prop · H403104 · 2017-01-30 00:00:00 — Det finns dock en tydlig skiljelinje mel- lan å ena sidan universiteten och Formas och å andra sidan näringen och andra myndigheter där universiteten anser att rådande fördelningsmodell inte bör förskjutas mot en högre andel behovsdriven forskning. utredningens bedömning att den behovsdrivna forskningen behöver öka och att detta skulle vara positivt för att stärka konkurrenskraften, men anser att det måste ske genom en ökad anslagstilldelning och en ökad medverkan från näringen. SLU menar att det inte får ske på bekostnad av annan forskning eller de knappa basresurserna för grundutbildning. konstaterar i sitt remissvar att forskning som direkt syftar till konkur- renskraft på en allt mer internationell marknad för livsmedel har blivit Finansiering från olika externa finansiärer, såväl forskningsråd som andra myndigheter, av verksamhet vid SLU har inneburit en fokuse- ring av insatser tillämpad på frågor som rör miljö, djurskydd och nya produkter, istället för, som tidigare, på frågor som rör jordbruk och träd- Livsmedelsföretagen anser att både Formas och Verket för innova- tionssystem bör få ett uttalat uppdrag att finansiera behovsdriven forsk- ning inom hela livsmedelskedjan. Formas anser, när det gäller behovsdriven forskning, att merparten av Formas forskning bidrar till olika samhällsbehov, där även s.k. nyfiken- hetsforskning kommuniceras med möjliga användare inklusive forskare och att kunskapen bidrar till samhällsnytta . Formas anser inte att det behövs ett särskilt förtydligande i Formas instruktion, eftersom det inte finns någon motsättning mellan konkurrenskraft och hållbarhet. Remissinstanserna delar utredningens bedömning att kompetens om produktionsprocesser, marknad, företagsledning och entreprenörskap Flera länsstyrelser pekar på behovet av en ny inrikt- ning för en ny generation lantbrukare, dvs. de som förutom att vara effektiva producenter, även ska leda större och växande företag med ett antal anställda och ha en aktiv marknadsbevakning. Skälen för regeringens bedömning har fortsatt goda förutsättningar för att producera hållbara och Produktivitet är en nyckelfaktor för att uppnå värdeut- veckling och tillväxt i sektorn och det gäller i än högre grad inom de produktionsområden där har högre lagkrav än våra konkurrent- För ökad produktivitet krävs tvärvetenskapliga satsningar där ekonomi och marknad integreras med naturvetenskaplig forskning, med fokus på att prioritera kunskapsområden som stärker livsmedelskedjans långsiktiga hållbarhet och lönsamhet. Utveckling av nya livsmedelspro- dukter är ett växande och innovativt område med krav på hög kunskaps- anger att den behovsmotiverade forsk- ningen inom jordbruks- och livsmedelskedjan har fått stå tillbaka till förmån för den nyfikenhetsdrivna forskningen och föreslår att mer medel därför bör riktas till behovsmotiverad forskning. Förutom den vardagsnära tillämpade forskningen som syftar till att utveckla och skapa nya produkter, metoder, utveckla smak- och hälso- egenskaper etc., spelar grundforskningen och utvecklingen av morgon- dagens livsmedel en avgörande roll för den svenska livsmedels- branschens långsiktiga konkurrenskraft. och därför behövs systemforskning med sikte på hållbart producerad, hälsosam och god mat. Forskning för en hållbar animalieproduktion, 2016/17:104 växtskydd och växtförädling är exempel på viktiga forskningsområden för en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion. När återföringen av handelsgödselskatten upphörde försvann en stor del av resurserna för den behovsmotiverade forskningen. I linje med gör regeringen bedömningen att den behovsmotiverade forskningen inom livsmedelskedjan är viktig. 9.3Innovation, spridning av forskningsresultat och kommersialisering Regeringens bedömning: Innovationssystemet bör bättre stödja livsmedelskedjans behov av spridning och kommersialisering av forskningsresultat och ny kunskap samt tillväxt i nya kunskapsintensiva aktörer. bedömning: Kunskaps- och innovationssystemet behöver bli mer attraktivt att verka och investera i. Utredningen gör bedömningen att ett särskilt program för industridoktorander bör inrättas. Remissinstanserna: Livsmedelsföretagen delar utredningens bedömning att systemet behöver bli mer attraktivt att verka och investera i. Ett internationellt konkurrenskraftigt innovationssystem har potentialen att locka fler av de stora multinationella företagen att investera i forskning och utveckling i . i och Vreta Kluster anser att det behövs en struktur där en speciell satsning på regionala innovationsplattformar ingår och där man kan verka nära de enskilda företagarnas vardag. SLU, , Formas, och Svensk fågel instämmer i utredningens bedömning att det bör inrättas ett program för industridoktorander. SLU framhåller att industridoktorander är en form av konkret samproduktion av kunskap, vilket skapar goda förutsättningar för att stärka kunskapskedjan. Ett forskarutbildningsprogram för industridoktorander skulle skapa naturliga kontaktytor mellan SLU:s forskning och rådgivning/tillämpning och förbättra möjligheterna för behovsdriven lantbruksforskning i . Doktorander och disputerade forskare skulle kunna förbättra grundutbildningen och rekryteringen av forskare och lärare. Skälen för regeringens bedömning: Det är inte tillräckligt attraktivt att investera i innovation inom livsmedelssektorn. Livsmedelssektorns aktörer består av allt från traditionella producenter och innovativa kvinnor och män som är livsstilsföretagare på landsbygden till helt nya aktörer i högteknologiska företag som utvecklar nya tjänster eller livsmedelskoncept, baserat på forskning. Oavsett vilken typ av företag som bedrivs så är många av livsmedelskedjans företag verksamma på landsbygden. Orsakerna till den bristande attraktiviteten kan vara bristande lönsamhet i branschen men även innovationssystemets karaktär och den glesa miljö som livsmedelssektorns företag befinner sig i. Att vara verksam i en gles miljö kan försvåra företagens möjlighet att ta del av olika typer av insatser. Detta kan medföra problem att finna finansieringskällor och nödvändig kompetens för innovationsutveckling, trots att det finns många aktörer som på olika sätt stödjer innovativa affärsidéer i tidiga faser. Även det faktum att livsmedelskedjan i hög grad består av många små och medelstora företag, utan tillräcklig samordning inom sektorn för att formulera sektorns behov av forskning och innovation, kan vara orsak till att sektorn inte är tillräckligt attraktiv för investeringar. Regeringen anser, liksom , att det måste bli mer attraktivt att verka inom och investera i näringens utveckling, inte minst i nya kunskapsintensiva företag som startas av nya aktörer. framhåller att en ökad samverkan mellan näringen och andra aktörer är nödvändig för att underlätta spridning av forskningsresultat för att därigenom öka nyttiggörandet i livsmedelskedjans olika branscher. Utredningen konstaterar också att det finns ett behov av att hjälpa företag med bl.a. metodstöd för konceptualisering och för att kunna testa nya lösningar. Som stöd för spridning och kommersialisering behövs aktörer som har som uppgift att fungera som innovationsmäklare. Dessa aktörer kan förmedla kontakter, information och finansiering. Samarbetet mellan aktörer på regional nivå behöver utvecklas, men också mellan lokala och nationella innovationsfrämjande aktörer. Exempel på denna typ av aktörer är innovationskontor, inkubatorer, som är en organisation med syfte att främja och underlätta nystartade företags väg mot tillväxt och lönsamhet, industriforskningsinstitut och . Innovationsmäklande aktörer är centrala för att stimulera framväxten av nya och kunskapsintensiva tillväxtföretag i de regionala innovationssystemen. Det Europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket () bör fylla en innovationsmäklande funktion för livsmedelssektorn. Regeringen stödjer konstaterande att olika närings- och innovationsstödjande aktörer bättre bör stödja livsmedelssektorns behov av forskning. Den forsknings- och innovationsplattform som JTI – och Stiftelsen lantbruksforskning initierar och som refereras till i avsnitt 9.1 är avsedd att även verka för spridning av forskningsresultat för att därigenom underlätta kommersialisering av resultat för praktisk nytta. Regeringen instämmer i bedömning att ett program för industridoktorander kan främja kunskapsuppbyggnaden inom näringslivet och göra det attraktivt att investera i forskning. Ett sådant samarbete mellan livsmedelskedjan och högskolor och universitet kan vara viktigt för att föra samman relevanta frågeställningar med vetenskapliga metoder och resultat samt att utveckla kontaktytorna mellan företag och högskolor och universitet. Regeringens bedömning: Rådgivning och kompetensutveckling behöver utvecklas i takt med behoven i företagen för att stärka företa- gens konkurrenskraft och bidra till en långsiktigt hållbar produktion. Insatserna för rådgivning och kompetensutveckling är viktiga för att stärka livsmedelssektorns konkurrenskraft. bedömning och förslag: Utred- ningen bedömer att det är viktigt att rådgivningsföretagen utvecklar kompetens inom områden som är strategiskt viktiga för konkurrenskraf- ten både vad gäller företagande och sakkunskap. För att tillgodose beho- vet av rådgivare anser utredningen att branschen, i samarbete med SLU:s för rådgivning, bör utforma ett traineeprogram för Utredningen föreslår att viktiga kunskapsområden för att stärka kon- kurrenskraften prioriteras inom ramen för kompetensutveckling och rådgivning inom landsbygdsprogrammet. Utredningen anser att det skulle vara positivt med en högre grad av nationell samordning av kom- petensutvecklings- och rådgivningsinsatser inom landsbygdsprogrammet. Utredningen gör bedömningen att en väsentlig del i livsmedelsstrategin bör vara att öka fokus på produktionsprocesser, marknad, företagsledning Kompetensen inom dessa områden behöver öka. Remissinstanserna: Utredningens bedömning att rådgivarna kan spela en nyckelroll i arbetet med att stärka konkurrenskraften stöds av flertalet länsstyrelser, och några av näringens organisationer. Länsstyrelserna i , , , , Väster- bottens, och pekar på att det är brist på kvalificerade rådgivare, särskilt där det är glest mellan jordbruken. Utredningens förslag om att prioritera kunskapsområden för stärkt konkurrenskraft inom landsbygdsprogrammet stöds av Länsstyrelserna i , , och och länsstyrelserna anser att det behövs en ny inriktning för en ny generation lantbrukare. i anser att nationella prioriteringar för konkurrenskraft bör göras inom EU:s struktur- och investeringsfonder. anser att ökad spridning och tillämpning av befintlig kunskap kan ha stor potential att öka produktiviteten. styrelserna, samt ett par lantbruksorganisationer stödjer utredningens förslag och anser att de föreslagna kunskapsområdena är viktiga för att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Skälen för regeringens bedömning: Utvecklingen inom livsmedels- sektorn ställer nya krav på rådgivningen. för såväl lantbrukare som för de kvinnor och män som är livsmedels- företagare och rådgivare är nödvändig för att kunna möta ökad konkur- rens och nya samhällsutmaningar. Ny kunskap utvecklas och i vilken utsträckning som företag och medarbetare tillgodogör sig denna kunskap är avgörande för konkurrenskraft och lönsamhet. Kompetensutveckling i företagsledning blir allt viktigare i takt med att företagens storlek ökar. Fortlöpande kompetensutveckling är betydelse- full för att upprätthålla och öka tillväxten inom livsmedelskedjan. der inhämtar kunskap från olika källor. Många unga lantbrukare inhämtar helst ny kunskap från andra lantbrukare. Kännedom om hur kunskaps- Prop. 2016/17:104 inhämtningen bäst sker är centralt för den pedagogiska utformningen av kompetensutvecklingsinsatserna. konstaterar att det finns en stor skillnad mellan de bästa och de sämsta företagen, inte minst inom animalieproduktion, trots att förutsättningarna kan vara i det närmaste identiska. Utredningen menar att en stor del av denna skillnad sannolikt förklaras av förmågan att leda och driva företag. Regeringen anser därför, liksom utredningen, att det finns potential att öka produktiviteteten genom ökad kompetens och fokus på produktionsprocesser, marknad, företagsledning och entreprenörskap. Regeringen anser, liksom , att rådgivningen är en viktig länk i kunskapskedjan och att den spelar en nyckelroll som brobyggare mellan universitet och högskolor och praktik. Som ett exempel på hur lärosäten har svarat på utredningen kan nämnas att SLU har initierat två olika kompetenscenter varav ett med fokus på företagsledning vid SLU och ett med fokus på rådgivning vid SLU . Regeringen delar utredningens bedömning och anser att det är angeläget att rådgivningen utvecklas i takt med företagens behov för att kunna tillgodose de nya kraven inom sektorn, som t.ex. ökade krav på lönsamhet, produktivitet och hållbara produktionsmetoder. Regeringen anser att branschen har ett stort ansvar för att erbjuda den rådgivning som företagen efterfrågar. Det är av stor vikt för rådgivningsbranschen att attrahera individer med de kompetensprofiler som motsvarar företagens behov. Enligt har rådgivningsföretagen problem att rekrytera rådgivare och att behålla erfarna, seniora och strategiska rådgivare. Regeringen delar utredningens bild och anser att det är angeläget med en fungerande kompetensutveckling för rådgivare och att rådgivningsyrket ses som ett attraktivt karriärval. Medel för kompetensutveckling finns inom landsbygdsprogrammet som därför kan vara ett verktyg för att utveckla rådgivarkompetensen. Regeringen instämmer i utredningens förslag att stärka konkurrenskraften genom att prioritera kompetensutveckling och rådgivning och anser att de områden som särskilt behöver utvecklas bör fastställas i samarbete med rådgivningsorganisationer och näringen. För att få bäst effekt bör även organisationerna och näringen avsätta resurser för att utveckla rådgivarkompetensen. Med anledning av de behov av kompetensutveckling som sektorn står inför gör regeringen bedömningen att insatserna för rådgivning och kompetensutveckling är viktiga för att stärka livsmedelssektorns konkurrenskraft. Regeringens bedömning: Relevanta utbildningsanordnare bör även fortsättningsvis följa utvecklingen i livsmedelssektorn och eftersträva att möta de kompetensbehov som finns inom området. bedömning: Utredningen anser att den högre utbildningen har stor betydelse för tillväxt och konkurrenskraft Utredningen anser att det bör underlättas för vuxna som vill byta yrke till ett trädgårds- eller jordbruksyrke. De förslag som har lämnats av Myndigheten för bör genomföras. vidare att tvååriga tillstånd för att ge utbildning inom är och att man bör överväga mer långvariga tillstånd för yrkes- högskoleutbildningar inom jordbruk och trädgård. Utredningen bedömer att attraktiviteten för vissa viktiga nyckelyrken inom näringen behöver förbättras och att branschen bör ta ett ökat ansvar för att säkra sin kompetensförsörjning. Utredningen föreslår att SLU, i samarbete med näringslivet, samt svensk och internationell expertis inom universitet och högskola, får i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Remissinstanserna: De två tredjedelar av remissinstanserna som har yttrat sig om bedömningarna om utbildning instämmer i att kunskaps- kedjan har stor betydelse för att stärka konkurrenskraften. remissinstanser från näring och myndigheter uttrycker en oro för sektorns kompetensförsörjning och vittnar om att det är brist på högskoleutbildade inom sektorn samt att intresset för flera av sektorns utbildningar är Många myndigheter, LRF samt Livsmedelsföretagen stödjer utredningens olika förslag om att stärka kompetensförsörjningen, bl.a. förslag om att naturbruksprogrammen bör ge högskolekompetens och att underlätta för att kunna byta yrke. Många remissinstanser anser vidare att utan högskolebehörighet för naturbruksprogrammen minskar rekryte- ringsbasen för SLU och även andelen teoretiskt utbildade med praktisk Många bestämmer sig först senare i livet att satsa på företagande inom jordbruk och trädgård och därför är viktig. krävs dock ofta att eleverna har läst kurser som bara finns inom natur- bruksprogrammet, vilket många av remissinstanserna anser utgöra ett hinder för att utbilda sig vid . Drygt hälften av länsstyrel- serna och stödjer utredningens förslag om att kunskaps- områden för att stärka konkurrenskraften prioriteras inom landsbygds- Skälen för regeringens bedömning: Att det finns attraktiva utbild- ningar på alla nivåer och med inriktningar som motsvarar behoven i livsmedelskedjan är en strategisk fråga för företagens konkurrenskraft och hållbara utveckling. Utbildning för en livsmedelssektor med fram- tidstro, som är attraktiv att arbeta inom, bör attrahera ungdomar och vuxna som funderar på att byta yrke. Detta gäller såväl gymnasienivå som utbildning på yrkeshögskole- och högskolenivå. har antalet sökande till yrkesprogrammen i gymnasie- Det finns flera orsaker till att yrkesprogrammen minskar. En av dem är att de aktuella ungdomskullarna har minskat. domar i gymnasieåldern ökar nu och beräknas öka med 45 000 elever fram till /24 enligt prognos från . En åtgärd för att attrahera sökande kan vara att underlätta för skolorna att i yrkespro- grammen ge kurser som leder till högskolebehörighet. tillsatt en särskild utredare med uppdrag att utreda hur gymnasieskolan Utredningen lämnade sitt betänkande (dir. 2015:01 En attraktiv gymnasieutbildning för alla) och är nu ute på remiss. För naturbruksgymnasiernas huvudmän, liksom för andra utbildningsanordnare, är det viktigt att få långsiktiga spelregler. lämnade sitt betänkande Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78). Betänkandet är ute på remiss till . Regeringen avvaktar remissvaren och beredning med avsikten att skapa ordning och reda i välfärdssektorn. Kockyrket är ett av arbetsförmedlingens utpekade bristyrken, vilket hämmar utvecklingen för stora delar av hotell- och restaurangnäringen. Antalet sökande som har restaurangutbildning som förstahandsval behöver öka och utbildningen behöver innehålla mer samverkan mellan skola och näring. behöver den höga personalomsättningen minska för att branschens sysselsättningsbehov totalt sett ska kunna tillgodoses. Det behövs också fler vägar in i yrkena i vuxen ålder genom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux), den kommunala vuxenskolan (komvux) och validering, dvs. en bedömning och värdering av kunskaper och utbildning. Regeringens utbyggnad av som aviserades i budgetpropositionen är ett annat viktigt instrument (Tillväxtvärk, rapport från Besöksnäringens forsknings- och utvecklingsfond ). Även högre utbildningar kan vara av betydelse för den vidare vetenskapliga utvecklingen inom gastronomi och måltidskunskap. Information om de möjligheter som livsmedelskedjan innebär för sysselsättning inom olika områden i samhället behöver utvecklas. Samordningen mellan utbildningsanordnare och respektive bransch behöver också utvecklas för att skapa attraktiva utbildningar och informera om dessa. utbildningar ska svara mot ett verkligt behov på arbetsmarknaden och drivs i nära samarbete med arbetslivet. En viktig åtgärd för att förbättra kompetensförsörjningen för livsmedelssektorns värdekedja är att underlätta för vuxna att byta yrke. Detta har även uppmärksammats av och många av remissinstanserna. Brist på rätt kompetens utgör ett hinder för tillväxt. Ett sätt att motverka bristen på kompetent arbetskraft är att skapa fler vägar in på arbetsmarknaden för människor som vill lära sig ett yrke, även för den som tidigare i livet gått en gymnasieutbildning med annan inriktning. Detta kan ske antingen genom en behörighetsgivande förutbildning för yrkeshögskola eller genom komplettering inom komvux eller yrkesvux. Regeringens proposition Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (prop. 2016/17:5) beslutades och innebär ändringar i skollagen (2010:800). Ändringarna innebär en utökad rätt att delta i vuxenutbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. Ytterligare resurser för fler utbildningsplatser för såväl yrkeshögskola som för yrkesvux har tillförts (prop. 2016/17:1 utgiftsområde 16). Det finns också möjligheter att matcha kompetens och intresse hos nyanlända genom särskilda insatser, t.ex. genom s.k. snabbspår och särskilda utbildningar inom Svenska för invandrare (SFI) kombinerad med yrkessvenska och praktik, t.ex. inom kockyrket. 2016/17:104 förhoppning att dessa satsningar kommer att bidra till att förbättra kompetensförsörjningen, bl.a. i livsmedelskedjan. Högre utbildning har stor betydelse för innovationsarbetet i företag, vilket konstateras av bl.a. . Lantbrukets omstrukturering mot större enheter och mer kunskapsintensiva verksamheter ställer andra krav på utbildning och rådgivning . För att möta dessa behov pågår en översyn av såväl agronomprogrammet som av hortonomprogrammet inom SLU. Attraktionskraften för livsmedelskedjans utbildningar har totalt sett minskat kraftigt . Enligt analys över avlagda examina gäller detta särskilt agronomutbildningens inriktningar för mark/växt, husdjur och livsmedel samt lantmästarutbildningen. De nämnda utbildningsformerna omfattas av regler som i olika grad betonar kompetensförsörjningsfrågor. I fråga om gymnasieskolan ska utbildningen utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn. Staten reglerar vilka gymnasieprogram och inriktningar som får erbjudas medan den offentliga eller fristående huvudmannen avgör vilka utbildningar den vill erbjuda och eleverna väljer utbildning. Branscher och andra intressenter kan påverka utbudet av gymnasieprogram och inriktningar genom nationella eller lokala programråd. För den kommunala vuxenutbildningen är målet att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande med utgångspunkt i den enskildes behov och förutsättningar. Syftet med är att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd. Utbildningarna ska svara mot ett uttalat behov på arbetsmarknaden. Myndigheten för beslutar om vilka utbildningar som ska ingå i . I fråga om högre utbildning ansvarar varje universitet och högskola för beslut om bl.a. utbildningsutbud (inom ramen för respektive lärosätes befintliga examenstillstånd) och dimensionering. Utbildningsutbudet ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. För att möta behoven i sektorn och bidra till livsmedelskedjans konkurrenskraft och hållbara utveckling anser regeringen att det behöver finnas attraktiva utbildningar på alla nivåer och att livsmedelskedjan förmår vara en attraktiv sektor att arbeta i. Att möta kompetensbehovet i samhället är ett viktigt generellt mål för utbildningssystemet. Regeringen vill betona vikten av att relevanta utbildningsanordnare på olika nivåer noga följer utvecklingen i livsmedelssektorn och strävar efter att möta de kompetensbehov som finns inom området. 10Hållbart jordbruk och hållbar livsmedelsproduktion 10.1Jordbrukets betydelse för miljökvalitetsmålen Livsmedel kan inte produceras utan att miljön påverkas. Livsmedelsproduktionen är beroende av en god miljö och ekosystemtjänster som vattenreglering, jordmånsbildning och pollinering. Hållbar jordbruksproduktion måste relateras till hur väl olika resurser används, till produktivitet, jordbrukslandskapets positiva bidrag till skapandet av ekosystemtjänster, god livsmiljö och rekreationsmöjligheter, men också till hur väl produktionen står sig avseende negativa effekter på miljön.