prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen har beslutat om ett kunskapslyft –2019 med uppdrag till om att erbjuda stöd till verksamma inom statliga myndigheter, kommu- ner och landsting rörande tillämpningen av be- stämmelserna i (S2016/07875/FST och S2016/07874/FST). Sex statliga myndigheter som är särskilt berörda av barnets rättigheter och som har kommit långt i detta arbete ingår i kunskaps- lyftet: , Socialsty- relsen, Myndigheten för familjerätt och föräldra- skapsstöd, Myndigheten för delaktighet, samt . Myndigheterna ska inom ramarna för och med stöd av analysera utveck- lingsbehov samt redovisa de utvecklingsområden som har identifierats och hur dessa kan tas till- vara i myndighetens verksamhet. En viktig målgrupp för är också kommuner och landsting. Kommuner och landsting ansvarar för många av de verksamheter som rör barn och unga och är därmed viktiga aktörer vad gäller implementeringen av barnets rättigheter. Vidare beslutade regeringen om ett särskilt regeringsuppdrag åt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och Barnom- budsmannen att –2017 stärka och sprida kunskap bland beslutsfattare och yrkesverksamma på kommun- och lands- tingsnivå om vad ett barnrätts- och ungdoms- perspektiv innebär i såväl teori som praktik samt hur man på ett meningsfullt sätt kan föra dialog med flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män (U2014/03843/UC). har tillsammans med MUCF genomfört flera insatser inom det gemensamma regeringsuppdraget. Stödmaterial bl.a. i form av ett koncept som syftar till att visa på hur kom- muner och landsting kan använda både kvalita- tiva (Unga Direkt) och kvantitativa metoder (LUPP) för att stärka barnrätts- och ungdoms- perspektivet har tagits fram. Vidare har myndig- heterna tagit fram en fördjupad skrift, Så kan revisionen granska efterlevanden av barnkon- ventionen, för att ge särskild kunskap om hur barnrättsperspektivet kan stärkas inom revi- sionen inom kommuner och landsting. Uppdra- get ska slutredovisas . Kartläggning av kunskapsbehov hos kommuner och landsting har på regeringens uppdrag (S2016/07874/FST) kartlagt kommuners och landstings kunskapsbehov rörande den praktiska tillämpningen av bestämmelserna i barnkon- ventionen. Av 290 kommuner har 189 kommu- ner besvarat enkäten. Av dessa har 65 kommuner svarat att de har en speciell funktion för barnets rättigheter, 124 har svarat att de inte har det. Av alla kommuner som deltog i studien är det som genomfört utbildning om –2016. Kommuner med en funktion för barnrättsfrågor har genomfört utbildning i större utsträckning än de som saknar en sådan funktion. Resultatet från enkät och intervjuer visar att majoriteten av kommunerna som har en funktion för barn- rättsfrågor har genomfört en utbildning om –2016, men långt ifrån samtliga kommuner. Tabell 7.2 Antal kommuner som har genomfört utbildning om 2014-2016 Totalt av 189 kommuner Av de 65 kommuner som har funktion för barnrättsfrågor Av de 124 kommuner utan funktion för barnrättsfrågor Källa: , Kartläggning inom uppdraget Av undersökningen framgår att endast 30 pro- cent av de kommuner som svarat på enkäten har speciella metoder och redskap för att genomföra . Kommuner som har en sär- skild funktion för barnrättsliga frågor har i högre utsträckning än andra kommuner sådana meto- der och redskap. Tabell 7.3 Antal kommuner som har speciella metoder eller redskap för att genomföra Totalt av 189 kommuner Av de 65 kommuner som har funktion för barnrättsfrågor Av de 124 kommuner utan funktion för barnrättsfrågor Källa: , Kartläggning inom uppdraget När kommunerna tillfrågades om vilket slags stöd de skulle behöva om skulle bli lag svarade majoriteten information och/eller kompetenshöjning, oavsett om de har en funktion för barnrättsfrågor eller ej. Det framgår också av undersökningen att viktiga stödområden mer precist handlar om kunskap om, och implementering av , juridisk vägledning och verktyg. För kommuner som saknar en funktion för barnrättsfrågor upp- ges kunskap vara det viktigaste stödområdet medan det uppges vara implementering för de kommuner som har en sådan funktion. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Barn ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken För att barnets rättigheter ska kunna tillgodoses är det nödvändigt att de känner till sina rättig- heter, vilket också är en av målsättningarna i Strategin för att stärka barnets rättigheter (prop. 2009/10:232). Mot den bakgrunden gav rege- ringen i uppdrag att –2018 vidta kunskaps- höjande insatser för barn och unga om sina rät- tigheter enligt och vad de innebär i praktiken både inom skolan och inom andra områden. I uppdraget ingår att skapa en portal med information, färdiga lektionsupplägg och lärarhandledning för att underlätta skolans undervisning om barnets rättigheter. Utifrån det gemensamma konceptet har myndigheten ge- nomfört två utbildningar i två regioner, vilket har varit ett viktigt delmål att uppnå inom ramen för uppdragets syfte. Inrättande av en barnrättsdelegation Civilsamhällets organisationer är viktiga aktörer i arbetet med barnets rättigheter och regeringen anser att dialogen med dessa aktörer är av stor vikt. Mot denna bakgrund har regeringen fört tematiska dialoger regelbundet med represen- tanter från organisationer inom barnrättsom- rådet. I syfte att finna en mer systematisk form för den dialog som regeringen fört med civil- samhällesorganisationer på barnrättsområdet fattade regeringen beslut om att inrätta en barnrättsdelegation. har tre möten skett inom ramen för delegationen. Utveckling av uppföljningssystemet 18 har uppdaterat indikatorerna i Max18 , samt arbetat löpande med kvalitetssäkring av statisti- ken på Max18. har även arbetat med att öka tillgängligheten och använ- darvänligheten på Max18. Vidare har ett övergri- pande förändringsarbete inletts i Max18. Det har bland annat innefattat en översyn av struktur och tematisering av indikatorer, upphandlingen av en omvärldsanalys om indikatorsystem och index samt påbörjat arbetet med målgruppsa- nalys och referensgruppsarbete. har Max18 haft 4318 användare enligt Barnom- budsmannen. Människohandel, i alla dess former, är ett Asylsökande och nyanlända barn mycket allvarligt brott och utgör ett allvarligt Mottagandet av asylsökande barn medförde hinder för människors åtnjutande av sina stora utmaningar för myndigheter, kommuner mänskliga rättigheter. Arbetet mot människo- och civilsamhället . Rap- handel har även ett barnrätts- och jämställd- porter visade att barnens situation i mottagandet hetsperspektiv. Att motverka människohandel, av asylsökande och nyanlända hade brister avse- liksom exploatering och sexuella övergrepp, mot ende barns grundläggande rättigheter och att det alla barn oavsett kön, könsidentitet eller inom vissa områden finns fortsatt behov av ut- könsuttryck är en prioriterad fråga för rege- veckling av mottagandet. Därför beslutade regeringen i juni 2016160Stärkt stöd och skydd av barn mot våld, människohandel, exploatering och sexuella övergreppEnligt målen för barnrättspolitiken ska alla barn få sina rättigheter tillgodosedda. Särskilt ange- läget är att uppmärksamma grupper av barn vars rättigheter riskerar att åsidosättas.Genom uppföljningssystemet Max18 är det möjligt att via statistiska indikatorer följa om vissa grupper av barn får sina mänskliga rättig- heter tillgodosedda i samma utsträckning som gruppen barn i i stort. Tillsammans med barnrättskommitténs och oberoende granskningar av genomförandet av i erhålls på så sätt kunskap om huruvida det finns skäl att miss- tänka att vissa barn inte får sina rättigheter till- godosedda.Stöd till barn i särskilt utsatta situationerBarnombudsmannen har haft fokus på barn på flykt inom ramen för myndighetens årstema och har lämnat löpande rapporter till regeringen. I rapporten på flykt – Barn och ungas röster om mottagandet av ensamkommande barn konstateras bl.a. att det fanns många förbättringsområden i mottagandet av ensamkommande barn, såsom bristande till- gång till hälso- och sjukvård, brist på inform- ation, anvisningar och förordnanden av god man som drar ut . Myndigheten tar även upp otrygghet i samband med att flickor placeras på boenden där det enbart bor pojkar.Barnombudsmannen har även lämnat en rap- port om nyanlända barns hälsa baserad på enkät- studie bland skolsköterskor och berättelser från asylsökande och nyanlända barn, varav en del varensamkommande. Ett återkommande tema i Barn i ekonomisk utsatthet barnens berättelser var hur svårt det är att söka Barns förutsättningar och utsatthet ser olika ut och få hjälp, både för psykisk och fysisk ohälsa. bl.a. beroende på var de bor. Det finns oroväck- Rapporten lyfte bl.a. fram elevhälsans betydelse ande tecken på en ökad segregation i framförallt för barnens hälsa.städer och stora skillnader mellan olika bostads- Vidare gav regeringen länsstyrelserna upp- områden vad gäller t.ex. inkomst, skolresultat, draget att bl.a. genomföra en nationell kart- boende och hälsa. Regeringen har antagit ett läggning av ensamkommande barn som för- reformprogram för minskad segregation för svinner (utg.omr. 9 avsnitt 6.4.2).2017–2025 (utg.omr. 13 avsnitt 4.5) Det stora antalet asylsökande har också med- presenterade fört fler fall av allvarlig psykisk ohälsa. Barnom- 2016 rapporten rum för trygghet – barn budsmannen har även kallat till sig Migrations- och unga om vräkning och hemlöshet som bely- verket, och Inspektionen för vård ser omfattningen och erfarenheten av barn i och omsorg för en överläggning angående suicid svåra boendesituationer. Rapporten visar hur och suicidförsök bland nyanlända barn. Vid ekonomisk utsatthet samverkar med hemlöshet överläggningen framkom att det finns behov av och utestängning från den ordinarie bostads- att ta fram och sprida information om befintligt marknaden. Den visar också att hemlöshet bland stöd och självmordsförebyggande arbete exem- barn – oavsett om det föregåtts av en vräkning pelvis via stödlinjer (utg. omr. 9 avsnitten 3.7.8,eller inte – leder till en lång rad av rättighets- 4.4.2 och 6.4.2). kränkningar (utg.omr. 9 avsnitt 6.4.2).Barnombudsmannen har liksom föregående år tillsammans med och Kro- nofogdemyndigheten uppmanat fordringsägare och ombud att inte skuldsätta barn, utan istället ingå avtal med barnets vårdnadshavare.P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 om en handlingsplan för perioden –2018 (skr. 2015/16:192). De 23 åtgärderna i hand- lingsplanen bidrar till att nå delmålen i Agenda om att dels eliminera övergrepp, utnytt- jande, människohandel och alla former av våld eller tortyr mot barn, dels avskaffa alla former av våld mot kvinnor och flickor i det offentliga och privata rummet, inklusive människohandel, sexuellt utnyttjande och andra typer av exploatering. De åtgärder som regeringen har vidtagit syftar till att förebygga brott, skydda och stödja barnen samt skapa förutsättningar för att effektivt lagföra gärningsmän. Regeringen följer kontinuerligt upp handlingsplanen. Handlingsplanen återspeglar även regeringens ambition att vara drivande i dessa frågor på den internationella arenan. samt hur det går att identifiera, agera och ge stöd åt ett barn som är utsatt för människohandel i någon form. Inom ramen för regeringens handlingsplan har i genomfört en granskning av polisärenden där barn misstänks ha utsatts för människohandel mellan 2015 och . Granskningen visade bl.a. på ett behov av uppdaterad utbildning, tydligare rutiner och riktlinjer för alla poliser och åklagare samt specialisering av dessa yrkesgrupper. Stu- dien visade vidare på behov av ett styrkt samar- bete mellan polis, åklagare och sociala aktörer för att tillgodose målsägandenas behov av stöd och skydd, och för att etablera effektivt samarbete med i kommunerna. Som ett led i detta arbete tillsatte regeringen i en rapport till regeringen som en särskild ambassadör mot männi- fokuserade på barns erfarenheter av sexuella Ambassadören har besökt ett stort övergrepp på nätet. Av studien framgick att de antal länder och fört samtal med såväl rege- flickor, pojkar och barn som identifierar sig på ringsföreträdare, parlamentsledamöter, annat sätt som varit utsatta för grooming på temän och frivilligorganisationer om insatser internet uppvisade en sämre psykisk hälsa och Särskilt fokus har riktats rapporterade i större utsträckning att de blivit mot kvinnors och barns särskilda utsatthet för utsatta för våld och olika former av mobbning sexuell exploatering varvid svensk lagstiftning jämfört med barn som inte utsatts för grooming som förbjuder köp av sexuella tjänster har lyfts Sammantaget har fler flickor (32,5 fram som en effektiv lag. procent) än pojkar (11,) varit utsatta även företrätt såväl i det europeiska som i för något försök av grooming på internet. det globala samarbetet rörande människohandel Som ett resultat av studien menade och våld mot barn. Ett flertal möten har även ägt att dessa ungdomar behöver såväl rum med svenska myndigheter och civil- förebyggande som rehabiliterande insatser. samhällsorganisationer (utg.omr. männa anser att kunskap om våld och andra övergrepp mot barn behöver integreras i samtliga utbildningar som riktar sig till personer som kommer att arbeta med barn och ungdo- Det är också angeläget att fortbilda redan uppdrag att vara nationell samordnare för frågor anställd sådan personal inom rättsväsende, soci- som rör människohandel för samtliga ändamål. alt arbete, hälso- och sjukvård och skola om våld Inom ramen för samordningsuppdraget har en och sexuella övergrepp mot barn(se vidare manual tagits fram för att stötta yrkesverk- utg.omr.13 avsnitt Jämställdhet). samma som kan komma i kontakt med personer Regeringen bidrar till finansieringen av det som utsatts för prostitution och människohan- arbete med att förebygga sexualbrott mot barn Manualen tydliggör vilket ansvar myndig- heter har gällande stöd och skydd till offer för (CASM) vid bedriver. människohandel, hur de kan agera vid männi- Centrumet arbetar för att förhindra sexuella skohandelsärenden men också vilket metodstöd övergrepp genom behandling av och stöd till de har tillgång till från i Stock- personer med riskbeteende för att begå sexuella har även en webbaserad övergrepp, bl. a genom den nationella hjälplinjen utbildning tagits fram. Särskilt prioriterade är personer med duktionskursen syftar till att ge grundläggande sexuellt tändningsmönster mot barn. kunskap om vad människohandel med barn är P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Regeringen beslutade att bevilja Stiftelsen medel för att påbörja och genomföra delar av en ny undersök- ning om förekomsten av kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i . Under- sökningen pågår till 2018. Resultaten från studi- erna ska spridas till berörda aktörer – 2018. fick i upp- drag av regeringen att samla och sprida kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. Univer- sitet har inrättat Barnafrid – Nationellt kun- skapscentrum. Barnafrid ska främja tvärpro- fessionell kunskapsutveckling och stimulera och stödja samverkan samt lämna förslag på insatser till regeringen. Barnafrid lämnade en första redovisning till regeringen innehållande bl.a. förslag på insatser. Inom ramarna för regeringens strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10) aviserades att ändringar i vissa examensbeskrivningar i högskoleförordningen skulle göras för att kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer ska ingå i ut- bildningar för relevanta yrkesgrupper. Förord- ningsändringen beslutades av regeringen och träder i kraft . (se UO 13 avsnitt 5.4.2). ska vara ett tryggt och säkert land för barn att växa upp i. I det ligger att barns rättig- heter ska respekteras. Regeringen har mot den bakgrunden vidtagit flera åtgärder för att säker- ställa tillämpningen av barnets rättigheter, det handlar om såväl strategiska åtgärder som sär- skilda insatser riktade mot barn i olika situat- ioner av utsatthet. Strategiska åtgärder för att stärka arbetet med barnets rättigheter Regeringen anser att det är av yttersta vikt att alla barn i ska kunna åtnjuta rättigheter som tillkommer dem. Såsom framgår av Barn- rättighetsutredningens betänkande finns behov av att stärka barnets rättigheter. Detta bör enligt regeringen ske genom inkorporering och fortsatt transformering av bestäm- melser i svensk rätt. För ett effektivt genomförande av barnets rättigheter krävs kunskapshöjande insatser inom flera områden. Det utvecklingsarbete som initie- rats inom ramarna för för barnets rättigheter har omfattat kommuner och landsting och ett begränsat antal statliga myn- digheter. Det finns behov av att följa utveckl- ingen av och hur det kan stärka arbetet med att tillämpa barnets rättigheter på alla nivåer i samhället. Särskilda insatser till stöd för barn i utsatta situationer Såsom framgår av rapporter från både svenska myndigheter och internationella gransknings- organ finns det barn i som lever i en ut- satt situation. Regeringens strategi för att före- bygga mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10) innehåller flera åtgärder som syftar till att stärka utsatta barns situation. Det här gäller t.ex. barn som riskererar att bli utsatta för våld och sexuell exploatering. Regeringen bedömer att arbetet inom området behöver fortsätta både nationellt och internationellt. Asylsökande och nyanlända barn samt barn som saknar tillstånd är en särskilt utsatt grupp. har granskat hur de mänskliga rättigheterna för barn på flykt efter- levs i . Även länsstyrelserna har utifrån sitt regeringsuppdrag kartlagt ensamkommande barn som avviker och fungerar som nationell samordnare av frågor som rör människohandel. Regeringen bedömer att det är angeläget att följa dessa frågor. ska vara ett av de allra bästa länderna att växa upp i. Varje barn ska oavsett bakgrund eller funktionsförmåga, kunna känna sig trygg och ges de bästa förutsättningarna för att utveckla sin potential, att växa som en fritt tänkande männi- ska och kunna delta på egna villkor i samhällsut- vecklingen. För att uppnå detta krävs ökad kun- skap om och ett ökat genomslag för barnets rättigheter. Inom barnrättspolitiken initieras och sam- ordnas processer i syfte att främja och skydda barnets intressen och rättigheter i samhället. Insatser sker inom flera olika politikområden. Detta ställer krav på ett långsiktigt, systematiskt och strategiskt arbete men också på särskilda insatser för att säkerställa att särskilt utsatta grupper av barn och unga får sina rättigheter tillgodosedda. Det gäller inte minst mot bak- grund av den utsatta situationen för t.ex. place- rade barn, ensamkommande och nyanlända barn, och barn som växer upp i socioekonomiskt ut- satta områden. Regeringen avser att inom barnrättspolitiken särskilt fokusera på och arbeta med utsatta barn och skydd för barn mot våld, män- niskohandel, exploatering och sexuella över- grepp. Regeringen ska prioritera ett strategiskt och systematiskt arbete lokalt, regionalt och nationellt samt inom EU och övriga internation- ella fora för att stärka skyddet av barnets rättig- heter. Ett strategiskt och systematiskt arbete på nationell, regional och lokal nivå för att tillförsäkra barn deras rättigheter Behov av en inkorporering av och fortsatt transformering Det strategiska arbetet fortsätter också på både nationell, regional och lokal nivå. Regeringens bedömning är att inte har fått tillräckligt genomslag i svensk rättstillämpning och regeringen har lämnat en lagrådsremiss i syfte att göra till lag. Genom en inkorporering av vill rege- ringen tydliggöra att konventionsåta- ganden enligt ska säkerställas på alla nivåer inom offentlig verksamhet och att ett barnrättsbaserat synsätt ska genomsyra all verksamhet som berör barn och unga. En inkor- porering innebär ett tydligare krav på att rätts- tillämparna ska beakta de rättigheter som följer av vid avvägningar och be- dömningar som görs i beslutsprocesser i mål och ärenden som rör barn. För att barnets rättigheter ska få önskat genomslag krävs utöver inkorporering av fortsatt transformering av konventionen. Regeringens bedömning är att transformeringsarbetet behöver bli mer systematiskt för att få en tydligare koppling till rättigheterna i konventionen. bör i ökad grad synliggöras i förarbeten till lagstiftning där barnets rättigheter kan vara relevanta. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Särskilt principen om barnets bästa som ett tillvägagångssätt i beslutsprocesser bör få ökat genomslag i det fortsatta transformeringsarbetet liksom barnets rätt att uttrycka sina åsikter och få dem beaktade. Regeringen anser att det i samband med in- korporering av behövs en ökad kunskap om för att säkerställa att barnets rättigheter tas till vara i rättstillämpningen. En skriftlig vägledning om hur kan tolkas och tillämpas behöver utformas, tillgängliggöras och spridas. Vägledningen bör bl.a. ge kunskap om folkrätts- liga tolkningsregler och källor. Den bör även innehålla rekommendationer och allmänna kommentarer från barnrättskommittén och andra konventionskommittéer som kan utgöra ett viktigt stöd och ge viss vägledning för tolk- ning och tillämpning av , samt hänvisningar till relevanta rättskällor såsom in- ternationell och nationell rättspraxis och dokt- rin. Regeringen avser att noga följa eventuella kostnadseffekter av en inkorporering och har gett Statskontoret i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av förväntade samhällsekono- miska nyttor och kostnader samt beräkna de offentligfinansiella effekterna inför regeringens beslut om proposition. Ett utökat kunskapslyft för barnets rättigheter För att som lag ska få avsedd effekt och för att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter anser regeringen att kun- skapen om vad konventionen innebär, behöver öka på alla nivåer i samhället. har fått i uppdrag av re- geringen att –2019 stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa tillämpningen av bar- nets rättigheter i verksamheterna. Barnombuds- mannen har noterat ett mycket stort intresse och engagemang för frågor som rör den praktiska tillämpningen av barnets rättigheter, framförallt från kommuner. har fått utökade resurser för att kunna ge stöd till berörda aktörer på alla nivåer. Det är viktigt att kommuner och lands- ting vet att det är möjligt att vända sig till Barn- ombudsmannen för stöd och hjälp rörande til- lämpningen av bestämmelserna i barnkonvent- ionen. Regeringen avser att följa upp effekten av samt se över strukturen för ett P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 långsiktigt stöd till kommuner och landsting i frågor som rör barnets rättigheter. Det utvecklingsarbete som bedrivs av de stat- liga myndigheter som ingår i med stöd av kommer att gene- rera viktiga erfarenheter av hur bör utvecklas sett till innehåll och omfattning. Regeringen avser att följa utvecklingen och se över hur dessa myndigheters erfarenheter kan spridas till fler myndigheter. Det kan också fin- nas anledning att utöka till att omfatta fler myndigheter. Regeringen anser att det är av vikt att barn och unga får kunskap om sina rättigheter, vad de innebär i praktiken och tillgång till myndigheter som ska utgöra ett stöd och skydd för barn. Inom ramen för ingår i Barnom- budsmannens uppdrag att erbjuda stöd till sär- skilt berörda myndigheter vad gäller just att göra deras verksamheter kända, tillgängliga och an- passade för barn. Fortsatt arbete i enlighet med Strategin för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232) Regeringen anser att det är angeläget att kunna följa upp planerade kunskapssatsningar och uppföljning av insatser och åtgärder är en central del av den strategi för att stärka barnets rättig- heter i som antog 2010 (prop. 2009/10:232). slutsatser och rekommendationer till berör många politikområden och samhällsek- torer varför omhändertagandet av dem kräver insatser av olika aktörer och samverkan dem emellan.