prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Syftet med förordningen är att skapa förutsättningar för en långsiktig och förutsebar finansiering av bl.a. stöd till personer med spel- problem. Enligt statistik från Stödlinjen –2015 har andelen av de som kontaktar stödlinjen och som anger nätkasino som sitt pri- mära problemspel, ökat från till . har i enlighet med ett särskilt regeringsuppdrag tagit fram ett nationellt kunskapsstöd för att förebygga spelproblem, vilket syftar till att stärka olika målgruppers kunskap om spelproblem och förebyggande åt- gärder m.m. Regeringen beslutade om propositionen Samverkan om vård, stöd och behandling mot spelmissbruk (prop. 2016/17:85). P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Förslagen syftar till att stärka det förebyggande arbetet liksom vård och stöd avseende missbruk av spel om pengar genom en skyldighet för kommunerna att arbeta för att förebygga och motverka missbruk av spel om pengar. träder de nya bestämmelserna i kraft. Såväl den nya förordningen om statsbidrag till telefon- och webbaserade stödinsatser bl.a. inom området spel om pengar som de lag- ändringar som träder i kraft syftar till att stärka och skapa långsiktighet i det spelförebyggande arbetet. Regeringen bedömer att det inte finns skäl att gå vidare med ytterligare insatser och anser därmed att till- kännagivandet är slutbehandlat. Folkhälsans utveckling i är i mångt och mycket positiv. Det finns dock skillnader i hälsa mellan kvinnor och män och mellan olika grupper i samhället. Ett viktigt initiativ som regeringen har genomfört för att nå målet om att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation är tillsättningen av Kommissionen för jämlik hälsa. Kommissionens förslag utgör ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete med att sluta de påverkbara hälsoklyftorna. Folkhälsopolitiken bidrar till genomförandet av Agenda 2030. har inom ramen för Agenda 2030 såväl ett nationellt som inter- nationellt åtagande att bidra till att människor kan leva friskare och mer hälsosamma liv. Genom ett internationellt arbete vad gäller folk- hälsofrågorna så kan såväl bidra som till- godogöra sig internationella erfarenheter som kan förstärka det nationella arbetet. Psykisk ohälsa är en av de största utma- ningarna inom folkhälsoområdet. Regeringen bedömer att strategin för psykisk hälsa skapar en god grund för ett långsiktigt och strategiskt arbete inom området. Fortsatt samarbete mellan olika aktörer och sektorer är centralt för att effektivt förebygga psykisk ohälsa i befolk- ningen. De regionala resurscentrum som byggs upp är strategiskt viktiga i detta arbete. Regeringens bedömning är att landstingen efter omständigheterna har hanterat flykting- situationen väl. Åtgärder har genomförts för en bättre psykisk hälsa hos asylsökande och nyanlända kvinnor och män. Det internationella hälsoreglementet (IHR 2005) är centralt i det globala arbetet mot hälsohot och bidrar till att världen tidigt kan upptäcka och hantera hälsohot. Världs- hälsoorganisationen (WHO) behöver ha en organisation som är att stötta hanteringen av hälsohot och hälsofrågor i kriser. Det stora antalet hälsokriser globalt påvisar vikten av att WHO:s arbete fortsätter att förbättras bl.a. utifrån lärdomarna från ebolautbrottet /15. Antibiotikaresistens är ett växande globalt hälsohot. Det relativt goda resistensläget i är resultatet av ett aktivt engagemang inom olika sektorer och nivåer . Det finns behov av att fortsätta arbetet mot anti- biotikaresistens för att bevara möjligheten till effektiv behandling av bakteriella infektioner och visa svenskt ledarskap. nationella vaccinationsprogram bidrar till att hindra smittspridning och ge befolk- ningen ett gott skydd mot sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination. Folkhälso- myndighetens insatser i att utveckla och ge information om det nationella vaccinations- programmet för barn, för att på så sätt upp- rätthålla det goda förtroendet och den höga följsamheten till programmet är viktiga, men bör förstärkas ytterligare för att kunna bemöta felaktig information om vaccinationer och nå grupper med lägre vaccinationstäckning. Det hälsofrämjande arbetet är av stor betyd- else för att skapa en god folkhälsa. Hälso- och sjukvården har en central roll för att bidra till en mer jämlik hälsa och för att förebygga utveck- lingen av inte minst långvariga eller kroniska sjukdomar. Ökningen av antalet anmälda fall av gonorré är oroande med hänsyn till utvecklingen av antibiotikaresistens för sjukdomen. Det ökade antalet anmälda fall av hivinfektion bland per- soner som injicerar droger är angeläget att följa upp. Införandet av sprututbytesprogram är en insats som regeringen bedömer kan bemöta en uppgång av nya fall. för- slag till att uppdatera den befintliga nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smitt- samma sjukdomar är ett användbart verktyg för att nå resultat. Regeringen delar och övergripande bedömning att det är möjligt att främja hälsosamma matvanor och fysisk aktivitet på befolkningsnivå och att insatserna behöver vara långsiktiga och riktas P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 både till individer och till deras sociala och Även om hälsan utvecklas positivt överlag i Offentliga styrmedel kan enligt så ser hälsoläget olika ut för olika regeringens bedömning användas för att främja grupper i samhället. Generellt sett har kvinnor förutsättningarna för hälsosamma matvanor och och män med lägre utbildningsnivå sämre hälsa än de med en högre utbildningsnivå. Utvecklingen på alkoholområdet är positiv på prioriterar därför insatser som bidrar till att Den totala alkoholkonsumtionen har Särskilt angeläget är det minskat , framför allt bland barn och med åtgärder som ger individer likvärdiga sam- Den positiva utvecklingen bland unga hälleliga förutsättningar, vilket kan bidra till en återspeglas inte bland äldre. Antalet kvinnor 65– god och jämlik hälsa. Även insatser som är som får vård för alkoholdiagnoser har för- riktade mot individer, grupper eller institutioner för att förmedla kunskap och öka medveten- Systembolagets arbete är centralt för att upp- heten om samband mellan levnadsvanor och Det är därför viktigt att hälsa är viktiga. värna Systembolagets legitimitet. Folkhälsoarbetet fordrar långsiktiga insatser inom flera olika sektorer och verksamheter. som inom ramen för en i uppbyggd Staten genomför viktiga hälsofrämjande åtgärder organisation hanterar de flesta försäljnings- och kommuner, landsting och regioner ansvarar momenten såsom beställning, betalning, tran- för flertalet välfärdstjänster med betydelse för sport, reklamation och kundtjänst. minskade hälsoskillnader och god folkhälsa. risk att sådan verksamhet vid en rättslig Det är generellt sett alltid bättre att bryta ett prövning skulle ses som intrång i Systembolagets negativt förlopp i ett tidigare än i ett senare ensamrätt och därmed inte vara förenlig med den Främjande och förebyggande arbete kan svenska alkoholpolitiken eller den svenska och bör därför riktas mot personer i alla ålders- grupper samt genomgående beakta könsskill- En viktig del i en tillgänglighetsbegränsande alkohol- och tobakspolitik, är en väl fungerande Minskad ohälsa kan även minska det samman- tillsyn såväl över folköls- och tobaksförsälj- lagda behovet av sjukvård (avsnitt 3 Hälso- och ningen som över alkoholserveringen. En friskare befolkning bidrar Den narkotikarelaterade dödligheten i också till ökat arbetskraftsutbud. är hög, vilket är ett allvarligt samhällsproblem. Av betänkanden från Kommissionen för Antalet nya psykoaktiva substanser ökar på den (SOU 2017:4 och Detta är oroande. framgår bl.a. att det folkhälsopolitiska ramverket Statens bidrag till antidopning inom idrotten är i behov av utveckling. och till insatser mot dopning vid gym- och trä- kommissionens betänkanden är ett viktigt ningsanläggningar bedöms ha tydliga synergi- underlag för regeringens arbete med att utveckla effekter som genom samordning har uppnått det folkhälsopolitiska ramverket. En central insats som regeringen har genom- I detta ingår bl.a. ett fokus på fört är implementeringen av EU:s tobakspro- viktiga riskfaktorer där det finns eller bör utvecklas internationella överenskommelser eller ny kunskap (se även utgiftsområde 7 Internatio- Regeringens folkhälsopolitik syftar till att lång- siktigt utjämna skillnaderna i hälsa mellan olika grupper i samhället. De påverkbara hälsoklyf- torna ska slutas inom en generation. Hälsan i utvecklas positivt. En ökad medellivslängd är ett tecken på detta. Regeringen prioriterar frågor kring psykisk hälsa Den psykiska ohälsan har ökat . Många får vänta på att få vård inom såväl öppenvården som inom den slutna psykatrin. Psykiatri och främjandet av psykisk hälsa är därför en av regeringens prioriterade frågor. För att vända utvecklingen kommer det att krävas kraftfulla insatser som utförs av många aktörer samordnat. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 Regeringen avser att fortsätta arbetet med att främja psykisk hälsa utifrån den nuvarande strategin inom området psykisk hälsa, som syftar till att samordna insatser och att skapa förut- sättningar för ett långsiktigt arbete. Genom överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL) har regeringen avsatt 2016 och 2017. Avsikten är att ingå en liknande överens- kommelse med SKL även . Regeringen aviserade i budgetpropositionen en fyraårig satsning om för att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna t.o.m. . Medlen används dels för att förstärka ungdomsmottag- ningarnas arbete, dels för att stimulera nya initiativ. Det stora antalet asylsökande som kom till har ökat belastningen på traumacenter för krigs- och tortyrskadade runt- om i . Regeringen aviserade därför i bud- getproposition åtgärder bl.a. för att öka tillgängligheten av vård och behandling för traumatiserade asylsökande och nyanlända. Regeringen beräknar att avsätta 2017–2020 för detta ändamål. Se även avsnitt 3 Hälso- och sjukvårdspolitik. Regeringen ger ekonomiskt stöd till uppbygg- naden av regionala resurscentrum för psykisk hälsa. Dessa kommer fullt utbyggda att utgöra ett viktigt stöd till olika delar av hälso- och sjuk- vården samt bidra till en utvecklad samverkan med kommunerna. Resurscentrumen kommer också successivt kunna integreras i den samman- hållna nationella struktur för styrning med kunskap som landstingen nu etablerar. Regeringen har förstärkt arbetet med suicid . har i uppdrag av regeringen att samordna arbetet med suicidprevention på nationell nivå. För detta arbete erhåller myndigheten . Dessutom har Folkhälsomyndig- heten betalat ut 2017 i verk- samhetsbidrag till ideella organisationer som bedriver främjande och förebyggande arbete bl.a. inom området suicidprevention. Regeringen gör bedömningen att det finns ett stort behov av att vidga satsningen inom psykiatri och psykisk hälsa. Regeringen förstärker därför arbetet med psykisk hälsa med och avser att stärka arbetet med 2019 och 2020. Satsningen görs i syfte att förstärka första linjens vård samt den specialiserade psykiatrin för barn och vuxna. Även om många drabbas av psykisk ohälsa så är inte alla i behov av specialiserad psykiatrisk vård. Primärvårdens kapacitet och kompetens behöver stärkas inom området psykisk ohälsa och delar av den utökade satsningen ska därför användas till att utveckla första linjens psykiatri för både barn och vuxna. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99) tillfördes medel för att förstärka barn- och ungdomspsykiatrin och första linjens psykiatri för barn och unga i primärvården i landstingen och regionerna. Regeringen föreslår i denna proposition att fortsätta denna satsning med 2018–2020. Med tanke på att många asylsökande och nyanlända är barn avsätter regeringen dessutom för att förbättra tillgången till vård för att motverka psykisk ohälsa hos barn och unga i gruppen asylsökande och nyanlända. Totalt beräknar regeringen därmed att avsätta 2018 för insatser inom området psykisk hälsa, vilket är en förstärkning på ca jämfört med föregående år. beräknas och 2020 . God beredskap att möta hälsohot Regeringen har beslutat om en nationell säker- hetsstrategi där hälsohot tas upp som ett om- råde. Utöver det som nämns om hälso- och sjuk- vårdens beredskap i avsnitt 3 Hälso- och sjuk- vårdspolitik avser regeringen att även förstärka beredskapen mot hälsohot. Hotet från resistenta bakterier bemöts nationellt, internationellt och inom EU Regeringen prioriterar antibiotikaresistensfrågan högt, såväl vad gäller nationellt som internatio- nellt arbete samt inom EU. Det framgår bl.a. av regeringens strategi för arbetet mot antibiotika- resistens, den nationella säkerhetsstrategin, propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrens- kraft (prop. 2016/17:50), politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 (skr. 2015/16:182) samt policyramverket för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60). Antibiotikaresistens- frågan behöver löpande omsättas i konkreta initiativ och verksamheter inom olika sektorer och på olika nivåer. Regeringen beslutade om ett upp- drag till 20 myndigheter angående en nationell samverkansfunktion och en uppdaterad hand- lingsplan för att främja ett samordnat, tvär- sektoriellt arbete mot antibiotikaresistens. Uppdraget omfattar även att verka för genom- förandet av den kommande handlingsplanen –2020. Regeringen avser att fortsätta att driva antibiotikaresistensfrågan framåt inom EU och på internationell nivå. Den svenska strategin framhåller vikten av ledarskap i de multilaterala processerna, inom EU och genom bilaterala kontakter och samarbeten. Centrala utgångs- punkter för det internationella arbetet är bl.a. den globala handlingsplanen om antimikrobiell resistens (AMR) och Agenda 2030. Viktiga verktyg omfattar även uppföljningen av hög- nivåmötet om AMR som anordnades i , inklusive den politiska deklarationen och FN:s sam- ordningsgrupp om AMR. Ett exempel på arbetet inom EU är genomförandet av handlingsplanen om AMR som Europeiska kommissionen publicerade . och andra myndigheter från olika sektorer bidrar genom sina verksamheter till arbetet inom EU och internationellt. Ansvarsfull användning av antibiotika inom hälso- och sjukvården är centralt i arbetet mot antibiotikaresistens. Regeringen följer utveck- lingen avseende om det ökade utbudet av digitala vårdtjänster påverkar förskrivningen av anti- biotika. Regeringen har även gett ett uppdrag till att följa upp reformen om kostnadsfria läkemedel för barn och unga i vilket förskrivning av antibiotika uppmärksammas. Antibiotikaresistens behandlas även inom andra utgiftsområden såsom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livs- medel. Som en del i regeringens arbete med jämlik hälsa föreslår regeringen att avsätts –2020 för att öka tillgängligheten i barnhälsovården för grupper som har sämre hälsa och tandhälsa. Regeringen avser inom ramen för detta att utveckla och förstärka arbetet med information och P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 kommunikation om vaccinationer för att bemöta felaktig information och nå grupper som har lägre vaccinationstäckning. Regeringen bedömer att vaccination mot rotavirus uppfyller kriterierna för ett nationellt vaccinationsprogram. Regeringen avser därför att utöka det nationella vaccinationsprogrammet för barn med vaccination mot rotavirus. Finansiering sker via det generella statsbidraget inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet bör utvecklas inom hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvården har en central roll i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdomar. Regeringen anser att det före- byggande arbetet behöver stärkas och bidrar till detta bl.a. inom ramen för arbetet med psykisk hälsa och kroniska sjukdomar. Se även avsnitt 3 Hälso- och sjukvårdspolitik samt Idrottspolitik inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, tros- samfund och fritid. Insatser för bättre hälsa hos asylsökande och nyanlända Människor som flyr från krig har ofta upplevt trauman av olika slag. Belastningen på trauma- centren för krigs- och tortyrskadade har ökat. Regeringen gör bedömningen att det även framöver kommer att finnas ett stort behov av insatser inom området. –2020 beräknar regeringen att fortsätta avsätta för insatser som syftar till att minska psykisk ohälsa genom bättre tillgång till specialiserad vård och behandling hos asylsökande och nyanlända. Bättre förutsättningar för ökad sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Arbetet med att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter hos befolkningen behöver fortsätta. Regeringen avser att fullfölja och vidareutveckla åtgärder för att stärka den sexu- ella och reproduktiva hälsan hos kvinnor. Detta sker inom ramen för satsningen på kvinnors hälsa och förlossningsvården. Särskilt fokus läggs på kvinnor i socioekonomiskt utsatta om- råden. Minskad spridning av hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar Regeringen delar be- dömning om att den befintliga nationella strate- P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 gin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar fortfarande ska gälla i huvudsak men att vissa delar behöver uppdateras. Frågan bereds inom . Fysisk aktivitet och bra matvanor för ökad hälsa Hälsa ska inte vara en klassfråga. Regeringen anser att arbetet med att främja en god hälsa genom att förbättra människors möjligheter till bra levnadsvanor även fortsättningsvis är viktigt. och Livsmedels- verkets uppdrag om att ta fram underlag till in- satser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet utgör ett viktigt bidrag för att föra det hälsofrämjande arbetet framåt. Myndigheternas förslag ligger väl i linje med Kommissionen för jämlik hälsas förslag avseende utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. Ur ett folkhälso-, klimat- och miljöperspektiv är det mycket viktigt att fortsatt främja goda matvanor genom olika åtgärder, bl.a. inom offentlig sektor och genom satsningar på information (se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). En analys av regelverket för skattefri friskvård har påbörjats i . Omfatt- ningen av friskvårdsförmånen är något som engagerar många och det finns många aspekter, till exempel kring jämställdhet och jämlikhet, som behöver analyseras. Alkoholens skadeverkningar behöver motverkas Det övergripande målet med den svenska alko- holpolitiken är att minska alkoholens sociala och medicinska skadeverkningar. Skyddet för folk- hälsan är och ska även fortsatt vara grunden för alkoholpolitiken, vilket innebär en restriktiv alkohollagstiftning där bl.a. privata vinstintressen på den svenska detaljhandelsmarknaden utesluts. Distanshandeln med alkohol står för en liten del av den totala alkoholkonsumtionen, men utvecklingen inom området föranleder en tydligare lagstiftning i syfte att skapa en systematisk och sammanhållen alkoholpolitik som fortsatt säkerställer legitimiteten för Systembolagets ensamrätt. remitterade en departe- mentspromemoria (Ds 2016:33) om reglering av distanshandel med alkoholdrycker. Förslagen i promemorian bereds inom . Regeringen har tidigare remitterat Alkohol- leveransutredningen (SOU 2014:58) och Utredningen om tillsyn av marknadsföring och e-handel med alkoholdrycker m.m. (SOU 2013:50). Inom alkoholområdet utvecklas inte bara inköpsmönster, utan även nya produkter. En särskild utredare har haft i uppdrag att analysera och lämna förslag om hur alkoholhaltiga pre- parat som är avsedda för förtäring bör regleras i syfte att säkerställa en sammanhållen och systematisk reglering inom alkoholområdet till skydd för folkhälsan och framför allt skydda barn och unga. Samma utredning har uppdrag att analysera och lämna förslag om hur marknadsföring i digitala medier mot barn och unga kan be- gränsas. Den narkotikarelaterade dödligheten måste minska Regeringens narkotikapolitik omfattar insatser såväl för att begränsa tillgång och efterfrågan som för att ge förutsättningar för en jämlik hälsa för hela befolkningen. Regeringens ambition är att minska narkotikans skadeverkningar för individen och samhället. Insatserna omfattar så- väl ett nationellt förebyggande arbete på befolk- ningsnivå som ett internationellt arbete. Den narkotikarelaterade dödligheten är fort- satt hög. Regeringen prioriterar insatser för att få ner den höga dödligheten. , i sam- arbete med , har utifrån ett regeringsuppdrag föreslagit en handlingsplan –2020 med insatser för att motverka den narkotikarelaterade dödligheten. Regeringen har för avsikt att genomföra åtgärder för att få ner den höga dödligheten genom att bl.a. göra naloxonläkemedel tillgängligt utanför hälso- och sjukvården för personer i högriskindividers när- het för att häva akut opioidförgiftning, i enlighet med () rikt- linjer för första hjälpen-insatser vid drogöver- doser (Community management of opioid over- dose, WHO 2014). Övriga förslag i handlings- planen bereds inom . Antalet nya psykoaktiva substanser som kommer ut på den svenska marknaden ökar. Substanserna kan säljas lagligt fram till dess att de klassas som narkotika eller hälsofarliga varor. Regeringen bereder förslag från utredningen om nätdroger m.m. i syfte att få bort substanserna från marknaden. Det är av stor betydelse att följa utvecklingen av sprututbytesverksamheter och hur de utvecklas, vilka resultat som uppnås och hur kunskap genereras via verksamheterna. har ett uppdrag att följa upp förändringarna i lag om utbyte av kanyler och sprutor och utveckla systematisk och samordnad uppföljning av verksamheterna. Ett mer samordnat arbete mot dopning Regeringen anser att samordningen av arbetet mot dopning behöver öka i hela samhället. Regeringen har gett ett nationellt övergripande samordningsuppdrag att genomföra En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, även kallad ANDT-strategin, där insatser mot dop- ning ingår. Dopningsanvändningen och i de miljöer där unga vistas behöver upp- märksammas. Insatser mot dopning sker främst inom den organiserade idrottsverksamheten i . Regeringen ger även stöd för att trygga dopningsfria miljöer inom annan idrottsverksamhet såsom vid gym- och tränings- anläggningar. Rökningen fortsätter att minska i . Genomförandet av EU:s tobaksproduktdirektiv förväntas bidra till att ytterligare minska tobaksbruket, men mer insatser krävs för att nå målet om ett rökfritt till 2025. Ungdomar är en viktig målgrupp då de allra flesta av dem som röker började röka i tonåren. Tillgänglighetsbegränsande åtgärder, exempelvis en effektiv tillsyn har stor betydelse för att för- hindra att unga börjar använda tobak. Rege- ringen har därför beslutat om insatser för ett minskat tobaksbruk med fokus på barn och ungdomar. och läns- styrelsernas tillsyn förstärks med anledning av genomförandet av EU:s tobaksproduktdirektiv. Även tillsynen av rökfria skolgårdar ska stärkas. Satsningen innebär vidare ytterligare stöd till organisationer som bedriver förebyggande arbete för att minska tobaksbruket och till insatser som riktar sig mot barn och ungdomar. Regeringen följer utvecklingen av nya tobaks- produkter och tobaksrelaterade produkter nog- samt. Ungdomars ökande användning av elek- troniska cigaretter är oroande. Regleringen av elektroniska cigaretter trädde i kraft och innebär att en 18-årsgräns införs. E-cigaretter ska även förses med hälsovarning, informationsblad och innehållsförteckning. Regeringens särskilda utredare har i betänk- andet En översyn av tobakslagen – Nya steg mot ett minskat tobaksbruk (SOU 2016:14) lämnat P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 9 förslag på åtgärder som kan bidra till att minska tobaksbruket och där effekten på ungdomar kan tänkas vara särskilt stark, bl.a. nya rökfria miljöer. Förslagen har remitterats och bereds vidare inom . Behov av åtgärder mot spelproblem