prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen bedömer att arbetet med att anpassa samhället till ett förändrat klimat går fortsatt framåt när det handlar om kunskapsuppbyggnad och informationsspridning, tvärsektoriell samverkan och stöd från länsstyrelserna till kommuner och andra aktörer. De olika besluts- och planeringsunderlag som har tagits fram har bl.a. bidragit till minskad risk för ras, skred och översvämningar och bättre hantering av konsekvenser av skyfall samt förbättrad prognos för brandrisk. Myndigheterna har en viktig roll i att initiera, stödja och följa upp klimatanpassningsarbetet inom sitt ansvarsområde. Klimatanpassningen av landskapets ekosystem genom bl.a. utveckling av grön infrastruktur är viktig. Regeringen ska verka för att handlingsplanerna för grön infrastruktur följs upp samt att åtgärdsprogram initieras. Det stöd som har getts till elva myndigheter från anslag 1:10 Klimatanpassning för att utveckla verktyg och handlingsplaner för klimatanpassning har medfört ett starkare fokus på klimatanpassning hos de beviljade myndigheterna och lett till nya samarbeten mellan och inom myndigheterna. Samordna och harmonisera underlag från olika myndigheter är viktigt för effektiva samhällsprocesser och en väl fungerande klimatanpassning. Även länsstyrelsernas nationella nätverk fyller en viktig funktion för bl.a. samordning, informationsspridning och arbete med gemensamma utvecklingsprojekt. Trots en ökad kunskap om behovet av anpassning till ett förändrat klimat görs det fortfarande relativt få konkreta klimatanpassningsåtgärder och fortsatta och förstärka satsningar krävs inom många olika områden. Miljökvalitetsmålet är att luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –halten av bensen, –halten av bens(a)pyren, –halten av butadien, –halten av formaldehyd, –halten av partiklar (PM2.5), –halten av partiklar (PM10), –halten av marknära ozon –halten av kvävedioxid och –korrosion på kalksten. Bensen, butadien och formaldehyd Bensen, butadien och formaldehyd är alla cancerogena ämnen. Den främsta källan till utsläpp av bensen är bilavgaser och avdunstning av bensin. Bilavgaser är också en viktig källa för butadien och formaldehyd men andra källor som cigarettrök, förbränning av biomassa, industri- utsläpp och emissioner av byggnadsmaterial bidrar också till utsläppen. Preciseringen för bensen innebär att halten av bensen inte ska överstiga per kubikmeter luft, beräknat som årsmedelvärde. För butadien innebär preciseringen att halten inte överskrider per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde, och för P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 formaldehyd att halten inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett timmedelvärde. Halterna av bensen, butadien och formaldehyd är låg och ligger under målvärdet för respektive precisering. Halten av bensen överskrider fortfarande preciseringens nivå vid ett par platser i landet. (a)pyren Preciseringen innebär att halten av bens(a)pyren inte överstiger per kubik- meter luft beräknat som ett årsmedelvärde. Vedeldning är den främsta källan till utsläpp av bens(a)pyren i och de högsta halterna uppkommer (se diagram 3.6). De totala utsläppen från svenska källor har minskat något , dock ökade utsläppen något 2015 jämfört med . Enligt en studie som genomförde 2015 riskerar preciseringen för årsmedelvärdet att överskridas i cirka 100 kommuner. (Meterologi Nr 59, 2015). Diagram 3.6 Utsläpp i ton av bens(a)pyren 1990-2015 från olika sektorer. 1990 1993 1996 1999 2002 2005 2008 2011 2014 Preciseringen innebär att halten av små partiklar (PM2,5) inte överstiger 10 mikro- gram per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller per kubik- meter luft beräknat som ett dygnsmedelvärde. För större partiklar (PM10) innebär preciseringen att halten inte överskrider per kubikmeter luft beräknat som årsmedelvärde, eller per kubik- meter luft beräknat som ett dygnsmedelvärde. Utsläppen av små partiklar (PM2,5) uppvisar P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 en nedåtgående trend. Framför allt har utsläppen från industrin minskat. Preciseringens årsmedelvärde för halten av små partiklar (PM2,5) i bakgrundsluft i hela landet, förutom i som är hårt påverkat av intransport av luftföroreningar från övriga . Dygnsmedelvärdet överskrids dock frekvent i flera svenska städer. Halten av större partiklar (PM10) överskrider preciseringens nivåer i storstäderna samt i en rad mellanstora städer. Årsmedelhalten av partiklar (PM10) minskar dock och uppvisar en statistiskt säkerställd nedåtgående trend. Den största enskilda källan till förhöjda halter av större partiklar (PM10) är vägslitage från användning av dubbdäck. I ökar antalet dubbfria vinterdäck, men i övriga landet kan man inte utläsa någon tydlig trend för användningen. Kommissionen lämnade 2015 ett motiverat yttrande om upprepade överskridanden i flera svenska tätorter av EU:s gränsvärde för PM10. I sitt svar till Europeiska kommissionen betonade regeringen de insatser som har genomförts för att åtgärda problemen med överskridanden av EU:s gränsvärden i svenska tätorter. Regeringen inväntar EU- kommissionens vidare hantering av överträd- elserna som sträckte sig fram till och med . har klarat EU:s gränsvärde för årsmedelhalten av PM10 i samtliga svenska städer. EU:s gränsvärde för dygnsmedelhalter visar en nedåtgående trend och överskreds endast på ett ställe i . Preciseringen för skydd av människors hälsa innebär att halten av marknära ozon inte ska överstiga per kubikmeter luft beräknat som ett åtta-timmarsmedelvärde eller per kubikmeter luft räknat som ett timmedelvärde. För ozonindex innebär preciseringen för skydd av växtlighet att det inte ska överstiga per kubikmeter luft beräknat som ett AOT40- värde1 . 1 Med AOT40 avses det ackumulerade värdet av halter som ligger /m3 ozon . AOT40 beräknas mellan . Miljömålets precisering för ozonindex i hela landet. Utsläppen av ozonbildande ämnen (kväve- oxider och flyktiga organiska ämnen) har minskat i . Utsläppsminskningarna återspeglas inte i de svenska årsmedelhalterna för marknära ozon som i princip har varit oförändrade . Antalet dygn med förhöjda halter marknära ozon minskar dock. Trots detta överskrids preciseringen till skydd för människors hälsa i hela landet. Preciseringen innebär att halten av kvävedioxid inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett timmedelvärde (98-percentil). Utsläppen av kväveoxider uppvisar en stadigt nedåtgående trend (se diagram 3.7). Trots den nedåtgående trenden för utsläppen överskrids miljömålets precisering för timmedelvärdet i gatumiljö i storstäderna och fler mellanstora städer. Även årsmedelvärdet för halten av kvävedioxid visar en minskande trend i städer med över 50 000 invånare. De huvudsakliga källorna till utsläppen är trafik, arbetsmaskiner och i vissa delar av landet sjöfart. Den största delen av utsläppen från transporter kommer från personbilar samt lätta och tunga lastbilar. Även om de sammantagna utsläppen av kväveoxider från transportsektorn minskar har utsläppen av kväveoxid från personbilar ökat vilket beror på den stora ökningen av andelen dieselbilar i fordonsflottan . Diagram 3.7 Utsläpp av kväveoxider till luft från vägtransporter 1990-2016 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 Preciseringen innebär att korrosionen på kalksten ska understiga . har det varit svårt att utläsa en tydlig trend för korrosion på kalksten. Då korrosion är en långsam process utförs inte mätningar . Nästa uppföljning kommer att ske . Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljömålet. Regeringens bedömning är att trenden är positiv och att arbetet går åt rätt håll men ytterligare insatser behövs av såväl regeringen som av andra aktörer för att nå miljökvalitetsmålet. Dagens miljöutmaningar är till stor del gränsöver- skridande och detta miljökvalitetsmål kan inte lösas enbart genom åtgärder inom landet utan kräver även åtgärder i EU och internationellt. Miljökvalitetsmålet luft har kopplingar framför allt till Agenda 2030-målen 3 ‒ Hälsa och välbefinnande, 11 ‒ Hållbara städer och samhällen och 15 – Ekosystem och biologisk mångfald. Det sker fortfarande överskridanden av högsta acceptabla halter som anges i preciseringarna för flera av luftföroreningarna. Som det ser ut kommer preciseringen för ozonets påverkan på hälsan inte att uppnås. EU:s s.k. takdirektiv som trädde ikraft kommer att minska intransporten av luftföroreningar från övriga och förbättra möjligheterna att klara preciseringarna för ozon. Även utsläpp från länder utanför påverkar halterna av marknära ozon i då dessa föroreningar kan transporteras långt i atmosfären. Utöver internationellt påverkansarbete behöver dock även de nationella utsläppen av de ozonbildande ämnena framför allt kvävoxider och flyktiga organiska ämnen fortsatt minska. Både års- medelvärdet och timmedelvärdet för kvävedioxid överskrids i de större städernas gatumiljöer. Med nuvarande utsläppstrend kommer årsmedelvärdet för kväveoxid fortsatt att överskridas i de tre storstäderna () och preciseringen kommer sannolikt inte att . Däremot kommer preciseringen sannolikt att i övriga städer med över 50 000 invånare. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 klara preciseringarna även i storstäderna måste utsläppen från framför allt dieselbilarna minska. Diagram 3.8 Årsmedelvärde och trend för halter av NO2 i svenska städer över 50 000 invånare 1990-2015 Preciseringen för stora partiklar (PM10) överskrids fortfarande i gatumiljön såväl storstäder som mellanstora städer. Här uppvisas dock en starkt nedåtgående trend vilket gör att det finns möjligheter att preciseringen kommer att . Eftersom intransporten av luftföroreningar från omgivande länder fortsätter att minska och sannolikt fortsatt kommer att göra det med det reviderade takdirektivet och Göteborgs- protokollet så ökar betydelsen av att få ner utsläppen från de nationella källorna dubbdäck, dieselbilar och vedeldning. Möjligheterna att vidta åtgärder lokalt är centrala. Regeringen arbetar för att förbättra kommunernas möjligheter att genomföra åtgärder för att minska utsläppen från transporter. Regeringen har därför gett Transportstyrelsen i uppdrag att föreslå hur man kan utveckla dagens miljözonsbestämmelser. Transportstyrelsen redovisade uppdraget . Uppdraget har remitterats och bereds i . Även stadsmiljöavtalen och för utsläpp från fordon i verklig trafik (RDE- paketet) kommer att bidra positiv till att sänka halterna av kvävedioxid och partiklar i gatumiljön. Regeringen bedömer dock att det inte är tillräckligt för att nå miljömålets precisering för kvävedioxid i gatumiljö, utan ytterligare insatser för att få ner utsläppen av kvävedioxid kommer att krävas, t.ex. genom en ökad elektrifiering av fordonsflottan och en överflyttning från biltrafik till gång, cykel och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Regeringens förslag om ett bonus–malus-system för nya lätta fordon, ändrad beräkning av bilförmån och reduktions- plikt kan bland annat bidra till en renare fordonsflotta och lägre utsläpp av kväveoxider och partiklar. Förslagen kommer att underlätta möjligheterna att klara preciseringarna i miljökvalitetsmålet luft. Miljökvalitetsmålet är att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska heller inte öka korrosionshastigheten i markförlagda tekniska material, vattenledningssystem, arkeologiska föremål och hällristningar. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –påverkan genom atmosfäriskt nedfall, –påverkan genom markanvändning, –försurade sjöar och vattendrag, –försurad mark. Påverkan genom atmosfäriskt nedfall Preciseringen innebär att nedfallet av luftburna svavel- och kväveföreningar från svenska och internationella källor inte medför att den kritiska belastningen för försurning av mark och vatten överskrids i någon del av . Nedfallet av försurande ämnen över beror till största delen av utsläpp som transporteras in via luftströmmarna från källor i övriga . På motsvarande sätt exporterar större delen av utsläppen av försurande ämnen från svenska källor. Av det försurande nedfallet i härstammar av svavlet och av kvävet från inhemska källor. En hög andel av nedfallet beror på utsläpp från sjöfart. Nedfallet av svavel över minskar och är nu det lägsta . Kvävenedfallet var relativt . Därefter har nedfallet minskat tydligt. minskade våtdepositionen av kväveoxider i . Detta beror på minskade utsläpp av luftföroreningar i övriga . –2014 minskade utsläppen av kväveoxider från EU-28 . Utsläppsminskningarna av ammoniak i EU har inte varit lika stora. minskade ammoniakutsläppen med . Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Etappmålet om begränsning av utsläpp av luftföroreningar från sjöfarten bedömdes vara uppnått i budgetpropositionen . Dock finns det stora osäkerheter vad gäller den fortsatta utvecklingen av utsläpp av kväveoxider. Sjötransporterna ökar och regeringens ambition är att transporter ska flyttas från väg till sjö. Därför är det viktigt att inom ramen för miljökvalitetsmålet fortsatt bevaka hur utvecklingen av luftföroreningarna påverkas. Preciseringen innebär att markanvändningens bidrag till försurning av mark och vatten ska motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens försurningskänslighet. Skogsbruket kan bidra långsiktigt till skogsmarkens försurning genom att näringsämnen i träden förs bort i samband med avverkning. Detta gäller särskilt där tillförseln av basiska ämnen genom vittring är litet, såsom t.ex. i delar av sydvästra . Mängden näringsämnen i stamveden som tas ut är dock mycket liten. Bidraget till försurning är särskilt stort i mark med granskog där man skördar de näringsrika grenarna och topparna (grot) utan att återföra aska. Skogsbrukets försurande påverkan har ökat avsevärt då uttaget av grot för energiändamål tog fart. har uttaget minskat något. har skogsbruket lika stor påverkan på försurningen som depositionen av försurande nedfall. Återföring av aska till skogsmarken för att minska försurningens effekter sker än så länge i liten skala men ökar långsamt. Den mest omfattande askåterföringen sker i , där också huvuddelen av uttaget av grenar och toppar sker. arbetar med en strategi för hur biomassauttaget från skogen kan ske utan att miljökvalitetsmålet påverkas negativt. Försurade sjöar och vattendrag Preciseringen innebär att sjöar och vattendrag, oberoende av kalkning, ska uppnå minst god status med avseende på försurning enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljö. Utvecklingen är positiv för andelen försurade sjöar och vattendrag. Andelen försurade sjöar och vattendrag har minskat successivt . Omkring 1990 när försurningen var som störst var andelen försurade sjöar i hela landet men till 2010 hade andelen minskat till . Återhämtningen sker mycket långsamt. Den största andelen försurade sjöar finns i sydvästra , där nästan hälften av sjöarna är försurade. Den lägsta andelen försurade sjöar, , finns i inland. Försurningens skadliga effekter kan lindras genom kalkning. Kalkning bedrivs i 17 län och kostar i bidragsmedel som finansieras från anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Dagens kalkningsverksamhet omfattar cirka 5 000 sjöar och vattendrag. Den mest omfattande kalkningen sker i och . Preciseringen innebär att försurningen av mark inte ska påskynda korrosion av tekniska material och arkeologiska föremål i mark och inte skada den biologiska mångfalden inom land- och vattenekosystem. Data från det regionala miljöövervakningsnätet Krondroppsnätet visar att på många platser i är mark och vatten fortfarande försurade framför allt i landets sydvästra delar, trots att luftföroreningarna har minskat. av skogsmarken i sydvästra bedöms vara försurad. av de provytor som inventeras hade hög eller mycket hög försurningsgrad 2010. I bedöms av marken vara försurad och i . har skogsmarken i främst försurats genom nedfall av svavel- och kväveföreningar. Skogstillväxt och uttag av biomassa från skogen bidrar också till försurningen och har fått allt större betydelse. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Trots minskat försurat nedfall märks ingen tydlig generell förbättring. I uppvisas istället en viss ökning av andelen försurad mark. Det finns dock en del osäkerheter i dataunderlaget och en översyn av data och beräkningsmetodik pågår. Även om depositionen fortsätter att minska kommer marken, särskilt i , sannolikt att vara försurad och återhämtningen sker mycket långsamt. Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. Regeringens bedömning är att trenden är positiv och att arbetet går åt rätt håll. behöver såväl regeringen som andra aktörer vidta ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålet. Dagens miljöutmaningar är till stor del gräns- överskridande och detta miljökvalitetsmål kan inte lösas enbart genom åtgärder inom landet utan kräver även åtgärder i EU och internationellt. Nedfallet av försurande ämnen har minskat . Utvecklingen i miljön är positiv, men för att nå målet krävs ytterligare internationella åtgärder och fokus bör ligga på att fortsatt minska utsläppen av försurande ämnen. Fortsatta insatser krävs inom EU, FN:s luftvårds- konvention och inom internationell sjöfart. Det krävs även åtgärder inom . Försurningsmålet har kopplingar främst till Agenda 2030-målet 15 – Ekosystem och biologisk mångfald genom de åtgärder som syftar till att bevara, återställa och hållbart använda ekosystem på land och i sötvatten och deras ekosystemtjänster. Politiska beslut som bidrar positivt till miljömålets uppfyllelse antog direktivet om minskning av nationella utsläpp av vissa föroreningar, det reviderade takdirektivet. Direktivet omfattar reduktionskrav för fem gränsöverskridande luftföroreningar , för att därefter skärpa kraven . Tillsammans med det uppdaterade Göteborgs- protokollet utgör dessa de viktigaste styrmedlen för att minska nedfallet av försurande ämnen i P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 godkände som första land ändringarna i Göteborgsprotokollet . För att protokollet ska träda i kraft krävs att minst två tredjedelar av parterna godkänner ändringarna. Efter att takdirektivet har antagits förväntas många länder följa exempel. har varit pådrivande för att få fram ett reviderat takdirektiv och har verkat för ett så ambitiöst resultat som möjligt. Det reviderade takdirektivet innebär att utsläppen av svaveldioxid inom EU ska minska med och utsläppen av kväveoxider ska minska med . Detta kommer att leda till betydande minskningar av nedfallet av försurande ämnen över . Trots detta bedöms reduktionsnivåerna inte vara tillräckliga för att nå miljömålet. har den internationella sjöfartsorganisationen beslutat att med början drastiskt skärpa de globala kraven på svavel i bränslen. Inom svavelkontrollområdena på , och i trädde nya svavelkrav i kraft , vilket har reducerat sjöfartens utsläpp av svaveldioxid i dessa områden avsevärt. sjönk utsläppen av svaveldioxid från sjöfarten i . Det kommer även att införas kvävekontrollområden i , och Engelska kanalen. Reglerna för kväveoxidutsläpp i dessa områden kommer dock endast gälla för fartyg byggda och . Eftersom kvävenedfallet från sjöfarten på och står för av det totala nedfallet av kväveoxider över kommer kvävekontrollområden att ha positiva effekter för minskningen av kvävenedfallet. Bedömningen är att nedfallet av kväveoxider över kommer att minska som en följd av detta. har och inlett ett samarbete för motverka skogsbrukets försurande påverkan. Åtgärderna omfattar att ta fram rekommendationer för skogsbränsleuttag, peka ut områden som är särskilt viktiga och ta fram rekommendationerna för askåterföring. Det är viktigt att arbetet följs upp. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Etappmålet begränsningar av utsläpp av luftföroreningar från sjöfart har uppnåtts och är Området kommer fortsatt följas upp inom ramen för miljökvalitetsmål Bara naturlig försurning. Även om etappmålet bedöms vara uppnått, är det fortfarande stora osäkerheter i trenden för utsläpp av kväveoxider från sjöfarten. Med tanke på regeringens ambition att transporter flyttas från väg till järnväg och sjöfart i syfte att minska klimatpåverkan är det viktigt att inom ramen för miljökvalitetsmålet fortsatt bevaka hur utvecklingen av luftföroreningarna påverkas så att de inte ökar. Miljökvalitetsmålet är att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt före- kommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen, –användningen av särskilt farliga ämnen, –oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper, –förorenade områden, –kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper och –information om farliga ämnen i material, produkter och varor. Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen Preciseringen handlar om att minska användning och den sammanlagda exponeringen av farliga ämnen för miljön och människor, såväl kvinnor som män, flickor som pojkar. har tillsammans med några andra EU- länder drivit på så att Europeiska unionens råd antog rådsslutsatser om kemikalier som tydligt pekar ut regeringarnas förväntningar på policyutvecklingen inom kemikalieområdet. Det handlar dels om förbättringsområden i kemikalielagstiftningen Reach, framför allt i tillämpningen, dels om att Europeiska kommissionen bör genomföra sina åtaganden enligt sjunde miljöhandlingsprogrammet vilket bland annat innebär att till 2018 presentera en strategi för giftfri miljö. anser att strategin ska staka ut vägen för EU:s kemikaliekontroll efter 2020 och att den bidrar till att uppnå de globala hållbarhetsmålen. Rådsslutsatserna ökar pressen på kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med utpekade förbättringsområden. beslutade regeringen att inrätta en samordningsgrupp, SamTox, för att öka möjligheterna att tidigt kunna upptäcka och sätta in åtgärder mot nya potentiella kemikalierisker. Samordningsgruppen ska säkerställa att det finns en struktur för snabb och systematisk överföring av information och samarbete kring åtgärder mellan ansvariga myndigheter, forskare och andra aktörer. Bakgrunden är att högfluorerade ämnen (PFAS) har kunnat förorena grundvatten och dricksvattentäkter innan åtgärder satts in. Brandsläckningsskum är den största enskilda punktkällan som har identifierats när det gäller PFAS-förorening av dricksvatten. arbetar aktivt inom EU för att få till en bättre tillämpning av gruppvis hantering av farliga ämnen. Att kunna byta ut farliga ämnen mot bättre och mindre farliga alternativ är en viktig åtgärd i kemikaliepolitiken. För att påskynda detta arbete tillsatte regeringen en utredning för att utreda förutsättningarna för att inrätta ett centrum för ökad substitution av farliga ämnen i kemiska produkter och varor (dir. 2016:25).