prop · H40387 · 2017-01-25 00:00:00 — Den nya inriktningen att anvisningar ska göras utifrån arbetsförmedlarens bedömning av individens behov och förutsättningar för att kunna tillgodogöra sig insatsen kan komma att påverka hur insatsen används. Uppföljning och analys kan stärkas Regeringens och myndighetens egen styrning ger utrymme för flexibel användning av Förberedande och orienterande utbildning. Det ökar vikten av att Arbetsförmedlingen tar reda på och redovisar hur Förberedande och orienterande utbildning används och om insatsen leder till avsedda mål. Uppföljning kan göras med olika syften på olika nivåer inom organisationen. bedömning är att uppföljning och analys på central nivå kan förbättras. Exempelvis skulle uppföljning och analys i högre grad kunna redovisas för olika slags Förberedande och orienterande utbildning. Uppföljningar och analyser för hela insatsen är svåra att tolka och värdera eftersom olika förberedande och orienterande utbildningar har mycket olika syften och innehåll. Uppföljning av hur det går för deltagarna kan användas för att utveckla verksamheten, vilket är en viktig förutsättning för att säkerställa att Förberedande och orienterande utbildning används på bästa sätt. bedömer att uppföljningen skulle kunna bli mer omfattande även på arbetsförmedlings- och sektionsnivå. Ansvaret för uppföljning av individer som anvisats till en förberedande och orienterande utbildning ligger på de lokala arbetsförmedlingarna. Det är främst arbetsförmedlare som följer upp hur det går för arbetssökande som de arbetar med och som deltagit i insatsen. Det varierar hur och i vilken utsträckning arbetsförmedlarna följer olika slags resultat. Det kan vara ett tecken på att styrsignaler avseende resultatuppföljningen kan behöva stärkas. Arbetsförmedlingen centralt har inte satt upp några specifika mål för vad som kan betraktas som ett lyckat utfall av Förberedande och orienterande utbildning. Det är därför positivt att Arbetsförmedlingen 2016 har inlett ett arbete med att utveckla resultatmått och mätmetoder för insatsen. •Riksrevisionen rekommenderar Arbetsförmedlingen att betona vikten av att olika nivåer inom myndigheten systematiskt följer upp och analyserar de förberedande och orienterande utbildningarna. Uppföljning tar resurser i anspråk och nyttan bör vägas mot kostnaden. bedömer att denna insats är så omfattande och kostsam att det är rimligt att höja ambitionsnivån. Det utvecklingsarbete som den centrala nivån genomför för att utveckla resultatmått bör kunna komma till nytta i analyser på olika nivåer. Re- sultatmått och uppföljning skulle kunna delas upp och presenteras för olika R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N slags förberedande och orienterande utbildningar, med fokus på de inriktningar som har många deltagare eller är särskilt kostsamma. Det finns brister i dokumentation och utvärdering En grundläggande förutsättning för att statistiskt kunna följa upp och utvärdera en insats är dokumentation som gör det möjligt att studera innehållet i insatsen samt vilka som deltar i den, när och hur . Granskningen visar på svårigheter att använda Arbetsförmedlingens statistik för att kategorisera och analysera olika slags förberedande och orienterande utbildning . Vidare avbryter en stor andel av deltagarna den förberedande och orienterande utbildningen, och avbrotten har ökat . Dokumentationen av varför en arbetssökande avbryter insatsen är dock svår att överblicka vilket gör det svårt att värdera avbrotten. Svårigheten att följa upp insatsen är inte ny och påtalades redan av utredningen om en flexiblare arbetsmarknadsutbildning (SOU 2007:112). •Riksrevisionen rekommenderar Arbetsförmedlingen att se över, förbättra och systematisera dokumentationen av Förberedande och orienterande utbildning. Även med syfte att möjliggöra analyser över en längre tidsperiod. Trots de brister i dokumentationen som finns bedömer att det är möjligt att på central nivå följa upp insatsen på ett bättre och mer utförligt sätt än vad som gjorts . Det finns få studier av effekten av Förberedande och orienterande utbildning, och bedömning är att insatsens effekter i högre grad skulle kunna utvärderas. Ökad kunskap om insatsens effekter kan bidra till att stödja arbetsförmedlarna i deras bedömning och därmed till att skapa förutsättningar för en effektiv användning. rekommenderar Arbetsförmedlingen att i högre grad kontinuerligt arbeta för att bedöma resultat och utvärdera effekterna av deltagande i Förberedande och orienterande utbildning. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G 1.1 Motiv för granskning Personer med svag förankring på arbetsmarknaden arbetar eller söker i högre utsträckning arbete (dvs. deltar i arbetskraften) . De utgör också en allt större del av de inskrivna vid Arbetsförmedlingen (AF). AF har fått ansvar för att arbeta med grupper av personer som tidigare i första hand stöddes av andra statliga myndigheter och kommunerna (prop. 2015/16:100, Arbetsförmedlingen 2014e). Arbetslösa som saknar fullföljd gymnasieutbildning, är födda utanför , är äldre, eller har funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har i genomsnitt mindre chanser att hitta ett arbete än t.ex. inrikes födda med fullgjord gymnasieutbildning. Särskilt de utrikes födda som varit i landet och invandrat av flyktingskäl har en svårare situation på arbetsmarknaden (prop. 2015/16:100). Jobbchanserna för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden har försämrats, särskilt efter finanskrisen (Arbetsförmedlingen 2015c). AF har också konstaterat att innebörden av vem som kan anses stå långt från arbetsmarknaden – och som därför ska prioriteras av myndigheten – har förskjutits . De som kunde anses stå långt från arbetsmarknaden skulle numera ligga närmare genomsnittet bland de inskrivna arbetssökande (Arbetsförmedlingen 2014e). ökade antalet asylsökande till historiskt höga nivåer (prop. 2015/16:100). Det kan även framöver förväntas vara höga nivåer av asylsökande jämfört med tidigare (2016a, 2016b). innebär det en hög inströmning i etableringsuppdraget och därmed till AF.1 AF har uttalat att arbetsmarknadspolitiken står inför stora utmaningar och att det är en svår uppgift för myndigheten att lyckas medverka till att de arbetslösa med bristande utbildning ska nå en varaktig förankring på arbetsmarknaden (Arbetsförmedlingen 2013b). Förberedande och orienterande utbildning (FUB) ingår i det arbetsmarknadspolitiska programmet Förberedande insatser. Förberedande insatser är individuellt anpassade arbetsmarknadspolitiska insatser av vägledande, rehabiliterande eller ori- 1Personer som har uppehållstillstånd som flykting, kvotflykting, skyddsbehövande och deras anhöriga samt personer som fyllt 18 men inte och saknar föräldrar i omfattas av AF:s etableringsuppdrag (medlingen/Etablering-av-nyanlanda.html). 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N enterande karaktär för den som särskilt behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, utbildning eller arbete.2 AF handlar upp FUB av externa leverantörer.3 FUB är den av de förberedande insatserna som ökat mest i absoluta tal , se tabell 1 bilaga 1.4 kostade utbildningar som upphandlas av AF , varav FUB stod för drygt 1,9 miljarder kronor.5 FUB är en vanlig arbetsmarknadspolitisk insats för nyanlända som omfattas av AF:s etableringsuppdrag (se exempelvis Arbetsförmedlingen 2015b). Av AF:s prognos för framtida utbetalningar –2020 framgår att kostnaden för ersättning till leverantörer av FUB för arbetssökande som deltar i etableringsuppdraget beräknas fördubblas från en miljard 2015 till två miljarder (Arbetsförmedlingen 2016a). Kostnaden bedöms öka även för arbetssökande som inte är inom etableringsuppdraget. Kunskapen om användningen av och om effekter av FUB är begränsad. 6 I återrapporteringar och analyser särredovisas inte heller uppföljning och analys för olika slags FUB (Arbetsförmedlingen 2008a, 2009, 2010a, 2010b, 2011a, 2011b, 2011c, 2012a, 2012c, 2012d, 2013a, 2013e, 2013f, 2014b, 2014c, 2014d, 2015a, 2015c, 2015d, 2016b, 2016c). Detta trots att olika FUB kan ha mycket olika innehåll och syfte. Re- geringen skriver i budgetpropositionen att den har påbörjat ett arbete med att reformera styrningen och att genomföra förenklingar i det arbetsmarknadspolitiska regelverket för att ge större utrymme för arbetsförmedlarnas professionella bedömningar. Regeringen lyfter i sammanhanget fram att en förändrad styrning även kräver att processer inom myndigheten anpassas, exempelvis vad avser att säkerställa att kunskap från uppföljning av olika insatsers resultat och effekter tas till vara (prop. 2015/16:1 utgiftsområde 14). 2Förberedande och orienterande utbildningar är en del av det arbetsmarknadspolitiska programmet förberedande insatser och regleras i 30 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Förberedande utbildningar bedrivs förutom inom programmet förberedande insatser, även som aktivitet inom Jobb- och utvecklingsgarantin och Jobbgarantin för ungdomar (Arbetsförmedlingen 2015a). 3Övriga förberedande insatser framgår av tabell 1, bilaga 1. 4Andra vanliga förberedande insatser är arbetslivsinriktad rehabilitering och aktiviteter inom ramen för vägledning och platsförmedling 5Uppgifter om kostnader för utbildningar från AF:s ekonomiavdelning. I vissa fall kan arbetssökande delta i reguljär utbildning inom ramen för FUB och då har inte AF någon kostnad för köp av utbildningsplats. 6I Arbetsförmedlingen (2008b) undersöks effekter av förberedande insatser inklusive FUB, och man finner inga effekter på arbetsmarknadsutfall. De m.fl. (2008) finner, inom ramen för en utvärdering av arbetsmarknadsutbildning, att FUB har lägre effekter än arbetsmarknadsutbildning. Arbetsförmedlingen (2015e) har utvärderat folkhögskolesatsningen, som är en typ av FUB som infördes . Resultaten visar att utflödet till arbete är lägre än för jämförelsegruppen, medan inflödet till reguljär utbildning är högre. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G 1.2 Syfte och revisionsfrågor Syftet med granskningen är att kartlägga och beskriva hur AF styr, använder och följer upp FUB. Granskningen utgår från följande revisionsfrågor: •Vilka styrsignaler har arbetsförmedlarna att förhålla sig till vid anvisning till FUB? •Hur används FUB och hur har användningen förändrats ? •Hur analyserar och följer AF hur det går för deltagarna i FUB? •Vilka möjligheter ger dokumentation och systemstöd att följa upp och utvärdera FUB? Enligt 3 § budgetlagen (2011:203) ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas inom statlig verksamhet. I 1 kap. 3 § myndighetsförordningen (2007:515) slås fast att en myndighets ledning ansvarar inför regeringen bl.a. för att verksamheten bedrivs effektivt och att myndigheten hushållar väl med statens medel. har beslutat att målet med insatserna inom arbetsmarknadspolitiken är att de ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad.7 AF ansvarar för den offentliga arbetsförmedlingen och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet.8 Myndighetens verksamhet ska anpassas till den enskildes förutsättningar.9 har inslagen av detaljstyrning av AF minskat. Arbetsmarknadspolitiska program syftar till att stärka den enskildes möjlighet att få eller behålla ett arbete10 och en anvisning till ett program ska därför vara arbetsmarknadspolitiskt motiverad. Det betyder att en anvisning får göras endast om den framstår som lämplig både för den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv.11 Flera av de arbetsmarknadspolitiska insatserna kräver att vissa kriterier är uppfyllda för att en anvisning ska kunna göras, t.ex. ställs krav på att en person ska ha varit inskriven som arbetssökande ett visst antal dagar eller ha uppnått en viss ålder. bedömer att för att säkerställa att en insats fungerar väl behöver AF ha specificerat syftet och innehållet i insatsen, känna till dess kostnader, hur den används och med vilket resultat. Sådan kunskap är en förutsättning för att AF ska kunna fatta välgrundade beslut om och hur verksamheten behöver utvecklas. 7Se proposition 2014/15:1, utgiftsområde 14, s. 15. 81 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 93 § 5 förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 101 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. 119 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Arbetsförmedlarna är nyckelpersoner när arbetsmarknadspolitiken genomförs eftersom de står i direkt kontakt med de arbetssökande. De ska bedöma individens behov och utifrån detta erbjuda insatser. Arbetsförmedlarna kan därför i stor utsträckning forma besluten (se t.ex. i ). Arbetsförmedlaren ska, enligt 6 § i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten under rubriken och aktivitetsrapporter, komma överens med den arbetssökande om en individuell plan som bl.a. anger vilka aktiviteter som den arbetssökande ska ta del av. För att fatta bra beslut om vilken insats en individ behöver för att få ett arbete bedömer att arbetsförmedlarna bör ha information om vilken insats som fungerar bäst för vilken individ. I detta ligger idealt bl.a. att känna till insatsens innehåll och vilka kunskaper den arbetssökande har med sig från eventuella tidigare insatser. Nyttan av insatsen bör också ställas mot kostnaden. Både regeringens målstyrning och målet att arbetsförmedlarna ska fatta så välgrundade beslut som möjligt ställer krav på att AF följer upp och utvärderar i vilken grad verksamheten når uppsatta mål. I detta arbete är dokumentationen ett viktigt steg. I takt med att arbetsförmedlarnas utrymme att göra bedömningar blir större ökar också kraven på att arbetsförmedlarna ska ha förutsättningar för att fatta välgrundade beslut. Skattningar av effekter av FUB ryms inte inom ramen för denna granskning, Följaktligen ställs inte heller effekten av insatsen i relation till insatsens kostnader. Förutsättningarna för att genomföra sådana analyser granskas dock i viss utsträckning. I granskningen berörs endast översiktligt hur AF tar fram innehållet i de insatser som ges inom ramen för FUB och upphandlingsprocessen. Upphandlingen av arbetsmarknadsutbildning (AUB) granskades i anpassning av arbetsmarknadsutbildning (RiR 2015:22). Samma modell används för upphandling av FUB. Den leverantörsuppföljningsmodell som används inom AF berörs men i begränsad utsträckning. I granskningen har vi riktat frågor och enkäter till lokal, marknadsområdes- och central nivå inom AF. Vi har däremot inte vänt oss särskilt till den regionnivå som AF införde . har inte heller vänt sig direkt till deltagare i FUB. 1.5 Metod och genomförande För att besvara våra granskningsfrågor har flera olika tillvägagångssätt använts: analys av registerdata, enkäter, intervjuer och dokumentstudier. Registerdata som analyserats kommer från AF:s datalager. Urvalet är personer som varit inskrivna vid AF R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G I data finns bl.a. bakgrundsinformation om individerna såsom ålder, födelseland och utbildningsnivå, samt information om vilka program de deltagit i, när de deltagit, och inriktningen på FUB. Mer information om registerdataanalysen finns i bilaga 2. Enkäter har skickats till samtliga chefer och sektionschefer vid arbetsförmedlingskontoren och ett urval om 1 500 arbetsförmedlare. Svarsfrekvensen bland arbetsförmedlingschefer var , bland sektionscheferna och bland arbetsförmedlarna i urvalet . Alla respondenter har emellertid inte svarat på alla frågor i enkäten, därför redovisas svarsfrekvensen löpande i tabellsammanställningen. Mer information om urval och bortfall finns i bilagorna 3 och 4. har också genomfört 14 intervjuer med sammanlagt 25 personer på fyra lokala arbetsförmedlingar, för mer information se bilaga 5. Enkäterna och intervjuerna ger information om styrning, uppföljning och motiv för anvisning till FUB på lokal nivå. För att få information om styrningen och uppföljningen på marknadsområdesnivå har ett utskick med frågor till ledningen för AF:s tio geografiska marknadsområden gjorts, mer information finns i bilaga 6. Information om styrning och uppföljning har också hämtats i dokument som beskriver AF:s centrala styrning, prioriteringar, och metodstöd, samt genom intervjuer med tjänstemän vid AF:s huvudkontor. Enkäter och intervjuer beskriver i första hand situationen . Minnesanteckningar från intervjuer har kommunicerats med de intervjuade och de har getts möjlighet lämna synpunkter på dem. För att ta del av hur regeringen styr AF och på vilket sätt den kan påverka myndighetens arbete med utbildningsinsatser har regleringsbrev och budgetpropositioner analyserats. I kapitel 2 behandlas FUB:s syfte och utformning, i kapitel 3 styrning av arbetsförmedlarnas anvisningar. Kapitel 4 beskriver hur FUB används medan kapitel 5 fokuserar på hur insatsen följs upp och förutsättningarna för uppföljning och utvärdering. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Förberedande och orienterande utbildning I kapitlet beskriver vi översiktligt hur förberedande och orienterande utbildning (FUB) är utformad, vad insatsen kostar samt i korthet processen att upphandla insatsen. 2.1 Varierande innehåll och utformning FUB kan sägas vara som en verktygslåda där ett antal aktiviteter som syftar till att på olika sätt förbereda personer för utbildning, arbete eller annat program ingår, se tabell 1.12 Insatsen får pågå högst 6 månader men en person kan ta del av flera FUB efter varandra.13 Vissa FUB syftar till att förbereda inför en Arbetsmarknadsutbildning (AUB) och pågår då oftast i . En sådan FUB innehåller moment som syftar till att testa och bedöma en individs lämplighet för det yrke som utbildningen inriktats mot samt till att bedöma individens förutsättningar att tillgodogöra sig innehållet. Andra FUB kan t.ex. ha syftet att ge grundläggande kunskaper samt vägledning mot arbete eller studier.14 Dessa utbildningar kan ha innehåll som gränsar till andra tjänster som AF kan erbjuda i egen regi, men den arbetssökande kan erbjudas ett mer omfattande och bredare stöd15 än vad interna resurser räcker till.16 Figur 1 Översiktlig bild över konstruktionen av FUB De FUB som upphandlats efter är uppdelade i moduler som kan kombineras med varandra (se figur 1). Syftet med att dela upp FUB i moduler är att uppnå en bättre individanpassning och därmed effektivare insatser. 12Intervju med marknadsområdeschef, . 13Före 2001 var FUB en del av programmet arbetsmarknadsutbildning, men är det en del av programmet förberedande insatser (SOU 2007:112, ). 14Uppgifter om utbildningslängden sammanställs och redovisas inte av AF. 15Fastän på en grundläggande nivå såsom baskunskaper i kärnämnen. 16Intervju med tjänstepersoner vid enheten Externa tjänster, Arbetsförmedlingen, ; intervju 9, 12, 13, 14 & 15, arbetsförmedlingskontor; underlag från enheten Externa tjänster. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G möjligt att anvisa enbart till de delar av insatsen som en arbetssökande bedöms behöva.17 Av upphandlingsunderlag och avtal framgår att det varierar hur detaljerat innehållet i, och genomförandet av, olika FUB beskrivs. 18 AF har tagit fram ett särskilt systemstöd, KA19 Webbstöd, som används för att kommunicera mellan myndigheten och leverantörerna av utbildningarna (och tjänsterna). En översiktlig beskrivning av vanliga FUB ges i tabell 1. Tabell 1 Översiktlig beskrivning av vanliga FUB Förbereda och/eller nivåbedöma sökande för en Kunskaper i svenska och det svenska samhället och hur den svenska arbetsmarknaden är uppbyggd och Att rusta för att närma sig arbetsmark- naden, som förberedelse för arbete, annat arbets- marknadspolitiskt program eller reguljär utbildning.20 Den sökande ska få en yrkesinriktning identi- fierad och verifierad. Ska mynna ut i en s.k. merit- portfölj – en strukturerad sammanställning av all arbetslivserfarenhet, utbildning samt övriga meriter. Består av 4 moduler som är personlig inven- tering, validering av yrkeskunskaper, yrkesbe- dömning och studie- och yrkesvägledning.21 Allmänförberedande utbildning (under Ge deltagaren en klar inriktning på yrke, tänkt studieinriktning eller annat samt ge nya eller kompletterande kunskaper och erfarenheter.22 Utländska akademiker ska snabbt kunna arbeta inom sitt yrkesområde. Motivera sökande till att studera eller ta del av etableringskurs på folkhögskola. och etableringskurs på folkhögskola) Insatser för personer med funktionshinder, t.ex. döva, synsvaga, och för utredning av arbetsförmåga.23 Källa: Se fotnot 16–18, i övrigt 17Intervju med tjänstepersoner vid enheten Externa tjänster, Arbetsförmedlingen, . 18Af-2012/284329, , AF-2011/166634, AF-2014/211820. 19KA står för kompletterande aktörer. 20Arbetsförmedlingens upphandling, Af-2012/284329, . 21Arbetsförmedlingens förfrågningsunderlag AF-2014/211820. 22Arbetsförmedlingens upphandling, AF-2011/166634. 23E-post från Arbetsförmedlingen, . 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2 Kostnaderna har ökat FUB medför kostnader i form av aktivitetsstöd24 eller etableringsersättning till deltagare och i form av köp av utbildning. I vissa fall kan arbetssökande delta i reguljär utbildning inom ramen för FUB och då belastas AF:s anslag enbart med det aktivitetsstöd/den etableringsersättning som betalas ut till deltagarna (2015a). Kostnaden för köp av FUB var totalt . Kostnaderna för insatserna har ökat ; 2008 var kostnaden . Som framgår av tabell 2 har totalkostnaden för köp av utbildning stigit . Antalet deltagare har inte ökat i samma utsträckning, och har antalet deltagare minskat. Tabell 2 Kostnader och unika deltagare Källa: Underlag för kostnader (exklusive moms) från AF:s ekonomiavdelning, antalet deltagare är hämtade från AF:s årliga återrapportering om arbetsmarknadspolitiska program. Deltagare är totalt antal unika deltagare . *Uppgift saknas. Deltagande i FUB finansieras med fyra anslag under två utgiftsområden. De som omfattas av Etableringsuppdraget får sin försörjning från anslag 1:3 (Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare) under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet medan själva insatsen finansieras genom anslag 1:4 (Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare) under nämnda utgiftsområde. Övriga deltagare finansieras av två anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Deltagarnas försörjning finansieras från anslag 1:2 (Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd) medan FUB i sig finansieras från anslag 1:3 (Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser). Anslagen har inte använts fullt ut (Arbetsförmedlingen 2012d, 2013f, 2014d, 2015d, 2016c). 2.3 Utformningen av upphandlingen I budgetpropositionen skriver regeringen att AF har ansvar för att upphandla tjänster och utbildningsinsatser där det anses bidra till en effektiv verksamhet (prop. 2015/16:1, utgiftsområde 14, s. 19). Regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning – vilka hänsyn tas till arbetsmarknadens behov? (RiR 2015:22) bl.a. upphandling av AUB. När FUB ska upphandlas 2416–24-åringar som inte kvalificerat sig till a-kasseersättning får utvecklingsersättning när de deltar i jobbgarantin för ungdomar. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G samarbetar AF:s upphandlingsavdelning och enheten Externa tjänster.