prop · H403115 · 2017-03-14 00:00:00 — EU har tillsammans med fortsatt genomförandet av den s.k. vägkartan för perioden –2017 inför ett kommande toppmöte mellan och EU . Stöd till AU:s insatser för fred och säkerhet samt institutions- och kapacitetsstärkande åtgärder har prioriterats i samarbetet med AU. Arbetet med att förhandla de ekonomiska partnerskapsavtalen (EPA) mellan EU och AVS-länderna (78 utvecklingsländer i , och Stillahavsasien) har gjort flera framsteg. EU undertecknade med två regionala grupper, SADC (södra ) och EAC (). har även interimsavtal slutits med och . har EU fortsatt att genomföra det strategiska ramverket för liksom den regionala handlingsplanen för perioden –2020. EU har särskilt följt frågor om ekonomiska relationer, migration, den humanitära situationen, relationen till , demokrati och mänskliga rättigheter samt de protester som intensifierades . undertecknades en överenskommelse om strategiskt engagemang mellan valdes också som ett av fem att ingå i EU:s partnerskapsram för migrationsfrågor. I samband med det undantagstillstånd som infördes framförde EU vikten av avståndstagande från våld, respekt för mänskliga rättigheter och att i reformer ta hänsyn till de budskap som framförts av EU har fortsatt att påtala vikten av att uppmärksamma Skr. 2016/17:115 gränstvisten mellan och och vikten av att gränskommissionens beslut ska genomföras. EU har följt den ekonomiska och politiska utvecklingen nära och fört en dialog med eritreanska regeringen om behovet av att hantera grundorsakerna till att människor väljer att lämna landet. EU har också arbetat med genomförandet av det fleråriga nationella utvecklingssamarbetsprogram som antogs 2015. EU följde om efterlevnaden av mänskliga rättigheter i och tog del av dess slutrapport. EU:s stöd till har fokuserat på de president- och parlamentsval som efter flera förseningar genomfördes under slutet av året. EU är en central aktör i och stöder regeringens arbete med att främja en inkluderande politik, utveckling och säkerhet. EU är även en av de tre största finansiärerna av AMISOM, vars trupper är en förutsättning för stabiliteten i stora delar av landet. EU:s insats EU NAVFOR arbetar med att skydda matsändningar från , EU:s civila insats EUCAP med att förstärka Somalias kustbevakningsförmåga, och EU:s militära insats EUTM med att utbilda den nationella armén. bidrar med personal till samtliga. EU har verkat för fred och försoning i och för att utestående frågor i fredsavtalet med ska lösas. EU har varit tydliga när det gäller skyldighet att samarbeta med den () och att följa de häktningsbeslut som utfärdats av domstolen. EU har fortsatt ett vapenembargo mot och reserestriktioner samt frysning av tillgångar för personer som motverkar fredsprocessen. har fortsatt att avstå från att ratificera det reviderade , delvis på grund av dess skrivningar om straffrihet och stöd till ICC. EU har stöttat genomförandet av fredsavtalet mellan parterna till konflikten i Sydsudan. Rådet antog slutsatser om Sydsudan , som bland annat uppmanade till genomförande av fredsavtalet samt utryckte oro över de förnyade stridigheterna . EU har fortsatt ett vapenembargo mot Sydsudan och reserestriktioner samt frysning av tillgångar för personer som motverkar fredsprocessen. EU är den största biståndsgivaren till Sydsudan. Sydsudan har valt att inte ansluta sig till . På grund av den förvärrade humanitära situationen har EU successivt ökat det humanitära biståndet. EU har välkomnat framstegen i kampen mot den väpnade gruppen Boko Haram och uttryckt stöd i kampen mot terrorism och kriminalitet samt ökat det humanitära stödet till landets nordöstra delar. valdes även som ett av fem att ingå i EU:s partnerskapsram för migrationsfrågor. Rådet antog förhandlingsmandat till ett återtagandeavtal. Säkerhetsläget har försämrats i landets norra och centrala delar som fredsavtalets genomförande gått långsamt. För att stabilisera landet och stödja den ekonomiska utvecklingen har EU därför utökat utvecklingssamarbetet inom ramen för Sahelstrategin. EU har tagit en aktiv roll i kampen mot terrorism, organiserad brottslighet och smugglingsnätverk samt hantering av migrationsflöden och klimatförändringar. EU:s två insatser i , EUTM och EUCAP , arbetar med att utbilda den maliska armén och att ge stöd till institutionella reformer. EU stöder FN:s fredsbevarande insats MINUSMA som bidrar med ca 250 personer till. uppdaterades och reviderades den handlingsplan (Regional Action Plan) som är kopplad till . Strategin , som är , identifierar fyra prioriterade områden för EU:s utvecklingssamarbete i regionen: förebygga och motverka radikalisering, skapa gynnsamma levnadsförhållanden för unga, migration och mobilitet samt att förbättra gränskontroll och bekämpa smuggling och transnationell brottslighet. EU har uppmärksammat situationen i (), inklusive våldet och den fortgående humanitära krisen. har EU:s rådgivande militära insats, EUMAM RCA, avslutats och ersatts av en militär träningsinsats EUTM RCA. Rådet antog slutsatser om , som beskrev EU:s samlade ansats till krisen. EU sände en valexpertmission till landet inför president- och parlamentsvalen som genomfördes 2016. EU har lämnat stöd genom den särskilt inrättade Bêkou-fonden. Tillsammans med den centralafrikanske presidenten stod den höga representanten värd för en givarkonferens för . beslutade EU att de restriktiva åtgärder som riktats mot skulle lyftas. Under den årliga översynen beslöts en förlängning av de restriktiva åtgärder som riktats mot och . För omfattar de vapenembargo samt reserestriktioner mot flera individer, för Guinea- omfattas reserestriktioner och frysning av tillgångar för vissa personer och entiteter som anses hota landets stabilitet. EU sände även en valexpertmission och valobservatörer till inför president- och Skr. 2016/17:115 parlamentsvalen . EU sände en större valövervakningsmission inför president- och parlamentsvalen . EU är en politisk aktör och ledande inom humanitärt stöd och utvecklingssamarbete i (DRK). har landets demokratiska utveckling och de försenade president- och parlamentsvalen legat i fokus. Rådet antog slutsatser om DRK . EU har starkt fördömt våldet som bröt ut i samband med folkliga demonstrationer och betonat vikten av att presidentval hålls . Rådet beslutade att anta restriktiva åtgärder riktade mot sju individer inom säkerhetssektorn. EU har ett starkt politiskt engagemang i mot bakgrund av den negativa politiska utvecklingen. avbröt EU allt finansiellt stöd till administrationen och avslutades den dialog som påbörjades i enlighet med artikel 96 i . Rådet beslutade att förlänga de restriktiva åtgärderna riktade mot ledande personer i landet som beslutades . EU och genomförde , i närvaro av den höga representanten, det 13:e ministerdialogmötet inom ramen för det strategiska partnerskap som slöts 2007. ägde även det fjärde dialogmötet kring mänskliga rättigheter rum. Under den årliga översynen beslöts en förlängning av de restriktiva åtgärderna som riktats mot . De omfattar bl.a. ett vapenembargo och restriktiva åtgärder för ett vapenföretag samt reserestriktioner och frysning av tillgångar för presidentparet. I samband med översynen togs även ett flertal individer och enheter, där tillämpningen var suspenderad, bort från listan över dem som berörs av åtgärderna. EU och stod gemensamt värd för en internationell givarkonferens om . Ett 70-tal stater och 26 internationella organisationer deltog. Deltagarna godkände den afghanska regeringens fortsatta reformplaner och gjorde utfästelser om 15,2 miljarder USD för perioden –2020. Därmed uppnåddes EU:s mål att upprätthålla biståndsnivåerna. EU beslutade också om form för och provisorisk tillämpning av samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling med som fastställer allmänna principer för samarbete och fördjupad dialog inom områden som landsbygdsutveckling, utbildning, främjande av mänskliga rättigheter och jämställdhet samt korruptionsbekämpning. kom EU och överens om en gemensam deklaration om samarbete på migrationsområdet, särskilt om återtagande av afghanska medborgare som inte beviljats uppehållstillstånd. hölls det första toppmötet mellan och . Det var ett viktigt steg i EU:s relationer med och överläggningarna fokuserade på handel och investeringar, energi och klimat, vattenfrågor, migration och utrikes- och säkerhetspolitik. Ett gemensamt uttalande antogs som bekräftade EU:s och strategiska partnerskap. Toppmötet antog också en handlingsplan för EU och som specificerar samarbete inom områden som ren energi, mänskliga rättigheter och cyber och anti-terrorism. Toppmötet uppmanade också till framsteg i förhandlingarna mellan och om ett frihandelsavtal som pågått . Inom ramen för det strategiska partnerskapet hölls också dialoger mellan och om utrikes- och säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridningsfrågor samt antiterrorismfrågor. Rådsslutsatser om antogs som bland annat innebar att den höga representanten och kommissionen fick i uppdrag att inleda konsultationer om ett ramverk bortom den femåriga engagemangsplanen . Som prioriterade frågor angavs mänskliga rättigheter, stärkt demokrati, rättsstatens principer och migrationsfrågor. hölls ett möte i EU:s och strategiska dialog där man enades om att eftersträva att ha det nya ramverket färdigt i mitten av 2017. Vid mötet diskuterades bl. a. migrations- och flyktingfrågor. EU lyfte fram sitt stöd för demokratiska institutioner, valreform, rättsstatens principer, ekonomisk utveckling och minskad fattigdom. EU och kom bland annat överens om att stärka samarbetet på områden som klimatförändring, forskning och högre utbildning. Dialogen mellan och har fortsatt med fokus på genomförandet av FN-resolutionen om fred, försoning och mänskliga rättigheter samt landets ansökan om att återigen kvalificera sig för EU:s generösare handelsvillkor under det s.k. GSP+ -systemet (tullförmåner för särskilt sårbara länder som genomför centrala internationella konventioner om mänskliga rättigheter och arbetsrätt). besökte kommissionären för internationellt samarbete och utveckling och besökte premiärminister . EU för en kritisk engagemangspolitik gentemot för att stärka fred och säkerhet, förhindra utveckling och spridning av massförstörelsevapen samt arbetar för att stärka respekten för mänskliga rättigheter. EU kritiserade i starka ordalag landets två kärnvapenprovsprängningar och missiltester . EU har genomfört de sanktioner som antogs av (resolution ) efter kärnvapenprovsprängning och har beslutat om särskilda EU-sanktioner. Därtill har EU påbörjat genomförande av de nya sanktionerna som antogs enhälligt genom resolution i efter kärnvapenprovsprängningen . Likt lade EU, tillsammans med , fram en resolution i om den svåra situationen för de mänskliga rättigheterna i . EU har genom bl.a. rödakorsrörelsen bidragit med visst humanitärt stöd för förebyggande av översvämningar i . EU antog en ny strategi för ett enat förhållningssätt gentemot genom ett gemensamt meddelande från EEAS och kommissionen och genom rådsslutsatser från rådet för utrikes frågor . Överläggning i utrikesutskottet och samråd i om rådsslutsatserna ägde rum . förde fram vikten av att EU samverkar med i multilaterala forum för att hitta lösningar på globala utmaningar med utgångspunkt i internationell rätt och universella värden. Årets toppmöte mellan och ägde rum den 12–där parterna kom överens om att upprätta en gemensam plattform för att få bukt med överkapacitet i stålindustrin. Fyra förhandlingsrundor för ett bilateralt investeringsavtal har genomförts. har verkat för att avtalet ska vara ambitiöst, ge ett fullgott investeringsskydd, gott marknadstillträde och god personrörlighet samt inkludera hållbarhetsaspekter. Se även avsnitt 14.3 om kommissionens förslag om att ta bort från listan av ”icke-marknadsekonomier”. EU välkomnade i rådsslutsatser den demokratiska utvecklingen i och betonade EU:s stöd till demokrati- och fredsprocessen, mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning, hållbar utveckling samt ekonomiskt engagemang. Mot bakgrund av den demokratiska övergången fattade EU beslutet att inte fortsätta lägga fram landresolutionen om i FN:s generalförsamlings tredje utskott. EU:s tredje dialogrunda om mänskliga rättigheter med ägde rum i Naypyitaw . Dialogen uppmärksammade särskilt den oroväckande situationen i delstaten och de allvarliga MR- övergrepp som skett mot den etniska minoritetsgruppen Rohingya. EU lägger också fram en resolution om i för mänskliga rättigheter . Beslut fattades om att göra en översyn av EU:s vapenembargo och embargot mot utrustning som kan användas för intern repression innan nuvarande embargo löper ut . I anslutning till folkomröstningen om ny grundlag i uppmanade EU i ett uttalande de thailändska myndigheterna att skapa förhållanden som kan lägga grunden för genomförande av allmänna demokratiska val. Den spända situationen när det gäller gränsdragningar i har fortsatt. uttalade EU bland annat sin oro för ökad militarisering i området och underströk vikten av en rättsordning för haven och oceanerna som bygger på internationell rätt och . hänsköt 2013 en tvist med om rättigheter och skyldigheter i till en särskild skiljedomstol enligt havsrättskonventionen. Skiljedomen slog fast bland annat att anspråk inte var förenliga med havsrättskonventionen. EU uttalade sitt stöd för skiljedomen och uppmuntrade parterna till fredlig tvistlösning samt uttryckte sin beredskap till stöd för förtroendeskapande mekanismer. EU påtalade även vikten av att upprätthålla de friheter, rättigheter och skyldigheter som fastställs i havsrättskonventionen, särskilt fri sjöfart och överflygning. Frihandels- och investeringsavtal med Kommissionen genomförde en första förhandlingsrunda om frihandelsavtal med respektive med . Kommissionen har fortsatt sitt arbete med att förbereda förslag på förhandlingsmandat för att inleda förhandlingar om frihandels- och investeringsavtal med respektive . Tre förhandlingsrundor mellan och om ett frihandelsavtal genomfördes . Den 20–manade på kommissionen att fortsätta förhandlingarna med målet att nå en politisk överenskommelse . Kommissionen begärde ett yttrande från om EU:s kompetens att underteckna och ratificera det färdigförhandlade frihandelsavtalet med . Domstolen väntas yttra sig i frågan innan processen för ett godkännande och provisorisk tillämpning kan fortsätta. Samarbete inom Forum för och (ASEM) och Organisationen för sydostasiatiska nationer (ASEAN) ASEM:s elfte toppmöte ägde rum i . Beslut fattades bland annat om samarbete kring ungdomsfrågor och att utreda förutsättningarna för ett ekonomiministermöte. Ett uttalande gjordes om att fortsätta fördjupa samarbetet mellan och på flera områden. Det 21:a EU–ASEAN utrikesministermötet ägde rum i den 13–. EU och ASEAN enades om att fortsätta arbetet mot ett strategiskt partnerskap och beslutade bland annat att etablera en dialog om hållbar utveckling och att stärka det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. DEL 4 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA Det ekonomisk-politiska samarbetet inom EU syftar bl.a. till att understödja ekonomisk tillväxt, hög sysselsättning, hög konkurrenskraft och varaktig konvergens mellan medlemsstaternas En grundläggande princip för den ekonomiska politiken i EU är öppen marknadsekonomi med fri konkurrens som främjar en effektiv resursfördelning. 17.1.1Medlemsstater som mottagit stabilitetsstöd via stabilitetsmekanismer inrättade för euroländer enades eurotoppmötet om ett tredje anpassningsprogram för genom Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), som omfattar och löper till . Uppgörelsen om anpassningsprogrammet nåddes efter intensiva förhandlingar, under överhängande risk för att skulle behöva ställa in betalningar till långivare, vilket hade kunnat utvecklas till en allvarlig finansiell kris för landet. Anpassningsprogrammet syftar till att återställa finanspolitiska hållbarhet, trygga den finansiella stabiliteten, modernisera den offentliga sektorn samt till att genomföra reformer som främjar tillväxt och sysselsättning. Totalt har betalats ut inom det pågående anpassningsprogrammet, varav . Under möte godkändes en överenskommelse på tjänstemannanivå mellan den grekiska regeringen och långivarna om den första översynen av programmet. Den första översynen avslutades sedan formellt och den andra översynen påbörjades strax därefter. enades om ett antal åtgärder för att säkerställa hållbarheten i statsskuld. Åtgärderna var uppdelade i kortsiktiga, medelfristiga och långsiktiga åtgärder. godkände att genomföra ett antal kortsiktiga åtgärder för att lätta den grekiska skuldbördan. Detta skedde i linje med överenskommelsen från , där genomförandet av kortsiktiga skuldåtgärder villkoras på att programmets första översyn avslutas. (), som deltog i förhandlingarna om det tredje anpassningsprogrammet, har ännu inte meddelat om den kommer ge mer finansiellt stöd. bidrar inte med finansiering till tredje stödprogram. har tidigare bidragit med finansiering till via EFSM och sin andel av IMF:s beslutades om ett anpassningsprogram för som omfattade . Av detta utgjorde 67,5 miljarder externt stöd, lika fördelat mellan IMF, EFSM och EFSF (inklusive bilaterala långivare). De bilaterala långivarna är , och . har bidragit till finansiella stöd dels genom sin andel i EFSM och IMF och dels genom ett bilateralt lån om . Utbetalningen av det svenska lånet ägde rum i fyra lika stora utbetalningar på var . Det bilaterala lånet ska återbetalas 2019–2021. följde genomgående sitt anpassningsprogram väl. lämnade landet anpassningsprogrammet. Kommissionen har därefter övervakat återbetalningsförmåga genom att genomföra regelbunden analys av landets ekonomi. beslutades om ett anpassningsprogram till som omfattade , där IMF, EFSF och EFSM stod för 26 miljarder vardera. Anpassningsprogrammet syftade till att återställa förtroendet för den portugisiska ekonomin, möjliggöra en återgång till hållbar tillväxt och värna den finansiella stabiliteten. avstod från den sista utbetalningen inom stödprogrammet och lämnade programmet 2014. har bidragit med finansiering till via EFSM och andel av IMF:s resurser. Under den uppföljning av programmet som har gjorts har kommissionen uttryckt viss oro för att den portugisiska ekonomin är sårbar för negativa störningar och har uppmanat att vidta ytterligare reformåtgärder för att säkra den ekonomiska återhämtningen. beslutades om ett anpassningsprogram till som omfattade i lån från ESM, i syfte att rekapitalisera den spanska banksektorn. –2013 utbetalades totalt . lämnade anpassningsprogrammet och kommissionen har därefter övervakat återbetalningsförmåga. beslutades om ett anpassningsprogram till som omfattade , varav 9 miljarder via ESM och via IMF. Anpassningsprogrammet syftade till att strukturera om banksektorn, korrigera landets budgetunderskott och att genomföra strukturreformer för att stärka konkurrenskraften och uppnå en hållbar och balanserad tillväxt. Kommissionen har i sin övervakning av återbetalningsförmåga välkomnat landets positiva ekonomiska utveckling men också varnat för att reformtakten har minskat . har bidragit med finansiering till via sin andel av IMF:s resurser. 17.1.2Betalningsbalansstöd till medlemsstater med nationell valuta Medlemsstater med nationell valuta som har drabbats av, eller allvarligt hotas av, svårigheter när det gäller betalningsbalansen kan söka särskilt stöd som ges i form av medelfristiga lån. har inget land tagit emot betalningsbalansstöd. program inom ramen för betalningsbalansstödet löpte ut och övervakning efter avslutat program pågår. 17.1.3Makrofinansiellt stöd till länder utanför EU godkände rådet och två nya makrofinansiella stödprogram. Det handlar dels om ett nytt program för om , dels om ett program för om . Förutom och det nya programmet för finns pågående makrofinansiella stödprogram i , och . Stödprogrammet till uppgår totalt till varav betalades ut . Följande två utbetalningar har skjutits fram, till följd av att alla villkor inte har uppfyllts. När det gäller programmet till gjordes sista utbetalning och övervakningen efter avslutat program har inletts. 17.2Ekonomisk styrning och samordning Stabilitets- och tillväxtpakten är EU:s gemensamma regelverk för att säkra sunda offentliga finanser. Pakten består av en förebyggande och en korrigerande del, det s.k. underskottsförfarandet. Medlemsstater med alltför stora underskott eller alltför hög skuldkvot kan bli föremål för ett underskottsförfarande. var 9 av EU:s medlemsstater i ett underskottsförfarande. var ett av de länder som inte var föremål för ett underskottsförfarande. beslutade om att avsluta underskottsförfarandet för , och . Dessa länder ansågs då av rådet ha korrigerat sina alltför stora budgetunderskott. Information om detta gavs till . Samråd med ägde rum inför antagandet av rådsslutsatser om en rapport från Europeiska revisionsrätten om underskottsförfarandet. beslutade rådet att och inte hade vidtagit tillräckliga åtgärder. Inför rådsmötet gavs information till . deltog inte i denna omröstning då endast hade rösträtt. Nya steg initierades i underskottsförfarandet med nya tidsfrister för de två ländernas agerande. I enlighet med förslag från kommissionen beslutade rådet att inte utdela böter till eller . Information lämnades till . rapporterade och vilka åtgärder man vidtagit. bedömde att underskottsförfarandet gällande länderna kunde vara Skr. 2016/17:115 vilande. fattade beslut om förändringar gällande förutsägbarhet och insyn i stabilitets- och tillväxtpakten, inför detta ägde samråd med rum. 17.2.2Makroekonomiska obalanser: förvarningsmekanismen genomfördes förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser inom ramen för den europeiska terminen. Förfarandet inleddes genom att kommissionen publicerade förvarningsrapport med en preliminär ekonomisk analys av medlemsstaterna, inklusive en resultattavla med elva makroekonomiska indikatorer och tre sysselsättningsindikatorer. Utifrån den preliminära analysen föreslogs vilka medlemsstater som skulle djupgranskas för att där påvisa eventuella makroekonomiska obalanser. För del överskred tre av indikatorerna angivna tröskelvärden (bytesbalansöverskott, minskande exportmarknadsandelar och hög privat skuldsättning) och kommissionen inledde en djupgranskning av likt . I djupgranskningen konstaterades makroekonomiska obalanser som inte bedömdes vara allvarliga. Det framhölls att fortsatta åtgärder behövdes särskilt för hushållens skuldsättning och de snabbt ökande bostadspriserna för att minska risken för skadliga effekter på ekonomin. Samtliga djupgranskningar publicerades som del av kommissionens landrapporter . Dessa var sedan en del av underlagen för de landsspecifika rekommendationer som presenterades . Samråd om 2016 års förvarningsrapport, kommissionens landrapporter och de landspecifika rekommendationerna, ägde rum med , samt , mars, . informerades om landrapporterna inom ramen för det nationella reform- och konvergensprogrammet. publicerade kommissionen förvarningsrapport och samråd om rapporten ägde rum med . Regeringen välkomnar publiceringen av förvarningsrapporten och djupgranskningarna. 17.3Reformering av den ekonomiska och monetära unionen har arbetet fortsatt med att följa upp steg ett i den s.k. fem ordförandenas rapport av ekonomiska och monetära union. Steg ett består av åtgärder som bygger på befintliga mekanismer. En del av åtgärderna i rapporten behandlas på andra ställen i denna skrivelse. Det gäller bankunionen, förändringar i den europeiska terminen och den sociala pelaren. Överläggning har ägt rum med finansutskottet och information lämnades . Reformeringen av den ekonomiska 2016/17:115 och monetära unionen (EMU) har tagits upp med . antog rådet en rekommendation om nationella produktivitetsnämnder riktad till medlemsstaterna som har euron som valuta. Övriga medlemsstater kan delta på frivillig bas.