prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Bilden av hur Gini-koefficienten har utvecklats tycks dock inte påverkas nämnvärt av de avvikelser som förekommer i avsnitt 6 med av- seende på inkomst- och hushållsbegreppet samt ekvivalensskalan. Ett potentiellt problem med den viktningsme- tod som används i avsnitt 6 är att de enskilda bi- dragen (från t.ex. en förändrad ålders- eller hus- hållsstruktur) normalt sett inte kan summeras till ett sammantaget bidrag. Orsaken är att den enkla viktningsmetoden inte identifierar inter- aktionseffekter mellan olika faktorer. För att hantera detta beräknas därför s.k. Shapley-vär- den.57 Vid beräkningen av Shapley-värden förde- las eventuella interaktionseffekter ut på de fak- torer som ingår i analysen på ett sådant sätt att de enskilda bidragen kan summeras för att få ett mått på det sammantagna bidraget av samtliga faktorer. 56 För mer formaliserade metodbeskrivningar se och , Income Inequality Effects by Income, , 1985 samt Dagum, A New Approach to the Decomposition of the Ratio, Empirical Economics, 1997. 57 Se Shorrocks, Decomposition Procedures for Distributional Analysis: A Unified Framework Based on the Shapley Value, , 2013. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 Tabell u.3 Nyckeltal 1995 och 2001–2015 Kvinnors individuella disponibla inkomst som andel av männens (%)1) Inkomstandel för översta procenten (%)1) Inkomstandel för översta tiondelen (%)1) Andel ekonomiskt utsatta (%) - Låg ek. standard, relativ 60 (%) 1) - Låg ek. standard, absolut 60 (%)1) - Mycket låg materiell standard (%)2) - Andel hushåll med ek. bistånd (%)3) Marginaleffekt (%)1),4) Ersättningsgrad (%)1),4,5) - Sjuk- och aktivitetsersättning Kvinnors individuella disponibla inkomst som andel av männens (%)1) Inkomstandel för översta procenten (%)1) Inkomstandel för översta tiondelen (%)1) Andel ekonomiskt utsatta (%) - Låg ek. standard, relativ 60 (%) 1) - Låg ek. standard, absolut 60 (%) 1) - Mycket låg materiell standard (%)2) - Andel hushåll med ek. bistånd (%)3) Marginaleffekt (%)1),4) Ersättningsgrad (%)1),4,5) - Sjuk- och aktivitetsersättning 1)På grund av dataomläggning är serien inte helt jämförbar med serien 2013–2015 (HEK 1995–2012, 2013–2015). 2)Data från . 3)Data från . ingår inte längre introduktionsersättning i redovisningen av ekonomiskt bistånd, vilket skapar ett brott i serien för andel med ekonomiskt bistånd. 4)Tidsseriebrott till följd av att SCB från och med FASIT 2011 använder en ny metod för att beräkna skattefria transfereringar . 5)På grund av ändrade beräkningskonventioner för ersättningsgrader är serierna inte helt jämförbara med serierna 2006 –2013 (se underbilagan för en beskrivning av hur ersättningsgraderna beräknas). Källor: , och egna beräkningar. Tabell u.4 Reformer som beaktas vid beräkning av politikens effekter på disponibel inkomst Höjt bostadstillägg för personer med sjuk- och aktivitetsersättning (ersättningsgraden höjs från ) Höjning av ”skälig levnadsstandard” för personer med sjuk- och aktivitetsersättning, till samma nivå som för ålderspensionärer Höjd garantidel i sjuk- och aktivitetsersättningen motsvarande av prisbasbeloppet Höjt flerbarnstillägg (tredje barnet) Höjd inkomstgräns i bostadsbidraget Den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt skrivs upp med en procentenhet mindre än brukligt Den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt skrivs upp med en procentenhet mindre än brukligt Beloppsgränsen för reseavdraget höjs Taket för uppskovet vid försäljning av bostad tas bort Grundavdraget höjs för pensionärer med månadsinkomst Grundnivån i föräldrapenningen höjs med till Barndelen i försörjningsstödet höjs med för barn 0–och med för barn 7–18 år Jobbskatteavdraget fasas ut för personer med månadslön Den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt skrivs inte upp 2016 Taket i RUT-avdraget sänks till för personer Höjd skatt på investeringssparkonto Slopad skattereduktion för gåva Slopat avdrag för kapitalförvaltningsavgifter Slopad avdragsrätt för pensionssparande Etableringsersättning i samband med arbete avskaffas Höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen, och därefter Golvet i arbetslöshetsförsäkringen höjs Höjd ersättningsgrad i sjuk- och aktivitetsersättningen, från Underhållsstödet höjs med , till Höjt bostadstillägg för pensionärer (ersättningsgraden höjs från ) Höjd norm för skälig levnadsstandard i försörjningsstödet Lånedelen i studiemedlen höjs med ca Sänkt avdrag för pensionssparande, från till Höjd expeditionsavgift till CSN, Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 Tabell u.5 Bedömning av fördelning av reformer på välfärdstjänstområdet på olika verksamhetsområden Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 3 Mål för miljöarbetet..................................................................................................... Ett .....................................................................klimatpolitiskt ramverk för Fördjupningsområde .................................1: Konsumtionsbaserade klimatutsläpp Konsumtionens påverkan på klimatutsläppen Investeringar och offentlig konsumtion 3.4Konsumtionsbaserade utsläpp som komplement till nationell Fördjupningsområde 2: Transportsystemets inverkan på miljön ........................... 4.3Hur påverkar transportsystemet möjligheterna att nå P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 3 prognos för tillväxt i persontrafiken................................... prognos för tillväxt i godstrafiken ...................................... Energi- och koldioxidbeskattning för olika drivmedel vid ingången av året, 2012–2017....................................................................................... P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 3 Konsumtionsbaserade och territoriella utsläpp , 1993–2014........ Modellberäkning av hushållens konsumtionsbaserade utsläpp per område, 1994–2014 ...................................................................................... Modellberäkning av konsumtionsbaserade utsläpp från inhemska och importerade utsläpp från offentlig konsumtion och investeringar, 2008–2014 ................................................................................................... Utveckling för kollektiva färdsätt, gång, cykel och moped, 1990–2014 ................................................................................................... Passagerare i linjefart och chartertrafik på svenska flygplatser, 1990–2015 ................................................................................................... Utsläpp av växthusgaser från inrikes transporter, 1990–2015 ................. Utsläppsintensitet i persontrafiken, 1990–2014....................................... Utsläpp av växthusgaser från inrikes transporter per transportsätt, 1990–2015 ................................................................................................... Utsläpp av växthusgaser från utrikes transporter per transportsätt, 1990–2015 ................................................................................................... Utsläpp av NOx och PM2,5 till luft från inrikes transporter, 1990–2015 ................................................................................................... Utsläpp av svaveldioxid (SO2) och NOx från utrikes sjöfart, 1990–2015 ................................................................................................... Andel biodrivmedel av total energianvändning i vägsektorn, 2008–2015 ................................................................................................... Personbilar i trafik som körs med el, etanol och gas årsvis, 2008–2015 ................................................................................................... Genomsnittligt koldioxidutsläpp ur avgasröret för nyregistrerade bensin- och dieseldrivna personbilar. Syftet med denna bilaga är att ge en komplette- rande bild av regeringens arbete för att nå de nationella miljömålen. Bilagan ska ses som ett komplement till den fullständiga redovisning som sker i budgetpropositionen utg. omr. 20 Allmän miljö- och naturvård. I bilagan redogörs för två fördjupningsområden som är av stor vikt för möjligheterna att nå miljömålen med tyngdpunkt på begränsad klimatpåverkan: Konsumtionsbaserade klimatutsläpp och Tran- sportsystemets inverkan på miljön. 1 Mål för miljöarbetet Miljöpolitiken utgår från de nationella miljö- kvalitetsmål och det generationsmål för miljö- arbetet som beslutats av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Målen är strukturerade i ett målsystem som kallas för miljömålssystemet och omfattar föl- jande (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377): –Ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen. –Miljökvalitetsmål som beskriver det till- stånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. –Etappmål som beskriver de samhällsom- ställningar som är viktiga steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Miljömålen används som samlingsnamn för generationsmålet, miljökvalitetsmålen och etapp- målen. har beslutat om 16 miljökvalitets- mål: –Begränsad klimatpåverkan. –Bara naturlig försurning. –Giftfri miljö. –Skyddande ozonskikt. –Säker strålmiljö. –Ingen övergödning. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 3 –Levande sjöar och vattendrag. –Grundvatten av god kvalitet. –Hav i balans samt levande kust och skärgård. –Myllrande våtmarker. –Levande skogar. –Ett rikt odlingslandskap –Storslagen fjällmiljö. –God bebyggd miljö. –Ett rikt växt- och djurliv. och regeringen har beslutat om 24 etappmål i miljömålssystemet för att för- tydliga den samhällsomställning som krävs för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Etappmålen är målövergripande och kan bidra såväl till flera olika miljökvalitetsmål som till generationsmålet. 2Ett klimatpolitiskt ramverk för Regeringen lämnade förslag till om att inrätta ett klimatpolitiskt ramverk för . Det klimatpolitiska arbetet bör utgå från ett långsiktigt, tidssatt utsläppsmål som fastställer. Målet ska vara att inte ska ha några nettoutsläpp (nå nettonollutsläpp) av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verk- samheter inom svenskt territorium ska 2045 vara lägre än utsläppen . För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder såsom åtgärder i andra länder eller ökat kolupptag i skog och mark tillgodo- räknas. Utsläppen i som kommer att omfattas av EU:s ansvarsfördelningsförordning, den s.k. ske genom kompletterande åtgärder. bör utsläppen i i ESR-sektorn vara minst ske genom kompletterande åtgärder. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 3 sutsläppen från inrikes transporter (förutom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläpps- handelssystem) ska minska med jämfört med . 3Fördjupningsområde 1: Konsumtionsbaserade klimatutsläpp Praktiskt taget alla produkter och tjänster som används i bidrar till klimatpåverkande utsläpp. Huvuddelen av klimatutsläppen uppstår vid förbränning av fossila bränslen. Utsläpp uppstår också vid kemiska reaktioner inom industrins processer, nedbrytning av avfall eller läckor i kylsystem. Klimatpåverkande utsläpp kan även komma från djur som idisslar och från marken när den brukas. En stor del av konsumtion tillgodoses av import, som vi har en stor export. Svensk konsumtion leder till utsläpp av klimatpåverkande växthus- gaser såväl i som i andra länder. Vår livsstil och våra konsumtionsval påverkar utsläppens storlek och var de sker. Statistiken visar tydligt att summan av klimatpåverkan från svenskars livsstil och konsumtion är betydande, och betydligt mer än de utsläpp som sker inom gränser. Beroende på hur utsläppen beräknas kan olika perspektiv visas. Territoriella utsläpp visar de utsläpp som sker inom ett lands gränser och används för rapportering till FN och EU samt för att följa upp nationella klimatmål. territoriella utsläpp motsvarar av utsläppsnivån . har utsläppen fortsatt att öka i andra länder, däribland länder som importerar varor och tjänster från. En bidragande orsak till att kunnat minska sina nationella utsläpp kan ha varit en ökad import av varor som är tillverkade i energikrävande och miljöbelastande processer i låginkomstländer.1 Sättet att redovisa klimatutsläpp har gett upphov till en diskussion om alternativa redo- visningsmodeller för klimatutsläpp som utgår från konsumenten i stället för länders territorier. Enligt en sådan alternativ redovisningsmodell kan utsläpp hänförliga till en nations kon- sumenter redovisas oberoende av var i världen utsläppen sker. rapporterar beräkningar av konsumtionsbaserade utsläpp som en uppföljning av miljömålssystemets generations- mål. Enligt generationsmålet ska vi till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Miljöpolitiken ska bl.a. inriktas mot att konsumtionsmönstren av varor och tjänster ska orsaka så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. För att uppskatta hur den svenska kon- sumtionen påverkar utsläppen i andra länder har bedömt att en beräkning av konsumtionsbaserade klimatutsläpp bör ingå i utvärderingen av generationsmålet. Diagram 3.1 visar att de konsumtionsbaserade utsläppen, som inkluderar utsläpp från import och exkluderar utsläpp från export, beräknas ligga på en högre nivå än de territoriella utsläppen. De konsumtionsbaserade utsläppen minskar inte som de territoriella utsläppen gör, utan ligger på ungefär samma nivå 2014 som de gjorde 1993. motsvarade de territoriella utsläppen knappt hälften av de uppskattade konsumtionsbaserade utsläppen. 1 Minx, , och . (2008). An Analysis of ’s Carbon Footprint. Diagram 3.1 Konsumtionsbaserade och territoriella utsläpp , 1993–2014 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källa: , Miljöräkenskaperna. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 3 Diagram 3.2 Modellberäkning av hushållens konsumtionsbaserade utsläpp per område, 1994–2014 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källa: , Miljöräkenskaperna. 3.2Konsumtionens påverkan på klimatutsläppen Ungefär två tredjedelar av de konsumtions- baserade klimatutsläppen utgörs av hushållens konsumtion. Hushållens konsumtion kan delas upp på fyra områden: livsmedel, transporter, boende och övrigt. Enligt Statistiska central- byråns (SCB:s) beräkningar svarar livsmedel och transporter för ungefär en tredjedel vardera av hushållens totala konsumtionsbaserade utsläpp (se diagram 3.2). Beräkningarna visar även att utsläpp från boende tenderar att minska medan utsläpp från transporter och livsmedel har ökat något jämfört med . Det är främst den del av utsläppen som sker i andra länder som står för ökningen, bl.a. till följd av ökad import av livsmedel och ökat internationellt resande. Det bör betonas att beräkningarna bygger på antaganden om handelns sammansättning och hur mycket olika länder släpper ut i sina produktionsprocesser. De ska därför ses som ungefärliga skattningar och inte exakta värden (se även avsnitt 3.4). 3.3Investeringar och offentlig konsumtion Den tredjedel av de konsumtionsbaserade utsläppen som kan kopplas till privata och offentliga investeringar samt offentlig konsumtion fördelar sig till på investeringar och resterande på offentlig konsumtion (se diagram 3.3). Med investeringar avses bruttoinvesteringar vilket t.ex. inbegriper investeringar i byggnader och anläggningar, maskiner samt förändringar i lager och värdeföremål. Investeringarna kan vara antingen privata, som står för den största delen (2014), eller offentliga. Utsläpp kopplade till den offentliga insatsförbrukningen, dvs. varor och tjänster som offentliga myndigheter köper in för att bedriva sin verksamhet, står för majoriteten av utsläppen från den offentliga konsumtionen. Det är antingen staten (inklusive ålderspensions- systemet, AP-fonderna) eller kommuner och landsting som ligger bakom den offentliga konsumtionen. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 3 Diagram 3.3 Modellberäkning av konsumtionsbaserade utsläpp från inhemska och importerade utsläpp från offentlig konsumtion och investeringar, 2008–2014 Offentlig konsumtion, inhemska utsläpp Offentlig konsumtion, importerade utsläpp Investeringar, inhemska utsläpp Investeringar, importerade utsläpp Källa: , Miljöräkenskaperna. samordnar uppföljning och utvärdering av bl.a. generationsmålet och miljö- kvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. har, med hjälp av SCB, tagit fram statistik för växthusgasutsläpp orsakade av svensk konsumtion. Utsläppen som sker i andra länder till följd av svensk konsumtion kan inte beräknas med samma noggrannhet som de nationella utsläppen och bör därför tolkas i termer av utveckling och inte i absolut nivå under enstaka år. Kvaliteten och upplösningen på den konsumtionsbaserade statistiken har utvecklats successivt och det arbetet fortsätter. Det sannolikt största hindret för att skatta konsumtionsbaserade utsläpp är avsaknaden av heltäckande data. För vissa länder, som EU- länderna, finns detaljerad handelsstatistik att tillgå. För majoriteten av alla andra länder är dock avsaknaden av såväl ekonomiska som 3.4Konsumtionsbaserade utsläpp som miljömässiga data stor. Bristen gör att en del av komplement till nationell statistik Enligt ansvarar varje land primärt för de utsläpp som sker inom det egna territoriet. Statistik över konsumtions- baserade utsläpp är ett komplement till den officiella, nationsbaserade statistiken som rapporteras till FN. Utsläpp från konsumtion kan beräknas på olika sätt. Avsikten med beräkningarna är att räkna ihop alla utsläpp som uppstått under tillverkningen och transporten av en vara eller tjänst fram till slutkonsumenten. Det spelar alltså ingen roll om en vara tillverkats i eller någon annanstans, så länge den konsumeras innanför gränser. De konsumtionsbaserade utsläppen kan delas upp i de utsläpp som sker i och de som sker i andra länder. Den nationella komponenten omfattar de utsläpp som kommer från inhemsk produktion och konsumeras eller investeras i . Den utländska komponenten omfattar de utsläpp som uppstår vid produktion och transport av importerade varor och tjänster. Där ingår även utlandsresor. Inhemsk produktion av varor och tjänster som exporteras och kon- sumeras av människor i andra länder är däremot inte inkluderade. beräkningarna istället baseras på antaganden som kan få stor inverkan på resultaten. Svårigheten att göra korrekta beräkningar förstärks av att varor och tjänster ofta tillverkas i flera länder där nivån på utsläppen varierar. Beräkningarna av konsumtionsbaserade utsläpp är därför begränsat användbara i praktiken. Bredare perspektiv på internationell handel På samma sätt som länder har skilda kompara- tiva fördelar vad gäller t.ex. tillgång till natur- resurser, gäller detta också energisystemet. el- och värmeproduktion är till stora delar fossilfri. Detta innebär att tillverkning av varor och tjänster sker med jämförelsevis låga utsläpp. Vi har därtill höga miljökrav generellt vilket leder till att produkter har god miljöprestanda vid användning. Beräkningar har gjorts där hänsyn tas till att svenska produkter vid export ersätter produktion i andra länder som är mer energikrävande. I en sådan modell beräknas ha betydligt lägre utsläpp än i SCB:s konsumtionsbaserade utsläppsmodell. Om fler länder börjar prissätta sina utsläpp på koldioxid direkt genom skatter eller indirekt via utsläppstak minskar risken för så kallat koldioxidläckage, dvs. att en progressiv klimat- politik i ett land leder till att produktionen flyttar till ett land med en lägre klimatpolitisk ambitionsnivå. Därtill minskar även sannolik- heten att konsumtionen ska leda till högre globala utsläpp än vad som annars hade skett. Om antalet länder med handelssystem och bindande utsläppstak ökar leder handel till omfördelning av utsläpp snarare än ökning av utsläppen. är alltså därför så viktigt eftersom det syftar till att alla länder ska ta ansvar för den egna nationens klimatpolitik. Regeringen menar att hållbarheten i handeln måste öka och konsumtionens utsläpp minska. För att den negativa miljö- och klimatpåverkan ska kunna minska behövs förändringar i en- skildas konsumtionsmönster. Regeringen avser att i högre utsträckning beakta konsumtionens konsekvenser för miljön. Regeringens politik tar bl.a. sikte på –att öka kunskaperna om konsumtionens konsekvenser för enskilda, samhället och miljön, –att såväl nationellt som globalt stimulera beteendemönster som beaktar hållbarhets- aspekter, samt –att främja ett effektivt utnyttjande av resurser. I de följande delavsnitten presenteras några av de åtgärder som regeringen vidtagit för att underlätta för konsumtenter att konsumera mer hållbart. [1] Slänger vi skräpet till grannen? Generationsmålet- kontroverser kring konsumtion och klimat. Jiborn, M. & , A. (red.). Dialogos, s. 17-34 P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 3 Klimatutmaningen är global och måste lösas gemensamt. För att den globala temperatur- ökningen ska kunna hållas inom mål behöver alla länder ta ansvar för att minska utsläppen inom sitt lands gränser. Detta minskar utsläppen från de produkter som exporteras och konsumeras på annan plats. Eftersom har begränsad möjlighet att ställa krav på produktionen i andra länder är globala avtal av stor betydelse för att minska de konsumtions- baserade utsläppen. Att alla länder vidtar åtgärder minskar vidare risken för koldioxid- läckage. ska fortsätta visa ledarskap i det globala klimatarbetet och driva på för ambitiösa klimatöverenskommelser, både globalt och inom EU. spelade en viktig roll inför färdigställandet av . Avtalet utgör en milstolpe för den framtida utvecklingen. Nyckeln till att minska de globala klimatut- släppen är att rikare länder går före och sprider lösningar, som utvecklingsländer ges stöd i sin klimatomställning och klimatan- passning. Regeringen har även varit mycket aktiv i arbetet med Agenda 2030 och de globala målen, som bl.a. omfattar ett mål för hållbara konsumtions- och produktionsmönster liksom ett klimatmål. Regeringen har tillsatt en delegation som ska stödja och stimulera genomförande av Agenda 2030. Vidare har regeringen gett ett åttiotal statliga myndigheter i uppdrag att kartlägga och redovisa hur deras verksamheter bidrar till möjligheter att uppnå de globala målen för hållbar utveckling. Främjande av den cirkulära ekonomin En cirkulär ekonomi innebär en resurseffektiv återanvändning och återvinning av produkter och material. Syftet är att ställa om till ett mer hållbart samhälle där minskad påverkan på klimat, miljö och hälsa går hand i hand med innovation och nya jobb. Regeringen har tagit ett antal initiativ för att främja den cirkulära ekonomin. Bland annat har mervärdesskatten sänkts från till för mindre reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne. Förebyggande åtgärder som cykelservice eller förstärkning av till exempel P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 3 skor omfattas också av den sänkta mervärdes- skatten. En skattereduktion har också införts för reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden. Utredningen om styrmedel för att förebygga uppkomsten av avfall i syfte att främja en cirkulär ekonomi har haft i uppdrag att bl.a. analysera vilka hinder som kan finnas i lagstiftningen och vilka styrmedel som behövs för att öka återanvändningen av produkter. Utredningen lämnade sitt betänkande Från värdekedja till värdecykel - så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) till regeringen och bereds inom . Regeringen har även inrättat ett samverkansprogram för cirkulär och biobaserad ekonomi. Regeringen har gett Verket för innovations- system () i uppdrag att –2019 genomföra insatser för att stärka förut- sättningarna för cirkulär ekonomi och industriell symbios.