prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen uppdrog till att redovisa förutsättningar och konsekvenser av att tillgängliggöra den digitala arkivinformationen avgiftsfritt och som öppen data (Ku2017/00871/KL). har redovisat uppdraget. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Arkiven som källa till information och kunskap bedömer att myndighetens service till användare av arkivmaterialet var tillfredsställande. Framtagning av beställda handlingar till forskarna har i forskarsalarna som regel tagit högst vilket bedöms vara bra service. Totalrenoveringen av i innebar att handlingar som förvaras där lämnades ut i forskarsal fram t.o.m. oktober månad och krävde en dags förbeställning. Skriftliga förfrågningarna har vid de nationella depåerna besvarats vilket är bra. Fyra avdelningar hade delvis en mindre tillfredsställande service avseende skriftliga förfrågningar. Som helhet har huvuddelen av förfrågningarna besvarats , vilket är tillfredsställande. Tabell 9.4 Tillgång till arkiv Prestationer 2014–2016, antal Webbesök (miljoner unika) (grupper/tillfällen) Statistiken saknar uppgift om kön. Olika insatser för att öka allmänhetens, forskarnas och andra myndigheters kunskaper om tillgängliga arkiv har genomförts. uppmärksammades särskilt 250-årsjubileet av tryckfrihetsförordningen. Flera vetenskapliga eller populärvetenskapliga publikationer har getts ut bl.a. inom ramen för Det medeltida och Svenskt biografiskt lexikon. Kvalitetssäkring och utveckling har skett av databasen för den digitala versionen av Svenskt biografiskt lexikon. Antalet forskarbesök har varit relativt stabilt men är långsiktigt nedåt- gående. Antalet framtagna volymer minskar inte på motsvarande sätt. Antalet skriftliga förfråg- ningar har minskat något , men har på mångdubblats. I sin myndighets- analys rekommenderar Statskontoret regeringen att uppdra åt att redovisa hur de kan effektivisera hanteringen av skriftliga frågor. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 För en större tillgänglighet och en ökad användning av arkiven har ett flertal mindre projekt och andra aktiviteter genomförts bl.a. med inriktning mot digitalt utbildningsmaterial för skolan. Den Nationella arkivdatabasen (), som är tillgänglig på webbplats, och som innehåller förteckningar över bestånd samt över arkiv hos andra institutioner i , har vidare- utvecklats. Vidare har tematiska guider till myndighetens arkiv och samlingar tagits fram. Inom området inriktat mot samhällets infor- mationshantering och det långsiktiga bevarandet av kulturarvet har fokus legat på utveckling av förvaltningsgemensamma specifikationer för e- arkiv, på projekt som avser att genom digitali- sering säkra det långsiktiga bevarandet av analoga ljud- och videoupptagningar. Vidare pågår utvecklingen av digitala bildformat och av metoder för digitalt bevarande. Digisam har under sin uppdragsförlängning särskilt prioriterat samverkan med () om utveckling av gemensamma infrastrukturella tjänster och verktyg. ansvarar för Digisam. Regeringen bedömer att förutsättningarna för att rätten att ta del av allmänna handlingar inom den statliga förvaltningen kan upprätthållas är tillfredsställande. Regeringen bedömer att med ökande grad av tillgänglighet och en fortsatt hög efterfrågan är arkivens förmåga att vara källa till information och kunskap fortsatt tillfreds- ställande. Regeringen bedömer att en god och relevant metod- och kunskapsutveckling har bedrivits. Regeringen delar Statskontorets analys att den av regeringen aviserade arkivutredningen bör se över såväl arkivleveranser och dess finansiering som mandat och roll i den offentliga verksamhetens utveckling mot en digital förvaltning. Tabell 9.5 Anslagsutveckling 6:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 397 785 tkr prisnivå. 3Motsvarar 397 785 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvalt- ningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till restaurering, arkiver- ing och arkivförvaltning av kulturhistorisk, försvarsanknuten film samt för statsbidrag till enskilda arkiv. Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 6:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Fri tillgång till arkiven Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att kunna möjliggöra fri tillgång till arkiven. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Avsnittet omfattar verksamheten vid myndig- heten . Vidare omfattas bidragen till kulturmiljövård, kyrkoantikvarisk ersättning, den arkeologiska uppdragsverksam- heten vid , bidrag till arbetslivsmuseer samt i viss utsträckning det regionala kulturmiljöarbetet som bedrivs av länsstyrelserna. (För mer information om de nationella miljömålen se utg.omr. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom Kulturmiljö, utgiftsområde 17 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 7:4 Bidrag till arbetslivsmuseer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. har även antagit nationella mål för kulturmiljöarbetet (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273). I enlighet med målen ska det statliga kulturmiljöarbetet främja –ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas, –människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön, –ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser, och –en helhetssyn på förvaltningen av land- skapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. De nationella målen för arbetet med kultur- miljön är ett komplement till de nationella kulturpolitiska målen och de preciseringar rörande kulturmiljön som finns i flera av miljökvalitetsmålen samt generationsmålet för miljöarbetet. Bedömningen av resultatet utgår från det nationella och det regionala kulturmiljöarbetets verksamhet för att uppnå de nationella kulturmiljömålen. Bedömningen baseras på årsredovisningar och redovisade uppdrag och andra redovisningar. Bedömningen avser bl.a. uppgifter om –arbete för ökad tillgänglighet, –samverkan och samarbete, och –tillämpning av lagstiftning. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relaterade till relevanta bedömningsgrunder gemensamma för kulturområdet (se avsnitt 3.5.1). är ansvarig myndighet för det statliga kulturmiljöarbetet. På regional nivå ansvarar länsstyrelserna enligt kulturmiljölagen (1988:950) för det statliga kulturmiljöarbetet och ska enligt kulturmiljöförordningen (1988:1188) samverka med kulturmiljövårdande organ inom länet, särskilt länsmuseerna och motsvarande museer. För att utveckla kulturarvspolitiken har regeringen i enlighet med budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17), beslutat om att utveckla som kulturarvsmyndighet. har myndigheten ansvar att driva den nationella samordningen för digitalisering, digitalt bevarande och digital förmedling av kulturarvet samt att fr.o.m. bära ett samlat ansvar för museifrågor. Detta har skett genom överföring av Digisam vid och inordnande av vissa uppgifter från Riksutställningar. Riksutställningar har därefter, , avvecklats och upphört som myndighet. En reviderad instruk- tion för trädde i kraft . Ett offensivt och angeläget kulturmiljöarbete har verkat i riktning mot den vision som tagits fram för utvecklingsinsatser inom kulturmiljöarbetet och informerat om och stött regionala organisationer med att förverkliga visionen. På flera håll i landet har arbete påbörjats med regionala strategier som tar sin utgångspunkt i visionen. Genom att bl.a. ta fram kunskapsunderlag, informationsspridning, insatser för vård och tillgängliggörande, ärendehandläggning, tillsyn, strategiskt arbete och metodutveckling har läns- styrelserna fortsatt att verka för att främja upp- fyllnaden av kulturmiljömålen. Möjligheterna för myndigheter och regionala och lokala aktörer att verka gemensamt har utvecklats. Genom intern- remisser och arbetsgrupper bedrivs intern samverkan, särskilt mellan kulturmiljö och miljö-, plan-, bygg- och bostadsfrågorna och har återrapport- eringsuppdraget i regleringsbrevet om tvär- sektoriell samverkan i flera fall lett till initiativ för ökad samverkan och stärkt medvetenhet om kulturmiljöer inom andra ansvarsområden, särskilt i länsstyrelsernas arbete med småskalig vattenverksamhet. Att främja en mångfald av kulturmiljöer Bidrag som ger mervärden för samhället Bidraget till kulturmiljövård från anslag 7:2 Bidrag till kulturmiljövård är en förutsättning för att främja en mångfald av kulturmiljöer. beslutade och länsstyrelserna att betala ut totalt . Uppföljningar visar på att bidraget kan ha en betydande roll i att stärka arbetsmarknaden och bidra till hållbar tillväxt lokalt och regionalt, bl.a. genom köp av varor och tjänster och olika former av anställningar och arbetsmarknadsinsatser. Bidrag till att öka tillgängligheten vid besöksmål får dubbla effekter, dels direkt genom köp av varor och tjänster, dels indirekt genom att generera hotellnätter, anställning av guider med mera. Huvuddelen av besluten gällde vårdåtgärder för objekt och miljöer som är skyddade enligt lag. Trenden att objekt och miljöer som saknar formellt skydd beviljas en minskad andel medel har fortsatt. Tabell 10.2 Beslutade medel anslag 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Utbetalade medel per aktör och kategorier Ersättning enl. 2 kap 14§ Summa bidrag till kulturmiljövård Bidraget har använts för såväl vårdinsatser av fysiska kulturmiljöer som projekt som bidrar till P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 att öka inkluderingen, tillgänglighet och del- aktigheten i kulturmiljöer. Åtgärder som främjat tillämpning av kulturmiljölagen Kulturmiljölagen (1988:950) syftar till att främja en mångfald av kulturmiljöer. För att säkra en rättssäker tillämpning av lagen genomför bl.a. tillsyn och tar fram vägledningar och föreskrifter. har bl.a. en rapport om länsstyrelsernas hantering av fornlämningar i kyrkomiljöer färdigställts, och vägledning för statliga byggnadsminnen och nya föreskrifter om fornlämningsförklaring och metallsökare har tagits fram. Information om riksintressen och om handläggning av dessa ärenden har förnyats och förtydligats. För att främja utvecklingen av kulturvård verkar för att nya metoder och stöd etableras. har bl.a. informationsblad om hälsorisker vid samlings- arbete tagits fram och metodanvisningar för riskbedömningar av olika klimatrelaterade hot och skadeeffekter färdigställts. Vid myndig- hetens kulturvårdslaboratorium har naturveten- skapligt stöd erbjudits och elva samarbetsprojekt med museer har genomförts. Tvärsektoriellt arbete för att bevara, använda och utveckla kulturmiljöer Flera insatser och projekt har bedrivits i samspel med andra aktörer för att främja en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och ut- vecklas. Ett exempel är regeringens uppdrag till att –2016 utveckla, samla och sprida goda exempel på hur kulturmiljön kan vara en viktig resurs i nya och befintliga gruvsamhällen i Bergslagen (N/2017/01660/FÖF). Uppdraget har omfattat ett femtiotal olika samarbetspartners i sju olika delprojekt. Resultaten från projektet har främjat arbetsmarknad, besöksnäring och samhälls- deltagande. Projektet har skapat möjligheter för och utvecklat synen på kulturmiljö som en resurs för lokal och regional utveckling. Resultaten är i stora delar utvecklingsbara och kan tillämpas även i andra sammanhang och på andra områden. De årliga drifts- och underhållskostnaderna för kyrkor och kapell som ägs eller förvaltas av uppgick i genomsnitt till – P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Den kyrkoantikvariska ersättningen finansierade en fjärdedel av den totala kostnaden för drift och underhåll av alla kyrkor och kapell, i genomsnitt . Kyrko- antikvarisk ersättning beviljas för kultur- historiskt motiverade åtgärder inom förvaltning av egendom som är skyddad enligt 4 kap. kulturmiljölagen. För perioden –2016 har fått i kyrkoantikvarisk ersättning. Av dessa har förbrukats . Ansökningstrycket från församlingar och stift har varit fortsatt högt. Ansökta medel uppgick till 2017 och kyrkostyrelsen beslutade att fördela . Att öka delaktigheten i kulturmiljöarbetet För att främja delaktighet och ansvar för kultur- miljön samverkar länsstyrelser med bl.a. kommuner, hembygdsföreningar och fastighets- ägare. Skötsel av fornlämningar och restaurerade byggnader och miljöer väcker engagemang och bidrar till att attraktiva besöksmål och olika verksamheter utvecklas. I flera län finns avtal med enskilda markägare som får ta ansvar för ”sin egen fornlämning”, vilket är ett sätt att främja ett levande kulturarv som det innebär en hög grad av delaktighet. I samband med bidragsgivning förekommer öppna visningar, seminarier och kurser som ger allmänheten en ökad förståelse och kunskap för kulturmiljövärden. Flera länsstyrelser arbetar med att utveckla informationen om kulturmiljöerna genom att synliggöra olika berättelser och därmed öka delaktigheten. Skogsbruket har tagit fram branschgemensamma riktlinjer för hänsyn till forn- och kulturlämningar. Arbetet med riktlinjernas implementering har satt kultur- miljövården i fokus. Även utbildningsinsatser i skogsbruk för myndighetshandläggare och i kulturmiljövård för verksamma inom skogs- bruket, har initierats av näringen Kulturmiljöarbete möjliggörs även inom ramen för kultursamverkansmodellen där många museer arbetar med kulturmiljöfrågor runt om i landet. Fortsatt fokus på tillgänglighet oavsett funktionsförutsättning För att öka delaktigheten och tillgängligheten har bl.a. färdigställt utvärderingen av tillgängligheten till byggnadsminnen, statligt förvaltade kultur- reservat och fornvårdsområden för personer med funktionsnedsättning. Även förslag till principer för digital tillgänglighet inom ramen för uppdraget för funktionshinderspolitiken har tagits fram. Från anslag 7:2 Bidrag till kulturmiljövård har fördelats för att tillgängliggöra kulturmiljöer fysiskt, en ökning jämfört med föregående år. Läns- styrelserna har i sina planer för treårsperioden räknat med en ökning av tillgänglighetsinsatser för personer med funktionsnedsättning. Bidrag till det civila samhället Kulturmiljöarbetet i det civila samhället spelar en viktig roll för att nå kulturmiljömålen. Det sker dels genom direkta insatser för att bevara och utveckla en mångfald av kulturmiljöer, dels genom att organisera andra människors engage- mang och skapa delaktighet och ansvarstagande i kulturarvsarbetet. betalades ut till arbetslivsmuseer inom ramen för anslag 7:2 Bidrag till kulturmiljövård, en ökning med . Genom beslut om budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:KrU1, rskr. 2016/17:83) har ytterligare tillförts bidraget till kulturmiljövård –2020 i syfte att skapa ett nytt bidrag till det civila samhällets aktörer inom kulturarvs- området. Det tidigare bidraget har omvandlats så att det omfattar såväl arbetslivsmuseer som hem- bygdsmuseer och ideella kulturarvsverksamheter och gäller fr.o.m. i enlighet med förordning (2017:628) om statsbidrag till kulturarvsarbete. Från anslag 7:1 bevilja- des till 19 ideella organisa- tioner som verkar inom kulturmiljöområdet vilket motsvarar knappt hälften av de som sökte. En källa till kunskap, bildning och upplevelser För att främja kunskap om kulturmiljön erbjuder och utvecklar digitala och fysiska mötesplatser och tjänster till professionella och till allmänheten, bl.a. genom klarering av bildupphovsrätt och publicering av bildsamlingar. För att säkerställa en fornminnes- information med tillräckligt hög kvalitet utifrån samhällsbyggnadsprocessens behov genomförs –2018 projektet arkeologisk process. har bl.a. en ny teknisk plattform tagits i bruk. arkiv och bibliotek förvaltar landets största fysiska samling inom kulturmiljöområdet. Arbetet med att tillgänglig- göra material digitalt har fortsatt och den digitala användningen av samlingarna ökar. Utlån ligger i linje med föregående år som antalet fysiska besökare vid och arkivet minskat något. har ytterligare fyra organisationer börjat leverera information till infrastrukturen K-samsök som samlar och länkar ihop kulturarv från olika kulturarvsinstitutioner. Systemet levererade tre miljoner objekt till kulturarvs- portalen Europeana. Kulturarvsdagen och Arkeologidagen erbjuder allmänheten möjligheter att ta del av kunskap och uppleva kulturmiljöarbetet. Dessa temadagar har arrangerats med aktiviteter på olika ställen i landet för att skapa förståelse och intresse för kulturarv och kulturmiljöer. Vidare är bl.a. samlingsforum och Riksantikvarieämbetes årliga höstmöte viktiga mötesplatser för det professionella arbetet inom kulturarvsområdet. Den forskning och utveckling som Riks- antikvarieämbetet ansvarar för samt det internationella arbete som myndigheten deltar i redovisas under avsnittet Kulturområdesöver- gripande verksamhet (4.4.2). Kulturmiljöer som besöksmål erbjuder kunskap, bildning och upplevelser. bedriver i och i en bred publik verksamhet där besöksantalet uppgår till 47 000 (i samma nivå som 2015) respektive 29 000 (ökning jämfört med ) personer. Aktiviteter och berättelser har utvecklats med särskilt fokus på barn och unga. Efter att antalet besökande elever kraftigt ökat visar resultatet 2016 på en minskning. Tillgänglighet har fortsatt uppmärksammats i arbetet med besöksmålen och närvaron i sociala medier har ökat. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Ökad helhetssyn för att tillvarata kulturmiljön i samhällsutvecklingen Kulturmiljö i arbetet med miljömålen Kulturmiljövärden återfinns i flertalet miljö- kvalitetsmål, som precisering av eller som del i själva målformuleringen. arbetar aktivt med kulturmiljöintegrering inom ramen för miljömålssystemet. Inom ramen för arbete och under ledning av deltar Riksantikvarie- ämbetet i arbetet med en strategi för odlingslandskapets biologiska mångfald. Uppföljningen av miljökvalitetsmål (M2017/00848/Mm) och etappmål 2017 visar dock på fortsatta svårigheter ur ett kultur- miljöperspektiv, vilket är särskilt tydligt för miljökvalitetsmål som t.ex. Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande skogar och God bebyggd miljö. Brister finns bl.a. vad gäller skydd, kunskap, resurser och i direkta vårdinsatser. Läs mer under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. En bredd av tvärsektoriell samverkan Genom samverkan mellan olika sektorer främjas möjligheterna att tillvarata kulturmiljön i samhällsutvecklingen. har i enlighet med uppdrag redovisat hur olika aktörer tar tillvara den europeiska landskaps- konventionens perspektiv (Ku2017/00536/KL). Perspektivet har utvecklats i vissa planerings- underlag och konventionen har varit ett stöd men har inte nödvändigtvis lett till särskilda åtgärder. Samarbetet mellan och om förvaltningen av natur- och kulturreservat har fortsatt att utvecklas. Andra samverkansexempel är inom ramen för havsplaneringen tillsammans med Hav- och vattenmyndigheten och med Trafik- verket i förberedelserna för den nationella transportplaneringen 2018–2029. Det arbete som gjorts tillsammans med för skydd av kulturarv i skogen har t.ex. resulterat i en modell för beskrivning och bedömning av skogsbruksskador på forn- och kulturlämningar. Inom plan- och byggfrågor sker samverkan med där bl.a. en gemensam konferens anordnats för att diskutera gestaltningens betydelse för en god livsmiljö. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 För att skapa bättre förutsättningar att ta tillvara på den potential som kulturmiljön utgör för ett hållbart samhälle har regeringen gett flera myndigheter i uppdrag att –2019 utarbeta vägledande strategier för kulturmiljö- frågor inom ramen för sina befintliga uppgifter, resurser och verksamheter (Ku2017/01563/KL). Utvärderingar som stöd för helhetsperspektiv har genomfört flera utvärderingar som utgör grund för utveckling av kulturmiljöarbetet inom olika sektorer. Som exempel kan nämnas utvärderingen om kommuners förutsättningar att ta hänsyn till kulturvärden som bl.a. visar på att två av tre kommuner saknar de förutsättningar som de behöver för att ta hänsyn till kulturvärden och att bygglovsbefriade åtgärder har en negativ påverkan på kommunernas förutsättningar. har också utvärderat förutsättningarna för att beakta kulturmiljöer i samband med utredning och prövning av vattenverksamhet vid rinnande vatten. Resultat av utredningen pekar bl.a. på behov av resurser för handläggning, för miljö- anpassade åtgärder och för kunskapsunderlag. Utvärderingen har resulterat i åtgärder inom gemensamma åtgärdslista där t.ex. i samverkan med Havs- och vattenmyndigheten och Naturvårds- verket ska ta fram en övergripande vägledning som kan fungera som ett stöd till länsstyrelserna, exempelvis i fråga om vilka krav som bör ställas på samråds- och beslutsunderlag så att de ger stöd för väl avvägda vattendomar. Även möjlig- heter till samfinansiering av kunskapsunderlag ska analyseras. Stödet till det kommunala kulturmiljöarbetet För en helhetssyn på landskapet är det av stor vikt att kulturmiljöperspektivet kommer in i de kommunala processerna. Länsstyrelsernas stöd till kommunernas kulturmiljöarbete är en förutsättning för detta bl.a. genom medverkan i planprocesser och samverkansprojekt, stöd i framtagande av kunskapsunderlag för bl.a. revidering av riksintressen och fördjupade översiktsplaner. har de medel som fördelas till kommunala kulturmiljöprogram minskat med och uppgick till . överfördes den arkeologiska uppdragverksamheten från Riksantikvarie- ämbetet till . har arbetet med att införliva uppdrags- verksamheten i myndigheten fortgått. Arbetet omfattar bl.a. att samordna linjeverksamheten och utarbeta nya rutiner och riktlinjer samt att uppnå en mindre sårbar ekonomi. 10.4.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att det statliga kultur- miljöarbete som bedrivs nationellt och regionalt spelar en allt viktigare roll i byggandet av ett hållbart samhälle. Kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas bidrar till såväl den sociala hållbarheten som den ekonomiska och miljö- mässiga, såväl på landsbygden som i städer. Ett aktivt kulturmiljöarbete samspelar också väl med flera av de mål som omfattar Agenda 2030 för hållbar utveckling. Ett kulturmiljöarbete som inriktas på tillgänglighet, delaktighet och inkludering ger möjligheter att främja möten och utbyte av kunskaper mellan människor med olika bakgrund. Bidragsgivning samt utformning och spridande av kulturmiljöinformation har i detta en stor betydelse. Det finns skäl till att fortsätta utveckla arbetet så att värdet av kulturmiljöerna tillvaratas i processer, planer och åtgärder inom andra sektorer och områden. Goda avvägningar mellan intressen och medvetna värderingar av kultur- miljöns betydelse på nationell, regional och lokal nivå skapar möjligheter att nå både kultur- miljömålen och mål inom andra sektorer. Med ökade ambitioner inom andra politikområden såsom plan- och bostadsfrågor och miljöfrågor, följer ett ökat tryck på kulturmiljöarbetet och förvaltningsresurserna vid länsstyrelserna. En förutsättning för att regeringens ambitioner och mål inom andra politikområden ska kunna nås är en effektiv och rättssäker handläggning med goda intresseavvägningar.