prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Utgiftsutveckling inom området Nationella minoriteter ........................ Anslagsutveckling 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter ..................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 7:1 Åtgärder för nationella Anslagsutveckling 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer .. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ..................................................................... Anslagsutveckling 8:1 Presstöd ................................................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 8:1 Presstöd ............................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 8:1 Presstöd ......................... Anslagsutveckling för 8:2 Myndigheten för press, radio och tv.............. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 8:2 Myndigheten för press, radio och tv.................................................................................................. Offentligrättslig verksamhet– avgifter för analog kommersiell radio ..... Offentligrättslig verksamhet– särskild avgift och viten ........................... Offentligrättslig verksamhet – avgifter för ansökan om tillstånd att sända tv och digital kommersiell radio ...................................................... Offentligrättslig verksamhet utgivningsbevis för webbsidor m.m. ......... Utgiftsutveckling inom området Sieps samt EU-information .............. Anslagsutveckling 9:1 för europapolitiska studier Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information........................................ P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Diagram 9.1 Antal anslutna kommuner och landsting till förvaltningsområde 2010–2016 ................................................................................................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner målet för demokratipolitiken (avsnitt 8.3), 2.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 1 , när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt tabell 1.1, 3.bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. 4.bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst (avsnitt 4.4.2), 5.godkänner investeringsplanen som riktlinje för anslaget 2:3 fastighetsanslag –2020 (avsnitt 4.4.3), 6.bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst (avsnitt 4.4.3), 7.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 1 , när det gäller anslag som står till Riksdags- förvaltningens disposition, enligt tabell 1.1. ombudsmän () föreslår att 8.beslutar att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggnings- tillgångar som används i myndighetens verksamhet (avsnitt 4.4.4), 9.för anvisar ett ramanslag under utgiftsområde 1 , för ombudsmän enligt tabell 1.1. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Kungliga hov- och slottsstaten 2:1 ledamöter och partier m.m. 6:1 Allmänna val och demokrati 6:5 Stöd till politiska partier 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 8:2 Myndigheten för press, radio och tv 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information Stöd till politiska partier Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 I utgiftsområde 1 ingår avsnitten Statschefen, samt ombudsmän, och samepolitiken, m.m., Länsstyrelserna, Demo- kratipolitik och mänskliga rättigheter, Nationella minoriteter, Medier och Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU-arbetet. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 1 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten 2:1 ledamöter och partier m.m. 2:4 ombudsmän () P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Demokratipolitik och mänskliga rättigheter 6:1 Allmänna val och demokrati 6:5 Stöd till politiska partier Summa Demokratipolitik och mänskliga rättigheter 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 8:2 Myndigheten för press, radio och tv Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU -arbetet 9:1 för europapolitiska studier samt EU -information Summa Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU-arbetet Totalt för utgiftsområde 1 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2018–2021. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är 3 Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1 Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2 Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3 Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. De av beslutade målen inom utgifts- området är följande: Samepolitikens övergripande mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar (prop. 2005/06:1 utg.omr 23, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). Demokratipolitik och mänskliga rättigheter Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:59). Målet för politiken för mänskliga rättigheter är att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättig- heter (prop. 2015/16:1 utg.omr 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:59). Målet för politiken för nationella minoriteter är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). Målen för medieområdet är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig medie- påverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). För övriga delområden inom utgiftsområdet finns inga av bundna mål. I avsnitt 8.3 föreslås ett nytt mål för demo- kratipolitiken. Mål beslutade av regeringen, eller i före- kommande fall och Riks- dagens ombudsmän (), redovisas på den underindelade nivån, se respektive avsnitt. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Resultatredovisning lämnas på den under- indelade nivån, se respektive avsnitt. För avsnittet Medier sker resultatredo- visningen samlat i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. För avsnittet och samepolitiken sker resultat- redovisningen avseende rennäring och andra näringar under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Politikens inriktning redovisas i förekommande fall på den underindelade nivån, se respektive avsnitt. För avsnittet Medier redovisas politikens inriktning samlat i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 av Kammarkollegiet och betalas ut engångsvis efter rekvisition till H.M. Konungens 3.1.11:1 Kungliga hov- och slottsstaten hovförvaltning. Anslagsmedel som avser Slotts- Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten staten får användas efter beslut av Riks- marskalksämbetet. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 139 199 tkr prisnivå. 3Motsvarar 142 972 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statschefens officiella funktioner inklusive utgifter för kungafamiljen samt för Kungliga hovstatens och Kungliga slottsstatens förvalt- ningsutgifter. Kungliga hovstaten (Hovstaten) och Kungliga slottsstaten (Slottsstaten) har som huvuduppgift att bistå statschefen och övriga medlemmar av kungafamiljen i deras officiella plikter. I upp- giften ingår även att vårda det kungliga kulturarvet och att visa detta kulturarv för allmänheten. Anslaget fördelas på Hovstaten () och Slottsstaten (). Anslagsmedlen som avser Hovstaten disponeras Kungens konstitutionella, statsceremoniella och officiella uppgifter utgör kärnan i Hovstatens årliga verksamhet. I dessa uppgifter ingår bl.a. öppnande av , ordförandeskap i utrikesnämnden och i konseljer, audienser, stats- besök, officiella besök, representation och möten med företrädare för offentlig och privat sektor samt det civila samhället. Kungen stöds i sitt uppdrag av övriga medlemmar av kunga- familjen. Av verksamhetsberättelsen framgår att närmare 40 audienser med utländska ambassadörer hållits. Statsbesök från har tagits emot och statsbesök har genomförts till och . Det framgår vidare att det, , funnits ett stort intresse av kungligt deltagande i olika sammanhang. inkom drygt 1 800 förfrågningar. Kungen och kungafamiljen genomförde över 900 officiella programpunkter en ökning med drygt jämfört med föregående år. med kansli, ekonomi och personalavdelning, och Informationsav- delningen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Slottsstatens verksamhet omfattar huvud- sakligen vård och underhåll av det kungliga kulturarvet samt utställnings- och visnings- verksamhet. Organisatoriskt ansvarar Ståt- hållarämbetet för den löpande skötseln och till- synen av de elva kungliga slotten med tillhörande byggnader och parker. Ett flertal underhålls- och renoveringsprojekt utförs i samarbete med . Det mest omfattande är den pågående fasadrenoveringen av . De kulturhistoriskt värdefulla samlingarna i slotten, med omkring 250 000 föremål, förvaltas inom Slottsstaten av Kungl. Husgeråds- kammaren med . Ett kontinuerligt arbete med inventering och dokumentation av samlingarna pågår. En satsning på utökade öppettider m.m. har inneburit ett ökat intresse för att besöka och ta del av det kungliga kulturarvet. uppgick antalet besökare till rekord- nivån 1,5 miljoner. I enlighet med den överenskommelse som träffats mellan regeringen och Riksmarskalks- ämbetet, vars huvudsakliga innehåll återges nedan under avsnittet Regeringens över- väganden, består den ekonomiska redovisningen av Hovstatens verksamhet av resultat- och balansinformation samt kommentarer i form av tilläggsupplysningar och noter. Redovisningen följer vedertagna principer och i tillämpliga delar de principer som tillämpas för Slottsstaten. De anslagsmedel som avser Hovstaten upp- gick 2016 till . Medlen används för att finansiera kostnader för representation, statsbesök, resor, transporter, personal m.m. samt levnadsomkostnader som är direkt kopplade till statschefens funktion. Anslaget till Hovstaten utgjorde av verksamhetens intäkter. Övriga intäkter bestod framför allt av avgifter och andra ersättningar. Den största kostnadsposten, , utgjordes av personalkostnader. Övriga drifts- kostnader, där de största posterna avsåg för- brukningskostnader och köpta tjänster, mot- svarade av kostnaderna. Verksamheten inom Hovstaten resulterade 2016 i en negativ kapitalförändring om . Slottsstaten har i enlighet lämnat en årsredovisning enligt gängse utformning. Slottsstatens verksamhet finansieras genom anslag, med hyres- och arrendeintäkter, intäkter från visningar av de kungliga slotten och genom intäkter från försäljning i slottsbodar. De anslagna medlen, som motsvarade av verksamhetens intäkter, uppgick till , varav överförts från föregående år. Övriga intäkter härrör främst från avgifter och andra ersättningar och uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med föregående år. Det var främst ökade entré- och visningsintäkter som låg bakom intäktsökningen. Av verksamhetens kostnader utgjorde per- sonalkostnaderna och övriga drifts- kostnader . Resterande kostnader av- såg främst avskrivningar. Slottsstaten redovisade en positiv kapital- förändring på . Den balanserade kapitalförändringen uppgår till ca varav mer än hälften hänför sig till den s.k. Grusmedelsfonden. Anställda inom Hov- och Slottsstaten Omräknat till heltidstjänster motsvarade de tills- vidareanställda 213 tjänster. Förutom tillsvidare- anställda medarbetare anlitades ett stort antal personer för tillfälliga uppdrag, bl.a. i samband med representation och i visningsverksamheten. Regeringen bedömer att verksamheten vid Hovstaten och Slottsstaten har varit omfattande. Årsredovisningen avseende Hovstaten är mer utförlig än i enlighet med den kompletterande överenskommelse som träffats mellan regeringen och Riksmarskalks- ämbetet. Av redovisningarna framgår att förbrukningen av anslaget varierar mellan åren. redovisas en marginell negativ kapital- förändring om . Kapital- förändringen visar att verksamheten bedrivs på ett sätt som är förenligt med anslagets storlek. När det gäller Slottsstaten framgår det av årsredovisningen att intäkter från avgifter och andra ersättningar fortsatt är betydande. I likhet översteg dessa ersättningar intäkterna från anslag. Tabell 3.2 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Kungliga hov- och slottsstaten ska enligt överenskommelse med regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten (prop. 1996/97:1 utg.omr. 1 avsnitt 4). Verksam- hetsberättelsen ligger till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. Av det totala anslaget tillförs Hovstaten medan Slottsstaten tilldelas . Anslagsfördel- ningen mellan Hovstaten och Slottsstaten grundar sig på relationen mellan deras faktiska kostnader 1996. Kostnadsfördelningsnyckeln ska gälla långsiktigt och inte justeras till följd av smärre förändringar i organisationen eller verkligt kostnadsutfall. Några förändringar som gjort det motiverat att komma överens om en annan anslagsfördelning har inte inträffat. Regeringen och har sedermera kommit överens om att som grund för en eventuell framtida ändring av anslags- fördelningen mellan Hovstaten och Slottsstaten ska större organisatoriska förändringar dem emellan redovisas i verksamhetsberättelsen för det budgetår då förändringen sker. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 fördelning på de olika verksamhetsområdena ska dessutom bli föremål för en kontinuerlig diskussion mellan och (se prop. 2005/06:1 utg.omr. 1 avsnitt 6). Enligt tidigare överenskommelser har tyngd- punkten i verksamhetsberättelsen legat på en redovisning av hur tilldelade medel använts när det gäller Slottsstaten. Regeringen och Riks- marskalksämbetet enades emellertid 2013 om att den ekonomiska redogörelsen för Hovstaten ska utgöras av en uppställning som liknar den redogörelse som tidigare lämnats för Slotts- staten. Detta innebär att uppställningen ska bestå av resultat- och balansinformation samt kommentarer i form av tilläggsupplysningar och noter (prop. 2013/14:1 utg.omr. 1 avsnitt 4). Av förarbetena till regeringsformen framgår att hovet står utanför den statliga förvaltnings- organisationen (prop. 1973:90 s. 176). Den verk- samhet som Hovstaten bedriver omfattas inte av lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Hovstaten omfattas inte heller av anslags- förordningens (2011:223) bestämmelser, om bl.a. prövning av anslagssparande och indragning av anslag, eller andra delar av det ekonomi- administrativa regelverket för myndigheter under regeringen. Kammarkollegiet utbetalar anslagsmedlen engångsvis efter rekvisition. Överenskommelsen ändrar inte ordningen i dessa avseenden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 har som det främsta demokratiska statsorganet konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare också en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i Europeiska unionen. arbete bedrivs i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsord- ningen och särskilda riksdagsbeslut om arbetets inriktning. är förvalt- ningsmyndighet. Förvaltningens verksamhet regleras i riksdagsordningen och i lagen (2011:745) med instruktion för Riksdags- förvaltningen samt i annan lagstiftning och i föreskrifter på riksdagsområdet. har endast en verk- samhetsgren: Stöd till den parlamentariska processen. har till uppgift att stödja arbete. Förvaltningen ska se till att kammaren, utskotten, , leda- möterna och övriga riksdagsorgan får det stöd och den service de behöver. Förvaltningen ska också informera allmänheten om arbete och om EU-frågor samt handlägga ärenden som rör internationella kontakter. Dessutom ansvarar förvaltningen för att vårda byggnader och samlingar samt för myndighets- och förvaltningsuppgifter. Riksdagsstyrelsens uppdrag till förvaltningen ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att –svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. –svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier –främja kunskapen om och riks- dagens arbete –vårda och bevara byggnader och samlingar –vara en väl fungerande myndighet och arbetsgivare. Dessa uppdrag utgör grunden för de fem uppdragsområden som verksamhet är indelad i: A.Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. B.Stöd och service till ledamöter och parti- kanslier C.Kunskap om och arbete D.Vård och bevarande av byggnader och samlingar E.Myndighet och arbetsgivare. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 har arbetat för att skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete. Nedan följer en samman- fattning av resultat . –givit kammare och utskott ett väl funge- rande stöd. Förvaltningen har också utvecklat det tekniska stödet för den parla- mentariska processen. genomfördes en stor övning med krigs- delegationen. Krigsdelegationen kan ersätta i händelse av krig eller krigsfara. –givit ledamöter och partikanslier ett väl fungerande stöd och en god service. Bland annat öppnades ett gemensamt service- center . Genom att samla all service på ett ställe och via ett telefon- nummer ska servicen bli lätt tillgänglig, snabbare och av bättre kvalitet. Omfattande insatser har genomförts för att stärka säkerheten och informationssäkerheten. –givit allmänheten, massmedier, vidare- informatörer, skolor och speciella mål- grupper möjligheter att få information och kunskap om arbete. Antalet besök i har fortsatt att stiga, och även webbplatserna har haft fler besök . –fortsatt utveckla sitt arbete med att vårda och bevara byggnader och sam- lingar på ett systematiskt sätt. Förvalt- ningen har bl.a. förbättrat sina processer och fortsatt arbetet med vårdprogram för fastigheter. Arbetet med att förbereda den kommande renoveringen av ledamotshuset har löpt på enligt plan. Riksdagsförvalt- ningen har genomfört förvärvet av andel i fastigheten 1. –varit en väl fungerande myndighet och arbetsgivare enligt förvaltningens bedöm- ning. slöts ett lokalt sam- verkansavtal mellan arbetsgivaren och arbetstagarorganisationerna i syfte att skapa förutsättningar för mer dialog och delaktig- het. Förvaltningens värdegrund har tagit form och alla medarbetare har diskuterat hur värdegrunden kan omsättas inom den egna verksamheten. I tabellen nedan framgår intäkter, kostnader och transfereringar för verksamhetsgrenen Stöd till den parlamentariska processen. Tabell 4.1 Intäkter, kostnader och transfereringar 1Exklusive intäkter av anslag. 2Alla belopp i tabellen redovisas i . Till följd av detta kan summeringsdifferenser förekomma. De högre kostnaderna jämfört med beror främst på att avsättningen för framtida pensioner och inkomstgarantier inklu- sive sociala avgifter har ökat jämfört med föregående år. Ökningen av intäkterna jämfört med beror främst på ränte- beräkningen i avsättningen för ledamöters pensioner. För en utförlig redogörelse över arbetet i hänvisas till för /16 och Riksdagsför- valtningens årsredovisning för (2016/17:RS1) samt utskottens egna verksamhetsberättelser. kommer att behandla års- redovisning . Vid behandlingen av års- redovisningen (bet. 2016/17:KU1) hade utskottet inget att invända. Sammanfattningsvis har genomfört sina uppdrag med ett tillfreds- ställande resultat. arbetar förvalt- ningen vidare för att komma i mål med ambi- tionerna i den strategiska planen för Riksdags- förvaltningen 2015–2018. Förvaltningen fortsätter arbetet med att för- bättra it-systemen som stöder den parlamenta- riska berednings- och beslutsprocessen och att förbättra servicen till ledamöterna. Säkerhets- och informationssäkerhetsarbetet stärks ytter- Förvaltningen påbörjar också projekte- ringsarbetet för ledamotshuset och förbereder för den omflyttning som behöver göras i samband med renoveringen av fastigheten. påbörjas också förberedelserna för valet och högtidlighållandet av demokratins genombrott i . Mot slutet av valperioden kommer förvalt- ningens arbete att utvärderas i förhållande till ambitionerna i den strategiska planen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 –utskottens utgående besök samt utrikes och inrikes resor och utfrågningar, –internationellt och interparlamentariskt samarbete samt bidrag till interparlamen- tariskt samarbete, –bidrag till föreningar i , –språkutbildning till ledamöter samt för Enligt uppfattning ger årsredo- visningen en i alla väsentliga avseenden rätt- visande bild av finansiella ställning . 4.4.12:1 ledamöter och partier m.m. Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 ledamöter och partier m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 904 666 tkr prisnivå. 3Motsvarar 904 666 tkr prisnivå. Anslaget får användas för kostnader för –ersättningar som ledamöter enligt lag har rätt till inom ramen för sitt ledamotsuppdrag, –stöd till riksdagsledamöternas och parti- gruppernas arbete i , –talmannens verksamhet, resor och repre- sentation, klimatkompenserade för ledamöters och anställdas flygresor. beslutades att klimatkompensationen skulle upphöra. Skälet var att det i och med införandet av EU:s system för utsläppshandel fanns ett ekonomiskt styrmedel för flygresor. planerar att på nytt införa klimatkompensation för ledamöters och tjänstemäns flygresor utanför EU. Detta kräver en ändring av anslagets ända- mål i form av ett tillägg av ordet klimat- kompensation. Stödet till politiska sekreterare Stödet till partigrupperna i för politiska sekreterare till ledamöter anges i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2016:6) om tillämpningen av lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsleda- möternas arbete i .