prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Statskontoret fick i uppdrag att utreda förutsättningar för ett stärkt resultat- fokus i uppföljningen av anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Syftet var att utveckla uppfölj- ningen av den projektverksamhet som bedrivs på regional nivå. Uppdraget redovisades till () i decem- ber 2016 (N2016/07861/RTS). Statskontoret anser att regeringen behöver tydliggöra kraven på enhetlig uppföljning av regionalt beslutade projektmedel och föreslår att ett nytt uppfölj- ningssystem införs. har granskat statliga stöd till innovation och företagande. Granskningen redo- visas i rapporten till innovation och företagande (RiR 2016:22). Regeringen kon- staterar i skrivelsen om statliga stöd till innovation och företagande (skr. 2016/17:79) att insatser för att främja innovation och företagande leder till att förändrings- processer initieras. Dessa låter sig inte till fullo analyseras och utvärderas i många av de effekt- analyser som genomförs. Regeringen anser att det saknas framför allt utvecklade analys- och utvärderingsmetoder för att skapa systema- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 tisk kunskap om ekonomiska omvandlings- processer. Tillväxtanalys fick i upp- drag att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för analyser och utvärde- ringar av offentliga insatser för hållbar tillväxt, strukturomvandling och ekonomisk förnyelse på såväl nationell som regional och lokal nivå kan utvecklas (N2017/04366/A). Projekt och regionala företagsstöd för hållbar regional tillväxt Projektmedlen ska bidra till att olika typer av insatser i regionerna blir mer samordnade och regionalt anpassade och därför medfinansieras insatserna av olika aktörer. I syfte att åskådlig- göra hur insatser samordnas redovisas nedan bl.a. vilka större aktörer som medfinansierar insat- serna. Medel för regional projektverksamhet har beviljats av länsstyrelser, sam- verkansorgan, och berörda landsting. Samtliga insatser som inkluderas i redovisningen av regional projektverksamhet är finansierade av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåt- gärder. Insatserna är ofta medfinansierade av anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklings- fonden perioden –2020.11 Den regionala projektverksamheten är dessutom medfinansi- erad av olika aktörer, bl.a. statliga myndigheter, samverkansorgan, landsting, kommuner och privata aktörer. uppgick totalt beslutade regionala projektmedel från anslaget 1:1 Regionala till- växtåtgärder till ca . I tabell 2.8 redovisas hur verksamheten har fördelats på respektive län och prioriteringar inom den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Av tabellen framgår bl.a. att samtliga län prioriterat mest medel för insatser för innovation och företagande . 10 Med framsyn avses ett systematiskt arbete i syfte att förstå kommande 11 Från och med budgetpropositionen heter anslaget 1:3 samhälleliga och marknadsmässiga krav på en organisation eller en Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.8 Beslutade regionala projektmedel 2016 från anslaget 1:1 Regionala tillväxåtgärder fördelat på respektive län och den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 Attraktiva miljöer och tillgänglighet 1 Cirka en tredjedel av beslutade medel under Övrigt avser uppföljnings- och utvärderingsinsatser. Övriga insatser under denna rubrik rör bl.a. projekt av tvärsektoriell karaktär eller projekt som har koppling till horisontella mål som till exempel jämnställdhet, integration och miljömålsarbete. I tabell 2.9 redovisas beslutade regionala projekt- medel fördelat på den nationella strategin –2016. Av tabellen framgår att mest medel prioriterats till insatser för innovation och före- tagande . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.9 Beslutade regionala projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –20201 Attraktiva miljöer och tillgänglighet 1Redovisningen av de nationella prioriteringarna ändrades fr.o.m. . Prioriteringarna –2014 har klassats om till gällande prioriteringar för att möjliggöra tidsserien i tabellen. 2Cirka en tredjedel av beslutade medel under Övrigt avser uppföljnings- och utvärderingsinsatser. Övriga insatser under denna rubrik rör bl.a. projekt av tvärsektoriell karaktär eller projekt som har koppling till horisontella mål som t.ex. jämställdhet, integration och miljömålsarbete. I tabell 2.10 beskrivs projektverksamheten sorterad efter nationella ämnesområden och ämneskategorier vilket på en mer detaljerad nivå visar vilka typer av insatser som bedrivs inom projektverksamheten på regional nivå. Innovationsprocesser i företag är starkt beroende av kunskap och kunskapsspridning. Genom att företagen samarbetar med olika aktörer sprids och utvecklas värdefull kunskap. En stor del av projektverksamheten inom ämnesområdet innovation syftar till att stimulera samarbeten för att bidra till ökad innovations- förmåga och i förlängningen nya eller utvecklade varor och tjänster. Inom ämnesområdet entreprenörskap syftar en stor del av insatserna till att öka det regionala utbudet av riskkapital till små och medelstora företag. Insatserna inom entreprenörskap som finansieras av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåt- gärder medfinansierar ofta de insatser som görs inom de regionala strukturfondsprogrammen för att öka utbudet av riskapital. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.10 Beslutade regionala projektmedel 2016 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, sorterat efter nationella ämnesområden och ämneskategorier Nationella ämnesområden/ämneskategorier Innovation, varav: Stöd till FoU i små och medelstora företag Utveckling av förutsättningar för innovation1 Främjande av samarbete, kunskapsutveckling och Främjande av miljövänliga tjänster, produkter och produktionsprocesser i små och medelstora företag Övriga aktiviteter som bidrar till att främja innovation Entreprenörskap, varav: Information och rådgivning till små och medelstora Insatser för att underlätta start av företag Insatser för ökat internationellt affärsutbyte och stärkta positioner på utländska marknader Kompetensutvecklingsinsatser för små och Kapitalförsörjningsinsatser för små och medelstora Insatser för utveckling av existerande företag Övriga åtgärder för att stimulera entreprenörskap2 Förnyelse av städer, boende Service i gles- och landsbygder 1Bland annat utbildnings- och kompetensutvecklingsinsatser. 2Bland annat attitydpåverkande insatser. 3Bland annat infrastruktur för bredbandsnät och telefoni samt utveckling av produkter. 4Bland annat samverkanslösningar mellan olika trafikslag. 5Bland annat stöd till marknadsföring och utveckling av turisttjänster. 6Bland annat system och strategier för livslångt lärande i företag. 7Insatser som inte passar in i ovanstående delområden. uppgick den totala finansieringen av projektverksamhet inklusive medfinansiering till . I diagram 2.3 framgår den totala finansieringen uppdelad på finansiär. Största delen av medfinansieringen, , kom från EU-medel. Andra stora medfinansiärer är statliga myndigheter och kommuner, lands- ting och samverkansorgan. De största finansiä- rerna inom övrig statlig finansiering12 var 2016 , , , universitet och högskolor samt Havs- och vattenmyndigheten. Diagram 2.3 Total finansiering av projektverksamhet uppdelad på finansiär, avrundade belopp i mnkr och procent1 1 Med övrig finansiering avses bl.a. stiftelser och olika typer av utländska finansiärer inom t.ex. de territoriella samarbetsprogrammen. Övriga statliga medel innefattar länsstyrelser, andra statliga myndigheter och andra statligt finansierade organ som stiftelser och statliga bolag. Med EU-medel avses främst medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020, program inom ramen för det europe- iska territoriella samarbetet perioden –2020, Europeiska socialfonden perioden –2020 och landsbygdsprogrammet perioden –2020. har beslutat om som nationell medfinan- siering för att etablera en fond-i-fond inom ra- men för det nationella regionalfondsprogrammet perioden –2020. har beslutats inom ramen för uppdraget att utveckla och stödja arbetet för jämställd regional tillväxt perioden –2018. fattade beslut om till olika projekt för att stärka samspelet mellan samhällsplanering och näringslivsutveckling. 12 Med övrig statlig finansiering avses den statliga finansieringen exkl. medel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Inom programmet strategiska utvecklings- projekt fattade 2016 beslut om ca . Programmet ska bidra till ett starkare regionalt ledarskap samt till att effektivi- sera det regionala tillväxtarbetet. För att genomföra insatser inom uppdraget att skapa hållbar regional tillväxt och näringslivs- utveckling på perioden –2019 har beslutet om 2016. Regeringen beslutade att bevilja verksamhetsbidrag till Hela ska leva med för perioden –2018 (N2015/08040/HL). I beslutet poängteras att frågor som rör mångfald och integration ska uppmärksammas. Regeringen beslutade att bevilja verksamhetsbidrag till Skärgårda- rnas med för perioden –2018 (N2016/00385/HL). I be- slutet poängteras att frågor som rör jämställdhet, mångfald och integration ska uppmärksammas. I budgetpropositionen , utgiftsområde 19 Regional tillväxt, redovisas insatser som ovan nämnda organisationer bedriver. mäter hur stor andel av de pro- jekt myndigheten finansierat som syftar till att lösa miljömässiga respektive sociala utmaningar. Av de projekt myndigheten finansierade 2016 syftade , direkt eller indirekt, till att lösa miljömässiga utmaningar. mäter även (baserat på ansökningshandlingar) i vilken mån finansierade projekt i sin tur inte- grerar miljö, jämställdhet och mångfald i plane- ring, genomförande och uppföljning. Resultatet av finansierade projekt är att hade integrerat miljö i sin projektutformning, 48 pro- cent hade integrerat jämställdhet och hade integrerat mångfald. EU:s regionalfondsprogram perioden – 2013 För programperioden –2013 har tilldelats medel från bl.a. Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Medlen från Eruf fördelas till ett antal program inom de två målen Regional konkurrenskraft och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. fick i regleringsbrevet i uppdrag att sammanställa de viktigaste resultaten enligt programmens slutrapporter (N2016/08059/FF m.fl.). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 des till (Näringsdepartemen- tet) och resultaten redovisas nedan. Regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning De åtta regionala strukturfondsprogrammens omfattning –2013 var ca i EU-medel. Programmens totala omfattning inklusive medfinansiering var ca , varav ca i offentlig finansiering och ca 3,7 miljar- der kronor i privat finansiering. En slutrapport om genomförandet för respektive program lämnades till kommissionen . Hela budgeten intecknades under program- genomförandet och ca , av EU-medlen, har utbetalats. Tillsammans med aktörer på lokal och regio- nal nivå gjordes investeringar i närmare 1 600 projekt inom områden av betydelse för hållbar regional tillväxt och sysselsättning. Över 66 pro- cent av budgeten gick till projekt inom forsk- ning, teknisk utveckling, innovation och entre- prenörskap. investerades i transportinfrastruktur, gick till projekt inom turismsektorn och gick till projekt som syftar till att utveckla in- formationssamhället, huvudsakligen utbyggnad av bredband. Baserat på rapporterade utfall har målen för programmens indikatorer överträffats med god marginal. Insatser inom de åtta regionala struk- turfondsprogrammen uppskattas ha bidragit till att ca 53 100 arbetstillfällen skapats. Fördel- ningen mellan män och kvinnor är kvinnor och män. Vidare har ca 18 000 nya företag skapats, varav ägs av kvinnor, av män och av dessa företag har uppgetts ha ett mixat ägande. har i EU-medel investerats i riskkapital i elva regionala fonder. Tillsammans med ytterligare i offentlig finansiering och i privat medfinansiering innebär det att sammanlagt 3 600 miljoner kro- nor har investerats i 339 små och medelstora företag. Närmare 4 400 företag har varit i kon- takt med någon av de regionala fonderna . Satsningen på riskkapital har bidragit till att företagen fått möjlighet att göra investeringar. har fonderna bidragit till ca 1 400 arbetstillfällen i företagen. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Enligt har satsningen på riskkapi- tal också bidragit till ökad kunskap om risk- kapital bland företag i alla delar av . kommer de regionala risk- kapitalfonderna att genomföra följdinvesteringar i befintliga bolag samt successivt avveckla inne- haven genom försäljning. Vid sidan av riskkapital har insatser inom om- rådet innovation och entreprenörskap bidragit till stärkt samverkan mellan forskning och näringsliv, utveckling av inkubatorer samt rådgivning till företag. Programmen har bidragit till att bygga be- tydelsefulla långsiktiga stödstrukturer runt företagen såsom bl.a. inkubatorer och science parks. Dessa har i sin tur bidragit till att före- tagen utvecklat nya varor, tjänster eller ny tek- nik. Regionalfonden har visat sig vara ett bra verktyg för att främja samverkan mellan kom- muner och mellan län. Det gäller även samverkan mellan branscher, sektorsområden, universitet och högskolor, annan offentlig verksamhet och näringsliv. Vidare har insatserna stärkt kopp- lingen mellan näringsliv och universitet och hög- skolor, framför allt i mer glesbefolkade län. Sammantaget har fondens insatser därmed bidragit till utveckling av de regionala innova- tionssystemen. Totalt har ca investerats i transportinfrastruktur och bidragit till bl.a. ut- veckling av kollektivtrafik, flygplatser, hamnar och vägar samt intermodala transportlösningar, dvs. underlätta byte av trafikslag. Insatserna har även bidragit till ca 50 nya företag och till att ca 400 nya arbetstillfällen har skapats. De regionala strukturfondsprogrammen upp- skattas ha bidragit till att ca 28 000 hushåll och 2 300 företag har fått tillgång till bredband. Totalt har satsats på bredbandsutbyggnad. Landsbygdsprogrammet uppskattas dessutom ha bidragit till att ca 96 000 hushåll och 13 600 företag har fått tillgång till bredband. Totalt har ca satsats på bredbandsut- byggnad inom landsbygdsprogrammet perioden –2013. deltog i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet program- perioden –2013. Sex av dessa var gräns- regionala program och tre var s.k. transnationella program. Den totala summan EU-medel inom dessa nio program uppgick till 6,8 miljarder kro- nor. Av dessa var det endast –programmet som redovisades på statens budget. Hela budgeten intecknades under programmens genomförande och ca , av EU-medlen, har utbetalts. En slutrapport om genomförandet för respektive program har inlämnats till kommissionen . I de 13 samarbetsrogrammen har det totalt genomförts ca 1 400 projekt. De gränsregionala programmen står för av dessa projekt. Totalt deltog svenska aktörer i ca 840 projekt, men här ingår inte förstudier eller projekt med en projekttid . De fyra största teman som de gränsregionala programmen har allokerat medel till är forsk- ning, teknisk utveckling och innovation, miljö och riskförebyggande, arbetsmarknad och ut- bildning samt kultur och turism. Mest medel, , har fördelats till temat forskning, teknisk utveckling och innovation. I de transnationella samarbetsprogrammen är de tre största temana miljöskydd och riskföre- byggande, transport och forskning, teknisk ut- veckling och innovation. Mest medel, 32 pro- cent, har fördelats till temat miljöskydd och riskförebyggande. Enligt har de territoriella samar- betsprogrammen bidragit till gränsöverskridande lösningar på gemensamma utmaningar i närområde och inom EU. Resultat har främst uppnåtts genom att offentliga och privata aktörer i de deltagande länderna har bedrivit gemensamma utvecklingsprojekt och att aktö- rerna därmed kunnat komplettera varandras kompetenser och näringslivsstrukturer. Partnerskapsöverenskommelsen 2014–2020 Partnerskapsöverenskommelsen är en över- gripande strategi för genomförandet av de fyra Europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) programperioden –2020: Europeiska regionala utvecklingsfonden, Euro- peiska socialfonden, Europeiska jordbruks- fonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. respektive ska regeringen lämna en framstegsrapport till kommissionen om genomförandet av över- enskommelsen. rådet och redovisade till (Närings- departementet) redovisat ett förslag till framstegsrapport (N2017/03151/RTS). I denna konstateras att samtliga fonder har kommit igång och att efterfrågan på medel övergripande är i linje med de godkända programmen. Sammantaget görs bedömningen att det finns goda förutsättningar att nå de fastställda målen. Regeringen har lämnat en framstegsrapport till kommissionen (N2017/03151/RTS). , Svenska och har –2020 i uppdrag att arbeta med fondöver- skridande samverkan inom ramen för partner- skapsöverenskommelsen. redovisa- des arbetet avseende 2016 (N2016/02790/RTS) till (). Myndigheterna har fortsatt att utveckla den gemensamma webbplatsen som har till syfte att underlätta för de som vill veta mer om vilka program inom ESI-fonderna som svenska organisationer, myndigheter och företag kan delta i. Myndigheterna har också gjort särskilda informationsinsatser för att öka med- vetenheten om lokalt ledd utveckling13 till struk- turfondspartnerskapen, regionalt utvecklings- ansvariga aktörer samt berörda målgrupper. har myndigheterna också arbetat med insatser som syftar till att underlätta mot- tagande av asylsökande och nyanländas etable- ring på arbetsmarknaden. Samtliga fonder finan- sierar integrationsprojekt och myndigheterna har på olika sätt arbetat för att främja insatser med koppling till integration av nyanlända genom att exempelvis föra dialog med regionalt utvecklingsansvariga aktörer, strukturfonds- partnerskapen samt andra berörda aktörer. Myndigheterna har även inlett ett arbete som syftar till att ta till vara lärdomar från programperioden –2020 i utvecklingen av ESI-fonderna inför kommande programperiod. Partnerskapsöverenskommelsen redovisas också inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 EU:s regionalfondsprogram perioden –2020 För programperioden –2020 fördelas medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) till ett antal program inom de två målen Investering för tillväxt och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. Regional- fondsprogrammen för dessa två mål täcker geografiskt hela . Investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020 Insatserna för investering för tillväxt och syssel- sättning genomförs inom åtta regionala struktur- fondsprogram och ett nationellt regionalfonds- program. Den totala omfattningen, inklusive EU-medel samt offentlig och privat nationell medfinansie- ring, av de nio regionalfondsprogrammen, är nästan . Av detta belopp uppgår EU-ramen till . Totalt har det beviljats EU-medel för , vilket motsvarar av EU-ramen, se tabell 2.14. Regionalfondens insatser syftar till stärkt regional konkurrenskraft och hållbar tillväxt. Programmen inriktas främst på strukturförän- drande insatser inom områdena innovation, entreprenörskap och en koldioxidsnål ekonomi. av de totala medlen om ca beräknas därför gå till dessa områden. Övriga medel går huvudsakligen till områdena informations- och kommunikations- teknologi samt hållbara transporter. av medlen går till stöd för övergången till en koldioxidsnål ekonomi. Medlen från EU redovisas på anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020. Inom programmen , och –genomförs insatser för hållbar stadsutveckling. Regionalfondsmedel finansierar även arbetet med lokalt ledd utveckling genom den s.k. Leader-metoden, se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I tabell 2.11 redovisas beslutade EU-medel per tematiskt mål per . 13 Arbetet syftar till att bedriva utvecklingsarbete på lokal nivå, med utgångspunkt i en lokal utvecklingsstrategi. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.11 Beslutade EU-medel fördelat på tematiska mål för de nio regionalfondsprogrammen inom investering för tillväxt och sysselsättning – Stärka forskning, teknisk utveckling och innovation Öka tillgången till och användningen av informations- och Öka konkurrenskraften hos små och medelstora företag Stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi Not: Tabellen omfattar inte tekniskt stöd. En betydande del av medlen inom tematiska målen 1 och 3 har finansierat kluster, science parks och inkubatorer i hela landet. har totalt ca , inklusive medfinansiering, beviljats till utbyggnad av transportnät för bredband i glesbe- folkade områden. Stöd till bredbandsutbyggnad sker även via landsbygdsprogrammet, se utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Förvaltande myndigheter för respek- tive program har i uppdrag att samverka kring bredbandsutbyggnaden. Efterfrågan på medel har varit särskilt hög inom tematiska målet 3 där av till- gängliga medel beviljats. En stor andel av in- satserna inom detta område består av riskkapital. Beslut om fortsatta riskkapitalsatsningar har fattats i samtliga åtta regionalfondsprogram för programperioden –2020. EU-medlen till de åtta regionala riskkapitalbolagen uppgår till och det är som förvaltar fonderna. Fondernas kapitalbas, dvs. offentlig finansiering inklusive EU-medel, summerar till . Till det kommer privat finansiering. Antalet förfrågningar till fonderna är fortsatt hög. Regionala skillnader i investeringstakten finns dock och kan bl.a. förklaras av olika efter- frågan inför start av fonderna. Totalt har drygt 1 200 investeringsförfrågningar inkommit . Av dessa har fonderna investerat ägar- kapital i 108 företag med totalt . Därutöver kommer i privat kapital. Dessutom ska två riskkapitalsatsningar i det nationella programmet genomföras. Den ena Initiative, som beslutades av , avser en fond-i-fond med syfte att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder och förvaltas av Euro- peiska investeringsfonden (EIF). Den har en kapitalbas på . Till det kommer privat finansiering och finansiering från EIF. Den andra, som beslutades av Tillväxt- verket , avser en grön investe- ringsfond och förvaltas av . Syftet med fonden är att stärka utbudet av risk- kapital för direktinvesteringar i företag med affärsmodeller som adresserar klimatutmaningen och bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. Kapitalbasen i den gröna investeringsfonden är . Även här tillkommer privat finansiering. förväntas att de första satsningarna i enskilda företag kan genomföras. Se även utgiftsområde 24 Näringsliv. Av tabell 2.12 framgår investerade medel per program för riskkapital. Tillväxtanalys avser att återkomma med upp- följande studier av riskkapitalsatsningarna avse- ende programperioderna 2007–2013 och 2014– 2020. En effektstudie och en exitstudie avses presenteras 2018 när mer investeringsdata finns tillgängligt. Med exit avses försäljning av inne- havet i aktuellt portföljföretag. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.12 Investerade medel per program för riskkapital 1 Offentlig finansiering inklusive EU-medel (kapitalbas). Europeiskt territoriellt samarbete 2014–2020 deltar i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Samtliga territoriella program som deltar i han- teras utanför statsbudgeten. Den totala omfattningen, inklusive EU- medel, medel från tredje land14 samt offentlig och privat nationell medfinansiering, av de sex gränsregionala och tre transnationella program- men som deltar i, uppgår totalt till ca inklusive medfinansiering från deltagande länder. Av detta belopp uppgår EU-ramen till . Totalt har det beviljats närmare 3,6 miljar- der kronor i EU-medel, vilket motsvarar av EU-ramen, vilket framgår av tabell 2.14. I tabell 2.13 redovisas beslutade EU-medel per tematiskt mål t.o.m. .