prop · H403148 · 2017-03-21 00:00:00 — R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G 2Har den finansiella styrmodellen skapat tillräckliga incitament för att möta energiomställningen på ett effektivt sätt? I detta kapitel behandlas frågan om och regeringens finansiella styrmodell för . Kapitlet inleds med bedömningsgrund och utgångspunkter. 2.1Den finansiella styrmodellen är central för styrningen av Utgångspunkten i granskningen är att , som en aktör på elmarknaden, ska bidra till en väl fungerande elmarknad. Därför bör affärsverket ges incitament att verka effektivt och ge korrekta prissignaler. 2.1.1Den finansiella styrmodellen bör bidra till inre effektivitet och prissignaler som styr mot samhällsekonomisk effektivitet Det finns en dualitet i Svenska kraftnäts uppdrag och mål. ska dels bedriva en samhällsnyttig stamnätsverksamhet, dels vara affärsmässigt och generera avkastning till statskassan. De ekonomiska målen i den finansiella styrmodellen bör ge incitament till inre effektivitet, både ur ett operationellt och finansiellt perspektiv, samt ge en rimlig kompensation för statens risktagande i affärsverket.30 bör den finansiella styrmodellen styra mot samhällsekonomiskt effektiva investeringar. Utdelningspolicyn bör vara förutsägbar och långsiktigt hållbar, men staten kan också tillgodogöra sig en värdeökning genom att låta affärsverket behålla och återinvestera kapitalet.31 är en myndighet och ska därmed följa myndigheternas redovisningsregler.32 Svenska kraftnäts anläggningstillgångar ska därför redovisas till anskaffningsvärde, vilket är en skillnad jämfört med flertalet bolag som redovisar till återanskaffningsvärde eller marknadsvärde. Regeringens avkastningskrav baseras också på tillgångarnas anskaffningsvärde.33 Tydliga prissignaler och transparenta beslutsprocesser för investeringar och marknadsutveckling är viktigt för en effektiv elmarknad. Det är till exempel önskvärt att nätbehov synliggörs genom prissättning för att elproducenter, som använder näten, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s. 25. Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s. 25. 1 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 33Se 5 kap. 3–4 §§ förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N på ett marknadsmässigt sätt ska anpassa sina investeringar på ett sätt som gynnar nätet. Samhällsekonomiskt korrekta prissignaler kräver att den faktiska marginalkostnaden reflekteras i priset. Investeringar på elmarknaden bör utgå från rationella kostnadskalkyler baserade på faktiska värden. Om investeringar i stamnätet beräknas på anskaffningsvärdet kan detta leda till samhällsekonomisk ineffektivitet. Med regeringens nuvarande avkastningskrav sätter ett lägre pris än om kravet hade baserats på återanskaffningskostnaden eller marknadsvärdet. Priserna riskerar därmed att inte ge de rätta incitamenten för samhällsekonomisk effektivitet.34 Avkastningskravet kan därmed stå i konflikt med Svenska kraftnäts instruktion som anger att stamnätet ska byggas ut baserat på samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar.35 utgångspunkt är att affärsverkets inordning i den statliga redovisningsmodellen ställer särskilda krav på regeringen vid utformningen av finansiell styrmodell. Modellen bör bidra till inre effektivitet och prissignaler som styr mot en samhällsekonomiskt effektiv elmarknad. 2.2Den finansiella styrmodellen ger negativa konsekvenser för affärsverket och elmarknaden 2.2.1 har ekonomiska frihetsgrader I praktiken har Svenska kraftnäts investeringar och lån inte begränsats av den finansiella styrmodellen. fattar beslut om investerings- och låneram för på förslag från regeringen. Underlaget till beslutet är Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsplan som redovisar vilka investeringar som planeras den kommande fyraårsperioden samt ett förslag på hur dessa ska finansieras. Planerna innehåller en kort beskrivning av de investeringar som budgeteras överstiga . Det saknas dock andra underlag för planerna, exempelvis information om utfallet från de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar som har i uppdrag att göra.36 och regeringen har godkänt de investeringsplaner och låneramar som har föreslagit utan att någon egentlig prövning har genomförts.37 har därmed i praktiken inte haft några begränsande investerings- eller lånerestriktioner. 34Se bilaga 3 om Svenska kraftnäts tariffsättning. 35Intervju med styrelsen . Investerings- och finansieringsplaner, exempelvis för åren 2014–2016, 2015–2017 och 2016–2018. 37Svenska kraftnäts svar på skriftliga frågor ; intervju med Miljö- och . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G 2.2.2Investerings- och finansieringsplanen innehåller finansiella marginaler Den investeringsram som fastställer utgör ett tak för de investeringar får genomföra, men affärsverket använder inte planen som ett styrmedel för genomförande . menar att det normalt sett är interna resurser, leverantörernas resurser och möjligheten att göra planerade avbrott på stamnätet som är gränssättande för affärsverkets förmåga att genomföra investeringar.38 I den presenterade planen är dock utgångspunkten att allt kan genomföras och att tillräckliga marginaler därför bör ingå i ramen.39 Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsplan omfattar en rullande fyraårsperiod. Den innehåller dels underlag från inriktningsbeslut om att utreda kostnader och tidsåtgång för en potentiell investering, dels investeringsbeslut där det finns en färdig utredning om kostnader och tidsåtgång och en faktisk budget och tidsplan kan fastställas. Det innebär att vissa av de investeringsbeslut som fattar grundas på underlag där förutsättningarna ännu inte fullt ut har utretts.40 De nivåer som äskat justeras inte ned, trots att investeringar ofta blir försenade och ibland avbrutna. Några styrelseledamöter anger att finansiering av investeringar inte är något problem och därmed inte ingår i diskussionen om huruvida en investering ska genomföras eller inte.41 2.2.3Svenska kraftnät överskrider avkastningskravet som skuldsättningen ökar och avgiftsnivåer planeras höjas Regeringen beslutar om ekonomiska mål för , inklusive skuldsättningsgrad och utdelning till staten. ska uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på sett över en konjunkturcykel.42 Nivån på avkastningskrav och utdelningar har varit oförändrade , som verksamheten har förändrats från att främst förvalta existerande stamnät till att bedriva omfattande investeringsverksamhet. Med undantag har överträffat avkastningskravet. över hela perioden –2015 har kravet överträffats med eller knappt 1 miljard kronor.43 Det innebär att Svenska kraftnäts kunder har betalat för hög stamnätsavgift i förhållande till regeringens avkastningskrav. Även om det är positivt för staten att gjorde en stor vinst och 39Svenska kraftnät, 2016. Investerings- och finansieringsplan –2020. 40Intervjuer med styrelsen , och . 41Intervjuer med styrelsen och . 42Se bilaga 2, tabell 2 för ekonomiska mål och utfall . 43Se vidare bilaga 2. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N att utdelningen blev ett tillskott i statsbudgeten, innebär det också att nätkunderna får betala högre avgifter för elnätet. Utdelningen ska utgöra av resultatet, vilket överensstämmer med affärsverkets utdelning . Att en stor del av resultatet delas ut till statskassan medför att det egna kapitalet hålls nere och att affärsverket behöver lånefinansiera investeringarna i större utsträckning än om utdelningen varit lägre. Skuldsättningsgraden har fördubblats . har uppmärksammat regeringen på att den ökande skuldsättningsgraden kan ge upphov till en osund finansiell situation och föreslagit att utdelningskravet skulle tas bort , för att öka internfinansieringen av investeringar.44 Regeringen stod dock fast vid samma utdelningskrav som tidigare, även 2015.45 Att en stor del av vinsten delas ut innebär också ett ökat behov av att avgiftsfinansiera investeringarna. Det sker främst genom höjd effektavgift.46 har effektavgiften höjts markant till följd av omfattande investeringar i stamnätet.47 aviserade 2015 att avgiften kommer att höjas med 2016–2018. Motsvarande bedömning 2016 var 45 procents höjning för perioden –2020.48 I nätutvecklingsplanen –2025 beräknas att kostnaderna för drift, förvaltning och utveckling av stamnätet kommer att öka med , vilket motsvarar en avgiftshöjning i ungefär samma storleksordning.49 Höjningarna 2016–2025 kan medföra en kostnadsökning för en genomsnittlig villakund med eluppvärmning på ca . Motsvarande höjning för en mindre industri kan uppgå till ca per år.50 Regeringens planerade förändringar i den finansiella styrmodellen arbetar med en översyn av de ekonomiska målen för . Syftet med översynen är en mer relevant styrning och ökade incitament för inre effektivitet. Exempelvis är avsikten att ge incitament för effektiva prioriteringar mellan investeringar och att slutföra investeringsprojekt skyndsamt.51 En viktig anledning är att dagens finansiella styrning inte 44Svenska kraftnät, 2013. Perspektivplan 2025; , 2013. Investerings- och finansieringsplan för åren 2014–2016; Svenska kraftnäts svar på skriftliga frågor . Regleringsbrev för för . 46Effektavgiften är den större delen av stamnätsavgiften. Se vidare bilaga 3 om Svenska kraftnäts avgifter. 47I tabell 2 i bilaga 2 återfinns utvecklingen av effekt- och energiavgifterna . 48Svenska kraftnät, 2015. Investerings- och finansieringsplan för åren 2016–2018; , 2016. Investerings- och finansieringsplan för åren 2017–2020. 49Svenska kraftnät, 2015. Nätutvecklingsplan –2025, s. 86. 50Beräkningen utgår från uppgifter från om ett stamnätspris på ca per kWh 2015 och SCB:s årsförbrukning för typkunder (villakund 20 000 kWh och småindustri 350 000 kWh). 51Intervju med Miljö- och . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G är anpassad för kommande stora investeringar. Samtliga mål som regeringen beslutar om samt värderingsmetoden för Svenska kraftnäts tillgångar är föremål för diskussion. I regeringens skrivelse52 till följd av på elmarknaden (RiR 2013:3) framgår att har initierat ett generellt arbete för förbättrad myndighetsstyrning. riktades särskilt fokus mot vissa myndigheter, däribland , men de ekonomiska målen har inte ändrats. Det finns ingen tidsplan för översynen, men regeringen anger att avsikten är att översynen ska vara klar till budgetpropositionen för 2018.53 2.2.4 Intäktsregleringen begränsar inte Svenska kraftnäts verksamhet Elnätsverksamhet är ett naturligt monopol som omgärdas av ett särskilt regelverk. sätter en intäktsram för elnätsföretagens nätverksamhet. Intäktsramen är en form av prisreglering och ska vara begränsande för nätaktörerna för att hindra monopolvinster.54 I beräkningen av intäktsramen görs samma antaganden för alla nätaktörer oberoende av associationsform och värderingsprinciper. Exempelvis antas en låneränta före skatt om –2015 och om –2019. Svenska kraftnäts ränta för lån hos Riksgälden är väsentligt lägre. Under den senast avslutade fyraårsperioden har betalat högst i låneränta.55 Låneräntan är en parameter i beräkningen av kalkylräntan. För perioden –2015 satte kalkylräntan till . Denna överklagades av flera elnätsbolag och kammarrätten justerade senare räntan till 6,5 procent.56 utnyttjade inte hela sin intäktsram . Trots detta har affärsverket i genomsnitt haft i avkastning på justerat eget kapital, vilket är högre än avkastningskravet.57 Inför den nya tillsynsperioden, 2016–2019, har regelverket förtydligats genom mer detaljerade regler i intäktsramsförordningen.58 har för- 52Regeringens skrivelse 2013/14:21, betänkande 2013/14:NU9. 2016/17:1 Utgiftsområde 21, Energi, s. 78. 545 kap. ellagen (1997:857), förordning (2014:1064) om intäktsram för elnätsföretag, intervju med . 55Energimarknadsinspektionens svar på skriftliga frågor ; e-post från Riksgälden . 56Energimarknadsinspektionens underlagsrapport till , 2015. 57Intervju med , Se även tabell 2, bilaga 2. 58Förordning (2014:1064) om intäktsram för elnätsföretag. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ändrat beräkningen av kalkylräntan som satts till för samtliga nätbolag. menar att den slutliga intäktsramen kan förändras eftersom myndighetens beslut i flera fall har överklagats.59 I beräkningen av intäktsramen för perioderna 2012–2015 och 2016–2019 användes ett avkastningskrav på eget kapital om 7,58 respektive 6,97 procent.60 För båda perioderna beräknas därmed intäktsramen att ge utrymme för en avkastning som överstiger Svenska kraftnäts avkastningskrav om . Intäktsramen baseras på den kapitalbas och de löpande kostnader som har , inklusive investeringar.61 Kapitalbasen beräknas utifrån återanskaffningsvärdet på anläggningarna, medan Svenska kraftnäts avkastningskrav grundas på anskaffningsvärdet, exklusive avskrivningar. Denna skillnad medför att intäktsramen blir högre än om den beräknats på samma sätt som avkastningskravet, vilket är en anledning till att inte behövt utnyttja hela intäktsramen.62 generaldirektör ser inte intäktsramen som en gräns för investeringsverksamhetens omfattning, utan menar att det kan bli ett problem om intäktsramen hindrar de investeringar som behövs för att nå de energipolitiska målen. förutsätter att regeringen i en sådan situation vidtar åtgärder så att Svenska kraftnäts möjligheter att uppnå målen kan realiseras.63 2.2.5Värderingen av Svenska kraftnäts anläggningstillgångar riskerar att leda till bristande samhällsekonomisk effektivitet på elmarknaden Intäktsramen från beräknas på tillgångarnas återanskaffningsvärde, för att elnätsföretagen ska få en rimlig avkastning på det kapital som krävs för att bedriva verksamheten. Svenska kraftnäts avkastningskrav baseras i stället på tillgångarnas anskaffningsvärde enligt de redovisningsregler som gäller för statliga myndigheter, men inte för företag. Eftersom stora delar av stamnätet byggdes motsvarar anskaffningsvärdet inte längre återanskaffningsvärdet. Anskaffningsvärdet är ca 21 mdkr, medan återanskaffningsvärdet uppskattas uppgå till ca 57 mdkr.64 59Energimarknadsinspektionens underlagsrapport till , 2015. 60Energimarknadsinspektionens svar på skriftliga frågor . 62Intervju med styrelseledamot . 63Intervju med generaldirektören för . Fastställande av intäktsram enligt ellagen, dnr 2015-100845. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G Värderingen utifrån anskaffningsvärdet kan innebära att inte inkluderar alla kostnader för återinvesteringar av tillgångar i stamnätsavgiften. Kommande generationer riskerar därmed att få betala mer än sin del av kostnaden, eftersom stamnätsavgiften inte tar tillräcklig hänsyn till behovet av framtida återinvesteringar i stamnätet.65 En annan konsekvens av stamnätsavgifter som inte avspeglar återanskaffningskostnaden kan bli att elproducenter fattar samhällsekonomiskt felaktiga investeringsbeslut. Detta eftersom elproducenternas kostnader för löpande stamnätsavgifter blir lägre än de samhällsekonomiska kostnaderna när nya produktionsanläggningar ansluts till stamnätet.66 En samhällsekonomiskt sett mindre effektiv prissättning kan bl.a. innebära att elproducenter inte överväger alternativ till ny elproduktion, t.ex. energilagring, i tillräckligt hög grad.67 Svenska kraftnäts prissättning kan också innebära att ny elproduktion inte lokaliseras dit där den är mest samhällsekonomiskt lönsam.68 Enligt bör elproduktionen helst ligga nära industri- och konsumentkunder så att stamnätsförluster och behov av investeringar i ny överföringskapacitet minimeras.69 Genom inrättande av elområden ges vissa incitament till att etablera ny elproduktion i , där efterfrågan på el är störst. För att få en ännu tydligare styrning av elproduktionen skulle Svenska kraftnäts löpande stamnätsavgifter behöva avspegla återanskaffningskostnaden för tillgångarna, och differentieras ännu mer så att det blir lönsammare att etablera elproduktion där efterfrågan är störst. Att affärsverkets stamnätsavgifter inte är tillräckligt differentierade för att styra elproduktionen betonas av några styrelseledamöter i Svenska kraftnät.70 Det sammantagna resultatet kan bli en större stamnätsutbyggnad än nödvändigt, till nackdel för elnätskunderna. 2.2.6EU:s avgiftstak kan leda till omfördelning av elnätskostnader från producenterna till industrikunder och konsumenter Svenska kraftnäts behov av att höja stamnätsavgiften, exempelvis mot bakgrund av ökade investeringskostnader, begränsas av Europeiska kommissionens förordning 65Se tidigare avsnitt 2.1.1. 66Svenska kraftnät, 2015. Nätutvecklingsplan –2025, s. 21 och 87, intervju med styrelsen 2016-03- 16. Svenska kraftnäts synpunkter vid faktagranskning : menar att vid sidan av stamnätstariffen tillämpas anslutningsavgifter. Syftet är att anslutande part får stå för alla direkta kostnader som uppstår. tar i huvudsak ut investeringskostnaden i helhet som en anslutningsavgift direkt av den part som ansluter. Därmed belastar nätkostnaden anslutande part på ett korrekt sätt och hänsyn tas till anslutningskostnaderna. 67Se tidigare avsnitt 2.1.1. 68Se tidigare avsnitt 2.1.1. 69Svenska kraftnät, 2015. Nätutvecklingsplan –2025, s. 21. 70Intervjuer med styrelsen och . 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 838/2010. Den reglerar avgifterna mot elproducenter, men inte mot elnätsföretag och slutkunder (industrikunder och konsumenter). Det kan därmed bli svårt att upprätthålla en stamnätsavgift som avspeglar kostnaderna gentemot olika kundgrupper. menar att affärsverket (2016–2025) kan tvingas förändra fördelningen av avgifter mellan elproducenter och regionala elnätsföretag för att täcka sina kostnader.71 Elnätsmarknaderna är reglerade monopol, där det inte går att välja leverantör. En kostnadsökning för regionala och lokala elnätsföretag vidareförs därför i stor utsträckning direkt till slutkunden. Det finns därför en risk att kostnader för stamnätet överförs från elproducenter till industrikunder och konsumenter, vilka då får betala mer än sin andel av kostnaden för stamnätet. Regeringens finansiella styrmodell har inte skapat tillräckliga incitament för att möta energiomställningen på ett effektivt sätt. Styrningen har varken gett tillräckliga incitament till inre effektivitet inom eller till prissignaler som styr elmarknadens aktörer mot samhällsekonomisk effektivitet. Regeringen planerar vissa viktiga förändringar, men processen för hur tilldelas sin investerings- och finansieringsram ingår inte i planerna. Investerings- och finansieringsplanen samt intäktsregleringen •Svenska kraftnät har en monopolställning och med denna följer en reglerad finansiell situation. De reglerande funktionerna har dock i praktiken inte begränsat Svenska kraftnäts intäkter eller finansiering. •Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsplaner innehåller finansiella marginaler. justerar inte ner nivåerna på de investerings- och låneramar som äskats utifrån erfarenheten att investeringar ofta blir försenade och ibland avbrutna. •Svenska kraftnäts investeringar i stamnätet sker utan att någon egentlig prövning har genomförts. bedömer att riksdag och regering inte får tillräcklig information för att bedöma rimligheten i investerings- och finansieringsplanerna. har alltid, utan justering, beslutat om de investeringsplaner och låneramar som har föreslagit. Därmed begränsas investeringarna i praktiken inte av beslut om finansiering. •Inte heller den intäktsram beräknar har i praktiken begränsat investeringarna. har haft små incitament till att pressa kostnader och prioritera mellan investeringar. Att regleringen inte är begränsande hänger bl.a. samman med principerna för värderingen av anläggningstillgångar när associationsformen är affärsverk. 71 , 2015. Nätutvecklingsplan –2025, s. 87. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R U T S Ä T T N I N G A R F Ö R E N S Ä K E R K R A F T Ö V E R F Ö R I N G •Regeringen har inte anpassat den finansiella styrningen utifrån förändringen i Svenska kraftnäts verksamhet. har med god marginal överträffat regeringens avkastningskrav. Därmed har Svenska kraftnäts kunder betalat för hög stamnätsavgift i förhållande till regeringens avkastningskrav. •Största delen () av Svenska kraftnäts årliga resultat går till utdelning till statsbudgeten. Därmed ökar behovet av att lånefinansiera investeringar, vilket leder till en ökad skuldsättning som kan leda till en osund finansiell situation. •Ökad skuldsättning kan leda till framtida stora höjningar av stamnätsavgiften. förutser att kostnaderna för drift och byggande av stamnätet (2016–2025) kommer att öka med . Om höjningen blir kan det medföra en kostnadsökning för en genomsnittlig villakund med eluppvärmning på ca . Motsvarande höjning för en mindre industri kan uppgå till ca . •Redovisningsmodellen, med riktlinjer för värderingen av anläggningstillgångar för statliga myndigheter, medför en risk att Svenska kraftnäts prissättning inte ger incitament till samhällsekonomiskt effektiv lokalisering av ny elproduktion. Detta är till nackdel för slutkunderna eftersom det medför ett större behov av utbyggnad av stamnätet än om elproduktionen hade lokaliserats dit efterfrågan på el är störst. •EU-förordning 838/2010 begränsar avgiftsuttaget från elproducenter. kan detta leda till att inte får täckning för sina elnätskostnader gentemot elproducenter. Det kan medföra att i stället måste höja avgifterna för regionala elnätsföretag. Till skillnad mot den konkurrensutsatta elmarknaden är elnätsmarknaderna reglerade monopol och det går inte att välja nätleverantör. En kostnadsökning för regionala elnätsföretag vidareförs därför i stor utsträckning direkt till slutkunderna. Därmed finns en risk för överföring av kostnader för stamnätet från elproducenter till industrikunder och konsumenter, som då får betala mer än sin andel av kostnaden. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Ger Svenska kraftnäts uppdrag tillräckliga förutsättningar för att kunna analysera och planera verksamheten långsiktigt? I kapitlet behandlas frågan om regeringens verksamhetsmässiga styrning av och om affärsverkets befogenheter skulle kunna förändras i syfte att bidra till samhällsekonomisk effektivitet på elmarknaden. Det kan finnas vissa möjligheter att förtydliga eller utvidga Svenska kraftnäts uppdrag för att elnätet ska kunna bli mer funktionellt på en föränderlig marknad. Varje avsnitt inleds med utgångspunkter och bedömningsgrund. 3.1Det är viktigt att klargöra ansvaret för effektbalans på lång sikt Utgångspunkten för granskningen är att regeringen bör klargöra om och i så fall hur ska bidra till det långsiktiga behovet av effektbalans, dvs. att produktion och konsumtion av el alltid är i balans. 3.1.1Behov av att klargöra vilken marknadsdesign som behövs för att få effektbalans på lång sikt Det är viktigt att upprätthålla effektbalansen på lång sikt, men är det inte klargjort vilken marknadsdesign som ska väljas eller vilket ansvar ska ha för att möta energiomställningen på bästa sätt. Det finns enligt forskningen flera potentiella lösningar för att klara effektbehovet på lång sikt (m.fl. 2016). Ett sätt är att införa kapacitetsmekanismer där elproducenterna får ekonomisk ersättning för att hålla kapacitet tillgänglig med hög belastning (höglasttid). Ett annat sätt är att behålla ett utpräglat marknadssystem (s.k. energy only-marknader), där samhället får acceptera att det kan bli mycket höga elpriser.