prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — gäller för upplåtelse eller överlåtelse av vissa upphovsrättsligt skyddade litterära eller konstnärliga verk. Nedsättningen gäller inte för upplåtelse eller överlåtelse av fotografier, reklamprodukter, system och program för automatisk databehandling eller film eller liknande upptagning av information. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Ersättning som en idrottsutövare får från en skattebefriad ideell förening som har till ändamål att främja idrott och som inte uppgår till ett halvt prisbasbelopp är enligt 2 kap. 19 § socialavgiftslagen undantagen från socialavgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatte- utgiften avser därför särskild löneskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för omsättning av tjänster inom idrottsområdet där verksamheten bedrivs kommersiellt, t.ex. i bolagsform, nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Omsättning i ideella föreningar Av 4 kap. 8 § ML följer att omsättning av vara eller tjänst i en ideell förening inte räknas som ekonomisk verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för inkomsten av verk- samheten. Det innebär att föreningen inte är skattskyldig för denna omsättning. Detta ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdes- skatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för entréavgift till djurparker nedsatt till . Nedsättningen gäller även för guidning till djurparker. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdes- skatt. Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund är, om bestämmelserna i 7 kap. 3- 11 §§ IL är uppfyllda, befriade från skatt- skyldighet för all inkomst utom vissa rörelse- inkomster. beslutade (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) om nationella kulturpolitiska mål. Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrande- friheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpoli- tiken –främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor, –främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, –främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, –främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, –särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Det finns även riksdagsbundna mål inom litte- ratur och läsfrämjande, inom film, arkitektur, formgivning och design, inom arkivområdet samt inom kulturmiljöområdet. Dessa mål anges i respektive underindelat avsnitt där resultaten för dessa områden redovisas. Målen för medieområdet är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig medie- påverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). har antagit mål för statens bidrag till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45). Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossam- funden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Målet för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhälls- utvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Politik för det civila samhället Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att –utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån enga- gemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, –stärka förutsättningarna för det civila sam- hället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opin- ionsbildare och med en mångfald verksam- heter, och –fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Målet beslutades av i samband med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). har beslutat om målen för den statliga idrottspolitiken (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Mål och syfte med statsbidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motio- nera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspek- tiv. Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Tio mätbara mål har redovisats till (skr. 2012/13:51, bet. 2012/13:KrU4, rskr. 2012/13:278). Målen är följande: –Tillgänglig natur för alla –Starkt engagemang och samverkan –Tillgång till natur för friluftsliv –Attraktiv tätortsnära natur –Hållbar regional tillväxt och landsbygds- utveckling –Skyddade områden som resurs för frilufts- livet –Ett rikt friluftsliv i skolan –Friluftsliv för god folkhälsa –God kunskap om friluftslivet De tio målen har preciseringar som förtydligar innebörden av målen. Preciseringarna är ett stöd i genomförande av åtgärder. De är också under- lag för att kunna mäta och följa upp målen samt för att kunna fortsätta utveckla friluftslivs- politiken. har beslutat (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38) att hanteringen av ansvaret för fördelning och utbetalning av statsbidrag till fri- luftsorganisationer ska ligga hos samarbets- organisationen . Målet för folkbildningspolitiken är att folkbild- ningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Målet för området är en sund och säker spe- lmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontroller- ade former. Överskottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten (prop. 2002/03:93, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212). 3.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Nedan redovisas de bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet som helhet. Övriga resultatindikatorer och bedömnings- grunder framgår av respektive underindelat avsnitt i anslutning till övriga delar av resultat- redovisningen. Gemensamma bedömningsgrunder för kulturområdet Gemensamma bedömningsgrunder för kultur- området är: –Barns och ungas tillgång till kultur –Förnyelse och utveckling av verksamheten Regeringen bedömer att de statliga insatserna inom kulturområdet, bl.a. i form av bidrags- givning till olika verksamheter, på olika sätt bidrar till uppfyllelsen av de nationella kultur- politiska målen, samt de övriga riksdagsbundna målen avseende litteratur och läsfrämjande, film, arkitektur, formgivning och design, arkiv respektive kulturmiljö. Kultursamverkansmodellen bidrar till att skapa förutsättningar för att människor ska kunna ta del av och utöva kultur i hela landet. Även satsningen Äga rum med inriktning på konst och kultur i områden med socioekono- miska utmaningar eller lågt valdeltagande är betydelsefull för att främja och ta till vara kulturella initiativ i hela landet. Regeringen bedömer att museernas arbete med att främja allas möjligheter att ta del av det gemensamma kulturarvet gett goda resultat. Inte minst har införandet av fri entré vid vissa statliga museer underlättat tillgången till kulturarvet och lett till fler besök. I många fall bidrar de statliga insatserna till att uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Stödet till den kommunala musik- och kultur- skolan förbättrar, genom att främja låga elevavgifter, möjligheterna för fler flickor och pojkar att delta i verksamheten. Skapande skola bidrar till att kulturella och konstnärliga uttryck integreras i förskolan, förskoleklassen samt och motsvarande skolformer, vilket innebär att ett stort antal flickor och pojkar får ta del av professionell kultur i utbildningen. Viktigt för barn och unga är vidare de insatser som regeringen genomför för att utveckla en god läsförmåga och tillgängliggöra litteratur. som de statliga insatserna bidrar till måluppfyllelsen bedömer regeringen att det finns ett behov av utvärdering och anpassning för att insatserna ska vara fortsatt effektiva och ändmålsenliga. För att uppnå målet att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund bedömer regeringen att det är viktigt att det finns goda förutsätt- ningar för bl.a. den fria konsten. Regeringen bedömer att insatser som genom- förts och arbete som bedrivits i olika interna- sammanhang har bidragit till och är fortsatt viktiga för att främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, samt för att främja Sverigebilden. Regeringen bedömer att de statliga insatserna som gjorts på medieområdet har bidragit till att målen för mediepolitiken i stort uppnås. Det har bl.a. skett genom de villkor som meddelats för radio och tv i allmänhetens tjänst och som följs upp av och tv samt genom presstödet, där föränd- ringar medfört att stödet kan utnyttjas mer effektivt . Statens medieråds arbete med medie- och informationskunnighet samt fastställande av åldersgränser för film på bio skyddar barn och unga från skadlig mediepåverkan. Avskaffandet av avgiften för fastställande av åldersgränser för film på bio, samt utvidgningen av ledsagarregeln till , som trädde i kraft , bidrar till ett större utbud av film på bio för barn och unga. , Myndigheten för press, radio och tv:s och Nordicoms arbeten med kartläggning och analys av utvecklingen inom medieområdet och förändrade medievanor har gett kunskapsunderlag om mediemarknadens nya förutsättningar och behov. Regeringen bedömer att politikområdet på flera punkter har utvecklats positivt. Det statliga stödet når fler betjänade och därmed har det främjat en ökad religiös mångfald. En pågående utredningen om det statliga stödet kan leda till att stödet kan omfatta fler personer och trossamfund än . Ett problem är emellertid den hotbild som många trossamfund upplever mot såväl fysiska byggnader som dess medlemar. Det kan få till följd att den religiösa mångfalden minskar. De säkerhetsmedel som SST fördelar är viktiga. Regeringen bedömer att de insatser som har gjorts i syfte att stärka trossamfundens kapacitet bland annat genom SST:s utbildningsverksamhet är viktiga. Det visar till exempel det stora intresset hos trossamfunden. Dock är det för tidigt att säga vilken effekt dessa utbildningar har fått för trossamfunden. Regeringen kommer därför följa upp frågan. Regeringen bedömer slutligen att trossam- funden aktivt bidragit med samhällsnyttig verksamhet . En viktig slutsats som gått är att trossamfunden blivit en allt viktigare aktör för många kommuner och myndigheter. Trossamfunden samlar många individer och uppfyller viktiga uppgifter i lokalsamhället. Extra tydligt blev detta inom ramen för mottagandet av asylsökande och nyanlända /2016 där flera trossamfund spelade en avgörande roll och därmed bidrog till med viktig samhällsnyttig P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Det interreligiösa samarbetet på nationell nivå utgör en god förebild för samarbeten runt om i landet. En av regeringens prioriteringar är att stärka unga kvinnors och unga mäns etablering i samhället. Ungas utbildning, arbete, ekonomiska situation och boende är viktiga faktorer för uppföljningen av det ungdomspolitiska målet. Unga kvinnor och unga män har i många avseenden goda levnadsvillkor. Ett antal utman- ingar som påverkar möjligheterna till goda levnadsvillkor, makt och inflytande kvarstår dock. Exempelvis minskar ungdomsarbetslös- heten medan andelen unga som varken arbetar eller studerar (Uvas) inte minskar tillnärmelsevis i samma omfattning. Ungas möjligheter till etablering försvåras genom en ökande psykisk ohälsa hos unga och att det blivit svårare för unga att få ett eget boende. Regeringen har angett tre prioriteringar för ungdomspolitiken. Resultatuppföljningen utgår från dem; ungas etablering i arbets- och samhällslivet, ungas makt och delaktighet samt ungas fritid, organisering och välmående. Unga som varken arbetar eller studerar är en särskilt prioriterad grupp inom ungdomspolitikens fokus på ungas etablering. – strategi för unga som varken arbetar eller studerar (U2015/05478/UF) innehåller åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta –2018 inom tre områden: åtgärder för ökad samverkan, ökad kunskap samt insatser direkt till målgruppen. Syftet med åtgärderna är att förbättra möjligheten för unga som varken arbetar eller studerar att etablera sig i arbets- och samhällslivet. har regeringen genomfört flera insatser för att stimulera unga kvinnor och unga män att delta i den lokala demokratin för att ge möjligheter för ungas röster att höras. MUCF sprider kunskap om olika påverkans- modeller och utvecklar jämlika och tillgängliga informationskanaler. Ungas fritid är en viktig arena för att skapa mötesplatser och möjligheter till etablering i samhällslivet både för de unga som är nya i och för andra unga. Regeringen har därför gett MUCF i uppdrag att fungera som stöd för den öppna fritidsverksamheten och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 erbjuda fortbildning och kunskapshöjande insatser. Regeringen har även satsat på stöd för sommarlovsaktiviteter i kommuner. Politik för det civila samhället Regeringen gör bedömningen att statens insatser på civilsamhällesområdet har bidragit till att uppfylla målet för politiken, som är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Målet ska uppfyllas i dialog med civilsamhällets organisationer. Enligt principen om självständighet och oberoende fördelas statsbidrag till organisa- tionerna med inriktningen att andelen generella bidrag ska öka. uppgick de generella bidragen till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Principen om dialog kännetecknar förhållan- det mellan regering och det civila samhället. utvecklades sakråd – en ny metod för att ta fram fördjupat underlag i och fattade regeringen beslut om sakråd som arbetsmetod i . Regeringen har också i Höständringsbudgeten fördelat till organisationer och trossamfund för att möjliggöra en snabb förstärkning av verksamheter riktade till asylsökande och för nyanländas etablering. Principen om kvalitet handlar bl.a. om civilsamhällets organisationer i rollen som utförare och när de ingår partnerskap med det offentliga. () har regeringens uppdrag att ta fram statistik om det civila samhället. lämnade SCB rapporten Det civila samhället 2014 – satelliträkenskaper och undersökningar (dnr Ku2017/01156/D). Rapporten visar bl.a. att det civila samhället bidrog med verksamheter till ett värde av (förädlingsvärde), vilket utgör av totala BNP. Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har regeringens uppdrag att samla och sprida kunskap om det civila samhället. Myndigheten erbjuder bl.a. en högskolekurs och driver ett nätverk bestående av 27 myndigheter för att sprida kunskap hos det offentliga om det civila samhället. Principen om långsiktighet handlar om att det civila samhällets organisationers villkor ska ha goda och stabila förutsättningar att vara långsiktiga och förutsebara, vilket är en av regeringens prioriterade frågor denna mandat- period. har det –2017 utretts hur statliga bidrag till stöd för det civila samhällets organisationer ska kunna bli mer långsiktiga, förutsebara och enhetliga. Enligt principen om öppenhet och insyn har gett MUCF i uppdrag att sprida Den Europeiska koden för idéburna organisationers medverkan i beslutsprocesser. Utöver ordinarie aktiviteter kring koden har MUCF presenterat koden som ett verktyg i skriften Samla kraft – En vägledning för kommuner och civilsamhället kring insatser för nyanlända (dnr K2016/01226/D). har koden varit utgångspunkt i framtagandet av sakråd som arbetsmetod. Uppföljningen av principen om mångfald handlar bl.a. om att redogöra för befolkningens deltagande i det civila samhället, insatser för att underlätta mångfaldsarbete samt förutsättningar för det civila samhällets aktörer att verka inom olika samhällsområden. Regeringen bedriver ett långsiktigt arbete för att minska segregationen 2017–2025. I detta arbete är organisationer inom det civila samhället centrala aktörer vad gäller att kunna bidra med insatser och åtgärder. Barn och ungdomar deltar i stor utsträckning i den demokratiskt organiserade idrottsverksam- heten runt om i vårt land. Betydande ideella insatser görs bland ledare och funktionärer i föreningslivet lokalt, regionalt och centralt. Att idrottsverksamheten för barn och unga bedrivs ur ett barnrättsperspektiv är en förutsättning för att få del av statens stöd till idrotten. I det ingår barnets rätt till inflytande över sitt idrottande. Barnens positiva upplevelse av idrottandet ska stå i centrum, inte deras utveckling till senior- idrottare. Idrotten är öppen för alla men det finns fortfarande grupper som i mindre ut- sträckning deltar inom idrotten, exempelvis personer med funktionsnedsättning. Att gå från ord till handling utifrån det strategiarbete som pågår inom idrottsrörelsen blir avgörande för att nå en mer jämställd och jämlik idrott. Regeringen förutsätter att som del i det arbetet omprövar sin bidragsgivning för att förverkliga inrikt- ningen mot 2025, att idrottsrörelsen ska foku- sera på ett livslångt idrottande, oavsett ålder, bakgrund, livssituation eller ambitionsnivå, uppnås. I strategin ingår att erbjuda tonåringar att idrotta längre i föreningslivet, att värna och utveckla föreningsdemokratin, uppnå jäm- ställdhet inom idrotten, arbeta mot uppgjorda matcher och arbeta mot dopning. Idrotts- rörelsen har även andra etiska frågor som måste synliggöras och hanteras. Regeringen följer noga idrottsrörelsens arbete med dessa utmaningar och är angelägen om att statens stöd till idrotten får ett tydligare resultat och redovisning utifrån de mål som regering och riksdag beslutat om. har regeringen gjort omfattande satsningar på friluftslivet vilket bedöms ha gett goda resultat. I budget- propositionen tillfördes anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer . Genom att verksamhets- anslagen ökats kraftigt har många friluftslivs- organisationer kunnat genomföra en mängd aktiviteter, utöver ordinarie verksamhet, där fokus för aktiviteterna har varit utevistelser för barn och unga. Regeringen bedömer dock att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv behöver utvecklas även fortsättnings- vis. har på regeringens uppdrag utvecklat förutsättningarna för användarvänlig information för olika digitala plattformar om naturområden, särskilt skyddade områden, för att allmänhetens tillgänglighet ska öka samt för att främja friluftsliv och turism. Friluftsorganisationerna skapar intresse och möjligheter för barn, unga och vuxna att utöva friluftsaktiviteter, motionera och uppleva naturen. Organisationerna skapar också möte- splatser i naturen för människor med olika bakgrund och med olika förutsättningar att vistas ute i naturen. Statens stöd till folkbildningen har fyra syften, varav det första är att bidra till att stärka och utveckla demokratin. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 bidragit till att skapa lärandemiljöer som stimulerar till handling och engagemang såväl inom som utom verksamhetens väggar. Folk- bildningen är tillgänglig i hela landet och erbjuder utbildningsmöjligheter för en mångfald människor. Folkbildningens aktörer är viktiga för grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. rapporterar studie- förbund och folkhögskolor mer än en miljon unika deltagare. Statens stöd till folkbildningen syftar också till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och att skapa engagemang att delta i samhälls- utvecklingen. Folkbildningen, särskilt folkhögskolorna, har en lång tradition av att genomföra verksamhet för grupper med kortare formell utbildnings- bakgrund än befolkningen i genomsnitt. Folk- bildningen bidrar därigenom även till att utjämna utbildningsklyftor i samhället. Utbildnings- formen folkhögskola är bl.a. viktig för att fler människor ska ges möjlighet att läsa in grund- läggande behörighet för vidare studier. Folkbild- ningen är ett alternativ till det reguljära utbild- ningssystemet. Statens stöd till folkbildningen ska vidare bidra till att bredda kulturintresset i samhället och till att öka delaktigheten i kulturlivet. Inom de flesta studieförbund är kulturen den största verksamheten. Studieförbunden är även genom sin geografiska spridning i landet en länk mellan civilsamhället och andra aktörer lokalt och regionalt. Med hänsyn till såväl det omfattande statliga stödet till folkbildningen som folkbildningens viktiga roll i samhället är det angeläget att regelbundet utvärdera den verksamhet inom folkbildningen som sker med stöd av statsbidrag. Regeringens uppdrag till Statskontoret att genomföra en samlad utvärdering av folkbild- ningen utifrån de fyra syftena för statsbidraget till folkbildningen pågår. genomför även en extern verksam- hetsrevision. Regeringen kan konstatera att de prioriteringar som tillsynsmyndigheten gjort givit goda resultat vad gäller den reglerade marknaden i den utsträckning gällande regelverk medger. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 De statliga insatser som genomförts på spelområdet har givit positiva effekter inom ett flertal områden, men ytterligare åtgärder krävs för att uppnå målen gällande spelmarknaden. Spelmarknaden präglas av en ökad konkurrens med allt fler bolag som verkar i utan tillstånd och med en mer omfattande marknads- föring. En annan oroande utveckling är att ett begränsat antal personer spelar för alltmer pengar. Förslagen som lämnas i denna proposition, inklusive tidigare aviserade anslagsförändringar, innebär en ökning av kulturbudgeten med ca , varav pris- och löneomräk- ningen utgör ca , i jämförelse med budgeten . har budgeten ökat med . Till kulturbudgeten räknas områdena Kultur- områdesövergripande verksamhet, Teater, dans och musik, Litteraturen, läsandet och språket, Bildkonst, arkitektur, form och design, Kulturskaparnas villkor, Arkiv, Kulturmiljö, Museer och utställningar samt Film. Tabell 3.5 Kulturbudgetens utveckling Förbättrade förutsättningar för den fria konsten förbättra förutsättningarna för den fria konsten i Satsningen innebär en förstärkning med av stipendier och ersättningar som fördelas direkt till konstnärer. En del av dessa medel kan även gå till nyskapande projekt inom ramen för Kultur- bryggans verksamhet. Anslagen till fria grupper inom scenkonstområdet tillförs och fria aktörer inom bild- och form- området tillförs inom ramen för satsningen. Därutöver förstärks stödet till konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön med . Stödet till utgivning av litteratur och kulturtidskrifter förstärks med . En stark och oberoende kultursektor är en viktig del av en välfungerande demokrati.