prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — bedöms motsvarande inbetalningar på totalt ha gjorts till skattekontona, enligt en reviderad bedömning . gjorde och fyra statliga bolag inleverans av överskott och extrautdelningar till staten på totalt , vilka betraktas som engångsvisa inkoms- ter. De största beloppen avser Exportkredit- nämnden (0,5 miljarder kronor), Akademiska Hus (0,) (0,). räknas sådan utdelning som inte ryms inom föregående års utdelningsbara resultat eller som beror på uppskrivning av tillgångsvärden (samma definition som i nationalräkenskaperna). Under nettoutlåning domi- nerade de negativa engångseffekterna, främst som en följd av en ökning av lån i . lånade 2009 och 2013 totalt ca i US-dollar och euro för att stärka valutareserven. Det totala lånet ökade med . Det beror på valutaeffekter på när enskilda lån refinansierades till en högre dollar- eller eurokurs än när respektive lån togs. har lånevolymen i dollar reducerats med vilket medförde en minskning med . minskade behållningen i med . Bakgrunden till detta är ökade skadeut- betalningarna avseende några stora affärer, att en del av medlen växlats till utländska valutor och den nämnda inleveransen till staten. Inbetalningar av premiepensionsavgifter upp- gick 2015 till och utbetalningar av premiepensionsmedel till . En del av ålderspensions- avgifterna inbetalas som premiepensionsavgifter till konto i Riksgälds- kontoret. Inflödet inkluderar regleringar vilka varierar mellan åren. Medlen placeras tillfälligt på kontot eller i obligationer i avvaktan på att pensionsrätten fastställs. Från kontot betalar ut premie- pensionsmedel (inkl. avkastning) en gång , året efter intjänandeåret, till pensionsspararnas valda fonder. Myndighetens övriga förvaltning av premiepensionsmedel S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 medförde en minskad behållning på kontot med . Under posten Övrigt, netto (0,) ingår nettoutlåning till övriga myndig- heter, bolag och affärsverk. 2.6Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget Vid analys av och information om statens budgets storlek och påverkan på samhälls- ekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden och anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definit- ioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer, som bl.a. EU har utarbetat. Den realekonomiska för- delning av utgifterna som redovisas här är transfereringar, konsumtion, investeringar, räntor och finansiella transaktioner. Den realekonomiska fördelningen av anslagsutfall baseras på myndigheternas redovisning, men måste på övergripande nivå kompletteras med förenklingar och schabloner. Detta innebär att den realekonomiska fördelningen av ett visst anslag inte är exakt. Den fördelning som redovisas här innehåller därför en viss osäkerhet. Den realekonomiska fördelningen ger en kompletterande bild av hur anslagen i statens budget använts. Diagram 2.2 Procentuell fördelning av utgifter i statens budget 2016, realekonomisk fördelade S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.129 Realekonomisk fördelning av statens budget 2015–2016 Förändring 2015–2016 -0,2 -4,5 -18,9 -31,4 Löner inklusive sociala avgifter -87,7 -92,3 Transfereringar är inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och bidrag till EU-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verk- samhet. Transfereringarna utgjorde av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Transfereringar till hushåll minskade svagt Hushållen fick av de totala transfereringarna. Transfereringarna till hushåll minskade med totalt (0,) jämfört med . För enskilda anslag som används för transfereringar till hushåll finns dock större förändringar i jämförelse med föregående år. Transfereringar till hushållen från anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till . Det är en minskning med (11,) jämfört med . Minskningen beror på engångseffekter i samband med att övergick från förskottsbetalning till efterskottsbetalning för huvuddelen av assistansersättningen. Transfereringar i form av sjukpenning och rehabiliteringspenning uppgick till vilket var en ökning med (6,) jämfört med . Ökningen beror främst på fler utbetalda nettodagar för sjukpenning. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning minskade med (3,). Det beror i huvudsak på en minskning av antalet personer som får sjukersättning. Minskningen beror på att många har lämnat förmånen till följd av att de fyllt som antalet nybeviljade sjukersättningar har varit lägre. Antalet personer som fick garantipension minskade vilket medförde att ut- gifterna för anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension minskade med (10,) och uppgick till 2016. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade med (4,). Det beror dels på att fler föräldrapenningdagar betalades ut, dels på att medelersättningen per dag ökade. Migration bidrog till ökade transfereringar till kommunala sektorn Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund. fick kommunsektorn av de totala transfereringarna och var därmed den näst största mottagaren av transfereringar 2016. med 19 091 miljoner (11,) 1:2 Ersättningar och bostadskostnader inom ut- giftsområde 8 Migration ökade med 17 212 milj- oner kronor (268,). Ökningen beror framför allt på antalet ensamkommande barn och unga i kommunalt boende, som ökat från knappt 3 000 till drygt 24 000 personer . Det är en följd av det stora antalet ensamkommande barn och unga som sökte asyl . Kommunerna tog emot fler nyanlända invandrare 2016 jämfört med föregående år. Det medförde en ökning av transfereringar till (34,) utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Anslaget 1:14 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande inom utgiftsområde 18 Sam- hällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik är nytt . Transfereringar om betalades ut från anslaget . Transfereringar till kommuner från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommu- ner ökade med (2,2 pro- cent). Den ökade kompensationen till kommu- nerna beror på flera faktorer som beskrivs närmare i avsnitt 2.4.25. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Med anledning av det kraftigt ökade antalet asylsökande utbetalades från anslaget 1:5 Tillfälligt stöd till kommuner och landsting inom utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner. Det tillfälliga stödet betalades ut , men avsågs även täcka utgifter . Ökade transfereringar till företagssektorn förklaras delvis av ändrade redovisningsprinciper Företagssektorn fick av de totala transfereringarna . Transfereringarna till företagssektorn ökade med (32,) jämfört med . har nya anslag uppförts på budgetens utgiftssida för utgifter som tidigare budgeterades och redovisades på budgetens inkomstsida inom inkomsttypen 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. har transfereringar till företag utbetalats från de nya anslagen 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funkt- ionsnedsättning (), 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktions- anställningar inom utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv () samt 1:15 Sjöfartsstöd inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (). Transfereringar till företag från anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ökade med (). Ökningen beror främst på att snabbat upp processen med utbetalningarna för att kunna betala ut EU:s stöd i så tidigt skede som möjligt. Transfereringar från anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ökade med (56,). Det beror på att den nya programperioden –2020 hade fler slututbetalningar och mindre förseningar jämfört med föregående år. Lägre EU-avgift bidrog till minskade transfereringar till internationell verksamhet Av de totala transfereringarna gick till internationell verksamhet. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Diagram 2.3 Transfereringar i statens budget, fördelade efter mottagarkategori 2016 Transfereringarna till internationell verksamhet minskade med (18,9 pro- cent) jämfört med . Huvuddelen av minskningen avser anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Jämfört med 2015 minskade avgiften till EU med 13 882 mil- joner kronor (31,). Det beror främst på en förtida betalning som belastade anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen 2015 men som avsåg 2016. Statlig konsumtion är förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer. I begreppet konsumtion ingår även myndigheternas köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Det gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbetsmarknadsutbildning och privat tand- läkarvård. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. De största utgifterna för konsumtion 2016 fanns under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 16 Utbildning och universitets- forskning samt 22 Kommunikationer hade. Av de totala utgifterna för konsumtion var andelen löner inkl. sociala avgifter . Med sociala avgifter menas främst arbets- givaravgifter och för avtalsförsäkringar för statsanställda. Löner inkl. sociala avgifter ökade med (5,) jämfört med . Den största ökningen finns under anslaget 1:1 inom Utgiftsområde 8 Migration. Utgifterna för löner inkl. sociala avgifter ökade med (31,). Ökningen beror främst på att det skett en utbyggnad av kapaciteten inom mottagande- och prövningsverksamheten vid för att möta det kraftigt ökade antalet asylsökande. Medelantalet anställda ökade med 1 934 till 8 199 (30,) jämfört med . Utgifterna för löner inkl. sociala avgifter från anslag 1:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökade med (4,). ökade antalet årsarbetskrafter . Det är framför allt civilanställda som har anställts för ökade behov i utredningsverksamheten. Utgifterna för löner inkl. sociala avgifter från anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltnings- kostnader ökade med (9,). Ökningen beror främst på ökade personalkostnader i anslutning till Arbets- förmedlingens arbete med etableringsuppdraget. Antalet årsarbetskrafter ökade med 696 och uppgår till 13 033 årsarbetskrafter , vilket är en ökning . Den näst största posten för konsumtion är omkostnader för konsumtion. Till dessa räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion ökade 2016. De största anslagen med omkostnader för konsumtion är anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, samt anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Investeringar är utgifter för att anskaffa infra- struktur, varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som datorprogram, värdeföremål, finansiella till- gångar och lagerinvesteringar som ska användas i produktion. Av utgifterna inom budgetens utgiftsområden uppgick investeringarna till . Utgiftsområde 22 Kommunikat- ioner var det utgiftsområde som hade den största andelen av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden (eller ). Ytterligare ett utgiftsområde med stora investeringar är utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Totalt uppgick inve- steringar som finansierades genom anslag till för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, vilket är av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden. Statliga investeringar finansieras även med lån i och med finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår inte inom utgiftsområdena utan ingår i nettoutlåning. Myndig- heternas amorteringar och räntor på dessa lån redovisas som finansiella transaktioner i tabell 2.129. Räntor och finansiella transaktioner I den realekonomiska gruppen räntor ingår räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. statens utgifter för studiemedelsräntor. Rän- torna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Räntor på statsskulden inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. är det enskilt största i gruppen räntor. Anslaget stod för av de totala ränteutgifterna. Ränteutgifterna för anslaget minskade med (92,) jämfört med . Det beror främst på att realiserade valutakursvinster i stället för valuta- kursförluster som realiserades föregående år. Minskade ränteutgifter på lån i svenska kronor bidrog också till ett lägre utfall. De finansiella transaktionerna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. De största anslagen 2016 var anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster inom utgiftsområde 15 Studiestöd och anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för det ändamål och med högst det belopp som beslutat, beställa varor eller tjänster och besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser. De åtaganden som görs räknas inte som ekonomiska händelser och ska med andra ord inte redovisas mot anslag. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redovisas mot det av beslutade bemyndigandebeloppet. Det totala bemyndigandebeloppet var och de utestående åtagandena uppgick till . De totala utestående åtagandena blev lägre än det totala bemyndigandebeloppet. De högsta beslutade bemyndigandebeloppen avsåg utgiftsområde 22 Kommunikationer, ut- giftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. De största skillnaderna mellan bemyn- digandebelopp och utestående åtaganden åter- fanns på utgiftsområde 22 Kommunikationer, 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt 7 Internationellt bistånd. Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgick skillnaden mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden till . Skillnaden var störst för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och beror framför allt på att avtalen om med- finansiering har ökat jämfört med tidigare beräkningar och att räntekostnaderna för upptagna lån blev lägre än väntat på grund av den låga marknadsräntan. Inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel uppgick skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Huvud- delen av de beslutade bemyndigandena för utgiftsområdet avser ekonomiska åtaganden som planeras inom ramen för Landsbygdsprogram för 2014–2020. Det låga utnyttjandet av bemyndigandena beror på att de avser beslut för hela programperioden. Inom utgiftsområde 7 Internationell bistånd uppgick skillnaden mellan beslutat bemyndi- gande och utestående åtaganden till 21 594 milj- oner kronor. De största beloppsmässiga skill- naderna inom området avsåg Multilaterala S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 utvecklingsbanker, fonder och skuldav- skrivningar, , Forskningssamarbete, Reformsamarbete i , och samt . En specifikation av beslutade bemyndiganden och utestående åtaganden per anslag redovisas i bilaga 3. Beställningsbemyndigande och utnyttjandet per anslag finns under respektive avsnitt för utgifts- områdena. Stora skillnader mellan beslutade bemyndiganden och utfall kommenteras i anslutning till bemyndigandetabellen i respektive avsnitt. Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Kultur, medier, trossamfund och bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Tabell 2.131 Inomstatliga lån investeringar som används i 1Riksdagsförvaltningens investeringar i fastigheter och Statens järnvägars långfristiga lån mark, anläggningar och lokaler 27 AP-fondens investeringar i anläggningstillgångar som används ramen för Myndigheten för Krig, krigsfara eller andra Svenska Kraftnäts lån i och utanför 22Sjöfartsverkets lång- och kortfristiga lån i eller utanför 22Trafikverket (tidigare ) för fortsatt utbyggnad av lån i och utanför AB Svensk Exportkredits lån i 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:135. Tabell 2.132 Övriga krediter Garantier till banker m.m. för 2Kredit för infriande av kapitalgarantier till Kredit för infriande av (ordinarie garantireserv)5 7 AP-fondens kredit på likviditet för inrättande av 2Statens tjänstepensionsverk - behov av likviditet i Kredit för infriande av 7Kredit för infriande av garantier (ordinarie garantireserv)9 Kredit för infriande av Sidas 10Försäkringskassans behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra 11Pensionsmyndighetens behov av likviditet i handeln med Kredit för infriande av S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lagen (1999:158) om investerarskydd. 3Lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. 2001/02:1 (vol 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 5Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). 6Budgetlag (2011:203), förordning (2011:211). 1995/96:105, bet. 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191. 2001/02:1 (vol 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 9Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). 10Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). 11Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). 12Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 3 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys I resultaträkningen redovisas de totala konsoli- derade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som ingår i årsredovisningen. Konsolideringen innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter, tas bort (elimineras) i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. På så vis erhålls en konsoliderad redovisning för staten. Gällande principer och förutsättningar be- skrivs i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen visar ett överskott på , vilket är bättre än 2015. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/upplösning av -1 027 716 Vissa garanti- och kreditkostnader Summa statens egen verksamhet -1 297 927 -1 227 708 före resultat från andelar Resultat från andelar i hel- och Finansiella intäkter och kost- ÅRETS ÖVER-/UNDERSKOTT Det starkare resultatet beror på flera faktorer. Skatteintäkterna ökade med 97 miljarder kronor och bidragsintäkterna med . Transfereringskostnaderna ökade med (se not 4). andelar i hel- och delägda företag försämrades med främst på grund av försämrade resultat. Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade med . Diagram 3.1 Statens intäkter Skatteintäkterna uppgick till vilket utgjorde av statens totala intäkter (se diagram 3.1 Statens intäkter). Statens skatteintäkter ökade med (8,) jämfört med . Skatte- intäkterna specificeras närmare i not 1. En ökad lönesumma gav högre intäkter av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter De direkta skatterna, inkomstskatter, ökade med jämfört med . Statens intäkter ökade med . En stor del eller ca förklaras av att reduktionen för ROT-tjänster har sänkts från . De indirekta skatterna på arbete ökade med varav förklaras av att nedsättningen av arbetsgivar- avgifter för unga har avskaffats samt införandet av en särskild löneskatt på inkomster för personer . Den återstående intäkts- ökningen på förklaras av att lönesumman ökade . Timlönen ökade medan antalet arbetade timmar ökade mellan åren. De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter utgör inomstatliga transaktioner och har elimi- nerats vid beräkning av skatteintäkterna. Lägre intäkter från skatt på kapital Jämfört med 2015 minskade skatt på kapital med . Hushållens kapitalvinster ökade kraftigt och låg kvar på en hög nivå även 2015 till följd av de senaste årens börs- uppgång och stigande bostadspriser. Men 2016 minskade skatteintäkterna från hushållens ka- pitalvinster med eller eftersom de finansiella kapitalvinst- erna 2016 var lägre än 2015. Skatt på företags- vinster minskade med eller . Större delen av minskningen för- av en stor engångsvis skatteintäkt från bolag i en koncern 2015. Aktiviteten i ekonomin var fortsatt hög 2016, vilket medförde att företagens vinster bortsett från den tillfälliga intäkten ökat. Bankerna redovisade också stora vinstökningar. Ytterligare en orsak till företagens ökade vinster är exportföretagens resultat som påverkats positivt av försvagningen av den svenska kronan. Ökade bostadsinvesteringar bidrog till mer intäkter från mervärdesskatt Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med mellan åren. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med eller . Det är bostadsinvesteringarna som bidrar till att den procentuella ökningen är så stor. Bostadsinvesteringarna steg med 19 pro- cent . Även intäkterna från mer- värdesskatten på konsumtion ökade mer än hushållens konsumtion i löpande priser på grund av sammansättningseffekter. Hushållens kon- sumtion i löpande priser steg . I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndigheter med som ska elimineras. Detta är en inomstatlig transaktion som elimineras för att inte påverka det konso- liderade utfallet i statens resultaträkning. Ökade intäkter från skatt på energi och miljö Intäkterna från skatt på energi och miljö ökade med . Det beror till stor del på att energiskatterna höjdes . Dieselförsäljningen ökade något . Även skatt på vägtrafik ökade Intäkterna från skatt på vägtrafik ökade med och ökningen beror på ökad trängselskatt. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 höjts i innerstaden, införts på och maxbeloppet har höjts. Vissa intäkter som förs till fonder redovisas som skatteintäkter och dessa intäkter ökade med . Den nya resolutionsav- giften redovisas här och förklarar en ökning med . Avgifter till Kärnavfalls- fonden ökade med . Avgif- terna betalas av reaktorinnehavarna i förhållande till levererad energi. Intäkter av andra ersättningar ökade Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade med . återvunna skade- belopp ökade med , mest på grund av betalningar från som i princip reglerat alla fordringar sedan sanktionerna på landet upphävdes. Avgifterna i uppdragsverksamhet ökade med , vilket främst beror på investeringspro- jekt där kommuners anläggningar byggs sam- tidigt som . Svenska kraftnäts avgifter ökade med , främst för att balans- och frekvensregleringen ökade på grund av högre genomsnittspris för balans- och reglerkraft. Mer AP-fondsmedel till staten Bland intäkter av bidrag ökade Allmänna pensionsfondens (AP-fonden) nettobidrag till staten med . Utbetalda pensioner som finansieras från AP-fonderna ökade med nära , medan avgifterna som tillförs AP-fonderna ökade med , vilket ökar netto- överföringen till staten. Intäkterna från EU-bidrag ökade Intäkter av bidrag från EU visar på återflödet från EU-budgeten och dessa har ökat med jämfört med föregående år.