prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — till att 15-åriga elever är rustade att möta fram- tiden när det gäller kunskaper i matematik och naturvetenskap och läsförmåga. deltar också i Programme for the In- ternational Assessment of Adult Competencies (PIAAC), som inrättades 2008. PIAAC mäter den vuxna befolkningens förmågor inom om- rådena läsförståelse, räkneförmåga och pro- blemlösning i datormiljö. Det är den mest om- fattande internationella studien som har ge- nomförts i sitt slag. De första resultaten publice- rades 2013 och möjliggör internationella jämförelser inom de testade områdena. är för samarbete inom utbildning, vetenskap, kultur och kommunika- tion med 195 medlemsländer. största programområde är utbildning där bl.a. är ansvarigt för den globala samordningen av mål 4 i Agenda om likvärdig och kvalitativ ut- bildning för alla. engagemang i tar sin utgångspunkt i regeringens Strategi för samarbete med 2014–2017 (U2014/00867/IS). Strategin har fem över- gripande prioriteringar: utbildning för alla, ut- bildning för hållbar utveckling, tillgång till rent vatten, yttrandefrihet och reformering av Une- sco. Alla svenska ställningstaganden i ska baseras på demokrati och jämställdhet mellan kvinnor och män. –2017 sitter i . deltar aktivt i flera av pro- gram framför allt inom prioriterade områden som yttrandefrihet och journalisters säkerhet, jämställdhet och kampen mot kulturförstörelse. Svenska representanter är också invalda i styrel- serna för program information för alla (IFAP), biosfärsprogram (), () och för livslångt lärande (UIL). budget består av medlemsländernas medlemsavgifter och extrabudgetärt stöd från länder, utvecklingsbanker och FN-organ. tillhör en av de största givarna av extrabudgetärt stöd till . har drivit på för att ska införa ett integrerat budgetramverk och strukturerade finansieringsdialoger mellan de stora extrabudgetära givarna, vilket också genomförs . Alla medlemsländer ska, enligt stadgar, ha en nationalkommission som länk mellan landets regering och . nationalkommission är kommittén Svenska (dir. 2013:123). Ledamötena i Svenska är verksamma inom ansvarsområden. Svenska uppdrag är bl.a. att bistå regeringen med råd, underlag och förslag i frågor som rör verksamhet samt informera och skapa intresse i för verksamhet. Detta görs bl.a. genom samarbete med myndigheter och organisationer samt genom att sprida information om , anordna seminarier och uppmärksamma aktuella frågor inom mandat. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal 1:11 Bidrag till vissa studier 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer 1:16 Fler anställda i lågstadiet 1:19 Bidrag till lärarlöner 1:20 Särskilda insatser inom skolområdet 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och Summa Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 2:2 Universitets- och högskolerådet 2:3 : Utbildning på grundnivå och 2:4 : Forskning och utbildning på 2:5 : Utbildning på grundnivå och 2:6 : Forskning och utbildning på 2:7 : Utbildning på grundnivå och 2:8 : Forskning och utbildning på 2:9 : Utbildning på grundnivå och 2:10 : Forskning och utbildning 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2:11 : Utbildning på grundnivå och 2:12 : Forskning och utbildning på 2:13 : Utbildning på grundnivå 2:14 : Forskning och utbildning på 2:15 : Utbildning på grundnivå och 2:16 : Forskning och utbildning på Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och 2:19 : Utbildning på grundnivå 2:20 : Forskning och 2:21 : Utbildning på grundnivå och 2:22 : Forskning och utbildning på 2:23 Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och 2:24 Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på 2:25 : Utbildning på grundnivå och 2:26 : Forskning och utbildning på 2:27 : Utbildning på grundnivå och 2:28 : Forskning och utbildning på 2:29 : Utbildning på grundnivå och 2:30 : Forskning och utbildning på 2:31 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:32 : Forskning och 2:33 : Utbildning på grundnivå 2:34 : Forskning och utbildning på 2:35 konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:36 konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå 2:37 Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:38 Gymnastik- och : Forskning och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2:39 : Utbildning på grundnivå och 2:40 : Forskning och utbildning på 2:41 : Utbildning på grundnivå och 2:42 : Forskning och utbildning på 2:43 : Utbildning på grundnivå och 2:44 : Forskning och utbildning på 2:45 : Utbildning på grundnivå 2:46 : Forskning och utbildning på 2:47 : Utbildning på grundnivå 2:48 : Forskning och utbildning 2:49 : Utbildning på grundnivå och 2:50 : Forskning och utbildning på 2:51 : Utbildning på grundnivå och 2:52 : Forskning och utbildning på 2:53 : Utbildning på grundnivå och avancerad 2:54 : Konstnärlig forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå : Konstnärlig forskning och i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå forskning och utbildning på forskarnivå 2:59 : Utbildning på grundnivå och 2:60 : Forskning och utbildning på 2:61 Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och 2:62 Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3:1 : Forskning och 3:2 : Avgifter till internationella 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning 3:12 Särskilda utgifter för forskningsändamål 4:2 Avgift till och 4:3 Kostnader för Svenska 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och Summa Vissa gemensamma ändamål 2017 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella Totalt för utgiftsområde 16 Utbildning och Tabell 2.6 Härledning av ramnivån 2018–2020 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.7 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelat Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av en hög kvalitet (prop. 2011/12:1, utg.omr. 16 avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2.4Resultatredovisning övergripande för hela utgiftsområdet 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att följa upp hur framstående är som kunskaps- och forskningsnation behöver jäm- förelser göras med andra länder. Huvuddelen av de indikatorer som används för uppföljningen av det övergripande målet för utgiftsområdet bygger därför på internationell statistik. I de fall det finns tidsserier att tillgå beskrivs dessutom utvecklingen . De nedan angivna indikatorerna, som används för att mäta måluppfyllelsen på övergripande nivå, kompletteras i efterföljande avsnitt med indika- torer som mäter måluppfyllelsen på verksam- hetsnivå. De indikatorer som valts ut på över- gripande nivå är: –befolkningens uppnådda utbildningsnivå, –unga vuxnas deltagande i utbildning, –olika ålderskohorters uppnådda utbild- ningsnivå, –övergången mellan olika utbildningsnivåer, –könsfördelningen bland nybörjare inom högskolans olika utbildningsinriktningar, –andelen kvinnor bland den undervisande och forskande personalen i högskolan, –andelen professorer som är kvinnor, –publiceringar och citeringar av forsknings- artiklar samt forskningssamarbeten, och –riktmärken i EU:s utbildningspolitiska samarbete. Indikator: Befolkningens uppnådda utbildningsnivå I såväl som inom och det s.k. EU21 (omfattar alla EU:s medlemsländer innan utvidgningen samt , , , , och ) har de utbildningssatsningar som gjorts lett till att andelen högutbildade personer i befolkningen ökat (se diagram 2.1). Ökningstakten var , med lite varia- tion mellan de enskilda åren, i stort sett den- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 samma i som inom och . Därefter har ökningstakten varit något snabbare i . har därmed inte enbart behållit sitt försprång gentemot och utan även ökat det något . Den publi- cerade internationella statistiken finns tyvärr inte uppdelad efter kön. Diagram 2.1 Andelen personer i åldern 25–som har eftergymnasial utbildning Indikator: Unga vuxnas deltagande i utbildning En framstående utbildningsnation bör erbjuda många, i synnerhet unga, personer god tillgång till utbildning. Den kan t.ex. mätas som andelen personer i åldern 20–som deltar i någon form av utbildning. Den andelen är högre i än i och EU som genomsnitt men skillnaderna mellan och övriga länder har efterhand minskat (se diagram 2.2). har skillnaderna dock ökat något igen. Befolkningens deltagande i utbildning varierar med konjunkturen. När arbetsmarknaden är god väljer färre att utbilda sig. Så var det t.ex. under högkonjunktursåren 2007 och 2008 då andelen unga som deltog i utbildning sjönk (se diagram 2.2). I lågkonjunktur deltar fler i utbildningar t.ex. under efterdyningarna av finanskrisen –2009. Då ökade andelen som deltog i ut- bildning varefter den återigen har minskat i takt med att arbetsmarknaden för- bättrats. Diagram 2.2 Andelen personer i åldern 20–som deltar i någon form av utbildning Anm: avser uppgifterna EU19. Indikator: Olika ålderskohorters uppnådda utbildningsnivå Det finns tecken på att den utbildnings- expansion som illustreras i diagram 2.1 har av- tagit i styrka och vänts till en liten nedgång. Ett sådant tecken är att andelen högutbildade vid en viss given ålder inte är lika hög för de yngsta ålderskohorterna som den var för de något äldre kohorterna (se diagram 2.3 och diagram 2.4). Högst andel högutbildade har de som föddes . I ålderskohorterna födda och 1990 (som endast kan följas till och därför är svåra att urskilja i diagrammet) är utbildnings- nivån vid given ålder lägre än bland de som föddes . Det gäller oavsett om man ser till kvinnor eller män (se diagram 2.3 och diagram 2.4). Diagram 2.3 Andelen kvinnor med minst tre års efter- gymnasial utbildning i olika ålderskohorter. Källor: och egna beräkningar. Diagram 2.4 Andelen män med eftergymnasial utbildning i olika ålderskohorter Källor: och egna beräkningar. Indikator: Övergången mellan olika utbildningsnivåer Ett annat tecken på att den tidigare utbildnings- expansionen vänts till en nedgång är att andelen personer som går vidare från en nivå i utbild- ningssystemet till nästa har minskat . Det gäller inom alla nivåer i ut- bildningsystemet. Andelen kvinnor som gått vidare från till gymnasie- skolans nationella program har minskat från av de som gick ut av de som gick ut (se diagram 2.5). Bland män har motsvarande andel minskat från . Totalt sett har andelen som gått vidare till gymnasieskolans nationella program minskat till . Diagram 2.5 Andelen flickor och pojkar som går över från till gymnasieskolans nationella pro- gram 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av de kvinnor som gick ut gymnasieskolan 2009 gick vidare till högskola (se diagram 2.6). Av de som gick ut hade andelen sjunkit till . För männen har motsvarande andel sjunkit från . Samma mönster har synts vad gäller övergången till forskarutbildningen. Av de kvinnor som examinerades i högskolans grundutbildning läsåren 1998/99–2002/03 på- började forskarutbildning senast under /07. Av de som i stället exami- nerades i grundutbildningen läsåren 2007/08– 2011/12 påbörjade forskar- utbildningen senast under /16. Mot- svarande andelar har för männen gått från . Totalt sett går, vid den senast upp- mätta tidpunkten, över till forskar- utbildningen. Det kan finnas flera orsaker till att färre väljer att studera på högskolan eller att börja på en forskarutbildning. En orsak kan, som tidigare nämnts, vara den förbättrade konjunkturen men det kan också finnas andra mer strukturella or- saker. Diagram 2.6 Andelen som går vidare till hög- skolan av de som avslutat gymnasieskolan respektive an- delen som går vidare till forskarutbildningen bland de som examinerats från högskolans grundutbildning Övergång till högskolan, män Övergång till högskolan, kvinnor Övergång till forskarutb. Övergång till forskarutb. Det sista av de läsår under vilka övergången kan han skett Indikator: Könsfördelningen bland nybörjare inom högskolans olika utbildningsinriktningar En framstående kunskaps- och forskningsnation med hög kvalitet bör också ha ett jämställt ut- bildningssystem. Könsstereotypa utbildningsval bör motverkas. Ett sätt att studera detta är att 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 undersöka hur könsfördelningen ser ut bland de som påbörjar studier inom olika utbildnings- inriktningar i högskolan (se tabell 2.8). Tabell 2.8 Könsfördelningen bland nybörjare inom hög- skolans olika utbildningsinriktningar, 2015 Teknik, tillverkning och Statistiken visar att utbildningsvalen i de flesta fall inte är lika könsstereotypa i som de är i andra . Inom fem av åtta ut- bildningsinriktningar har en jämnare könsfördelning än vad i genomsnitt har. Det är mest tydligt inom humaniora och konst, it-teknik och teknik, tillverkning och kon- struktion där skillnaden mellan andelen kvinnor och män är mindre i än i som genomsnitt. Det är endast inom inriktningarna hälsa och välfärd och juridik och ekonomi samt till viss del samhällsvetenskap och journalistik som har en ojämnare köns- fördelning bland nybörjare än vad den är i ge- nomsnitt inom . Om man i stället ser till könsfördelningen bland de som examineras från högskolans olika inriktningar ser bilden lite annorlunda ut. Där finns fler inriktningar inom vilka har en ojämnare könsfördelning än den genomsnittliga könsfördelningen inom . Det tyder på att de som tillhör det underrepresenterade könet på en utbildning i mindre utsträckning fullföljer sin utbildning i jämfört med vad motsvarande personer i andra länder gör. Indikator: Andelen kvinnor bland den under- visande och forskande personalen i högskolan Ett annat sätt att följa upp jämställdheten är att se hur könsfördelningen bland undervisande och forskande personal inom högskolan ser ut i Sve- rige jämfört med andra länder (se diagram 2.7). Diagram 2.7 Andelen kvinnor bland undervisande och forskande personal inom högskolan Anm.: Den vertikala axeln är bruten. I såväl som i övriga och inom EU21 är andelen kvinnor, bland den under- visande och forskande personalen, lägre än ande- len män. Den är något högre i än i som helhet och inom EU21. –2013 steg andelen ungefär lika mycket i som inom övriga och . Därefter har andelen kvinnor, genomsnittligt, sett ökat mer inom och än vad de gjort i . Andra länder inom och är därmed på god väg att komma ikapp vad gäller andelen kvinnor bland undervisande och forskande personal. Indikator: Andelen professorer som är kvinnor Ojämlikheten mellan kvinnor och män är tydlig när man ser till könsfördelningen bland pro- fessorer (se diagram 2.8). Andelen kvinnor var i såväl som i EU15 (omfattar de länder som var medlemmar i unionen före utvidgningen ) strax . Andelen har därefter , enligt internationell statistik, stigit till i och i EU15. Ökningstakten har varit större i än i EU som helhet. Det gäller i synnerhet under den senast uppmätta perioden –2013. Nio EU-länder har dock en större andel kvinnliga professorer än vad har. Störst är andelen i , och som alla ligger . Diagram 2.8 Andelen professorer som är kvinnor Anm.: Data publiceras endast var tredje år, värden publiceras 2018. Indikator: Publiceringar och citeringar av forskningsartiklar samt forskningssamarbeten Det övergripande målet, att ska vara en framstående forsknings- och kunskapsnation präglad av hög kvalitet, har inom forsknings- området specificerats till att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovations- länder och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar upp mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Ett vanligt sätt att mäta vetenskaplig produktion är genom att jämföra antalet publicerade artiklar för enskilda forskare, läro- säten eller länder. Vanliga mått på forskningens kvalitet är att mäta antalet fältnormaliserade citeringar där antalet citeringar divideras med det genomsnittliga antalet citeringar per artikel för det aktuella forskningsområdet. Citeringarna jämförs sedan med citeringar i andra länder. Man brukar också se på vilken andel av publikationer som citeras bland de 1, 5, högst citerade. Från publiceras 2016 enligt Web of Science ca 15 600 fraktionerade publikationer där fraktionerade innebär att varje publikation delas mellan författare så att t.ex. för en artikel med två författare tillräknas båda en halv artikel var. Detta är en ökning med cirka 300 artiklar jäm- fört med ett medelvärde –2015. Räknat per capita ligger efter både och men före , Storbritan- nien, och . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 avseende artiklar är alltså jämförelsevis hög. Det mest produktiva området är medicin med när- mare 7 000 fraktionerade artiklar följt av natur- vetenskap med cirka 3 200 artiklar. Dessa är konstanta värden jämfört med ett medelvärde –2015. Det mått på forskningens kvalitet som an- vänds här är andelen artiklar med svenska för- fattare som tillhör de mest citerade i världen inom sina områden. För svenskt vid- kommande ligger denna enligt Web of Science på och har legat . Den är högre än och men i nivå med , och . Andelen är lägre än andra jämförbara länder som Dan- mark (), (), (), (14 pro- cent) och (). da- tabas ger en högre andel artiklar än Web of Science. Skillnaden beror på att det finns olika antal och olika sorters tidskrifter i de olika data- baserna. Web of Science använder fraktionerade artiklar medan Scopus inte gör en fraktionering. Forskningssamarbete med andra länder och företag syftar till att bidra till kvalitet och till samhällets utveckling och näringslivets kon- kurrenskraft. var mer än hälften av de publicerade artiklarna resultatet av ett interna- tionellt forskningssamarbete, vilket är högt i ett internationellt perspektiv såväl i som i världen i stort. har internationellt sam- arbete mellan och andra länder ökat . av publi- cerade artiklar i var publicerade i sam- arbete med företag, vilket är högre än i , och , men lägre än i Dan- mark, och . Ytterligare ett sätt att följa upp det forsk- ningspolitiska målet är att mäta graden av sam- verkan med det omgivande samhället. Samarbete mellan näringsliv och forskning vid universitet och högskolor och institut i form av innova- tionsrelaterade samarbeten är viktigt för funge- rande kunskapsspridning till näringsliv och sam- hälle. I hade av företagen med minst tio anställda innovationsrelaterade samarbeten med universitet och högskolor un- der perioden –2012 (samarbeten med insti- tut var ). Denna andel var mindre än i andra jämförbara länder som (sam- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 större än i länder som , och . Jämfört med andra länder hamnar på en fjärdeplats avseende samverkan med universitet och högskolor respektive en femteplats avseende samverkan med institut. i som hade innovationsrelaterad samverkan med universitet och högskolor var (3,hade samverkan med institut). Indikator: Riktmärkena i EU:s utbildningspolitiska samarbete I bedömningen av hur står sig som kun- skapsnation är det viktigt att även följa upp den överenskommelse som de europeiska utbild- ningsministrarna ingick . De enades då om ett ramverk med strategiska mål för arbetet (Utbildning 2020). Fem riktmär- ken, som ska vara vägledande för uppföljningen , lyftes fram. antogs ett kompletterande sjätte riktmärke om rörlighet i utbildningssyfte och 2012 antogs ett sjunde riktmärke om sysselsättning efter avslu- tad utbildning. De riktmärken som antagits är: –andelen 18–24-åringar som har mindre än gymnasieutbildning och som inte studerar ska vara , –andelen 30–34-åringar med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till , –andelen 15-åringar som är lågpresterande i läsförståelse, matematik och naturveten- skap ska vara lägre än , –andelen barn mellan och upp till obligatorisk skolstartsålder som går i för- skola ska uppgå till , –andelen 25–64-åringar som deltagit i någon form av utbildning ska uppgå till , –andelen 20–34-åringar som är sysselsatta efter avlagd examen på gymnasial eller eftergymnasial nivå ska uppgå till , –andelen högskoleexaminerade som studerat utomlands som omfattar minst 15 högskolepoäng ska uppgå till , och –andelen 18–34-åringar som deltar i en grundläggande yrkesutbildning och som studerat utomlands ska uppgå till . I det följande redovisas hur och EU som helhet ligger till i förhållande till de antagna riktmärkena. Riktmärkena om unga vuxna utan fullföljd gymnasieutbildning och om efter- gymnasial utbildning tillhör de övergripande målen i EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (2020-strategin) som stats- och rege- ringscheferna antog och redovisas i årliga s.k. nationella reformprogram. Där redo- visas även de nationella mål som respektive medlemsland fastställt inom samma områden som de övergripande målen i 2020-stra- tegin. mål för andelen 18–24-åringar som inte fullföljt gymnasieskolan och som inte studerar är att den ska vara 2020. Målet för andelen 30–34-åringar som har minst en tvåårig eftergymnasial utbildning är 45– 2020. Unga med mindre än gymnasieutbildning har uppfyllt målet om att minska andelen unga med mindre än gymnasieutbildning och som inte studerar (se diagram 2.9). Andelarna för kvinnor och män ligger väl under riktmärket för EU på . Det gäller för såväl kvinnor som för män. För kvinnor uppgick andelen till och för män till . Totalt sett var andelen under , vilket innebär att från att tidigare legat under nu ligger något över det nationella målet på . Diagram 2.9 Andelen kvinnor och män i åldern 18–med mindre än gymnasieutbildning och som inte deltar i någon form av utbildning Källa: Labour Force Survey, . Inom EU totalt sett har andelen minskat påtag- ligt från en tidigare hög nivå. För kvinnor har nivån 2016 minskat till och för män till vilket innebär att unga kvinnor uppfyller målet att an- delen ska ligga , men unga män gör det inte. Genomsnittet för EU28-länderna för båda könen landade på . Andel 30–34-åringar med eftergymnasial ut- bildning uppfyller även det andra utbildnings- målet om att andelen 30–34-åringar med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till (se diagram 2.10). Diagram 2.10 Andel 30–34-åringar med minst två års eftergymnasial utbildning Källa: Labour Force Survey, . uppgick andelen till för kvinnor och till för män. Till- sammans uppgick andelen till .