prop · H403167 · 2017-04-06 00:00:00 — I rapporten framkommer att nationalekonomisk forskning talar för privatisering och konkurrensutsättning av enklare tjänster där det är lätt att bedöma kvalitet, men manar till större försiktighet med mer komplicerade tjänster. Rapportförfattarna menar att det är angeläget att diskutera förutsättningarna för privata driftsformer för olika typer av verksamhet. Universitetssjukhusen tar, som tidigare nämnts, emot patienter från andra landsting och även patienter från andra länder. Ett stort patient- och befolkningsunderlag motiverar investeringar i t.ex. specialistkunskaper och infrastruktur, i deltagande i forskning och utvecklingsarbete, i tester och utvärderingar av metoder och produkter för diagnostik och behandling. Det har stor betydelse för kvalitet och effektivitet inom många områden, t.ex. när det gäller högspecialiserad vård samt behandling av sällsynta diagnoser och ovanliga kroniska sjukdomar. läns landsting menar att förslaget i promemorian inte har några direkta konsekvenser för . (SLL) menar däremot att förslaget i promemorian skulle medföra Prop. 2016/17:167 betydande ekonomiska konsekvenser för . Som tidigare redovisats skiljer sig propositionen förslag från promemorians i så måtto att hälso- och sjukvård som tidigare bedrivits vid inte innefattas. Regeringen bedömer att konsekvenserna för exempelvis SLL är avsevärt mindre efter förändringen av förslaget och att landstingen inte kommer att behöva bedriva vård på en onödigt hög och dyr vårdnivå på grund av förslaget. Omfattningen av befintliga entreprenadavtal vid universitetssjukhusen har inte helt gått att klarlägga. Regeringens bedömning är dock att landstingen har överlämnat verksamhet vid universitetssjukhusen till någon annan i mycket begränsad omfattning. anger att förslagets påverkan på företagens verksamhet och på konkurrensförhållandena för berörda företag är bristfällig. menar att även universitetssjukhus bör ges möjlighet att anlita andra vårdgivare när det bedöms vara lämpligt och effektivt, exempelvis för att kapa köer till vissa operationer eller för att snabbt få tillgång till olika provsvar från exempelvis röntgen och laboratoriemedicin. Det är, som nämns i avsnitt 5.7, inte möjligt att ange antalet företag som kan komma att beröras av förslaget. De föreslagna bestämmelserna får effekter för bl.a. privata vårdföretag eftersom de inskränker företagens möjligheter att verka på marknaden. Det kan innebära negativa konsekvenser för företagens arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga samt minskade intäkter. Förslaget gäller dock enbart en begränsad del av hälso- och sjukvården och privata vårdgivare har även fortsättningsvis rätt att etablera sig och verka inom övriga delar av vården. Som nämns i avsnitt 6.1 står det landstingen fritt att lägga ner verksamheter vid universitetssjukhusen exempelvis om en viss typ av vård inte längre bör bedrivas där. Motsvarande hälso- och sjukvårdstjänster kan därefter t.ex. upphandlas av . Många företag verkar inom ramen för ett vårdvalssystem eller bedriver verksamhet som upphandlats av landstingen enligt lagen om offentlig upphandling. innebär detta en föränderlighet i företagens förutsättningar att driva verksamhet, med exempelvis nya upphandlingar när avtal löper ut. Som framgår av avsnitt 5.6 är inte huvudman för verksamheten vid köp av enstaka platser eller tjänster av en privat utförare och sådan verksamhet berörs därmed inte av förslaget. Regeringen bedömer att den nu föreslagna regleringen inte går utöver vad som är nödvändigt för att skydda denna verksamhet som är av strategisk betydelse för hälso- och sjukvårdsutvecklingen i landet som helhet. Eventuella effekter av förslaget för vårdföretagen kan därför inte anses stå i missförhållande till nyttan med förslaget. 2016/17:167 8.5 Konsekvenser för patienter och medborgare HSL ger landstingen stor frihet att utforma organisationen av hälso- och sjukvården förutsatt att målen med vården uppfylls. Vad som ingår i ett universitetssjukhus organisation skiljer sig åt mellan olika landsting, och landstingen har också överlåtit verksamhet till privata utförare i olika utsträckning. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) och lyfter behovet av att analysera konsekvenserna för patienter och medborgare. Förslagets syfte är att hålla samman universitetssjukhusen för en jämlik tillgång till vård över hela landet. Regeringen bedömer därför att det gagnar patienter och medborgare med en sammanhållen struktur för universitetssjukhusen i enlighet med de tidigare angivna skälen, såsom universitetssjukhusens särskilda betydelse för forskning och utveckling av hela hälso- och sjukvården. Landstingen är huvudmän för de verksamheter som innefattas av förslaget och patienterna ska även fortsatt få tillgång till en god hälso- och sjukvård. 15 kap. 1 § Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om att landsting och kommuner med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som eller kommunen ansvarar för. I paragrafen har det gjorts ett tillägg som upplyser om att det finns undantag från bestämmelsen i de närmast följande paragraferna. Bestämmelsen om att paragrafen inte utgör stöd för att överlämna uppgifter som innefattar myndighetsutövning till en juridisk person eller en enskild individ har flyttats till en ny 2 § i kapitlet. 15 kap. 2 § Paragrafen, som är ny, behandlas i avsnitt 6.1. Paragrafen motsvarar nuvarande sista meningen i 1 §. Ändringarna är endast språkliga. 15 kap. 3 § Paragrafen, som är ny, behandlas i avsnitt 6.1. Där behandlas och bemöts även Lagrådets synpunkter i denna del. Enligt första stycket får ett landsting inte genom ett sådant avtal som avses i 1 § överlämna uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård vid ett universitetssjukhus till någon annan. Förbudet omfattar överlämnande av uppgifter genom ett sådant avtal som avses i 1 §, dvs. där ett landsting till någon annan överlåter en uppgift som det ansvarar för men behåller huvudmannaskapet. Med någon annan, dvs. entreprenören, avses bolag, förening, samfällighet, stiftelse, enskild individ eller annat landsting (jfr prop. 1992/93:43 s. 21). Bestämmelsen omfattar även överlämnande till av ägda juridiska personer. Bestämmelsen förhindrar inte att landsting t.ex. inom en region . 2016/17:167 kommer överens om omfördelning av arbetsuppgifter mellan sig genom att utlokalisera vård vid ett universitetssjukhus till en vårdenhet inom ett annat landsting eftersom detta sker inom ramen för andra slags överenskommelser än avtal enligt 1 § där huvudmannaskapet behålls av det överlämnande . Bestämmelsen avser överlämnande av uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård vid ett universitetssjukhus till någon annan. Till universitetssjukhusen kan organisatoriskt höra såväl enheter inom själva sjukhusbyggnaderna som verksamhet som ett universitetssjukhus ansvarar för men som bedrivs vid t.ex. ett annat sjukhus eller inom primärvården, exempelvis ett laboratorium. Hälso- och sjukvård som bedrivs vid universitetssjukhusen omfattar således såväl sluten som öppen vård. Verksamhet som inte är att betrakta som hälso- och sjukvård omfattas inte av paragrafen. Landstingen kan således även i fortsättningen låta entreprenörer utföra servicetjänster som t.ex. städning, vakthållning, matleveranser och matservering vid universitetssjukhusen. I andra stycket finns ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om vilka sjukhus som i paragrafens mening är att anse som universitetssjukhus. Bestämmelserna behandlas i avsnitt 7. Enligt punkt 1 träder lagändringarna i kraft . Punkt 2 har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Av bestämmelsen framgår att avtal som ingåtts före ikraftträdandet inte påverkas av de nya bestämmelserna. Äldre bestämmelser gäller också första gången ett sådant avtal förlängs efter ikraftträdandet, under förutsättning att förlängningen avser en period om högst . Sammanfattning av departementspromemorian Driftsformer för universitetssjukhus (Ds 2016:28) Promemorian innehåller förslag som innebär att landstingen inte får överlämna uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård vid ett universitetssjukhus eller vid en hälso- och sjukvårdsenhet som efter organisatoriskt har tillhört ett universitetssjukhus. Regeringen ges bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka sjukhus som anses som universitetssjukhus. Vissa övergångsbestämmelser föreslås. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Ett landsting får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som ansvarar för enligt denna lag och ska då ange de särskilda villkor som gäller för överlämnandet. En uppgift som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till en juridisk person eller en enskild individ. får inte till någon annan överlämna uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård vid ett universitetssjukhus eller vid en hälso- och sjukvårdsenhet som efter organisatoriskt har tillhört ett universitetssjukhus. Lagförslag i departementspromemorian Driftsformer för universitetssjukhus (Ds 2016:28) Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 3 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 ska ha följande lydelse. Varje landsting ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . Detsamma gäller dem som är kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistas inom . Även i övrigt ska verka för en god hälsa hos hela befolkningen. Vad som i denna lag sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting, i den mån inte annat följer av 17 §. Vad här sagts utgör inte hinder för annan att bedriva hälso- och sjukvård. ansvar omfattar dock inte sådan hälso- och sjukvård som en kommun inom har ansvar för enligt 18 § första och tredje styckena. Ett landsting får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som ansvarar för enligt denna lag och ska därvid ange de särskilda villkor som gäller för överlämnandet. En uppgift som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till en juridisk person eller en enskild individ. 1Lagen omtryckt 1992:567. 2Senaste lydelse 2014:572. föreskrifter om vilka sjukhus som anses som universitetssjukhus. får även träffa överenskommelse med kommun, och Arbetsförmedlingen om att inom ramen för uppgifter enligt denna lag samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. ska bidra till finansieringen av sådan verksamhet som bedrivs i samverkan. Enligt bestämmelser i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser får delta i finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. får granska sådan verksamhet som bedrivits i samverkan med och delvis finansierats av eller Arbetsförmedlingen. Vid en sådan granskning har rätt att ta del av de uppgifter som behövs för att granska verksamheten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller för avtal som har ingåtts före ikraftträdandet. 3.Äldre bestämmelser gäller för avtal som har ingåtts före ikraftträdandet och som förlängs efter ikraftträdandet, om förlängningen avser en period om högst . ombudsmän (), , Justitiekanslern (), , , , , Inspektionen för vård och omsorg (), , Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, social utvärdering (SBU), för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), (Smer), , , , , , , , , , , , läns landsting, , , , , läns landsting, landsting, läns landsting, , Västra , , läns landsting, , , , , , , , , Kommuner och Landsting (SKL), , , (), , , (), (), (), Handikappförbunden, Nätverket mot cancer, , , , , , , , , Vårdföretagarna, , , , Svenska Vård Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) dels att 15 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 15 kap. 2 och 3 §§, av inom offentligt finansierad hälso- Landsting och kommuner får med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som eller kommunen ansvarar för enligt denna lag. Av avtalet ska framgå de särskilda villkor som gäller för överlämnandet. Avtal som ett landsting ingår ska innehålla villkor om de krav som gäller enligt 3 kap. 3 §. En uppgift som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till en juridisk person eller en enskild individ. Landsting och kommuner får, med de undantag som anges i 2 och 3 §§, med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som eller kommunen ansvarar för enligt denna lag. Av avtalet ska framgå de särskilda villkor som gäller för överlämnandet. Avtal som ett landsting ingår ska innehålla villkor om de krav som gäller enligt 3 kap. 3 §. Landsting och kommuner får inte med stöd av 1 § överlämna en uppgift som innefattar myndighetsutövning till en juridisk person eller en enskild individ. Ett landsting får inte genom ett sådant avtal som avses i 1 § överlämna uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård vid ett universitetssjukhus till någon annan. Regeringen får meddela föreskrifter om vilka sjukhus som anses som universitetssjukhus. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller för avtal som har ingåtts före ikraftträdandet och för avtal som har ingåtts före ikraftträdandet och som förlängs efter ikraftträdandet, om förlängningen avser en period om högst . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet , biträdd av departementssekreteraren . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: 15 kap. 3 § Enligt paragrafens första stycke får ett landsting inte genom ett sådant avtal som avses i 1 § överlämna uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård vid ett universitetssjukhus till någon annan. I andra stycket finns ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om vilka sjukhus som anses som universitetssjukhus. Under föredragningen har framgått att avsikten är att de nuvarande universitetssjukhusen och regionsjukhusen ska utpekas som universitetssjukhus. Emellertid föreslås ingen bestämmelse i lagen som ska ange vad som avses med universitetssjukhus. Bemyndigandet för regeringen blir därmed synnerligen vidsträckt. Det medger att regeringen föreskriver att alla sjukhus i offentlig regi ska vara universitetssjukhus och att förbudet i första stycket därmed omfattar all sådan sjukhusvård. Avsikten är alltså att bemyndigandet inte ska utnyttjas i den omfattning som den föreslagna bestämmelsen anger. Bestämmelsen bör utformas i enlighet med vad som är den avsedda innebörden. Enligt övergångsbestämmelsen ska äldre bestämmelser gälla bl.a. för avtal som har ingåtts före ikraftträdandet och som förlängs efter detta om förlängningen avser en period om högst . Vid föredragningen har upplysts att denna frist bara ska gälla första gången avtalet förlängs. Det framgår inte av bestämmelsen, som därför bör förtydligas och ges förslagsvis följande lydelse. Äldre bestämmelser gäller för avtal som har ingåtts före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser gäller också för ett sådant avtal första gången det förlängs efter ikraftträdandet om förlängningen avser en period om högst . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition 2016/17:167 Driftsformer för universitetssjukhus inför, ändrar, upp- Lag om ändring i hälso- 15 kap. 3 §