prop · H50368 · 2017-12-15 00:00:00 — Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Som framgått av kapitel 4 är det två uppgifter som Sameskolstyrelsen inte alls har arbetat med . innehåller också återrapporteringskrav om fjärrundervisning och integrerad undervisning, som inte finns med i Sameskolstyrelsens instruktion men regleras i skollagen och i skolförordningen. Verksamheten i förskolan och sameskolan har relativt många och detaljerade återrapporteringskrav, där regeringen inte bara anger vad som ska analyseras utan även hur analysen ska gå till. Enligt regleringsbrevet ska Sameskolstyrelsen bland annat redovisa: •resultaten på de nationella proven i årskurs 3 och årskurs 6, och göra en jämförelse med samt analysera utvecklingen •andelen elever som inte uppnår betyget E i alla ämnen i årskurs 6 •en analys av orsaker samt en bedömning av åtgärder som behövs för att öka andelen elever som uppnår minst betyget E i alla ämnen i årskurs 6 •andelen elever som inte uppnår betyget E i samiska i årskurs 9 •en analys av orsaker och förslag till åtgärder som behövs för att öka andelen elever som uppnår minst betyget E i samiska i årskurs 9. En jämförelse kan göras med regleringsbrevet för Specialpedagogiska skolmyndigheten som i likhet med Sameskolstyrelsen fullgör huvudmannaskapet för statliga (special)skolor, och har ett uppdrag kring läromedelsproduktion (samt ett flertal andra uppdrag). Här anger regeringen bara tre övergripande återrapporteringskrav för myndighetens hela verksamhet. Styrningen lyfter inte myndighetens verksamhet Tjänstemän på uppger att såväl instruktion som regleringsbrev är viktiga delar i styrningen av Sameskolstyrelsen men att det är svårt att få en tillräckligt bra bild av myndighetens verksamhet i årsredovisningen. De intervjuade tjänstemännen menar att regeringen behöver ha detaljerade återrapporteringskrav för att få in den information som behövs.99 Det förefaller som om regeringen, då den inte fått det resultat eller den återrapportering som den önskat, svarat med att försöka styra Sameskolstyrelsen med fler och mer detaljerade återrapporteringskrav. Trots det har myndigheten, som granskning visat, fortsatt att underprestera gentemot sina uppgifter. Det går således att ifrågasätta effektiviteten i regeringens styrning. Dessutom går den detaljerade styrningen genom regleringsbrevet i en annan riktning än ambition att Sameskolstyrelsen ska vara en relativt självständig myndighet. Intervjuer vid , och . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Oklarheter kring vem som utser skolchef Skolchefen har en central roll i Sameskolstyrelsens verksamhet. I Skolinspektionens tillsynsrapport konstaterar myndigheten att ”/…/ svårigheten att hitta en varaktig lösning i skolchefsfrågan negativt påverkat förutsättningarna för att långsiktigt planera och utveckla utbildningen”. När det gäller Sameskolstyrelsens instruktion har och Sameskolstyrelsen menat att formuleringarna kring anställande av skolchef är otydliga.100 Enligt instruktionen ska anställa Sameskolstyrelsens skolchef, efter förslag från Sameskolstyrelsen. Vad som inbegrips i begreppet anställa upplevs dock som oklart av båda myndigheterna. Traditionellt har beslut om att anställa skolchef fattats av , men skolchefen har varit anställd av Sameskolstyrelsen. leds Sameskolstyrelsen av en tillförordnad skolchef. Av intervjuerna med och Sameskolstyrelsen framgår att processen att tillsätta en ordinarie skolchef avstannat, då myndigheterna inte kommer överens om anställningsförfarandet. Vidare framgår av intervjuer och dokumentstudier att aldrig har varit delaktiga när Sameskolstyrelsen anställt tillförordnade skolchefer. Enligt har Sameskolstyrelsen inte ansett att ska medverka vid sådana anställningar. har Sameskolstyrelsen letts av tillförordnade skolchefer, vars anställningar således inte har varit inblandat i. har regeringen förändrat i Sameskolstyrelsens instruktion vilket innebär att Sameskolstyrelsen själva anställer skolchefen, utan inblandning av . Därmed menar att en otydlighet i styrkedjan är avhjälpt. I propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt anges att mål och uppgifter till myndigheter ska formuleras så att respektive myndighet själv råder över eller har rimliga möjligheter att genom olika åtgärder kunna genomföra uppdraget på ett tillfredsställande sätt.101 ska, enligt budgetlagen (2011:203), god hushållning iakttas i statlig verksamhet. God hushållning innebär bland annat att onödiga utgifter ska undvikas och att verksamheten ska bedrivas med hög produktivitet.102 100Intervjuer vid , politiker , och vid Sameskolstyrelsen, myndighetsledning . 2009/10:175. Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 1995/96:220. Lag om statsbudgeten, bet. 1996/97:KU3, rskr. 1996/97:27. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Relativt stora friheter inom ramen för anslag Finansieringen av Sameskolstyrelsens verksamhet sker främst genom förvaltningsanslag () och avgifter ().103 Enligt anslagsvillkoret ska användas för utveckling och utökning av samiska läroverktyg och läromedel. Inkomsterna från avgifter för samisk förskola, fritidshem och skolverksamhet ska användas för att delvis täcka kostnaderna för dessa verksamheter. Därutöver har Sameskolstyrelsen ett sakanslag om som ska användas till integrerad samisk undervisning. Sameskolstyrelsen har således en relativt stor frihet att självständigt bestämma över hur myndighetens förvaltningsanslag ska fördelas över verksamheterna. Finansieringen en stor fråga Sameskolstyrelsens ledning och skolchef samt politiker och några av de tjänstemän vid som intervjuat gör alla bedömningen att Sameskolstyrelsen är underfinansierad.104 För att genomföra det som uppdras åt Sameskolstyrelsen behövs det enligt de intervjuade mer resurser, såväl i form av kompetens som ekonomiska. Efterfrågan på mer resurser har också synts i Sameskolstyrelsens årsredovisningar och budgetunderlag. I budgetunderlaget skriver till exempel Sameskolstyrelsen: ”/…/ SamS vill återigen uppmärksamma regeringen att ta sitt ansvar när det gäller de samiska barnens rätt till utbildning. För att SamS ska kunna göra verklighet av konventionernas intentioner och för att kunna utveckla verksamheten måste anslag öka”.105 Sameskolstyrelsen skriver vidare att den ”/…/ anser att de samiska barnen diskrimineras då de inte kan erbjudas omsorg och undervisning på lika villkor som övriga barn och elever i . Detta gäller främst tillgången på samiska läromedel och utbildning av legitimerade samiska lärare /…/”. Den senaste årsredovisningen och det senaste budgetunderlaget innehåller mindre skarpa formuleringar, men såväl skolchefen som nämndens ordförande uttrycker i intervjuerna att myndigheten inte har mäktat med att på ett effektivt sätt genomföra alla de uppdrag som myndigheten har.106 Tjänstemännen på menar dock att Sameskolstyrelsen behöver bli tydligare på att beskriva vilka behov som finns, men också att myndigheten ibland har visat bristande kunskaper i den statliga budgetprocessen, som har gjort det svårt för regeringen att tillmötesgå myndighetens behov.107 Sameskolstyrelsens skolchef 103Regleringsbrev för avseende Sameskolstyrelsen. 104Intervjuer vid Sameskolstyrelsen, skolchef, och , myndighetsledning, , och vid , . 105Sameskolstyrelsen (2015). Budgetunderlag –2018. 106Intervjuer vid Sameskolstyrelsen, skolchef, och myndighetsledning, . 107Intervju vid , . 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bekräftar till viss del bilden att myndigheten inte har varit tillräckligt bra på att uttrycka sina behov till regeringen.108 Återkommande tillförsel av extra medel har regeringen totalt tillfört Sameskolstyrelsen utöver myndighetens ordinarie anslag. Det motsvarar utbildning för omkring 220 elever i sameskolan under ett år.109 En annan jämförelse kan göras med Sameskolstyrelsens årliga anslag om som används till den integrerade undervisningen. Resurserna har dock nästan uteslutande lagts på kostnader för hyreskontrakt och personalärenden. Enligt Sameskolstyrelsens ledning har bristande kompetens på myndigheten och uteblivet stöd från regeringen lett till att Sameskolstyrelsen ingått för verksamheten ekonomiskt betungande hyreskontrakt.110 ”För att undvika negativa konsekvenser för elever och barn i verksamheten ”/…/ ” tillförde regeringen till Sameskolstyrelsen . Dessa kostnader föranleddes av personalärenden, men också av att myndighetens intäkter var mindre än förväntat.111 Ett personalärende där arbetsdomstolen dömt mot Sameskolstyrelsens yrkande, har kostat myndigheten under 2015 och 2016.112 tillförde regeringen för att myndigheten skulle kunna lösa ut kontraktet på en av sina skolfastigheter.113 utökades Sameskolstyrelsens anslag med för att betala av en skuld som ackumulerats till skolfastigheternas dåvarande ägare, det statliga bolaget . Sameskolstyrelsens anslag utökades med 4,8 miljoner, och beräknas utökas med 3 miljoner 2018. Ökningen ska enligt regeringen användas till den pågående utvecklingen av fjärrundervisningen och för att myndigheten ska kunna stärka sin ekonomiadministrativa kompetens. Den ska också användas för att i övrigt säkerställa en väl fungerande verksamhet.114 I intervjuer uppger dock tjänstemän på Sameskolstyrelsen att tillskotten främst kommer att användas för att få myndighetens ekonomi i balans samt som ett tillfälligt tillskott till den förstärkning av den ekonomiadministrativa kompetens som myndigheten gjort.115 108Intervju vid Sameskolstyrelsen, skolchef, . 109Räknat på en kostnad per elev på (2016). 110Intervju vid Sameskolstyrelsen, myndighetsledning, . 2015/16:99. Vårändringsbudget , bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310. 112Riksrevisionens årliga revision. 2009/10:2. Hösttilläggsbudget , bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310. 2016/17:1. Budgetpropositionen , bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105. 115Telefonintervju med tjänstemän vid Sameskolstyrelsen, . R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T 5.4 Skolinspektionens och uppföljning och tillsyn Mot bakgrund av de långvariga bristerna i sameskolans förutsättningar anser att tillsynen är ett centralt verktyg för att tillförsäkra sameskolans elever en likvärdig utbildning. Tillsyn har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta de fel som upptäcks.116 Trots tillsyn kvarstår eller återkommer brister När det gäller tillsynen av Sameskolstyrelsens skolverksamhet noterar att de resultat som framkommit i kapitel 3 och 4 i flera fall stämmer överens med vad (1994 och 2003) och Skolinspektionen (2013) redovisade i sina granskningar av myndigheten. granskning visar att Sameskolstyrelsen fortfarande arbetar för att avhjälpa brister i verksamheten som uppmärksammades såväl 2003 som 2013, brister som både och Skolinspektionen bedömt som åtgärdade. Skolinspektionen bedömde att Sameskolstyrelsens reella förutsättningar för att klara sitt uppdrag som skolhuvudman respektive myndighet borde undersökas. Trots bristerna valde Skolinspektionen att göra en enkel form av uppföljning av tillsynen, en så kallad skrivbordsuppföljning, som inte inbegriper återbesök hos huvudmannen. I tillsynen av sameskolan som gjordes 2003 förefaller haft större överseende med hur väl sameskolan uppfyllde skollagens krav, jämfört med andra skolverksamheter. Trots att konstaterade att måluppfyllelsen i samiska inte var fullständig för samtliga elever menade myndigheten i sin bedömning: ”Utifrån de förutsättningar som finns i form av elever med olika språkvarieteter, olika förkunskaper och tillgången på lärare med kunskaper i de olika språkvarieteterna finner att Sameskolstyrelsen /…/vad avser de specifika samiska utbildningskraven uppfyller författningarnas krav.”117 Den integrerade undervisningen har inte varit föremål för tillsyn Den integrerade samiska undervisningen som kommuner bedriver har, vad erfarit, inte varit föremål för tillsyn sedan den granskades 2003, då kritiserade Sameskolstyrelsen för bristande uppföljning av verksamheten. I Skolinspektionens övergripande tillsynsrapport uppger myndigheten att den integrerade undervisningen ska följas upp i särskild ordning.118 I kontakter som 116Skollag (2010:800). 117Skolverket (2003). 118Skolinspektionen (2013). Riktad tillsyn huvudrapport. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N haft med Skolinspektionen framgår att myndigheten inte ännu genomfört någon sådan tillsyn. ratificerade ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och europeiska stadgan 2000. I och med det påtog sig ansvaret att anordna lärarutbildning för undervisning i och på de nationella minoritetsspråken. anser att eftersom har slagit fast att samiskan ska främjas och att elever med samiska som modersmål ska erbjudas undervisning i ämnet så behöver det finnas lärare med kompetens för att utföra arbetet.119 Detta förutsätter att det finns adekvata lärarutbildningar, att studenter deltar i dessa och att utbildade lärare arbetar med undervisning i och på samiska. har i sin uppföljning av arbete på området rekommenderat regeringen att bland annat prioritera uppbyggnaden av fungerande lärarutbildning och lärarfortbildning, förbättra modersmålsundervisningen och öka tillgången på tvåspråkig undervisning. I uppföljningen beskrivs lärarbristen som ett påtagligt hinder för att få undervisning i och på minoritetsspråk, och att behovet av riktade insatser för att avhjälpa detta är akut.120 har ett särskilt ansvar för utbildning av ämneslärare i samiska för årskurs 7–9 och gymnasiet. Utbildningen har erbjudits men har inga registrerade studenter. Enligt examensordningen är det inte möjligt att utbilda sig till grundlärare i samiska för de lägre årskurserna.121 framgår av skollagen att barn i grundskola ska erbjudas undervisning i sitt minoritetsspråk. föreslog 2011 en förändring av examensordningen.122 Förslaget innebar att nationellt minoritetsspråk skulle vara ett valbart område för grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 4–6. Ett liknande förslag om att förändra högskoleförordningen (1993:100) i syfte att möjliggöra utbildning och behörighet för lärare i minoritetsspråk i lägre årskurser lämnades till 119Språklag (2009:600) och Skollag (2010:800). 120Rådgivande kommittén för ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (2012), Tredje yttrandet om antaget . 121Högskoleförordningen (1993:100), bilaga 2. 122Högskoleverket (2011). Lärarförsörjningen för de nationella minoriteterna – hur kan den tryggas? R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T av företrädare för , samt universitet.123 har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att bland annat se över möjligheten att läsa modersmål inom ramen för fler examina. Utredningen ska även se över och vid behov lämna förslag på justeringar av legitimations- och behörighetsregler avseende modersmålslärare. Uppdraget ska redovisas senast den 1 december 2017.124 Kompletterande utbildning för modersmålslärare gav regeringen i uppdrag att genomföra en utbildningssatsning för att förstärka tillgången på lärare i nationella minoritetsspråk.125 Syftet var att på kort sikt främja tillgången på modersmålslärare, och har anordnat uppdragsutbildningar för lärare i samiska. Sedan starten har sammanlagt 27 deltagare i samiska registrerats och vid deltog 20 personer. Utbildningen utgår från individuella studieplaner, bedrivs på deltid och främst genom distansundervisning. Uppdraget utökades med tilläggsuppdrag 2014 och 2015; det senare syftar till att ge deltagare bättre ekonomiska förutsättningar. administrerar statsbidraget som för /16 gav huvudmannen per deltagare och termin i ämnet samiska. Trots tilläggsuppdraget gör bedömningen att de ekonomiska villkor och förutsättningar som erbjuds studenterna fortfarande påverkar satsningen negativt avseende såväl nyrekrytering som möjligheten att genomföra utbildningen. Några deltagare har även haft svårt att hinna med studierna.126 En slutredovisning ska lämnas till regeringen . Båda dessa utbildningar, ämneslärarutbildningen med samiska och uppdragsutbildningen om modersmål på samiska, har haft brist på såväl sökande som antagna.127 Enligt Universitets- och högskolerådet är frågan om det låga söktrycket central mot bakgrund av att ämneslärare i samiska är avgörande för att skapa en hel utbildningskedja för samer. Utöver nämnda utbildningar erbjuds även utbildning i samiska språk och samisk kultur i form av kurser på distans vid universiteten i och . 123Stockholms universitet, och (2016). Förslag om förändring i Högskoleförordningen (1993:100) Bilaga 2 Examinationsordningen så att lärare i minoritetsspråk kan utbildas för . Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. 125Regeringsbeslut , Uppdrag till att förstärka tillgången på lärare i nationella minoritetsspråk, A2013/2958/Disk. 126Skolverket (2016). Redovisning av regeringsuppdragen Att förstärka tillgången på lärare i nationella minoritetsspråk. 127Universitets- och högskolerådet (2017). Nationella minoritetsutbildningar –2016. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Lärare är en förutsättning för Sameskolstyrelsens verksamhet Bristen på lärare och pedagoger som kan samiska har påtalats vid näst intill varje intervju som genomförts i granskning. En del lärare som undervisar i samiska vid sameskolorna saknar legitimation, och i sin årsredovisning beskriver Sameskolstyrelsen ett stort behov av att rekrytera legitimerade lärare i samiska. anser att kunskapen om den långvariga och svårlösta bristen på lärare i samiska är mycket god hos regeringen. konstaterade till exempel 2011 att det finns en gedigen kunskapsbas som ger en samstämmig bild av att skolundervisningen i samiska (liksom för övriga minoritetsspråk) fungerar bristfälligt och att detta varit känt . Regeringen ger myndigheter uppdrag och myndigheter bedriver verksamhet men i avsaknad av helhetsgrepp riskerar de enskilda åtgärder som sätts in, enligt , att få alltför liten effekt.128 konstaterar att insatser på området både har gjorts och pågår samt att nya är under utredning, men har inte närmare granskat dess effektivitet och ändamålsenlighet. Däremot bedömer att de insatser som har gjorts inte på långt när resulterat i en tillräcklig tillgång på utbildade och behöriga lärare i samiska. 128 (2011). Lärarförsörjningen för de nationella minoriteterna – hur kan den tryggas? R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Budgetlag (2011:203). Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. Organisationsöversyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet. (2007). Resultat och styrning i statsförvaltningen. Förordning (2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Förordning (2010:251) om läroplan för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordning (2011:131) med instruktion för Sameskolstyrelsen. och , (1992). Samernas skolgång till 1956, Scriptum nr 35, red. och , (1992). Samernas skolgång: nomadskoleutredning, Scriptum nr 36, red. Huuva K och Blind E (2016). När jag var lämnade jag mitt hem och jag har ännu inte kommit tillbaka. (2011). Lärarförsörjning för de nationella minoriteterna – hur kan den tryggas? Redovisning av ett regeringsuppdrag. Rapport 2011:14 R. Lag (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. och U (2012). Självbestämmande genom myndighetsutövning, Statsvetenskaplig tidskrift, årgång 114, 2012/2. Myndighetsförordning (2007:515). Mörkenstam U (2007). Indigenous Peoples and the to Self-Determination: The Case of the Swedish . 25, nr 2. Norska (2014). handlingsplan for utvikling av læremidler 2015–2018. Om nomadskolans organisation och omfattning, SU 1962:141, rskr. 1976/77:80. Om insatser för samerna, bet. 1976/77:KrU43, rskr. 1976/77:289. 1979/80:82. Om ledning och administration av sameskolorna m.m., bet. 1979/80:UbU25, rskr. 1979/80:285. 1992/93:32. Om samerna och samisk kultur m.m., bet. 1992/93:KU17, rskr. 1992/93:114. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1995/96:220. Lag om statsbudgeten, bet. 1996/97:KU3, rskr. 1996/97:27. 1998/99:143. Nationella minoriteter i , bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69. 2008/09:158. Från erkännande till egenmakt, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272. 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370. 2009/10:2. Hösttilläggsbudget , bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310. 2009/10:80. En reformerad grundlag, bet. 2009/10:KU19, rskr. 2009/10:304. 2009/10:175. Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2015/16:1. Budgetproposition , utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:59. 2015/16:99. Vårändringsbudget , bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310. 2016/17:1. Budgetpropositionen , bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105 och bet. 2016/17:KU1, rskr 2016/17:77. Regeringsbeslut (2013). Uppdrag till att förstärka tillgången på lärare i nationella minoritetsspråk, A2013/2958/Disk. Regleringsbrev för avseende Sameskolstyrelsen. Regleringsbrev för avseende Sameskolstyrelsen. Regleringsbrev för avseende Sameskolstyrelsen. Regleringsbrev för avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten. (2016). Beslut efter inspektion av arkivvården vid Sameskolstyrelsen. för ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (2012). Tredje yttrandet om antaget . Sameskolstyrelsen (2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015 och 2016). Årsredovisning 2007, Årsredovisning 2008, Årsredovisning 2009, Årsredovisning 2010, Årsredovisning 2011, Årsredovisning 2012, Årsredovisning 2013, Årsredovisning 2014, Årsredovisning 2015, Årsredovisning 2016. Sameskolstyrelsen (2015). Budgetunderlag 2016 till 2018. Sameskolstyrelsen (2015). Verksamhetsplan för Sameskolstyrelsen 2015/2016. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Sameskolstyrelsen (2016). Utbildningspolitisk strategi för Sameskolstyrelsen. Antagen av nämnd . (2012). Samisk utbildningspolitik – Handlingsprogram. Skolförordning (2011:185). Skollag (2010:800). Skolinspektionen (2013). Riktad tillsyn huvudrapport. Skolinspektionen (2016). Framgång i undervisningen. (1994). Samebarnens skolsituation, Sameskolor, Skolor med integrerad samisk undervisning. Rapport nr 55. (2003). (2005). De nationella minoriteternas utbildningssituation. (2011). Kommentatorsmaterial till kursplanen i samiska. (2014). Diskutera – Samiska perspektiv, Diskussionsunderlag för . (2016). Läroplan för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (reviderad 2016). (2016). Redovisning av regeringsuppdragen Att förstärka tillgången på lärare i nationella minoritetsspråk. , och (2016). Förslag om förändring i Högskoleförordningen (1993:100) Bilaga 2 Examinationsordningen så att lärare i minoritetsspråk kan utbildas för . Betänkande avgivet av nomadskolutredning. Stöd åt språk och kultur. Betänkande av sameutredningen. Tre nya skolmyndigheter. Språklag (2009:600). Statskontoret (2010). internationella överenskommelser (SÖ 2000:2). Ramkonvention om skydd för nationella monoriteter. SFS 1999:1175–76. internationella överenskommelser (SÖ 2000:3). Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk. Svonni C (2015).