prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Genom det avtal som ingåtts mellan staten, filmbranschen och flera tv-företag bidrog staten med medel – 2016 – till svensk filmproduktion samt till viss distribution och visning av film i hela landet. Insatser för olika filmkulturella ändamål – 2016 – finansierades helt –spridning och visning av värdefull film i av statliga medel. olika visningsformer i hela landet, –ett levande filmarv som bevaras, används och utvecklas, –internationellt utbyte och samverkan på filmområdet, –barns och ungas kunskap om film och rörlig bild och deras eget skapande, och –jämställdhet och mångfald på filmområdet. genomförs framför allt av . En viss del av anslaget går även till och till Stiftelsen . hade 307 långfilmer premiär på biograf. Antalet premiärer totalt fortsätter att öka markant . Bakom ökningen står framför allt filmer från (andra länder än ), medan antalet filmer från ligger på nästan samma nivå som . Utbudet av filmer från övriga världen är fortfarande jämförelsevis litet, men skedde en markant ökning av antalet filmer från . Antalet svenska premiärfilmer (45) ligger dock kvar på ungefär samma nivå som . Tabell 13.2 Ursprungsområde för premiärsatta långfilmer på biograf 2013–2016 Publikt var ett av de bästa –talet. Antalet biobesök var nära 17,8 miljoner, en ökning jämfört med . Svensk film stod för knappt 2,7 miljoner av besöken, en minskning med och det lägsta antalet . Minskningen och det starka bioåret i stort ledde till att marknadsandelen för svensk film endast var . mål om att svensk film ska ha den högsta nationella marknads- andelen i uppnåddes inte –2016. Marknads- andelen var dock i genomsnitt , densamma som under de två föregående filmavtalsperioderna. Utvecklingen för svensk film mäts dock även på andra sätt än i publikframgångar på biograf. I genomsnitt görs endast knappt två biobesök per person och år. Resten, av filmtittandet, sker via tv, vod-tjänster samt vid visningar i skolan eller andra s.k. slutna visningar. Många av dessa sker långt efter den ordinarie biografvisningen. Exempelvis hänvisar tv-bolagen ofta till att svensk film går bra på tv och lockar en publik som långt överstiger biopubliken. Ett annat mått är kvalitetsindex över svenska filmers framgångar på festivaler och i recensioner. Det automatiska förhandsstöd som infördes års filmavtal har inte lyckats med målsättningen att stödja filmer som lockar P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 en stor biopublik. Hälften av filmerna nådde inte det publika målet och flera nådde heller inte över genomsnittligt betyg i kvalitetsindex. Filmer med lägre publikförväntningar, och som fått stöd utifrån konsulentbedömning, nådde i genomsnitt högre betyg i kvalitetsindex. Mot denna bakgrund har automatstödet fått en tydligare kvalitativ bedömnings- grund . Utöver att vara en betydelsefull väg till publiken är biografvisning mycket viktigt för en films intäkter, särskilt i och med dvd-marknad- ens kraftiga minskning. Ökningen inom legala digitala spridningsalternativ har inte kom- penserat för publik- och intäktsbortfallet.. Allmänhetens kännedom om möjligheten att se aktuell film legalt på digitala plattformar är alltjämt låg. Regeringen har lämnat ett uppdrag till () att genomföra insatser för att höja kunskapen om upphovsrätten och främja tillgången till kreativt, kulturellt och innovativt material. I uppdraget ingår bl.a. att utreda olika insatser som kan underlätta för konsumenter och andra användare att lagligt ta del av digitalt tillgängligt material, såsom film (N2017/04031/IFK). Betydelsen av stödmedel för att finansiera filmprojekt har ökat. Medianbudgeten för konsulentstödda filmprojekt har minskat som andelen stöd från har ökat, med en viss variation upp och ned . Antalet långfilmsprojekt som beviljades stöd 2016 var 17 stycken, av totalt 90 ansökningar. Sju av filmerna regisserades av debutanter. Även Konstnärsnämndens projektbidrag är betydelsefulla för en films tillkomst. En enskild filmare kan få ett bidrag i ett tidigt skede från , innan filmen har hittat sin producent, vilket ofta är en förutsättning för stöd hos eller hos något tv-bolag. bidrag till personer verk- samma inom filmområdet, i form av bl.a. stipendier och inkomstgarantier, uppgick till totalt . Det är av stor betydelse för den svenska filmbranschen att är ett attraktivt inspelningsland för såväl svenska som utländska produktioner. gavs därför i regleringsbrevet i uppdrag att utreda lämpligheten i och förutsättningarna för att ska kunna införa någon form av produk- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 tionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelningar. Spridning och visning i hela landet Även fortsatte antalet biograf- salonger i landet att öka. Det beror både på att de stora biografaktörerna har investerat i nya salonger och på installation av ny teknik på flera tidigare vilande biografer. Regeringens särskilda satsning för att stärka biografer på mindre orter och bidra till en ökad spridning av film i hela landet med inleddes . De första stöden kunde delas ut under årets andra hälft och sammanlagt hann 147 biografer tilldelas för bl.a. modernisering av utrustning och marknadsföring. Stöd gick också till distributörer, festivaler och visningsorganisa- tioner för att stärka och utveckla spridning av ett brett filmutbud. Tillsammans med filmavtalets medel till spridning och visning förstärktes biografverksamheten runt om i landet markant: fördelades 2016 jämfört med 2015. har efter en översyn förändrat stöden till spridning och visning av film . För vissa stöd är det ännu för tidigt att se effekter av förändringarna. Tillgäng- ligheten till kortfilm har dock ökat genom stödet till aktörer som samlar och sprider svenska kortfilmer även i andra visningsfönster än biograf. Antalet kortfilmer på vod-tjänster har ökat, som antalet biografvisningar ligger kvar på ungefär samma nivå. Ökad tillgänglighet genom syntolkning, textning och dubbning används en applikation för smarta telefoner för syntolkning och uppläst textremsa vid biografvisningar. Applikationen har markant förenklat möjligheterna att visa film med syntolkning och därmed ökat tillgängligheten till film bl.a. för personer med synnedsättningar eller lässvårigheter. Tolv svenska filmer med premiär försågs med syntolkade ljudspår och tolv utländska filmer fick ljudspår för syntolkning och uppläst text. Tabell 13.3 Textade och syntolkade visningar på biograf 2014–2016 Antal visningar och besökare 1Textning av film med svensk dialog Antalet nedladdningar av ljudspår är fler än föregående år, men inte i den nivå som förväntades med tanke på ökningen av det totala antalet filmer med ljudspår. genomförs därför tekniska förbättringar av applikationen och ökad informationsspridning om tjänsten. Stöd ges fortfarande till ett begränsat antal särskilda visningar med en syntolk i salongen. är de flesta biografvisningarna () av svensk film textade. Mot- svarande andel 2015 var . har i ett pilotprojekt fördelat visst stöd till textning av svensk film på andra språk än svenska, bl.a. har En man som heter textats på arabiska, för att nå ut till nya målgrupper, t.ex. till nyanlända personer. För att stärka utbudet av barnfilm på de nationella minoritetsspråken har inom ramen för ett regeringsuppdrag beviljat medel för dubbning av filmer för de yngsta barnen på chib, meänkieli och samiska. Film för barn och unga Generellt finns det ett stort intresse av att använda film i skolundervisningen och för att låta barn och unga både uppleva film och uttrycka sig genom film. Efterfrågan på film- pedagogiskt material och kompetensutveckling för lärare är fortsatt stor. Det finns dock stora skillnader på verksamheten i olika delar av landet. Detta bekräftas både av regissören , som 2016 avslutade sitt tvååriga uppdrag som barnfilms- ambassadör, och av den kartläggning som film- vetaren gjort av det filmpedagogiska arbetet. Det genomförs många bra projekt i landet, men få av dessa blir mer än tids- begränsade projekt. stöder filmpedagogiskt arbete bl.a. genom skolbiodagar för lärare, filmpedago- ger och kultursamordnare på fem olika platser i landet, samt projektet 2014–2017. Trettioen filmhandledningar om filmer från sjutton olika länder har tagits fram och fokuserar särskilt på värdegrundsfrågor. Stöd till lokal filmkulturell verksamhet förstärktes med för att möta efterfrågan och kunde delas ut till 48 projekt, sex fler än 2015. Exempelvis fick sex kommuner stöd för att introducera film i verksamhet. Av de långa spelfilmer som fick produktions- stöd var (fem stycken) riktade till barn och unga, vilket är ungefär på samma nivå som föregående år. Barn och unga ska prioriteras i arbetet med digitaliseringen av filmarvet. Barnfilmerna är mycket populära att boka för visning och var den mest bokade filmen över huvud taget i distribution. För att öka tillgängligheten har två digitaliserade barn- och ungdomsfilmer textats på svenska och fem filmer har åldersgranskats på nytt. filmavtal fanns mål om svensk films representation på de tio viktigaste internationella filmfestivalerna i världen och särskilt i tävlings- sektionerna på de internationella filmfestivalerna i och . Svensk film har varit mer framgångsrik på festivaler –2016 än under någon tidigare avtalsperiod. Svenska filmer har funnits med på alla de utpekade festivalerna så gott som , i många fall i tävlingssektionerna, däremot har målet om tävlingsrepresentation specifikt i och varit svårare att uppfylla. Två kortfilmer tävlade i och 2017 var den första svenska filmen som tävlade om Guld- palmen. Filmens regissör vann priset som första svenska regissör sedan 1951. Ingen film har varit representerad i tävlingssektionen i . Särskilt framgångsrika långfilmer inter- nationellt var Sameblod och Jätten, samt En man som heter som både tilldelades en och nominerades till en . förbehåller sig rätten att festivaldistribuera de filmer som fått produktionsstöd, men detta har ännu inte fått fullt genomslag. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 skickat långa spelfilmer till har därför minskat . Svensk dokumentärfilm skickades däremot till betydligt fler festivaler än tidigare (160 festivaler, jämfört med 112 festivaler 2015). Totalt fick 74 filmer i stöd till internationell lansering. Fler kortfilmer än tidigare fick stöd eftersom många av dem fanns representerade i festivalernas tävlingssektioner, bl.a. i . Drygt trettio filmer såldes till sammanlagt över hundra länder, vilket överträffade Film- institutets uppsatta mål för försäljning utomlands. och betalade mest och de filmer som såldes för högst belopp var , En man som heter och I Called Him . En man som heter har också nått en tredje plats över de mest sedda svenska filmerna någonsin i . Inom delprogrammet MEDIA i EU:s ram- program Kreativa 2014–2020 till-delades svenska organisationer och bolag totalt 2016 fördelade på 51 projekt med svensk sökande eller projektpartner. Stöd- summan är det näst bästa resultatet någonsin även sett till den föregående programperioden 2007−2013. Stöd har framför allt tilldelats svenska producenter. Genom medlemskap i har 42 svenska biografer fått dela på ett stöd på . Ett filmarv som bevaras, används och utvecklas Inom ramen för den särskilda satsningen på digitalisering av filmarvet har 106 filmer digitaliserats . Det är 27 fler filmer än 2015 och innebär att digitaliseringstakten har kommit upp i den nivå som planerades från början av projektet. Totalt har 300 filmer digitaliserats. För att tillgängliggöra filmarvet har de digitaliserade filmerna visats i många olika sammanhang, t.ex. vid festivaler, konferenser, skolbiovisningar och internationellt. Nästan alla filmer som digitaliserats finns nu tillgängliga för distribution, varav de flesta i distributionsverksamhet. Ungefär en tredjedel av filmerna finns tillgängliga på dvd eller vodtjänst. Efterfrågan är stor. Över 1 000 biograf- visningar av digitaliserade filmer har ägt rum i , nästan dubbelt så många som 2015. Antalet visningar utomlands (93 stycken) ligger ungefär på samma nivå som förra P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 För att ytterligare kunna sprida filmerna, både nationellt och internationellt, har 28 filmer, dubbelt så många som 2015, textats på engelska. Det oklara rättighetsläget för vissa filmer är ett stort hinder för att tillgängliggöra filmarvet. har därför inlett samtal med berörda aktörer. För att säkra insamlingen av filmarvet ställer även krav på leverans av film- och dokumentations- material för mottagare av lanserings-, distribu- tions- och importstöd. har kraven på leverans endast ställts på mottagare av produk- tionsstöd. Utlåning av arkivets filmer, både analoga och digitala, och av material från enda specialbibliotek för filmlitteratur är andra centrala delar för att tillgängliggöra filmarvet. visningsverksamhet har delvis ändrat inriktning på grund av svårigheterna att visa analog film och det begränsade utbudet av digitaliserad, äldre film. Ett program i samma omfattning som har kunnat visas i egna biografer. Genom projektet c/o har även delar av programmet visats på nio orter runt om i landet och ytterligare tre orter tillkommer 2017. Trots förändringarna har antalet besökare totalt varit stabilt jämfört med . driver i samarbete med Kungl. webbplatsen Film- , som /2017 om- fattade ca 1 600 filmer, främst kort-, dokumen- tär, reklam- och journalfilm. Tekniska omställ- ningar har påverkat antalet besök negativt, men intresset för att använda filmerna i t.ex. utställningar, läromedel och dokumentärfilmer är fortsatt stort. En central del av regeringens filmpolitik är att bättre återspegla den mångfald som råder i samhället och i filmpubliken vad gäller exempelvis ålder, kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktions- nedsättning, sexuell läggning, ålder, livsåskåd- ning, eller social och kulturell bakgrund. I och med beslut om produktions- stöd uppfylls målet filmavtal (plus/minus ) om att förhandsstöden, räknat i antal projekt som får stöd, vid avtalsperiodens slut ska ha fördelats jämnt mellan kvinnor och män. Detta gäller för var och en av filmkategorierna långfilm, barn- och ungdomsfilm samt kort- och dokumentär- film. Det gäller dock inte mottagare av det automatiska förhandsstödet. Tabell 13.4 Andel kvinnor respektive män som fått produktionsstöd av konsulent till lång spelfilm 2013–2016 Procent och antal filmer Procentandelen för kvinnor som fått förhands- stöd av konsulent – 2016 varierar mellan i olika kategorier och genrer. När det gäller filmavtalets automatiska för- handsstöd till filmer med förväntad stor publik har könsfördelningen varit mest ojämn under hela avtalsperioden med kvinnor endast i producentkategorin. Antalet filmer har dock varit begränsat, vilket gör att varje film påverkar procentfördelningen mycket. till hela perioden är andelen kvinnor bland regissörerna , bland manusförfattarna och bland producenterna . Om man enbart ser till lång spelfilm är könsfördelningen bland de filmer som har haft premiär –2016 betydligt jämnare för konsulentstödda filmer än för filmer utan konsulentstöd. För filmer utan konsulentstöd är andelen kvinnor bland regissörerna , bland manusförfattarna och bland producenterna , medan andelarna ligger mellan för de konsulentstödda filmerna. Kvinnliga regissörer får dessutom mer sällan göra filmer med stor budget. I och med att filmavtal löpte ut kan resultaten av arbetet med att öka jämställdheten i filmbranschen jämföras på hela och tre filmavtal. Målet om en jämställd fördelning av förhandsstöden mellan kvinnor och män har skärpts , liksom övriga arbete med jämställdhet. Effekter av detta kan tydligt ses i diagram 13.1 som visar utvecklingen när det gäller filmer med konsulentstöd som har haft premiär under de tre senaste filmavtalsperioderna. Diagram 13.1 Jämställdhet 2000–2016 (andel kvinnor på huvudfunktioner i långa spelfilmer som fått konsulentstöd, utifrån premiärår) De särskilda satsningar som genomfört för att stödja kvinnor i filmbranschen genom exempelvis talang- satsningar, mentorsprogram och andra riktade stöd, kan nu uppvisa resultat. –2016 gick exempelvis av för bästa film, bästa regi och bästa manus till kvinnliga filmare. Av de svenska bidragen vid de internationella toppfestivalerna var regisserade av kvinnor. Den handlingsplan för jämställdhet som arbetat utifrån –2015 har också bidragit till ett aktivt internt arbete vid och inter- nationellt. Kvinnors filmskapande synliggörs t.ex. i urvalet av filmer som ska digitaliseras och genom webbplatsen Nordic Women in Film som lanserades . Webbplatsen hade ca 5 000 besökare och har väckt internationellt intresse. Ett samarbete med och pågår. ordnade i samarbete med ett jämställdhetsseminarium under filmfestivalen i som fick mycket uppmärksamhet internationellt både i anslutning till evenemanget och . En ny jämställdhetsplan lanserades också av under festivalen. arbetar vidare med att praktiskt omsätta handlingsplanen för breddad representa- tion. En intern satsning på kompetensutveckling inom breddad representation och normkreativi- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 tet har genomförts både för samtliga medarbeta- re och för chefer. Film är det mest jämställda konstområdet sett till stipendie- och bidrags- ärenden. Kvinnors andel av samtliga ansökningar uppgick till . Både andelen beviljade ansökningar och andelen beviljade medel som gick till kvinnor var . 13.4.3 Analys och slutsatser Regeringens samlade bedömning är att resultaten av de statliga insatserna är i linje med den inriktning som har fastställts för film- politiken. visar resultaten att det finns behov av utveckling och möjlighet till nytänkande på området. Regeringen har därför från tagit ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken. Hela filmpolitiken finansieras därmed via statsbudgeten och styrs av de mål som fastställts av (prop. 2015/16:132, bet. 2015/16: KrU11, rskr. 2015/16:289). En tydligare och mer samman- hållen styrning av filmpolitiken bedöms skapa goda förutsättningar för en gynnsam utveckling för svensk film. Förändringsarbetet är en stegvis process för att tillgodose branschens behov av god fram- förhållning, insyn och möjlighet till inflytande. Den nya modellen för samverkan med film- branschen genom s.k. branschråd infördes av . är råden involverade i arbete med förändringar av nuvarande stödsystem, som planeras börja gälla . tillkännagivande (bet. 2015/16:KrU11, punkt 7, rskr. 2015/16:289) angående former för sam- verkan och inflytande bedöms därmed av regeringen som slutbehandlat. Det finns ett fortsatt stort intresse av att se film på biograf. Antalet biobesök ökar, liksom antalet biografsalonger och antalet premiärer. Svensk film verkar dock ha haft det svårare att nå ut till biografpubliken, vilket pekar på behovet av fortsatt stöd till spridning och visning av film i olika visningsformer i hela landet. Erfarenheter från arbetet med att digitalisera filmarvet visar att det måste bedrivas långsiktigt och att det kräver både stora resurser och hög kompetens. Tillgängliggörandet av filmarvet är även fortsatt en viktig del av arbetet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 vara lätt att hitta film som produceras med hjälp av offentliga stöd i någon form och att kunna tillgodogöra sig innehållet. De aktiva insatser och det strategiska arbete som genomförts av under för att stärka jämställdheten har gett resultat. mål om en jämställd fördelning av produktionsstöd har synliggjort frågan och gett ett viktigt statistiskt underlag inför det fortsatta arbetet med en filmpolitik som främjar och upprätthåller jämställdhet och mångfald i svensk film- produktion. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till utveckling, produktion, visning och spridning av film samt till filmkulturell verksamhet. Tabell 13.6 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 10:1 Filmstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med och med för bevarandet av filmarvet i anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med då en tidigare satsning på digitalisering av filmarvet upphör. Vidare minskas anslaget med då en tidigare satsning på biografer i glesbygd upphör. anslaget 10:1 Filmstöd . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Avsnittet omfattar myndigheterna Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) och , presstöd, utbyte av tv-sändningar mellan och , forskning och dokumentation om medieutvecklingen, avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet samt stöd till taltidningar. Avsnittet omfattar även (), () och (). Budgetförslagen avseende presstöd och MPRT redovisas under utgiftsområde 1. Tabell 14.1 Utgiftsutveckling inom Medier, utgiftsområde 17 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 11:2 Forskning och dokumentation om 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella 11:5 Stöd till taltidningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Målen för medieområdet är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Bedömningen av resultatet inom medier utgår från –utbetalat presstöd i form av driftsstöd och distributionsstöd, fördelat på antal tidningar, –utbetalat utvecklingsstöd fördelat på antal projekt och nyhetstidningar, –dagspressens ekonomiska resultat och övergripande utveckling, –antalet taltidningar och abonnenter samt kostnadsutveckling, –hur allmänhetens tillgång till public service- företagens utbud på olika plattformar utvecklats, –hur tillgängligheten till tv-sändningar och public service-företagens utbud för personer med funktionsnedsättning utvecklats, –om programföretagen i allmänhetens tjänst har uppfyllt sina public service-uppdrag enligt bedömning av och tv, –antalet ärenden om tillstånd och tillsyn avseende radio och tv, –antalet ärenden i , samt andelen fällande beslut, och –insatser för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan. Situationen för dagstidningar påverkas av digitaliseringen Syftet med presstödet är att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. infördes även ett nytt utvecklingsstöd för tryckta allmänna nyhetstidningar. betalades sammanlagt ca ut i drifts-, distributions- och utvecklingsstöd. Detta är en ökning med jämfört med , vilket bl.a. beror på genomförda förändringar i presstöds- förordningen såsom höjda stödnivåer samt införande av nytt utvecklingsstöd. Trots detta fanns vid utgången av året ett anslagssparande på ca . De outnyttjade medlen beror på lägre stöd till många tidningar som en följd av sjunkande upplagor och på bestämmelser i presstödsförordningen om nedtrappning av stöd till storstadstidningar. Tabell 14.2 Utbetalat stöd 2014–2016 Sammanlagt betalades driftsstöd på till 86 dagstidningar (jämfört med till 87 tidningar 2015). Fyra nya tidningar har beviljats driftsstöd 2016. med utgivning av sex nummer har ökat sin utgivning med ytterligare ett nummer, vilket enbart distribueras elektroniskt. En tidning har på motsvarande sätt ökat sin utgivningsfrekvens från ett till två nummer . Flera tidningar med driftsstöd har aviserat ökad utgivning med ytterligare , som enbart distribueras elektroniskt. har upphört med sin utgivning. har distributionsstöd på samman- lagt utbetalats till 133 dagstidningar (jämfört med till 137 tidningar 2015).