta syfte. En del av verksamheten genomförs genom som investerar i riskkapital och garantier till små och medelstora företag. uppgick EIB-gruppens (EIB 2016/17:115 och EIF) utlåning till i tecknade lån varav ca garanterades av Efsi. Genomförandet av Efsi har påverkat EIB:s verksamhet, inte minst genom att merparten av Efsi-projekten genomförs av EIB. Då Efsiprojekten som regel är mindre och mer riskfyllda än den verksamhet som EIB normalt bedriver har EIB tvingats utveckla sitt sätt att arbeta. Huvudsakliga frågor som behandlades inom EIB utöver den ordinarie verksamheten var: –Genomförande av Efsi, inklusive antagande av en ny strategi för EIB:s investeringar i aktiekapital samt diskussioner om vilka ytterligare resurser som krävs inom EIB för att genomföra Efsi. har även fattat ett principbeslut om att EIB ska bidra med ytterligare till ett förlängt Efsi. –EIB:s arbete med anledning av flyktingströmmarna till EU. EIB presenterade på uppdrag av ett initiativ för ökad tillväxt och sysselsättning på västra och i det södra grannskapet. Initiativet väntas innebära en ökning av bankens verksamhet i de regionerna . –Antagande av en jämställdhetsstrategi som har till syfte att stärka jämställdhetsarbetet inom EIB:s utlåningsverksamhet. –Diskussioner kring halvtidsöversynen av EIB:s externa lånemandat, som garanterar merparten av EIB:s utlåning utanför EU. Eftersom en del av Efsi genomförs via EIF har Efsi även påverkat verksamheten i EIF . Inför varje G20-möte tas EU-gemensamma ståndpunkter fram i form av ett mandat, s.k. Terms of Reference. hölls ett stats- och regeringschefsmöte, fem vice finansminister- och centralbankschefs- möten samt fyra finansminister- och centralbankschefsmöten. det kinesiska ordförandeskapet 2016 har varit vägen mot en innovativ, vital, sammankopplad och inkluderande världsekonomi. under ordförandeskapet har varit att främja kontinuiteten i G20:s arbete dagordningen för framtida möten. ordförandeskapet har också lyft fram vikten av hållbar tillväxt, vilket bl.a. tagit sig i uttryck i etableringen av den s.k. studiegruppen för grön finansiering (GFSG). Studiegruppens syfte har varit att identifiera åtgärder för att öka mobiliseringen av privat kapital för gröna investeringar. Regeringen stödjer GFSG och har genom EU verkat för att arbetet med grön finansiering ska få en framträdande roll inom G20. har också bidragit till studiegruppens rapporter och deltagit på flera av dess möten under det kinesiska ordförandeskapet. Vid toppmötet i den 4–antog stats- och regeringscheferna en kommuniké där man bl.a. kom överens om att: – Använda alla policyverktyg som står till förfogande – penningpolitik, finanspolitik, strukturreformer – för att skapa en stark, hållbar och En G20-plan för innovativ tillväxt antogs. – Säkerställa tillväxtvinster som kommer alla länder och människor till Skr. 2016/17:115 del. –Stärka det globala finansiella skyddsnätet genom att säkra att IMF har tillräckliga resurser och mer effektiva verktyg. –Skyndsamt genomföra överenskomna reformer för den finansiella sektorn samt på skatteområdet. –Befästa sitt åtagande om att verka för en öppen global ekonomi fri från handelshinder och motverka protektionism i alla dess former. –Välkomna de alternativ som presenteras i GFSG:s rapport. G20- ledarna åtog sig även att slutföra inhemska förfaranden för att ansluta sig till . –Bekräfta sitt åtagande att genomföra FN:s agenda för hållbar utveckling och förbättra politisk samstämmighet om hållbar utveckling. –Upprepa uppmaningen om skärpta globala insatser för att möta migrations- och flyktingkrisens konsekvenser, grundorsaker och de skyddsbehov den har gett upphov till. Samråd med ägde rum inför de tillfällen diskuterade EU:s gemensamma ståndpunkter. är nytt ordförandeland i G20. Arbetet inom finansmarknadsområdet syftar till att säkerställa ett stabilt finansiellt system samt en välfungerande och hållbar finansmarknad. 18.1.1Revidering av fjärde penningtvättsdirektivet Förslaget om reviderat penningtvättsdirektiv presenterades (se faktapromemoria 2015/16:FPM117). Det fjärde penningtvättsdirektivet, som antogs , ska vara genomfört i medlemsstaterna . Emellertid ledde händelser som inträffade efter – terrorattacker i samt avslöjandet om planerat skatteundandragande genom de s.k. Panamapappren – till att kommissionen presenterade ett förslag på vissa förändringar av det redan antagna direktivet. Förändringarna rör i huvudsak virtuella valutor, förbetalda kort, finansunderrättelseenheternas informationsinhämtning, information om innehavare av bank- och betalkonton, kundkännedomsåtgärder om högriskländer, förbättrad genomlysning av verkliga huvudmän samt datum för genomförande. Rådet kom överens om ett förhandlingsmandat , medan inte hann slutföra sina interna förhandlingar . 2016/17:115 med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum , senast . Kommissionen presenterade ett förordningsförslag om en gemensam insättningsgarantiförsäkring (se faktapromemoria 2015/16:FPM27). pågår förhandlingar om förslaget som samtliga medlemsstater deltar i. Liksom under tidigare förhandlingar om bankunionen driver att skapandet av bankunionen inte får leda till att medlemsstater som inte deltar diskrimineras eller påverkas negativt. har fokus i förhandlingarna främst legat på de tekniska aspekterna av förslaget. För att säkerställa att tillräckligt med medel finns att tillgå under uppbyggnadsfasen av den gemensamma resolutionsfonden i den gemensamma resolutionsmekanismen (se faktapromemoria 2012/13:FPM148) har de medlemsstater som är med i bankunionen enats om att upprätta bilaterala låneavtal med den gemensamma resolutionsnämnden. Överenskommelsen innebär att medlemsstaten bistår med bryggfinansiering för sin egen andel av fonden om fonden behöver utnyttjas innan allt kapital betalats in, dvs. Ett fåtal av medlemsstaterna är ännu inte färdiga med sina avtal. inleddes förhandlingar om en gemensam säkerhetsmekanism (s.k. backstop) som ska vara fullt fungerande senast vid utgången av uppbyggnadsfasen. Eftersom inte är med i bankunionen berörs inte av den gemensamma insättningsgarantiförsäkringen eller bryggfinansieringen och den gemensamma säkerhetsmekanismen (backstopen) i den gemensamma resolutionsmekanismen. Tillsammans med förslaget om en gemensam insättningsgarantiförsäkring presenterade kommissionen ett meddelande om slutförande av bankunionen. Utöver inrättandet av den gemensamma insättningsgarantiförsäkringen nämns även åtgärder för att minska risker i banksektorn, t.ex. genom kommande lagförslag. Kommissionen presenterade sådana lagförslag. Dessa riktar sig till samtliga medlemsstater. Överläggning med finansutskottet ägde rum . 18.1.3Revidering av kapitaltäckningsregelverket och krishanteringsdirektivet presenterade kommissionen förslag innehållande revideringar av kapitaltäckningsregelverket i tillsynsförordningen (CRR), kapitaltäckningsdirektivet (CRD IV) och revideringar av regelverket för krishantering i krishanteringsdirektivet (BRRD). Revideringarna inkluderas som en del av de riskreducerande åtgärder inom bankunionen som tillsammans kallas ”bankpaketet” (se faktapromemoria 2016/17:FPM39). Förslaget innebär dels ändringar av befintliga regler dels att överenskomna globala standarder införs i EU. 2016/17:115 Förhandlingen väntas starta tidigt 2017. Kommissionen presenterade en handlingsplan om skapandet av en kapitalmarknadsunion (se faktapromemoria 2015/16:FPM10). Kommissionen presenterade en statusrapport för kapitalmarknadsunionen , och ett meddelande om status och nya prioriteringar . Förslag som presenterats inom ramen för kapitalmarknadsunionen är bland annat ändrade regler för europeiska riskkapitalfonder (EuVECA) respektive fonder för socialt företagande (EuSEF) och ett direktivförslag om företagsrekonstruktion, se avsnitt 18.2.5. Kommissionen har även tagit andra initiativ i form av t.ex. offentliga samråd och upprättandet av expertgrupper. Överläggning med finansutskottet ägde rum , senast . Samråd med ägde rum , senast . Kommissionen presenterade ett förslag till revidering av prospektdirektivet i form av en ny förordning (se faktapromemoria 2015/16:FPM:25). Revideringen ingår som ett av flera initiativ inom kapitalmarknadsunionen. Förslaget syftar till att minska företagens administration och regelbörda vid emittering av värdepapper till potentiella investerare. Förhandlingarna i rådet påbörjades och en allmän inriktning nåddes . Under förhandlingarna betonade vikten av att säkerställa att balansen mellan administrativ börda och skydd för investerare upprätthålls. Trepartssamtal pågår där en politisk överenskommelse nåddes . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Därefter har finansutskottet även informerats . Kommissionen presenterade 2014 ett förordningsförslag om penningmarknadsfonder (se faktapromemoria 2013/14: FPM6). innebär att särskilda regler för penningmarknadsfonder införs utöver de generella regler som finns i direktiven om fondföretag och förvaltare av alternativa investeringsfonder de s.k. UCITS- och AIFM-direktivet. UCITS-direktivet reglerar både förvaltare av värdepappersfonder och AIFM-direktivet reglerar förvaltare av alternativa investeringsfonder däribland hedgefonder, riskkapitalfonder och Förhandlingar ledde fram till en kompromiss 2016/17:115 med . Förslaget ska formellt antas på ett rådsmöte . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Därefter har finansutskottet även informerats . 18.2.4Återhämtning och resolution för centrala motparter Förslaget om återhämtning och resolution för centrala motparter presenterades (2016/17:FPM38). Förordningen syftar till att säkerställa att centrala motparter i första hand, och myndigheter i andra hand, har trovärdiga verktyg för att återhämta respektive avveckla centrala motparter i kris på ett sätt som minimerar spridningsrisker och behåller tillgången till grundläggande finansiella tjänster. Vidare ska förordningen säkerställa att den finansiella sektorn bär kostnaderna för ett eventuellt omhändertagande av en central motpart i kris. Förhandlingar om förslaget inleds . 18.2.5Ändrade regler för europeiska riskkapitalfonder respektive fonder för socialt företagande Kommissionen presenterade sitt förslag (se faktapromemoria 2015/16:FPM121). Förslaget syftar till att förbättra möjligheterna för investerare, fondförvaltare och företag att dra nytta av europeiska riskkapitalfonder och europeiska fonder for socialt företagande (s.k. EuVECA- och EuSEF-fonder). fördes förhandlingarna i rådet. har utsett en rapportör. Överläggning med finansutskottet ägde rum . 18.2.6Unionsprogram för stärkt delaktighet för konsumenter i finansmarknadslagstiftningen Kommissionen presenterade förslaget (se faktapromemoria 2015/16:FPM115). Syftet med förslaget är att återupprätta medborgarnas förtroende för en sund finansiell sektor genom att stärka delaktigheten för, och informationsgivning till, konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av EU:s politik på området. Programmet avser stödja två ideella organisationer, Finance Watch och , med högst –2020. Organisationerna har fått driftsbidrag från kommissionen mellan åren 2012–2016 inom ramen för ett pilotprojekt och en förberedande åtgärd. Ett förhandlingsmandat uppnåddes i rådet . Överläggning med finansutskottet ägde rum . 18.3.1Ett omarbetat direktiv om tjänstepensionsinstitut Kommissionen presenterade ett omarbetat direktiv om tjänstepensionsinstitut (se faktapromemoria 2013/14:FPM76). En överenskommelse mellan , kommissionen och rådet nåddes . Skattesystemet är ett viktigt nationellt instrument för att främja en god ekonomisk utveckling, en varaktig hög sysselsättning och en uthållig finansiering av offentliga utgifter. Samarbetet inom EU på skatteområdet syftar bl.a. till att säkerställa den inre marknadens upprättande och funktion och att undvika snedvridning av konkurrensen. 19.1.1Mervärdesskatt vid transaktioner med vouchrar antog ett nytt direktiv om den mervärdesskattemässiga behandlingen av transaktioner med vouchrar (värdebevis) – rådets direktiv /1065/EU. Presentkort, lunchkuponger och kontantkort för telefoni är exempel på instrument som kan anses som vouchrar. De nya reglerna syftar till ökad enhetlighet och tydlighet. Andra syften är att undvika snedvridning av konkurrens, dubbelbeskattning och utebliven beskattning samt att minska risken för skatteflykt. Till grund för det beslutade direktivet ligger kommissionens förslag (se faktapromemoria 2011/12:FPM153). Bestämmelserna i direktivet ska vara införda i nationell lagstiftning och börja tillämpas fr.o.m. . presenterade kommissionen en handlingsplan för mervärdesskatt (se faktapromemoria 2015/16:FPM76). sammanfattande presentation av kommissionens inriktning på det framtida arbetet med mervärdesskattesystemet. En rad olika frågor tas Frågorna rör främst förenklingar för små och medelstora e- handelsföretag, åtgärder för att motverka fusk samt hanteringen av Vidare beskrivs ett första och andra steg för att införa ett slutligt mervärdesskattesystem vid gränsöverskridande handel mellan som bygger på handlingsplanen. Information ägde rum i skatteutskottet i och samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett antal förslag om ändrade regler för mervärdesskatt vid e-handel (se faktapromemorior 2016/17:FPM 40 och 41). Förslagen syftar bl.a. till att förenkla för företagen, förbättra konkurrensen och minska skattebortfallet. Förslagen avser till stor del det s.k. Shop-systemet (). Det används för vissa tjänster som ska beskattas i det land där konsumenten finns (elektroniska tjänster, telekomtjänster och tjänster som avser radio- och tv-sändningar). MOSS-systemet gör att den som säljer sådana tjänster i flera länder kan redovisa mervärdesskatten via skattemyndigheten i ett EU-land i stället för i flera. Kommissionen föreslår förenklingar av det nuvarande MOSS-systemet och att utvidgas till att omfatta andra tjänster och distansförsäljning av varor. Dessutom föreslås att befrielsen från mervärdesskatt vid import av lågvärdeförsändelser slopas och att en lägre skattesats kan tillämpas på e-publikationer. 19.1.4Skatt på finansiella transaktioner bemyndigade elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) att inleda ett fördjupat samarbete om en skatt på finansiella transaktioner (FTT). presenterade kommissionen ett förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området (se faktapromemoria 2012/13:FPM76). lämnande det fördjupade samarbetet. har fortsatta förhandlingar om direktivförslaget pågått. De deltagande medlemsstaterna har dock ännu inte nått någon överenskommelse om skatten. har deltagit aktivt i diskussionerna, men har inte rösträtt. En lägesrapport presenterades vid rådets möten . Samråd ägde rum med . publicerade ett s.k. BEPS-paket som handlar om arbetet för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster. Vid antogs rådsslutsatser om BEPS i EU. I dessa understryks bl.a. behovet av gemensamma lösningar på EU-nivå samt ett effektivt och snabbt koordinerat genomförande av anti-BEPS- åtgärderna av medlemsstaterna. presenterade kommissionen direktivet mot skatteundandraganden (se faktapromemoria 2015/16:FPM48). Direktivet ingick som en del i kommissionens paket mot skatteundandragande och avser motverka skatteundandraganden i företagssektorn på den inre marknaden. Direktivet innebär en minimistandard som betyder att medlemsstaterna kan införa striktare regler. Det handlar också om att det ska finnas flexibilitet att beakta nationella förhållanden, som specifika Skr. 2016/17:115 omständigheter i företagsskattesystem. omfattar regler på sex olika områden: ränteavdragsbegränsning, utflyttningsbeskattning, överflyttning av beskattning (s.k. switch-over), generellt om antimissbruk, löpande beskattning hos ägare av lågbeskattade utländska dotterföretags inkomst (CFC) och utnyttjandet av skillnader i den rättsliga klassificeringen av finansiella instrument och företag i olika länder (hybrider). Direktivet antogs vid . Antagandet avsåg fem av de sex frågorna som omfattades av kommissionens förslag, dvs. en ränteavdragsbegränsningsregel, utflyttningsbeskattningsregel, en generell antimissbruksregel, CFC-regel och hybridregler. Dessutom antogs ett rådsuttalande som behandlar ett fortsatt arbete med hybridregeln. Att motverka skatteflykt och skatteundandragande är en hög politisk prioritering för regeringen. Nyttan av att ha harmoniserade regler mot skatteundandraganden måste dock vägas mot medlemsstaternas befogenheter och möjligheten att kunna införa och behålla egna nationella regler. Mot den bakgrunden är det välkommet att direktivet innebär en miniminivå. Det är viktigt med utrymme för flexibilitet och att hänsyn kan tas till omständigheter som är specifika för företagsskattesystem. Det är viktigt att BEPS- rekommendationer har beaktats. Överläggning respektive information ägde rum i skatteutskottet , . Samråd ägde rum i . 19.2.2Ändring i direktivet mot skatteundandraganden (hybrida missmatchningar med tredjeländer) I enlighet med rådsuttalandet från presenterade kommissionen sitt förslag med ytterligare hybridregler som involverar tredjeländer och som är förenliga med och inte mindre effektiva än BEPS- rekommendationer om hybridregler. Detta gjordes i form av ett förslag till ändringsdirektiv till direktivet mot skatteundandraganden (se faktapromemoria 2016/17:FPM28). Kommissionen presenterade ändringsdirektivet vid . Det slovakiska ordförandeskapet förde upp ändringsdirektivet som en beslutspunkt vid men på grund av utestående frågor samt att några medlemsstater fortfarande hade parlamentarisk reservation mot direktivförslaget sköts beslut upp. Regeringens ståndpunkt är att det är en politisk prioritering att motverka skatteflykt och regeringen är därför positiv till förslagets syfte. Nyttan av att ha harmoniserade regler mot skatteundandraganden måste dock vägas mot medlemsstaternas befogenheter och möjligheten att kunna införa och behålla egna nationella regler. Det är viktigt med väl genomarbetade och tydliga regler och att BEPS- rekommendationer beaktas. Information och överläggning i skatteutskottet ägde rum . Samråd ägde rum i . 2016/17:115 19.2.3 Gemensam konsoliderad bolagsskattebas och handlingsplan på företagsskatteområdet nylanserade kommissionen sitt förslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas () som två direktiv. Det ena direktivet avser att harmonisera bolagsskatteregler (CCTB). Det andra direktivet innehåller regler om konsolidering, dvs. att alla företag i en koncern behandlas som en enhet och att det gemensamma resultatet fördelas ut schablonmässigt till de inblandade bolagen, samt ett gemensamt administrativt ramverk (CCCTB). Avsikten är att direktivet om harmoniserade bolagsskatteregler ska beslutas i ett första steg och att direktivet om konsolidering därefter ska beslutas i ett andra steg. I samband med att de två nya direktiven presenterades drogs direktivförslag tillbaka. Förslaget på ett nytt system berör inte skattesatserna.