prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Enligt myndigheterna bör det finnas fler bland personer som har sjukpenning eller aktivitets- ersättning som har behov av samarbetet för att uppnå arbetsförmåga (och Arbetsförmedlingen, Förstärkt stöd för personer som är sjukskrivna och för unga med aktivitets- ersättning, helårsredovisning ). Sam- tidigt framför de att det är en stor utmaning att skapa samsyn kring vilka som har behov av reha- biliteringsinsatser. nationella överens- kommelse mellan Arbetsförmedlingen och För- säkringskassan fastslås att myndighetsgemen- samma dialogmöten ska genomföras för att utveckla samarbetet och nå ökad samsyn kring det gemensamma uppdraget och dess mål. Myn- digheterna har också beslutat om en översyn med anledning av de ställtider som de uppmärk- sammat förekommer i samtliga moment av sam- arbetet. Vidare har utarbetat regionala handlingsplaner i syfte att säkerställa att personer ges möjlighet till rehabilitering när det behövs. Det är viktigt att övergången till Arbetsför- medlingen från sjukförsäkringen fungerar väl för de personer som har nedsatt hälsa men av För- säkringskassan bedöms ha arbetsförmåga och därmed inte längre har rätt till ersättning från sjukförsäkringen. I regleringsbrevet har regeringen gett Arbetsförmedlingen och Försäk- ringskassan i uppdrag att skapa goda förutsätt- ningar för övergången från sjukförsäkringen till Arbetsförmedlingen. Samordnade rehabiliteringsinsatser genom samordningsförbund Genom samordningsförbund kan Försäkrings- kassan, Arbetsförmedlingen, kommuner och landsting bedriva finansiell samordning i syfte att ge individer som har behov av samordnade reha- biliteringsinsatser stöd så att dessa uppnår eller förbättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete. Det finns samordningsförbund i samtliga lands- ting. Vid utgången av 2016 fanns det 82 samord- ningsförbund som omfattar 247 av 290 kommuner. Samordningsförbunden finansierar både indi- vidinriktade och strukturövergripande insatser. Drygt hälften av insatserna är strukturövergri- pande som i huvudsak vänder sig till myndig- hetspersonal och arbetsgivare för att utbilda kring olika målgruppers behov samt för att främja och utveckla samverkan. De individin- riktade insatserna syftar till att stödja personer att återgå till eller träda in på arbetsmarknaden. Deltagarna i insatserna har generellt sett låg utbildning och komplex problembild samt har fått offentlig försörjning före insatsstart. Den vanligaste försörjningen för både kvinnor och män före insatsstart är försörjningsstöd. Den näst vanligaste försörjningen för kvinnorna är sjuk- eller rehabiliteringspenning och för männen aktivitetsstöd. har totalt ca 27 700 personer del- tagit i de individinriktade insatserna. Av delta- garna var kvinnor och män. Efter avslutad insats är det av kvinnorna och av männen som arbe- tar eller studerar, medan av kvin- norna och av männen är registrerade som aktivt arbetssökande på Arbetsför- medlingen. Därutöver är det av kvin- norna och av männen som fortsätter med annan rehabilitering efter avslutad insats. Som en del av regeringens åtgärdsprogram har de statliga medlen till samordningsförbunden ökats för att förstärka stödet till långtidssjukskrivna och unga med aktivitetsersättning. förbruka- des , varav 11 miljoner kro- nor användes som riktade medel för att få till stånd fler insatser för långtidssjukskrivna och unga med aktivitetsersättning. Detta var möjligt då det efter den statliga medelstilldelningen till samordningsförbunden återstod . deltog 2 781 personer med sjuk- eller rehabiliteringspenning i insatser som finan- kvinnor och män. Sam- manlagt 19 samordningsförbund har finansierat 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 insatser där långtidssjukskrivna har varit priorite- rade deltagare. deltog 1 733 unga med aktivitetsersättning i insatser som finansie- rats av samordningsförbund, vilket är fler än . Av dessa var kvinnor och män. Det är främst unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga som är aktuella för sådana insat- ser. Sammanlagt 27 samordningsförbund har enligt finansierat insatser där unga med aktivitetsersättning har varit priorite- rade deltagare. Regeringen har gett Inspektionen för social- försäkringen (ISF) i uppdrag utvärdera samord- ningsförbundens verksamhet. Uppdraget ska redovisas och (S2017/02622/SF). Insatser för utomeuropeiskt föddas och nyanländas etablering på arbetsmarknaden Genom etableringsuppdraget har Arbetsför- medlingen ett särskilt ansvar för nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Även instegs- jobb är en insats riktad särskilt till utrikes födda. Därutöver finns det inte några säråtgärder för utrikes och utomeuropiskt födda inom arbets- marknadspolitiken. var ca 367 800 utomeuropeiskt födda personer inskrivna vid Arbetsför- medlingen . Det motsvarar drygt en tredjedel av det totala antalet inskrivna personer vid Arbetsförmedlingen . Antalet nyanlända bland de inskrivna var 134 000, vilket innebär en ökning med ca 26 300 jämfört med och ca 42 700 jämfört med . Med nyanlända personer avses, enligt Arbetsförmedlingens definition, personer som normalt inte har vistats i mer än 36 månader efter att ha beviljats uppehållstill- stånd enligt utlänningslagen (2005:716). Antalet utomeuropeiskt födda som fick arbete ökade från 101 300 till 111 600 . Andelen som fick arbete var däremot oför- ändrad (30,). Även för gruppen nyan- lända ökade övergångarna i antal (24 400 jämfört med 20 600), men där minskade andelen från 2016. Övergångarna till reguljär utbildning bland utomeuropeiskt födda minskade något i antal (13 200 jämfört med 13 300 ), i andel var minskningen mer (3,jämfört med 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 För nyanlända ökade antalet något, från 3 300 till 3 700, däremot minskade fortfarande andelen från 2016. Totalt 89 400 personer deltog i etable- ringsuppdraget . Detta uppdrag utgör därmed en betydande del av Arbetsförmedling- ens verksamhet, och antalet deltagare har ökat kontinuerligt sedan Arbetsförmedlingen fick uppdraget 2010. Av dem som lämnade etableringsuppdraget var det som arbetade eller studerade efter att etableringsplanen hade avslutats. Detta innebar en ökning i för- hållande till 2013 och 2014, då andelen för båda dessa år var och 2015 då andelen var . En betydligt lägre andel kvinnor än män arbetar efter etableringsuppdraget, däremot är det en något större andel kvinnor än män som studerar. För en närmare beskrivning och bedömning av Arbetsförmedlingens genomförande av etableringsuppdraget, se utgiftsområde 13 Jäm- ställdhet och nyanlända invandrares etablering avsnitt 3.4.6. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter respektive 2016 tog regeringen initiativ till att söka medel från Europeiska fon- den för justering för globaliseringseffekter (EGF) i syfte underlätta för Arbetsförmedlingen att förstärka, snabba upp och skräddarsy stöd till de personer som sades upp i samband med respektive varsel . Projekten har i varierande utsträckning omfattat framför allt insatser inom vägledning, jobbsökaraktiviteter, utbildningar inom kom- munal vuxenutbildning, yrkeshögskola, hög- skola/universitet, arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildningar, liksom stöd till start av näringsverksamhet och praktik. EGF-pro- jekten har haft en positiv betydelse för samver- kan mellan Arbetsförmedlingen och berörda trygghetsorganisationer och arbetsmarknadens parter. Det har lett till en ökad samsyn i kon- takterna med deltagarna i målgruppen, vilket även kan ligga till grund i det fortsatta samar- betet vid varselsituationer inom ordinarie verk- samhet. Av deltagarna i har 384 personer övergått till arbete av de 933 personer som varit inskrivna på Arbetsför- medlingen. Av deltagarna i Truckspro- jektet har 359 personer övergått till arbete av de 470 som varit inskrivna på Arbetsför- medlingen. Insatser inom Europeiska socialfonden Partnerskapsöverenskommelsen är en övergri- pande strategi för genomförandet av de fyra Europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) – 2020; Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jord- bruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Tillväxtver- ket, Svenska och Statens jordbruks- verk har till () redovisat ett förslag till framstegsrapport (N2017/03151/RTS). I denna rapport konstateras att samtliga fonder har kommit igång och att efterfrågan på medel över- gripande är i linje med de fastställda målen i pro- grammen. Sammantaget görs bedömningen att det finns goda förutsättningar att nå dessa mål. Regeringen har lämnat en fram- stegsrapport till kommissionen (N2017/03151/RTS). , Svenska och har –2020 i uppdrag att arbeta med fondöver- skridande samverkan inom ramen för partner- skapsöverenskommelsen. I en rapport (N2016/02790/RTS) redovisades arbetet . har myndig- heterna bl.a. arbetat med insatser som syftar till att underlätta nyanländas integration. Samtliga ESI-fonder finansierar sådana projekt. Socialfondsprogrammet 2014–2020 Det nationella socialfondsprogrammet för inve- stering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020 beräknas omfatta totalt ca , varav ca i EU-medel och i nationell medfinansiering. En viktig utgångspunkt för socialfonds-pro- grammet är att förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknadspolitiken och därmed bidra till att nå målet om en väl fungerande arbetsmarknad liksom EU 2020-strategins mål- I programmet ingår även insatserna inom EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. Svenska har sedan programmets start /2015 t.o.m. beviljat 294 projekt med en budget om totalt ca . Detta belopp motsvarar närmare hälften av den totala ramen för social- fondsprogrammet. hade ca 57 000 perso- ner påbörjat deltagande i socialfondsprogrammet inklusive sysselsättningsinitiativet för unga. Av det totala antalet deltagare är kvinnor och män. I den del av programmet som syftar till kompetensutveckling av syssel- satta hade ca 22 000 personer påbörjat delta- gande, varav kvinnor och män. Faktorer som bidrar till denna fördelning är att kvinnor i högre grad än män är deltidssys- selsatta och upplever arbetsrelaterade besvär, och att de därigenom har större behov av insatser. I den del av programmet som riktas till personer som står långt från arbetsmarknaden och unga hade ca 17 000 personer påbörjat deltagande t.o.m. . Av dessa är kvinnor och män, vilket främst förklaras av insatserna för unga arbetslösa och att denna grupp i högre grad utgörs av män än av kvinnor. har särskilt fokus satts på insatser för nyanländas etablering på arbets- marknaden. Till och med har de ca 2 700 nyanlända, varav kvinnor och män, hunnit påbörja deltagande i socialfondsinsatser. För att nyan- lända kvinnor i större utsträckning ska ta del av insatserna kommer särskilda projektutlysningar att omfatta denna målgrupp. Inom socialfonds- programmet görs även insatser för att stärka kompetensen hos de organisationer som arbetar med nyanlända. Resultatredovisning kan nu börja ske för soci- alfondsprogrammet. I den del som avser insatser för personer som står långt från arbetsmark- naden och unga, exklusive sysselsättningsinitiati- vet för unga, hade drygt 5 800 personer avslutat deltagandet fram t.o.m. . Av dem hade totalt , av kvinnorna och av männen, stärkt sin ställning på arbetsmarknaden. Dessa deltagare hade fått arbete, gått till studier, eller – om man var delta- gare utanför arbetskraften – anmält sig som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. Enligt en utvärderingsrapport om ESI-fon- dernas genomförandeorganisationer 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 genomförs programmen på ett välfungerande sätt givet förutsättningarna. Det finns dock en utvecklingspotential vad gäller styrningen och genomförandet. Bland annat behövs, enligt utvärderingen, en tydlighet och en samsyn kring vilka effekter programmen väntas nå och hur så ska ske. Vidare finns behov av förtydligande av vad som ska samordnas mellan ESI-fonderna och strategier för samverkan med nyckelaktörer. EU:s sysselsättningsinitiativ för unga EU:s sysselsättningsinitiativ för unga omfattar åren 2014–2018. Medlen uppgår inom social- fondsprogrammets medelsram till totalt ca , varav EU-medel och nationell medfinansiering. Sysselsättningsinitiativet inriktas på att kom- plettera och utöka de befintliga arbetsmarknads- politiska insatserna för unga i de tre regioner som enligt EU:s kriterier berörs av initiativet, dvs. , och Mellersta . Hela medelsramen har beviljats till projekt. Totalt 18 000 personer hade t.o.m. påbörjat deltagande, varav kvinnor och män vilket i stort avspeglar könsfördelningen bland unga arbetslösa. Av de närmare 12 000 deltagare som lämnat sysselsättningsinitiativet hade totalt , kvinnor i något högre grad än män, fått en stärkt ställning på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen ska underlätta och stimulera till omställning. Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har i uppdrag att säkerställa att försäk- ringen fungerar som en omställningsförsäkring. hade i genomsnitt 65 000 perso- ner arbetslöshetsersättning vid hel- tidsarbetslöshet, vilket var ca 6 000 färre än 2015. Av dessa var kvinnor och män. Antalet personer som hade ersättning vid deltidsarbetslöshet var ca 23 000, vilket var 3 000 färre än 2015. Av dessa rörde kvinnor och män. Som deltidsarbetslös ersättningstagare räknas den som under månaden har arbetat och fått arbetslös- hetsersättning under en och samma vecka. beslutades att införa nya regler i arbetslöshetsförsäkringen för den som är del- tidsarbetslös. hade den som arbetade 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 deltid rätt till ersättning . Enligt de nya reglerna, som trädde i kraft , förlängdes tiden . En betyd- ligt större andel kvinnor än män arbetar ofrivil- ligt deltid och de nya reglerna för deltidsarbets- lösa är ett verktyg för att uppnå jämställdhet på arbetsmarknaden. höjdes taket för den inkomstrelaterade ersättningen så att den som tjänar får av sin lön de första 100 ersättnings- dagarna. Höjningen var av väsentlig betydelse för att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en inkomstbortfallsförsäkring som ger indi- viden trygghet vid arbetslöshet. Efter höjningen av taket minskade andelen ersättningstagare som inte får av sin dagsförtjänst , en minskning som kvarstår . Medeldagpenningen har genom takhöjningen ökat med sedan föregående år. Fördelat på kvinnor och män har män fortsatt en högre medeldagpenning, i genomsnitt mer. En viktig del i Arbetsförmedlingens uppdrag är att säkerställa att de arbetssökande som upp- bär arbetslöshetsersättning uppfyller de krav som ställs i lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring. I de fall det kan antas att en arbets- sökande som får eller begär ersättning missköter arbetssökandet, förlänger tiden i arbetslöshet, orsakar arbetslösheten eller inte uppfyller de allmänna villkoren för rätt till ersättning ska Arbetsförmedlingen underrätta arbetslöshets- kassan och IAF. mottog arbetslös- hetskassorna ca 195 100 underrättelser, vilket är en minskning med från före- gående år. Av underrättelserna rörde kvinnor och män. Den främsta orsa- ken till att en underrättelse skickats var att arbetssökande inte lämnat in sin aktivitetsrap- port . fick ca 55 200 personer med arbetslöshetsersättning en åtgärd med anledning av detta, vilket är en minskning från föregående år. Av dessa rörde kvinnor och 59 pro- cent män. Inom aktivitetsstödet och utvecklingsersätt- ningen mottog Arbetsförmedlingen ca 291 700 underrättelser . Motsvarande siffra var 285 300 underrättelser men avser perioden mars–december då systemet infördes . Även för denna grupp var den vanligaste orsaken till att underrättelse skickats att aktivitetsrapporten inte lämnats in . Av dessa resulterade ca 197 800 i någon form av åtgärd, vilket är en betydande minskning från föregående år. Motsvarande siffra var 210 500 mars–december. Även inom aktivitetsstödet och utvecklingsersätt- ningen var det fler män än kvinnor som fick en åtgärd med anledning av att aktivitetsrapporten inte lämnats in , respektive . Sanktionsgraden är antalet underrättelser som lett till en sanktion i förhållande till antalet prö- vade underrättelser. var sanktions- graden inom arbetslöshetsförsäkringen 86 pro- cent, vilket är en ökning från föregående år. Inom aktivitetsstödet och ut- från föregående år. Sanktionsgraden var ungefär densamma för kvinnor och män. Både IAF:s och Arbetsförmedlingens upp- följningar visar att det förekommer regionala skillnader i arbetsförmedlingarnas benägenhet att skicka underrättelser till arbetslöshetskassan. har Arbetsförmedlingen påbörjat ett utvecklingsarbete för att effektivisera arbetet med sitt uppdrag i arbetslöshetsförsäkringen. Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insat- serna ska bidra till en väl fungerande arbets- marknad och därigenom bidra till regeringens mål att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Rege- ringens mål är ambitiöst och regeringen kan konstatera att politiken verkat i rätt inriktning. Ett högt arbetskraftsdeltagande bland såväl kvinnor som män bidrar också till genomförande av Agenda 2030. De arbetsmarknadspolitiska programmen med aktivitetsstöd har totalt sett en jämn köns- fördelning. Däremot så speglar vissa arbets- marknadspolitiska program den rådande könsuppdelade arbetsmarknaden. Endast ett av de tjugo vanligaste yrkena på den svenska arbetsmarknaden har en jämn könsbalans. Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till att bryta könsuppdelningen. Ett exempel är arbets- marknadsutbildningarna som ska bidra till att bredda kvinnors och mäns utbildnings- och yrkesval samt medverka till ökad mångfald i arbetslivet. när det gäller könsfördelningen inom de olika yrkesinriktningarna utan könsfördelningen avspeglar till stor del kvinnors och mäns tradi- yrkes- och utbildningsval. Andelen kvinnor är lägre än män bland de som har ett anställningsstöd. Till viss del är det dock fler män än kvinnor som har en svag för- ankring på arbetsmarknaden. Det beror bl.a. på att färre män än kvinnor har en avslutad gymna- sieutbildning. Extratjänsterna som infördes har dock en högre andel kvinnor. Det var relativt låga volymer men dessa har ökat snabbare under de senaste måna- derna 2017 och kan därmed bidra till att jämna ut könsfördelningen bland anställningsstöden. Extratjänsterna riktar sig till arbetsgivare inom traditionellt kvinnodominerade områden såsom sjukvård, skola och äldrevård. Arbetet med jämställdhetsintegreringen inom arbetsmarknadspolitiken fortsätter. Arbetsför- medlingen har ett uppdrag att redovisa åtgärder och resultat av sitt arbete med jämställdhetsinte- greringen på arbetsmarknaden. har regeringen förtydligat i instruktionen för Arbetsförmedlingen att myndighetens verksam- het ska främja jämställdhet och motverka köns- uppdelningen på arbetsmarknaden. Subventionerade anställningar spelar en stor roll för att arbetssökande som står långt från arbets- marknaden ska få ett arbete. För nyanlända är subventionerade anställningar ofta en väg in på arbetsmarknaden. Regeringen kan konstatera att volymerna i särskilt och förstärkt anställnings- stöd minskar, vilket motverkar regeringens ambitioner att fler långtidsarbetslösa ska kunna få ett arbete. Extratjänsterna ökar nu i en takt som är högre än den som prognosticerades i budgetpropositionen . Arbetsmarknadsutbildning är en viktig insats i arbetet med att motverka obalanser på arbets- marknaden. Regeringen bedömer att det är posi- tivt att resultatet i form av övergångar till arbete har förbättrats något men att det fortsatt är för lågt. Det är därför viktigt att ansträngningarna fortsätter för att förbättra resultaten för både kvinnor och män. Det är fortsatt grupper med starkare ställning på arbetsmarknaden som gynnats av den positiva 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 utvecklingen på arbetsmarknaden. som det totala antalet inskrivna på Arbetsför- medlingen minskar så ökar gruppen av de del- tagare som har en svagare ställning. Det handlar om individer som har kort utbildning, är utom- europeiskt födda och de som har en funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det är också dessa personer som har en ökad risk för långtidsarbetslöshet. Även med hänsyn tagen till den fortsatt förändrade sammansätt- ningen av de inskrivna långtidsarbetslösa vid Arbetsförmedlingen, där en allt större andel tillhör grupper som står längre från arbetsmark- naden, är den minskade andelen övergångar till arbete inte tillfredsställande. Med tanke på hur många inskrivna vid Arbetsförmedlingen som saknar fullföljd grund- skola eller gymnasieutbildning är inte heller resultaten gällande övergångar till utbildning tillräckliga. Trenden i resultaten för grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden har inte vänt utan det är fortfarande grupper med stark ställning som gynnats av den stora efterfrågan på arbetskraft. Av resultatredovis- ningen för långtidsarbetslösa framgår det att det finns stort behov av resultatförbättringar gällande övergångar till både arbete och studier. Forskning visar generellt att arbetsmarknads- politiska insatser som är arbetsplatsförlagda ger bäst effekt sett till övergångar till arbete (SOU 2010:88 Vägen till arbete). Att denna typ av akti- viteter minskat kontinuerligt är problematiskt och det finns därför behov av att fler individer får ta del av arbetsplatsförlagda aktiviteter som leder till arbete. Ungdomsarbetslösheten har fortsatt att sjunka snabbt. När det gäller 90-dagarsgarantin har tiderna innan ungdomar erbjuds ett arbete, en utbildning eller en insats som leder till arbete eller studier fortsatt att minska och andelen som har erbjudits insats har ökat för både kvinnor och män. Den samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna som skett inom ramen för Duas uppdrag har i detta sammanhang varit en viktig del. Regeringen har också utsett en samordnare för unga som varken arbetar eller studerar. Det förbättrade arbets- marknadsläget för unga har troligen också påverkat antalet inskrivna med traineejobb som inte har utvecklats som förväntat . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Det är angeläget att alla ungdomar, inklusive de sent anlända unga, påbörjar och fullföljer en gymnasial utbildning. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Arbetslösheten är fortfarande alltför hög bland personer med funktionsnedsättning. Antalet personer som har fått del av de särskilda insat- serna för personer med funktionsnedsättning har minskat. Regeringen konstaterar att volymerna i löne- stöd för personer med funktionsnedsättning minskar. Det innebär försämrade möjligheter för personer med funktionsnedsättning att få ett arbete eftersom stöden är avgö- rande för möjligheten att få en förankring på arbetsmarknaden. En förklaring kan vara att arbetsgivarna i många fall inte får en tillräcklig ersättning på grund av taken för stöden. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över om det finns behov av flexiblare insatser, t.ex. flexjobb, för att förbättra möjligheterna för dem som har en nedsatt arbetsförmåga till följd av funktionsnedsättning eller sjukdom att komma i arbete eller behålla ett arbete (dir. 2017:41). Den ojämna fördelningen mellan kvinnor och män i antalet anställda med lönestöd kvarstår och regeringen följer därför noga det arbete som Arbetsförmedlingen har inlett med jämställd- hetsintegrering bl.a. i form av jämställdhetsana- lyser av arbetsmarknadspolitiska insatser för kvinnor och män med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. spelar fortsatt en viktig roll för att skapa sysselsättning för personer med funkt- ionsnedsättning som inte kan få arbete genom andra insatser. Målen för grunduppdraget har uppnåtts och de särskilda satsningarna på utvecklingsanställningar har genomförts. Det är viktigt att bolaget får långsiktigt hållbara förut- sättningar för att klara det arbetsmarknadspoli- tiska uppdraget. Insatser för sjukskrivnas återgång till arbete