prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Ohälsan orsakar kostnader för både sam- hället och individen. Matvanorna påverkar även hur stor klimat- och miljöpåverkan blir. Ur ett folkhälso-, klimat- och miljöperspektiv är det mycket viktigt att fortsatt främja bra matvanor genom olika åtgärder, bl.a. inom offentlig sektor och genom satsningar på information. Mot bak- grund av att regeringen har ett mål om att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation är det viktigt att jämställdhets- och jämlikhets- perspektivet beaktas i arbetet. Fysisk aktivitet och bra matvanor behandlas även inom utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Regeringen anser att forskning och innovation är nödvändiga för livsmedelssektorns konkurrens- kraft. För att forskning ska ge effekt måste resultaten spridas och nyttiggöras. saknar en samordnad funktion för forskning och inno- vation där universitet och högskolor och näringslivet inom livsmedelskedjan samverkar. Regeringen har därför gett i upp- drag att etablera en arena för samverkan mellan livsmedelskedjans aktörer. Vidare har SLU till- delats medel för att inrätta en forskarskola för industridoktorander inom livsmedelsområdet. kommer att presentera en studie som ger rekommendation för hur livs- medelskedjans innovationssystem kan förbätt- ras. Detta blir en utgångspunkt för regeringens fortsatta arbete för att stärka innovations- utvecklingen inom livsmedelssektorn. I en framtida cirkulär och biobaserad ekonomi är livsmedelskedjan en central del, vilket kräver en systemtäckande forsknings- och innovations- satsning. Regeringen har därför gett Formas i uppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt tvär- vetenskapligt forskningsprogram för livsmedels- sektorn. Syftet är att stärka behovsmotiverad forskning, öka fokus på produktutveckling och innovation samt kommersialisera forsknings- resultat inom livsmedelsområdet. En viktig aspekt för programmet är också frågornas rele- vans för samhällets utmaningar. I ett förändrat klimat, för en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi och för en stärkt konkur- renskraft i jordbruket är nya växtsorter an- passade för svenska odlingsförhållanden av stor vikt. Regeringen föreslår därför en satsning för bildandet av ett för växtför- . 2.6.4Skogspolitik och ett nationellt skogsprogram Inriktningen på skogspolitiken ligger fast. Den svenska skogspolitiken bygger på de jämställda målen om produktion och miljö. En grund- läggande del av skogspolitiken är skogsbrukets sektorsansvar och skogsägarnas frihet under ansvar. Likaväl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktig i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Arbetet inom det nationella skogsprogrammet ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bio- ekonomi. Regeringen kommer att presentera ett nationellt skogsprogram baserat på underlag från skogsprogrammets dialogprocess, samt därefter utarbeta handlingsplan för genomförande. Skogen i har en stor roll att spela i över- gången till en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett fossilfritt . I en växande bioeko- nomi måste vi säkra ett hållbart uttag av skogs- råvara som också säkerställer biologisk mångfald och sociala värden. Bevarande och hållbart nyttjande av skog behöver i ljuset av Agenda 2030 och skogspoliti- kens jämställda mål ses i ett sammanhang, till- sammans med andra samhällsmål inklusive rege- ringens strävan mot en växande bioekonomi. Synergier mellan det nationella skogs- programmet och regeringens andra strategiska arbeten, särskilt Samverkansprogrammet om cirkulär och biobaserad ekonomi, ska tillvaratas. Regeringen betonar vikten av aktuella, till- förlitliga och lättillgängliga kunskapsunderlag som grund för ökad miljöhänsyn och ökad skogsproduktion. Regeringen föreslår därför en satsning på uppdatering och utveckling av skog- lig grunddata med hjälp av laserskanning. Inom naturvård och markvård finns arbets- uppgifter, som t.ex. röjning och annan skötsel av naturreservat, som kan utföras av personer med kortare utbildning. Dessa uppgifter ökar till- gänglighet till friluftsliv och rekreation vilket ger ett mervärde för många människor. Genom att höja ambitionsnivån på de uppgifter som Skogs- styrelsen kan bedriva inom natur- och markvård m.m. skapas förutsättningar för fler praktikplat- ser och moderna beredskapsjobb åt nyanlända och personer som varit utan arbete . Det ger deltagarna kompetens som efterfrågas av näringslivet inom gröna näringar vilket ökar förutsättningarna för anställning i näringslivet. Förändringar av de subventionerade anställningarna beskrivs i utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Skogsbruket har stor betydelse för att nå miljökvalitetsmål och generationsmål inom miljömålssystemet samt Agenda 2030. Rege- ringen anser att fler naturskogar ska skyddas och miljöhänsynen, inklusive kulturmiljöhänsyn, ska öka i den brukade skogen. Arbetet med att införliva målbilder för miljöhänsyn i det prak- tiska skogsbruket är av grundläggande betydelse 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 för fortsatt förbättring avseende miljöhänsyn, och detta följs noga av regeringen. Regeringen anser att hyggesfria metoder är viktiga och bör främjas och föreslår därför en förstärkning av anslag 1:1 . I syfte att upprätthålla natur- och kulturmiljö- värdena i skyddade skogar föreslår regeringen en satsning på naturvårdande skötsel på anslag 1:2 Insatser för skogsbruket. Med dessa insatser ökar också förutsättningarna för friluftsliv i skog och mark. inventeringar av nyckelbioto- per är en av de största kartläggningar av natur i landet. Det är dock viktigt att skogsägare accep- terar arbetssättet samt har förståelse och moti- vation att bevara nyckelbiotoperna. Av bland annat detta skäl är det viktigt att inventeringarna håller hög kvalitet för att få ändamålsenliga kun- skapsunderlag. Regeringen föreslår en satsning på en landsomfattande inventering av nyckel- biotoper, dels för att applicera utvecklad och förbättrad metodik i nordvästra , dels för att uppdatera den nyckelbiotopsinventering som genomförts i övriga delar av landet. Myndig- heterna kan erbjuda skogsägare med nyckelbio- topsrika brukningsenheter möjlighet till om- rådesskydd. Regeringen föreslår att anslag 1:2 Insatser för skogsbruket ökar med . Inom utgifts- område 20 ökar anslag 1:14 Skydd av värdefull natur med för samma ändamål. En översyn av fördel- ningen av förstärkningen mellan anslagen på utgiftsområdena ska göras för att analysera att fördelningen mellan utgifts- områdena är den mest effektiva för att uppnå syftet med förstärkningen. Regeringen värnar det nationella självbestäm- mandet i skogsfrågor. Nya EU-initiativ, såsom förslag för genomförandet av EU:s klimat- och energiramverk , analyseras noggrant ur detta perspektiv. Behovet ökar kontinuerligt för rennäringen att delta mer aktivt i olika processer kring samhälls- planering och markutnyttjande inom rensköt- selområdet. Ett verktyg som möjliggör detta är renbruksplaner, som är ett geografiskt verktyg som beskriver rennäringens markanvändning. Renbruksplanerna bidrar med viktig information 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 om förändringar i mark och vatten när det gäller effekter av annan markanvändning, klimatför- ändringar och kulturspår och kräver därför kon- tinuerlig uppdatering och adaptivitet. En viktig fråga för en långsiktigt hållbar rennäring är även samexistens med rovdjuren. Det är därför ange- läget att arbetet med en toleransnivå för rov- djursskador på högst på samebyns faktiska renantal fortskrider och att förebygga och kompensera för rennäringens rovdjurs- skador. Regeringen föreslår därför att anslag 1:22 Främjande av rennäringen m.m. tillförs ytter- ligare medel. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 480 679 tkr prisnivå. 3Motsvarar 488 727 tkr prisnivå. Anslaget får användas för för- valtningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som tas ut för vissa ärenden enligt skogsvårdslagen och . Skogs- styrelsen bedriver uppdragsverksamhet som ska finansieras genom avgifter med full kostnads- täckning. Undantag är vissa arbetsmarknads- politiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av Skogs- styrelsen. Regeringen anser att anslaget bör tillföras –2020 för att bidra till att skapa enkla gröna jobb inom naturvård och markvård. Vidare anser regeringen att anslaget bör till- föras –2027 för en landsomfattande inventering av nyckel- biotoper. För uppdatering och utveckling av skoglig grunddata med hjälp av laserskanning anser rege- ringen att anslaget bör tillföras 12 000 000 kro- nor . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen anser också att arbetet med metodutveckling och rådgivning om hyggesfritt skogsbruk ska öka och föreslår därför att ansla- get bör tillföras . Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:1 . beräknas anslaget till respektive 505 080 000 kro- nor. 3.1.21:2 Insatser för skogsbruket Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för skogsbruket 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogs- bruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget får användas för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utgifter för att upprätta renbruksplaner och till att medfinan- siera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa admi- nistrationskostnader hos . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogs- bruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. Skälen för regeringens förslag: I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fler- åriga naturvårdsprojekt samt för ett effektivt genomförande av det nationella skogsprogram- met behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Rege- ringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen anser att anslaget bör tillföras –2020 för att bidra till att skapa enkla gröna jobb inom naturvård och markvård. Vidare anser regeringen att anslaget bör till- föras – 2027 för att kunna erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjlighet till områdesskydd. Regeringen anser även att anslaget bör tillföras för naturvårdande skötsel av skyddade skogar. Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Insatser för skogsbruket Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:3 Statens veterinär- medicinska anstalt 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 144 379 tkr prisnivå. 3Motsvarar 144 380 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens veterinärmedi- cinska anstalts förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgiftsintäkterna får disponeras av Statens vete- rinärmedicinska anstalt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet och händelser som visat på samhällets sårbarhet, ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . För att stärka arbetet med civilt försvar vid behövs bl.a. en nivåförstärkning av basresurserna för att motsvara de krav och behov som ställs på t.ex. säkerhetsskydd, infrastruktur, inventarier, expertkompetens och samverkan. Regeringen anser mot bakgrund av detta att anslaget bör tillföras . Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:3 Statens veterinärmedi- cinska anstalt . beräknas anslaget till respektive . 3.1.41:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 108 513 tkr prisnivå. 3Motsvarar 108 513 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för veterinär service. Anslaget får användas för utgifter för att minska veterinärkostnaderna för företag med avlägset belägen djurhållning av- seende livsmedelsproducerande djur. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.12 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Av tabellerna framgår distriktsveterinärernas avgiftsbelagda verksamhet. Större delen av verk- samheten är avgiftsfinansierad. får disponera avgiftsintäk- terna. Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fält- verksamhet . beräk- nas anslaget till respektive . 3.1.51:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för före- byggande hälsokontroll och djursjukdatasystem, i syfte att begränsa skadeverkningarna av sådana djursjukdomar som bara smittar mellan djur, och sådana som kan smitta både djur och människor. Anslaget får även användas till djurskyddsfräm- jande åtgärder. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskydds- främjande åtgärder . beräknas anslaget till respek- tive år. 3.1.61:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bekäm- pande av och beredskap mot smittsamma hus- djurssjukdomar varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658), lagen (2006:806) om provtagning på djur m.m. eller med stöd av i lagarna meddelade författningar. Anslaget får användas för stats- bidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Anslaget får användas för utgifter för nationell 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 medfinansiering av kontrollprogram som enligt EU:s krav är skyldig att göra. Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:6 Bekämpande av smitt- samma husdjurssjukdomar . beräknas anslaget till 124 349 000 kro- nor respektive år. 3.1.71:7 Ersättning för viltskador m.m. Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:7 Ersättning för viltskador m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att före- bygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Avseende förebyggande åtgärder mot skador i fisket orsakade av säl bör anslaget användas som nationell offentlig medfinansie- ring av åtgärder inom ramen för Havs- och fiske- riprogrammet 2014–2020. Bestämmelser om rätten till ersättning finns i viltskadeförordningen (2001:724). Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Ersättning för viltskador m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:7 Ersättningar för vilt- skador m.m. . beräk- nas anslaget till respektive år. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Vilt- vårdsfonden. Skälen för regeringens förslag: Jägare är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldiga att betala viltvårdsavgift på till Viltvårdsfonden. Medlen ur fonden används för att främja viltvården och andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Jaktåret omfattar tiden –. Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:8 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 624 089 tkr prisnivå. 3Motsvarar 597 286 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens jordbruksverks förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för och sjukvård och för utgifter för Centrala djurförsöksetiska nämnden. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.22 Offentligrättslig verksamhet (som inte får får disponera intäkterna från avgifter inom områdena Tillsyn, Djur, Växt och Utsäde. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 får disponera intäkterna från avgifter inom områdena Tillsyn, Utsäde och Tjänsteexport. Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utveck- lingen i närområdet och händelser som visat på samhällets sårbarhet, ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . Det är angeläget att bl.a. stärka förmågan genom utbildningar, övningar och samverkan med andra myndigheter. Även risk- och sårbarhets- analyserna för sektorn är viktigt för det civila försvaret. Regeringen anser mot bakgrund av detta att anslaget bör tillföras . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:8 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:8 . beräknas anslaget till respektive 617 197 000 kro- nor. 3.1.91:9 Bekämpande av växtskadegörare Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:9 Bekämpande av växtskadegörare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. överlämnas för laboratorie- mässig diagnostisering. Vidare får anslaget användas till internationellt engagemang inom området bekämpande av växtskadegörare. Slut- ligen används anslaget för utgifter för verifiering av de svenska skyddade zonerna. Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:9 Bekämpande av växtskadegörare Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 Bekämpande av växtskade- görare . beräknas anslaget till respektive år. 3.1.10 1:10 Gårdsstöd m.m. Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:10 Gårdsstöd m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder mot växtskadegörare samt för att ersätta enskilda för skada till följd av sådana åtgärder enligt växt- skyddslagen (1972:318). Utgifter för bered- skapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknads- kontroller, inventeringar m.m. mot karantän- skadegörare finansieras också med detta anslag liksom undersökningar av växtprover som av Anslaget får användas för utgifter för gårdsstöd och för andra åtgärder inom den första pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken. Ansla- get får även användas för bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. I och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förord- ning (EG) 73/2009 finns bestämmelser om direktstöd till lantbrukare. I och rådets förordning (EU) nr 652/2014 av om fast- ställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djur- skydd, växtskydd och växtförökningsmaterial, och om ändring av rådets direktiv /56/EG, 2000/29/EG och 2008/90/EG, Europaparla- mentets och rådets förordningar (EG) nr 178/2002, (EG) nr 882/2004 och (EG) nr 396/2005, och rådets direk- tiv 2009/128/EG samt och rådets förordning (EG) nr 1107/2009, och om upphävande av rådets beslut 66/399/EEG, 76/894/EEG och 2009/470/EG finns bestäm- melser om bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. Anledningen till att nivån på anslaget sänks är att utbetalningar har kommit ikapp och tidigareläggs till 2017. Tabell 3.28 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:10 Gårdsstöd m.m. Förändring till följd av: -1 070 357 Överföring till/från andra