prop · H403158 · 2017-03-21 00:00:00 — Studiestartsstödet innebär ett nytt löpande åtagande för CSN. Uppskattningsvis kommer myndigheten att få ca 20 000 nya ansökningar att hantera . Därutöver tillkommer hantering av medelstilldelning till kommunerna. Mot bakgrund av kommunernas medverkan i ansökningsförfarandet kan det förväntas att ansökningar om studiestartsstöd kommer att vara fullständigt ifyllda och att antalet ändringar av studierna i förhållande till ansökan och vad som planerats, kommer att bli väsentligt färre än vad som är fallet för motsvarande studiemedelsärenden. Erfarenheten från det tidigare rekryteringsbidraget är också att ärendekostnaden var låg. CSN behöver förbereda genomförandet av studiestartsstödet och myndigheten kommer att behöva utveckla ett informationssystem för stödet, i vilket ansökningar ska behandlas elektroniskt. CSN ska också följa upp och utvärdera kommunernas rekryteringsarbete. heten till avskrivning av studielån tagna vid behörighetsgivande studier förväntas kunna ske inom ramen för ordinarie medel och ger en Prop. 2016/17:158 minskad administrativ belastning. Medel för ökade förvaltningsutgifter för utveckling och administration hos CSN har anvisats myndigheten efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:UbU2, rskr. 2016/17:106) och uppgår till 22,7 miljoner och därefter med . I samma budgetproposition har regeringen även aviserat att vid behov återkomma till medelsbehovet. () påverkas i mindre utsträckning och förväntas kunna hantera överklaganden av CSN:s beslut om studiestartsstödet inom ramen för myndighetens ordinarie anslag. Förslaget innebär att det införs en ny typ av kommunala beslut som kan bli föremål för laglighetsprövning. Sådana mål antas dock bli mycket ovanliga och de merkostnader som kan bli aktuella bedöms därför rymmas inom Domstolars befintliga anslag. 15.9Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Det nya studiestartsstödet är, i likhet med studiestödet i övrigt, könsneutralt utformat. Förslaget bedöms därmed vara neutralt för jämställdheten. Uppgifter från Arbetsförmedlingens verksamhetsstatistik visar att könsfördelningen mellan män och kvinnor med högst förgymnasial utbildning och som varit arbetslösa uppgick till respektive . Kvinnor är dock överrepresenterade inom vuxenutbildningen och utgör av studiemedelstagarna. Mot bakgrund av att kvinnor i högre utsträckning än män påbörjar studier kan det förväntas att så även kommer att bli fallet när det gäller könsfördelningen bland studerande som rekryteras till studier med hjälp av studiestartsstöd. Detta var t.ex. fallet när det gäller rekryteringsbidraget som fanns mellan 2003–2006 och som utgör förlagan till det nya stödet. av de som hade rekryteringsbidrag var kvinnor. Utifrån en samlad bedömning av ovanstående finns det skäl att anta fler kvinnor än män kommer studera med studiestartsstöd. Kvinnor och män har fått avskrivning av lån tagna vid behörighetsgivande studier i enlighet med den övergripande könsfördelningen bland studerande som tar studielån. Inte heller detta förslag bedöms därmed få några konsekvenser för jämställdheten. 2016/17:158 15.10 medlemskap i unionen (EU) Förslagen i propositionen berör inte frågor som är reglerade i . 15.11Påverkan på företag och konkurrensförhållanden Förslagen i propositionen bedöms inte få några konsekvenser för företag eller konkurrensförhållanden. 16.1Förslaget till lag (2017:000) om studiestartsstöd 1 § I denna lag finns bestämmelser om studiestartsstöd, som är ett statligt studiestöd. Syftet med lagen är att öka rekryteringen till studier bland personer med stort utbildningsbehov, för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Studiestartsstöd får lämnas i den mån det finns tillgång på medel. Paragrafen innehåller en beskrivning av lagens tillämpningsområde. Första stycket innehåller ett tydliggörande av att studiestartsstöd är ett Eftersom stödet är en form av studiestöd är lagen uppbyggd så att den i så stor utsträckning som möjligt innehåller bestämmelser som hänvisar till eller motsvarar de som gäller för studiestöd enligt studiestödslagen. Andra stycket innehåller en beskrivning av lagens syfte. Av tredje stycket framgår att studiestartsstöd får lämnas i den mån det finns tillgång på medel. Till skillnad från studiestöd som lämnas enligt studiestödslagen är studiestartsstödet således inte ett generellt, rättighetsstyrt stöd, utan kan endast beviljas i mån av tillgängliga medel. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.1. 2 § Studiestartsstöd är ett verktyg som kommunerna kan välja att använda inom ramen för sitt ansvar enligt 20 kap. 10 och 17 §§ skollagen (2010:800) att rekrytera personer till studier. En kommuns rekryteringsarbete enligt denna lag ska ske i samverkan med Arbetsförmedlingen. Kommunen ska i nära samarbete med Arbetsförmedlingen anta riktlinjer för rekryteringsarbetet, efter att ha inhämtat synpunkter från och lokala företrädare för arbetsmarknadens parter och folkbildningen. I paragrafen regleras i vilket sammanhang studiestartsstödet kan Prop. 2016/17:158 användas. Paragrafens första stycke innehåller en bestämmelse om att studiestartsstödet är ett verktyg som kommunerna kan välja att använda för att rekrytera personer till studier inom ramen för det ansvar som kommunen har enligt 20 kap. 10 och 17 §§ skollagen. I 20 kap. 10 § andra stycket skollagen anges att varje kommun aktivt ska verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. Enligt 20 kap. 17 § skollagen ska varje kommun informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning. Det är således kommunerna som har ansvaret för att rekrytera de personer som kan omfattas av stödet till studierna. I detta ansvar ingår vidare att lämna sådan vägledning som ska erbjudas i samband med att en studieplan utarbetas, i vilken bl.a. ingår vägledning om studieekonomiska förutsättningar (jfr 20 kap. 8 § skollagen och 2 kap. 16 § [2011:1108] förordningen om vuxenutbildning). Bestämmelsen tydliggör också att varje kommun själv får välja om den vill använda studiestartsstödet inom ramen för detta ansvar. Enligt andra stycket ska en kommun i sitt rekryteringsarbete enligt denna lag samverka med Arbetsförmedlingen. Genom en sådan samverkan kan Arbetsförmedlingen bistå kommunen med information om olika grupper i kommunen som kan tänkas bli aktuella för stödet. Samverkan behöver inte ske i varje enskilt fall, utan kan ske på en mer övergripande nivå. Det framgår vidare att de kommuner som väljer att använda studiestartsstödet också ska anta riktlinjer för rekryteringsarbetet. Det finns inget krav på att lokala riktlinjer måste tas fram enskilt för varje kommun i det fall kommunen samverkar med andra kommuner. I sådana fall kan riktlinjer tas fram gemensamt inom samverkansområdet. Den särskilda resursram som CSN beräknar kommer dock att fördelas ut på varje enskild kommun som önskat använda sig av stödet, inte till samverkansområdet. I riktlinjerna ska kommunen lägga fast vilka principiella utgångspunkter som ska gälla för rekryteringsarbetet i kommunen. Det kan handla om hur studiestartsstödet ska användas för att de med störst behov av stödet ska rekryteras till studier. Riktlinjerna bör även innehålla principerna för den bedömning och prioritering som ska göras av kommunen, exempelvis vad gäller individers utbildningsbakgrund och utbildningsbehov. Riktlinjerna måste utformas i enlighet med den kommunala likställighetsprincipen, enligt vilken en kommun inte får behandla sina medlemmar olika om det inte finns sakliga skäl för detta. För att få ett helhetsperspektiv utifrån lokala förhållanden ska kommunen anta riktlinjerna i nära samarbete med Arbetsförmedlingen. Riktlinjerna ska vidare antas först efter att kommunen har hämtat in synpunkter från och lokala företrädare för arbetsmarknadens parter och folkbildningen. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.3 och 6.4. 3 § Med prisbasbelopp avses i denna lag och i föreskrifter som meddelats i anslutning till lagen prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Paragrafen innehåller en bestämmelse om vad som avses med prisbasbelopp. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.1. 4 § Studiestartsstöd får lämnas till den som har kort utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Ytterligare villkor för att en studerande ska anses tillhöra målgruppen för stödet finns i 5–10 §§. I paragrafen anges två grundläggande villkor för att en person ska anses tillhöra målgruppen för studiestartsstödet. Studiestartsstöd får enligt bestämmelsen lämnas till den som har kort utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Med kort utbildning avses en tidigare utbildning på högst gymnasial nivå. I första hand kommer detta att omfatta personer som inte har en avslutad utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå. Vad som avses med en avslutad utbildning på gymnasial nivå kan också preciseras ytterligare i de riktlinjer som kommunen ska ta fram enligt 2 §. I vissa fall kan dock även personer som visserligen har en avslutad utbildning på gymnasial nivå, men där den tidigare utbildningen med hänsyn till dess ålder eller omfattning behöver kompletteras med ytterligare studier på grundläggande eller gymnasial nivå, anses ha kort utbildning. En person som har en gymnasieexamen eller motsvarande äldre utbildning bör därför endast i undantagsfall kunna komma i fråga för studiestartsstöd. Ut- trycket utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå är avsett att ha samma innebörd som i skollagen. Vad som krävs för att den sökande ska ha ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden regleras inte i lagen. Sådana krav kan i stället preciseras i de riktlinjer som kommunen ska ta fram enligt 2 §. Bestämmelsen hänvisar vidare till de ytterligare bestämmelser om målgruppstillhörighet som finns i 5–10 §§. De villkor som anges där måste såldes också vara uppfyllda för att en person ska anses tillhöra målgruppen för stödet. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.2. 5 § Studiestartsstöd får lämnas från och med det kalenderår som den studerande fyller och längst till och med det kalenderår som den studerande fyller . Paragrafen innehåller en bestämmelse om vilken ålder en person måste ha för att kunna omfattas av målgruppen för studiestartsstödet. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 7.2. 6 § Studiestartsstöd får bara lämnas till den som är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om till vilka arbetssökande stöd får lämnas. I paragrafen uppställs ett krav på att en person ska vara arbetssökande för Prop. 2016/17:158 kunna tillhöra målgruppen för studiestartsstödet. Av första stycket framgår att den sökande måste vara anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen för att stödet ska få lämnas. Detta villkor är således en grundläggande förutsättning för att stödet ska kunna beviljas. I andra stycket finns en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela ytterligare föreskrifter om till vilka arbetssökande stöd får lämnas. Det kan således på förordningsnivå finnas ytterligare krav som en arbetssökande måste uppfylla för att kunna beviljas stödet. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 7.3. 7 § Studiestartsstöd får inte lämnas till den som före starten av den tidsperiod som studiestartsstödet avser har fått studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). Paragrafen innehåller ett krav på nyrekrytering till studier för att studiestartsstöd ska kunna beviljas. Villkoret i bestämmelsen är utformat på så sätt att stödet inte får lämnas till den som före starten av den tidsperiod som studiestartsstödet avser har fått studiestöd enligt studiestödslagen. Med start av tidsperiod avses i detta sammanhang den tidpunkt som studierna enligt en ansökan om studiestartsstöd (se 26 §) avser att starta. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 7.1. 8 § En studerande som senast före studiestarten har fått studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) kan beviljas studiestartsstöd bara om den studerande har 1.betalat fastställt årsbelopp enligt 4 kap. 7 § studiestödslagen, som ska betalas före det kalenderår som studiestartsstödet avser, och 2.betalat tillbaka så mycket av återkrävt studiestöd enligt 5 kap. studiestödslagen att högst ett kalenderhalvårs återkrävt studiestöd återstår att betala. Om det finns synnerliga skäl, får studiestartsstöd beviljas trots bestämmelserna Paragrafen innehåller ett krav på återbetalning av tidigare lämnat studie- stöd för att studiestartsstöd ska kunna beviljas. I första stycket fastslås ett villkor som innebär att en studerande som har haft studiestöd enligt studiestödslagen måste ha betalat lånet och räntan med ett visst belopp (årsbelopp) före det kalenderår som studiestartsstödet avser för att studiestartsstöd ska kunna beviljas. måste den studerande ha betalat tillbaka eventuella återkrav för att stödet ska kunna beviljas, så att det högst återstår återkrav för ett kalender- På motsvarande sätt som gäller för beviljande av studiemedel enligt studiestödslagen anges i andra stycket att det får göras undantag från första stycket om det finns synnerliga skäl. Paragrafen motsvarar bestämmelsen i 3 kap. 26 § studiestödslagen. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.6. 2016/17:158 9 § Studiestartsstöd får lämnas till studerande som är svenska medborgare. De utländska medborgare som har rätt till studiestöd enligt bestämmelserna i 1 kap. 4–6 §§ studiestödslagen (1999:1395) eller föreskrifter som meddelats i anslutning till de bestämmelserna ska jämställas med svenska medborgare också när det gäller studiestartsstöd. Paragrafen innehåller bestämmelser om att studiestartsstöd får lämnas till studerande som är svenska medborgare och till utländska medborgare som jämställs med svenska medborgare. Bestämmelserna i paragrafen hänvisar till 1 kap. 4–6 §§ studiestödslagen. Vilka som kan komma ifråga för studiestartsstöd ska således bedömas på samma sätt enligt denna lag som enligt vad som gäller för studiestöd enligt studiestödslagen. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 7.4. 10 § Studiestartsstöd får lämnas till studerande som inte är svenska medborgare, om de uppfyller de villkor för att beviljas studiemedel som anges i 3 kap. 4 § andra–fjärde styckena studiestödslagen (1999:1395) eller föreskrifter som meddelats i anslutning till de bestämmelserna. Paragrafen innehåller bestämmelser om att studiestartsstöd även får lämnas till vissa studerande som inte är svenska medborgare och till vissa studerande som inte har permanent upphållstillstånd. Bestämmelsen hänvisar till 3 kap. 4 § andra–fjärde styckena studiestödslagen. Vilka utländska medborgare som kan komma ifråga för studiestartsstöd ska således bedömas på samma sätt enligt denna lag som enligt vad som gäller för studiestöd enligt studiestödslagen. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 7.4 11 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vid vilka läroanstalter och för vilka utbildningar studiestartsstöd får lämnas. Paragrafen innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om vilken utbildning studiestartsstöd får lämnas för. Paragrafen motsvarar 3 kap. 2 § studiestödslagen, med vissa redaktionella ändringar. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.2 12 § Studiestartsstöd får lämnas för som den studerande bedriver studier på minst halvtid. Studierna måste dock pågå . Studiestartsstöd får lämnas bara för sådan del av studietiden som omfattas av den kursplan eller motsvarande som gäller för utbildningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilken omfattning studierna måste ha för att studiestartsstöd ska kunna beviljas. Paragrafen motsvarar bestämmelserna i 3 kap. 5 § första och andra styckena studiestödslagen. Av andra stycket framgår att studiestartsstöd, på samma sätt som gäller för studiemedel, endast får lämnas för sådan del av studietiden som omfattas av en kursplan eller motsvarande. Stöd kan således inte lämnas för exempelvis självstudier som läggs utöver den studietid som omfattas av kursplanen eller motsvarande. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.2. 13 § Studiestartsstödets storlek bestäms i förhållande till studiernas omfattning. För studerande som inte bedriver heltidsstudier lämnas studiestartsstöd med av heltid, eller Paragrafen innehåller en bestämmelse om förhållandet mellan studiernas omfattning och studiestartsstödets storlek. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.1. 14 § Till den som ansöker om studiestartsstöd får stödet lämnas utan föregående prövning av den studerandes tidigare studieresultat. Paragrafen innehåller en bestämmelse om när studiestartsstöd får lämnas utan prövning av studieresultat. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.4. 15 § I andra fall än som avses i 14 § ska en prövning av studieresultat göras för den som har beviljats studiestartsstöd. Studiestartsstöd får lämnas till en studerande som bedrivit sina studier i normal takt. Studiestartsstöd får lämnas även om den studerande inte har bedrivit sina tidigare studier i normal takt om det är fråga om studieresultat från perioder med studiestartsstöd som är äldre än eller om det finns särskilda skäl för det. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vad som ska anses vara studier i normal takt. Paragrafen innehåller bestämmelser om när en prövning av tidigare studieresultat ska göras för att studiestartsstöd ska få lämnas. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 3 kap. 7 § studiestödslagen. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.4. 16 § Studiestartsstöd får lämnas under sammanlagt högst vid studier på heltid. Vid studier på deltid får studiestartsstöd lämnas under högst 1.67 veckor vid studier på men av heltid, eller 2.100 veckor vid studier på men av heltid. Paragrafen innehåller en bestämmelse om den längsta tid under vilken studiestartsstöd får lämnas. Tiden med studiestartsstöd är vid heltidsstudier begränsad , vilket motsvarar lite mer tid än ett normallångt läsår. Vid studier på deltid kan antalet veckor förlängas till som mest , dvs. till högst till det antal veckor som svarar mot 50 veckors heltidsstudier. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.3. 17 § Studiestartsstöd får lämnas med ett belopp som för motsvarar 1.4,av prisbasbeloppet vid studier på heltid, 2.3,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och 3.2,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. Detta gäller bara om något annat inte följer av 19–23 §§. Paragrafen innehåller bestämmelser om studiestartsstödets storlek. I första stycket finns bestämmelser som innebär att studiestartsstöd får lämnas med en viss procent av prisbasbeloppet beroende på vilken omfattning studierna har. Av andra stycket framgår att detta bara gäller om något annat inte följer av 19–23 §§, där ytterligare bestämmelser om beräkningen av stödet finns. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.1. 18 § Utöver det ersättningsbelopp som följer av 17 § får studiestartsstöd lämnas i form av tilläggsbidrag till studerande som har vårdnad om barn. Sådant bidrag får lämnas till och med det kalenderhalvår barnet fyller . För varje barn kan högst ett tilläggsbidrag motsvarande studiebidraget vid heltidsstudier enligt 3 kap. 12 § studiestödslagen (1999:1395) lämnas. Vid beräkning av tilläggsbidraget enligt första stycket och vid fördelning av tilläggsbidrag om båda vårdnadshavarna studerar ska föreskrifter som meddelats i anslutning till 3 kap. 13 b § studiestödslagen också tillämpas när det gäller studiestartsstöd i form av tilläggsbidrag. Paragrafen innehåller bestämmelser om tilläggsbidrag. Första och andra stycket hänvisar till att motsvarande bestämmelser i studiestödslagen eller föreskrifter som meddelas i anslutning till studiestödslagen ska tillämpas. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.1. 19 § Studiestartsstöd får lämnas med fullt belopp bara om den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår inte är högre än ett visst belopp (fribeloppet). Paragrafen innehåller en bestämmelse om inkomstprövning. Paragrafen motsvarar bestämmelsen i 3 kap. 16 § första stycket studiestödslagen och anger att studiestartsstöd får lämnas med fullt belopp bara om den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår inte är högre än det s.k. fribeloppet. Inkomster under detta belopp ska således inte påverka stödet, medan inkomster över fribeloppet medför att stödet minskar. Närmare bestämmelser om fribeloppet finns i 20–22 §§. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.5. 20 § Vid studier under ett kalenderhalvår ska fribeloppet motsvara av prisbasbeloppet vid studier på heltid, av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. I andra fall ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre än med vid studier på heltid, vid studier på men av heltid, och vid studier på men av heltid. Paragrafen innehåller bestämmelser om beräkningen av fribeloppet och anger hur stort fribeloppet är beroende och studiernas omfattning. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 8.5. 21 § Om den studerandes inkomst är högre än det beräknade fribeloppet enligt 20 §, ska det belopp som får lämnas enligt 17 § första stycket minskas av den överskjutande inkomsten. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur mycket studiestartsstödet ska reduceras om inkomsten överstiger fribeloppet. Bestämmelsen motsvarar 3 kap. 18 § studiestödslagen, men är anpassad till studiestartsstödets bidragsnivå. Förslaget behandlas i avsnitt 8.5. 22 § Som den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår enligt 19 § räknas vad som hänför sig till det halvåret av den studerandes överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt beslut om slutlig skatt för kalenderåret. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om hur inkomsten ska räknas för studerande som inte beskattas för sin huvudsakliga inkomst i . Ett beslut om studiestartsstöd ska grunda sig på den uppgift om beräknad inkomst som den studerande lämnar i ansökan om studiestartsstöd. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur den studerandes inkomst ska beräknas. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar 3 kap. 19 § studiestödslagen, med vissa redaktionella ändringar. Förslaget behandlas i avsnitt 8.5. 23 § Studiestartsstöd får inte lämnas, om beloppet motsvarar eller är lägre än av prisbasbeloppet. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att studiestartstöd inte alls får lämnas om beloppet motsvarar av prisbasbeloppet eller mindre. Bestämmelsen motsvarar 3 kap. 22 § studiestödslagen. Förslaget behandlas i avsnitt 8.5. 24 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiestartsstöd får lämnas för tid då den studerande är sjuk. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiestartsstöd också får lämnas vid ledighet 1. för tillfällig vård av barn, 2. för närståendevård, eller 3. i samband med att ett barn har avlidit. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiestartsstöd som lämnas vid sjukdom eller sådan ledighet som anges i andra stycket får ingå i det antal veckor som studiestartsstöd högst får lämnas för enligt 16 §.