prop · H403130 · 2017-05-30 00:00:00 — , 2 Målsättning på i real avkastning, Den genomsnittliga årliga inflationen under 2001-15 har varit ~1,baserat på inflationstakt mätt från SCB rovisions- och rörelsekostnad som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) ikvidportföljen exkluderar investeringar i onoterade aktier, fastigheter, jordbruk, skog, infrastruktur, konvertibler, divergerande strategier samt makro ominell avkastning sedan fondens start (2001-2015), (2007-2016) samt (2012-2016) harpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, -årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-16 samt antagande eräknad sharpekvot avviker från redovisat värde på 2,8 för totalportföljen då fonden använder en annan riskfri ränta Källa: bilaga 9 (grunddata från Tredje AP-fonden, avkastade Tredje AP-fondens portfölj före Tredje AP-fonden redovisar avkastningen per riskklass (före De olika riskklasserna bidrog till den totala avkastningen enligt följande: aktier , valuta , inflation , räntor , krediter och absolutavkastande strategier . Riskklassen valuta består av fondens exponering för förändringar i valutakurser mot svenska kronor. Exponeringar härrör från de investeringar i utländska tillgångar som inte säkrats till svenska kronor samt från direkta valutapositioner. Valutapositioner tas både i syfte att öka avkastningen och minska risken i totalportföljen. Inflation hör investeringar i skog, fastigheter och realobligationer. I nedre delen av figur 5.7 framgår att totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning (mätt med en s.k. Sharpekvot) var 0,6 –2016, 0,6 –2016, 1,8 –2016 samt 1,6 . anger hur mycket avkastning fonden genererat i förhållande till den risk En hög Sharpekvot är eftersträvansvärt. Tredje AP-fonden har utvecklat sin förvaltningsmodell och har till följd av det även ändrat sin definition av aktiv förvaltning. att underlätta en jämförelse mellan fondens nuvarande och tidigare definitioner har dessa justerats i rapport. exempelvis att definitionen ändrats så att den tar hänsyn till riskskillnader mellan fonden och den långsiktiga statiska portföljen (LSP) som utgör jämförelsemåttet för den aktiva förvaltningen. Med hänsyn till ovanstående förutsättningar har Tredje AP-fondens aktiva årliga avkastning i genomsnitt varit av likvidportföljen uppgick den aktiva avkastningen till . orsak till resultatet var riskklassen valuta, absolutavkastande strategier och allokering som bidrog . Tredje AP-fondens aktiva avkastning 2001–2016 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 2015 använde fonden en Utveckling aktiv avkastning 20011– 20164 bredare definition av aktiv avkastning och mäter den (uppgick till 4,4 %7 2015) -0,0 -0,0 -0,2 -0,3 -1,3 Aktiv avkastning per tillgångsslag6 2016 Definition av aktiv avkastning AP3 2001-09: ▪Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl, alternativa investeringar) ▪Resultatet från absolutavkastande strategier ▪Justerad8 överavkastning inom riskklasser och för totalportföljen jämfört med sitt jämförelseindex LSP inklusive allokering ; 2 Beräknas mot likvidportföljen som bas; 3 Genomsnitt (aritmetiskt medelvärde) av den årliga aktiva avkastningen; 4 För 2010-2015 definieras procentuell årlig aktiv avkastning som den aktiva avkastningen (beräknat som summan av den dagliga avkastningen) i förhållande till medel av ingående och utgående balans; 5 Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett; 5 Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande ; 6 Beräknas genom överavkastningen från jämförelseindex för varje tillgångsslag; 7 Den aktiva avkastningen mäts genom att jämföra fondens totalavkastning med avkastningen från ett lågkostnadsindex, en långsiktig statisk portfölj (LSP), som ska avkasta realt; 8 Avkastningen för jämförelseindex justeras per tillgångsklass med en hävstång som motsvarar den eventuella riskskillnaden (mätt i volatilitet) mellan AP3 och LSP. var den totala justeringsfaktorn Källa: bilaga 9 (grunddata från Tredje AP-fonden) Uppföljning av styrelsens avkastningsmål Tredje AP-fonden har ett långsiktigt realt avkastningsmål på . Målet bedöms ge en bra balans mellan stabilitet i pensionssystemet på lång sikt och begränsa risken för värdefall i fondförmögenheten på kort sikt. I den högra delen av figur 5.7 framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2012–2016), (2007–2016) och –2016. Detta innebär att Tredje AP- fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. Tredje AP-fondens förvaltningsmodell bygger på en investeringsfilosofi där risktagande, riskspridning, prognosförmåga och tidsdiversifiering är ledord som implementeras genom dynamisk allokering. Syftet med modellen är att öka sannolikheten för att uppnå fondens övergripande målsättning genom att minska risken för stora negativa utfall. Allokeringen inkluderar både lång- och medelfristiga beslut. Fokus ligger på totalportföljens avkastning och risk. Tredje AP-fonden delar in allokeringen i riskklasser i stället för tillgångsslag där varje riskklass representerar en viss underliggande risk som aktier, räntor och krediter etc. Förvaltningsmodellens särdrag möjliggör långsiktighet och flexibelt agerande. Styrelsen fattar beslut om exponeringsintervall för olika riskklasser. Därefter har verkställande direktör mandat att implementera och förvalta portföljens risk inom de beslutade exponeringsintervallen. Implementeringen sker främst genom fondens betaportfölj och alternativa investeringar. Tredje AP-fondens portfölj baserat på tillgångsslag bestod vid 2016 års av aktier, räntebärande tillgångar och procent alternativa tillgångar. riskklasser är aktier, räntor, krediter, procent inflation och absolutavkastande strategier. förändringar följer i huvudsak trenden från då andelen i riskklass inflation ökat något som riskklassen räntor minskats. Tredje AP-fondens faktiska tillgångsallokering Procent av totala tillgångar Tredje AP-fonden2; = SEK miljarder 1 ; 2 2010 skedde en övergång från tillgångsallokering till allokering enligt riskklass; 3 Allokering baserad på riskklass enligt förvaltningsmodell 4 Inom övrig exponering ingår upparbetade resultat från valutaexponering, indexlänkade tillgångar, konvertibler, divergerande- och makrostrategier; 5 Inflation utgörs av realränteobligationer samt investeringar i skog, jordbruk, infrastruktur och fastigheter; 6 Uppdelningen mellan räntor och krediter fastställdes , Krediter består huvudsakligen av bostads- och företagsobligationer, redovisas därför den sammanlagda allokeringen och och framåt visas den uppdelade ; 7 Tillgångsallokeringen för 2010-2016 är indikativ då en exakt konvertering av riskklasser till tillgångsklasser ej kan göras ; 8 Alternativa investeringar (25,) består av fastigheter och skog (9,), private equity och infrastruktur (9,) samt nya strategier (6,) som i sin tur består av life sciences, hedge, agri, valuta och övrig exponering; 9 Allokering till aktier 1 p.e. högre än rapporterat på grund av inkludering av valutahedge om miljarder, detta påverkar således även allokering till valuta med -1 p.e. Källa: bilaga 9 (grunddata från Tredje AP-fonden) Tredje AP-fondens interna kostnader (rörelsekostnader) har de senaste fem åren ökat från 183 miljoner till , motsvarande Personalkostnaderna steg och övriga kostnader sjönk , detta trots att kostnader för marknadsinformation och it ökat och kronan försvagats (knappt av övriga kostnader faktureras i utländsk valuta). relation till fondkapitalet har rörelsekostnaderna minskat från drygt De externa förvaltningskostnaderna har däremot ökat från 119 miljoner till kostnadsökningen är växelkursens utveckling där dollarn mot kronan gått från per dollar till 9,01. är prissatta i utländsk valuta, i huvudsak dollar. mandat är baserade på förvaltad volym men beror också på geografisk marknad och om förvaltningen är aktiv eller passiv. av externa mandat har ändrats där större passiva mandat numera förvaltas internt medan förvaltningen i tillväxtmarknader har lagts om till mer aktiva, hållbarhetsinriktade mandat. De totala kostnaderna, dvs. externa och interna förvaltningskostnader, har ökat som fondkapitalet ökat . som andel av förvaltat kapital innebär detta en minskning från till . 2016/17:130 Tabell 5.6 Tredje AP-fondens kostnader och antal anställda Källa: Tredje AP-fondens årsredovisningar Externa förvaltningskostnader minskas successivt genom internalisering av förvaltningsmandat. Första–Fjärde AP-fonderna har inrättat ett särskilt samverkansråd för att tillse att fonderna fortsätter att samarbeta inom områden där kostnadsfördelar kan erhållas, t.ex. gemensamma upphandlingar. Tredje AP-fonden deltar i CEM:s kostnadsbenchmarking för att utvärdera kostnadseffektivitet i jämförelse med utländska fonder vilket visar att Tredje AP-fonden, vid den senaste tillgängliga analysen 2015, låg lägre än snittet för jämförelsegruppen. Fonden arbetar löpande med att säkra kostnadseffektivitet genom omförhandlingar av avtal och genom att bygga kompetens internt så att extern expertis i mindre utsträckning behöver anlitas. beslutade Tredje AP-fonden att flytta till mindre lokaler för att begränsa effekten av hyresuppgången i . Tredje AP-fonden anser att välskötta bolag ger högre avkastning till lägre risk. ESG utgör såväl risker som möjligheter och hållbarhetsanalys är väl integrerad i den löpande förvaltningsverksamheten. Tredje AP-fondens övergripande hållbarhetsstrategi är både proaktiv och reaktiv och består av tre delar: Riskdiversifiering (via portföljdiversifiering och avser ekonomisk risk), Riskbegränsning (via ägarstyrning och engagemang i fondens egen regi, t.ex. 100 brev till bolag om koldioxid och via ) och 20Exklusive prestationsbaserade arvoden. 21Vid årets slut. Riskeliminering (via uteslutning). Hållbarhetsstrategin anpassas efter Skr. 2016/17:130 tillgångsslag, förvaltningsstrategi och mandat samt storlek på ägande och Tredje AP-fonden har formaliserade processer såsom kvantitativ och kvalitativ analys respektive positiv och negativ screening. Inom fondens portföljstrategiavdelning arbetar två personer som har ett övergripande ansvar för ägarfrågor och utveckling inom hållbarhet. Hållbarhet där förvaltare och investeringschef ingår hanterar risker/möjligheter i portföljen och bidrar till ökad insikt och kunskap inom ESG-området. Inom aktiv ägarstyrning deltar fonden i nomineringskommittéer, röstar aktivt för sina svenska och utländska aktieinnehav och engagerar sig i de flesta större ägarstyrningsfrågorna. genomfördes en väsentlighetsanalys och intressentdialoger i syfte att utveckla och utvärdera hållbarhetsarbetet samt förbättra och tydliggöra kommunikationen kring detta. Tredje AP-fondens risk och kontrollverksamhet består av gruppen Riskkontroll och Avkastningsanalys samt Compliance officer. Riskkontroll och Avkastningsanalys är oberoende i förhållande till kapitalförvaltningen. Gruppen, som bestod av fem medarbetare vid slutet av 2016, ansvarar för riskkontroll, limitkontroll, avkastningsanalys och värdering. Chefen för riskkontroll och avkastningsanalys rapporterar till fondens Risk & Administrationschef och finanschef. Risk & Administrationschefen utgör informationskanal för riskrapportering till ledningen och styrelsen. Fonden har även en riskkommitté (RMC) som sammanträder . RMC behandlar motparter, nya investeringar, instrument, mandat, incidenter, exponeringar, operativ riskanalys och bereder riskfrågor för revisionsutskottet och styrelsen. I RMC ingår verkställande direktör, riskkontroll, Compliance officer, investeringschef samt cheferna inom kapitalförvaltningen. Riskfunktionen har även genom Risk & Administrationschefen en bevakningsfunktion i fondens allokeringskommitté. Compliance officer är en oberoende funktion som rapporterar till verkställande direktör och även till styrelsen vid behov. Som nämnts ovan kan även Risk & Administrationschef rapportera direkt till styrelsen. Fonden har som del av kontrollverksamheten en extern internrevision () där styrelsens revisionsutskott avropar internrevision för olika områden inom fonden. har rapporteringsvägen för Compliance officer ändrat från Risk & Administrationschef till verkställande direktör. har gruppen för riskkontroll och avkastningsanalys utökats med två personer som har särskild kompetens inom fondens affärssystem. Regeringens bedömning: har infriat rollen att hantera nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet så som avsett. Fonden har bidragit till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering samt aktivt arbetat med hållbarhetsfrågor. Sammantaget har infriat regeringens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde till inkomstpensionssystemet. Netto uppgår fondens ackumulerade överföringar till . har bidragit till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. uppgick fondens avkastning till efter kostnader, vilket motsvarar . Den genomsnittliga avkastningen har uppgått till , vilket mer än väl överstiger inkomstindex som ökat . På hållbarhetsområdet har fonden varit en pionjär inom lågkoldioxidstrategier . I syfte att sänka klimatrisken i tillgångarna var fonden även en av grundarna till Portfolio Decarbonization Coalition (PDC). Tabell 5.7 Fjärde AP-fondens resultat -3,8 -6,9 -5,1 -4,9 -6,6 Källa: Fjärde AP-fondens årsredovisningar Fjärde AP-fondens resultat efter kostnader uppgick till 2016, vilket motsvarar en avkastning på . överfördes till inkomstpensionssystemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med till . I figur 5.10 redovisas Fjärde AP-fondens totala avkastning efter kostnader . Som framgår i figurens högra del uppgick den genomsnittliga avkastningen efter kostnader till –2016, vilket kan jämföras med inkomstindex som i genomsnitt ökat . Figur 5.10 Fjärde AP-fondens totala avkastning Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2016 -4,4 -0,7 -17,0 -20,9 Riskjusterad avkastning (sharpekvot5) 20011–2016 6,33,05,7 6,72,95,7 2,64,8 Genomsnittlig riskjusterad avkastning (sharpekvot) 2 Fjärde AP-fondens genomsnittliga målsättning är real avkastning . Den genomsnittliga årliga inflationen under 2001-15 har varit ~1.1 % baserat på inflationstakt mätt från SCB 3 Provisions- och rörelsekostnader som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) 4 Likvidportföljen omfattar placeringstillgångar exkl. investeringar i alternativa tillgångar, inkl. PE och fastigheter, samt högavkastande räntebärande tillgångar 5 Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-16 samt antagande 6 Avviker från redovisad sharpekvot om 2,8 7 Avviker från redovisad sharpekvot om 1,5 drivet av skillnader mellan beräkning över kalenderår respektive 8 Inkomstindex från första Källa: bilaga 9 (grunddata från , och ) Fondens totala avkastning uppgick till före kostnader . Störst bidrag till avkastningen gav aktier (varav globala aktier 3,3 och svenska aktier 2,3), valuta , fastigheter (1,) och räntebärande tillgångar (0,). lämnade samtliga delportföljer positiva bidrag till totalavkastningen. Av förvaltnings- resultatet på före kostnader var hänförligt till den strategiska och den taktiska förvaltningen. I nedre delen av figur 5.10 framgår att totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning (mätt med en s.k. Sharpekvot) var 0,5 –2016, 0,6 –2016, 1,7 –2016 samt 1,4 . Sharpekvoten anger hur mycket avkastning fonden genererat i förhållande till den risk som tagits . En hög Sharpekvot är eftersträvansvärt. har ändrat definitionen av vad som ingår i den aktiva avkastningen . ingick förvaltning inom noterade tillgångsslag, avkastning från overlaymandat och allokeringseffekter. Åren 2008−2011 ingick avkastningen från overlaymandat men avkastningen från allokeringseffekter exkluderades som noterade tillgångsslag ingick om de hade en investeringshorisont på 0−1 år. gäller en definition som utgår från den taktiska förvaltningen och inkluderar förvaltning inom tillgångsslag med en investeringshorisont på 0−3 år samt avkastning från overlaymandat. Givet ovanstående förutsättningar har Fjärde AP-fondens aktiva årliga avkastning före kostnader varit av likvidportföljden var den aktiva avkastningen , vilket kan härledas till räntebärande tillgångar som bidrog positivt och globala aktier som bidrog negativt med -0,. Figur 5.11 Fjärde AP-fondens aktiva avkastning 2001–2016 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 2016 -0,3 -0,2 -1,1 -0,5 -0,5 -1,2 Aktiv avkastning per tillgångsslag 2016 -0,0 -0,2 -0,6 -0,1 Definition av aktiv avkastning AP4 2001-07: ▪Förvaltning inom noterade tillgångsslag 2008-11 (tydligare aktiva mandat): ▪Förvaltning inom noterade tillgångs- slag med investeringshorisont 0-1 år ▪Resultat från den taktiska förvaltningen: –Förvaltning inom tillgångsslag med investeringshorisont upp till 3 år –Avkastning från overlaymandat5 2Beräknas mot noterade tillgångar som bas 2001-11. beräknas den aktiva avkastningen mot den taktiska portföljen som bas 3Genomsnitt (aritmetiskt medelvärde) av den dagliga aktiva avkastningen 4Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett. Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande 5Utgörs av aktiv valutaförvaltning samt taktisk allokering Källa: bilaga 9 (grunddata från ) Uppföljning av styrelsens avkastningsmål har som mål att totalavkastningen på lång sikt ska uppgå till realt i genomsnitt. Målet är satt utifrån en bedömning av vad som krävs för att nuvarande pensionssystems tillgångar och skulder ska vara i balans . I den högra delen av figur 5.10 framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2012–2016), (2007–2016) och –2016. Detta innebär att Fjärde AP- fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. använder en förvaltningsstrategi som syftar till att tillvarata fondens förutsättningar att vara en långsiktig investerare. Detta görs genom att dela upp olika investeringsbeslut baserat på investeringshorisont. På mycket lång sikt, med en horisont , arbetar fonden med en Normalportfölj. Denna baseras på en analys av fondens tillgångar och dess åtagande i pensionssystemet och beslutas av styrelsen. I syfte att komplettera Normalportföljen har fondens styrelse delegerat mandat till verkställande direktör för strategiska och taktiska förvaltningsbeslut. Den strategiska förvaltningen, med investeringshorisont på 3–, baseras på medelfristig marknads- och portföljanalys. Strategisk förvaltning utgörs av allokering mellan olika tillgångsslag, durationsbeslut och valutaexponering samt beslut om investering i mindre likvida tillgångar såsom fastigheter, svenska noterade småbolagsaktier, hållbarhets- och riskkapitalfonder. 2016/17:130 detta bedrivs förvaltning även på taktisk nivå med en investerings- och utvärderingshorisont . Den taktiska förvaltningen innebär investeringsbeslut avseende enskilda värdepapper och uppdraget är delegerat till enskilda portföljförvaltare. beslutar även om tillgångar ska förvaltas aktivt eller passivt samt om förvaltningen ska ske internt eller med hjälp av externa förvaltare. Analys kring dessa vägval baseras bl.a. på kostnadseffektivitet, diversifiering, marknaders ineffektivitetsgrad, tillgänglig kompetens och hållbarhetsaspekter. pågår en översyn och utveckling av Fjärde AP-fondens portföljstruktur och investeringsprocess. Projektet syftar till att ytterligare öka förmågan att dra fördel av potentialen i det lagstadgade placeringsreglementet genom stärkt helhetsgrepp på portföljen, utnyttjande av mandatets långsiktighet och ett bredare risktagande. Fjärde AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar, alternativa tillgångar (inklusive fastigheter), vilket i stort är oförändrat jämfört med föregående årsskifte. Figur 5.12 Fjärde AP-fondens faktiska tillgångsallokering Procent av totala tillgångar Fjärde AP-fonden2; = SEK miljarder Marknadsvärde baserad på tidigare förvaltningsmodell 230 260 295 310 334 -0,9 -3,2 -5,1 2 Den faktiska allokeringen 3 Tillgångsallokeringen till fastigheter samt andra alternativa tillgångar 2012 är ej helt jämförbar med 2011 då fastighetsinvesteringar motsvarande SEK 900miljoner klassificerades om från alternativa tillgångar till fastigheter /12 4 Omfattar fastigheter, svenska strategiska aktier, aktier i tillväxtmarknader, private equity, ESG-investeringar, absolutavkastande strategier, högavkastande räntebärande 5 Omfattar bland annat passiv förvaltning, allokering och valuta Källa: bilaga 9 (grunddata från ) har Fjärde AP-fondens kostnader, mätt som andel av genomsnittligt förvaltat kapital, legat stabilt på 0,10–0,. har kapitalet i genomsnitt ökat , vilket även motsvarar den genomsnittliga årliga kostnadsökningen uttryckt i kronor. Ökningen är i princip hänförlig till externa förvaltningsarvoden, vilka har ökat som ett medvetet strategival för att ytterligare bredda och förbättra portföljens potential. De interna kostnaderna har i genomsnitt ökat , vilket främst drivits av större krav kring riskkontroll och regelefterlevnad, ett beslut att göra AP-fonderna momspliktiga samt en stark utveckling av dollar som är den valuta som gäller för en stor del av kostnaderna. Lågkoldioxidstrategierna har även inneburit högre indexkostnader. En effektivisering inom administrationen med en minskning av antal anställda har bidragit till lägre kostnader. Tabell 5.8 Fjärde AP-fondens kostnader och antal anställda Källa: Fjärde AP-fondens årsredovisningar Under inledningen av 2017 har flyttat till mindre lokaler vilket minskar lokalkostnaderna . Fortsatt ökad andel intern förvaltning, översyn av systemstöd och informationstjänster, rationalisering av antal ratinginstitut och en pågående översyn av indexkostnader förväntas enligt fonden bidra till ytterligare stärkt kostnadseffektivitet framöver. fokuserar på att integrera hållbarhet i den dagliga förvaltningen av tillgångarna för att minska risker i investeringarna och fånga avkastningspotential. Fonden är en pionjär inom lågkoldioxidstrategier för att sänka klimatrisken i tillgångarna och var också en av grundarna till Portfolio Decarbonization 22Exklusive prestationsbaserade arvoden. 23Vid årets slut. Coalition (PDC). Lågkoldioxidstrategier utgjorde av den Skr. 2016/17:130 globala aktieportföljen vid slutet av 2016. investerare och aktiv för att utveckla marknaden för gröna obligationer när de möter fondens krav på lönsamhet och hållbarhet. fattade affärsbeslutet att sälja tobaksbolagen i portföljen, eftersom fonden bedömer att investeringsrisker förknippade med tobak, bl.a. hälsorisker, samhällskostnader och ökade regleringar är felprissatta och att tobaksbolagens värderingar är för höga. Inom fokusområdet arbetar för att bolag ska skötas hållbart, ansvarsfullt och så effektivt som möjligt. Ägaransvar tas bl.a. genom arbete i svenska valberedningar (27 stycken 2016) med målsättningen bästa möjliga styrelse för respektive bolag samt med fokus på ökad mångfald och fler kvinnor i styrelserna, samt genom att rösta på bolagsstämmor (100 svenska och 798 utländska ).