prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — exkl. beslut med anledning av förslag till ändringar i statens budget . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. De takbegränsade utgifterna blev lägre än den av antagna budgeten . Detta förklaras främst av lägre utgifter inom utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv (7,), utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (5,) och utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (4,). Inom utgiftsområde 8 Migration blev ut- gifterna högre än i den av antagna budgeten (21,). I avsnitt 2 Utfallet för statens budget redovisas skillnader mellan utfall och budgeterade belopp för utgiftsområden och vissa anslag. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget uppgick till 285,4 mil- jarder kronor, vilket är lägre än beräkningen i budgeten . Tekniska och reella justeringar av utgiftstakets nivå I budgetpropositionen föreslog regeringen att utgiftstakets nivå skulle uppgå till . beslutade i enlighet med förslaget. Därefter har vissa budgetförändringar föranlett tekniska justeringar av utgiftstakets nivå. Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de för- ändringar som föranleder justeringen. För att föranleda en teknisk justering av utgiftstaket ska den förändring som ger upphov till justeringen inte ha samma nettoeffekt på den konsoliderade offentliga sektorns utgifter eller det offentliga finansiella sparandet, som på de takbegränsade utgifterna. Sedan utgiftstaket infördes har nivåerna på beslutade utgiftstak justerats tekniskt . Tekniska justeringar görs i budgetpropositionen och det är praxis att de årsvisa justeringarna avrundas till hela miljarder kronor. Sammantaget har nivån på utgiftstaket höjts med till följd av tekniska justeringar. Flertalet av dessa tekniska justeringar hänför sig till budgetför- ändringar som föranlett justering av stats- bidragen till kommuner och landsting. Till exempel leder en höjning av det särskilda grund- avdraget för pensionärer till att kommunernas och landstingens skatteintäkter försämras, vilket har föranlett en höjning av statsbidraget till kommunsektorn i motsvarande mån. Detta motiverar en teknisk justering av utgiftstaket. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 1.6 Tekniska justeringar samt finanspolitiskt motiverad ändring av utgiftstakets nivå Ursprungligt fastställt utgiftstak (budgetpropositionen för Tekniska justeringar i den beslutade budgeten Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Reglering kommunalekonomisk utjämning: stegvis slopat avdrag för privat pensionssparande -3,77 Ny nivå i bet. Finanspolitiskt motiverad ändring i propositionen Förändrad inriktning på finanspolitiken efter riksdagsval Ny nivå i propositionen Vårändringsbudget Tekniska justeringar i budgetpropositionen Reglering kommunalekonomisk utjämning: sänkt skatt för Finansiering av CSN med anslag istället för avgifter Budgetering av vissa stöd på utgiftssidan istället för Ny nivå i budgetpropositionen Utöver de tekniska justeringarna har utgifts- takets nivå 2016 även ändrats av finanspolitiskt motiverade skäl med anledning av den föränd- ring av finanspolitikens inriktning som regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1). Finanspolitiskt motiverade ändringar av utgiftstakets nivå medför, till skillnad från tekniska justeringar, en reell för- ändring av utgiftstakets begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. Den finanspolitiskt motiverade höjningen av utgiftstakets nivå före- slogs i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) och uppgick till . Utgiftstaket är en restriktion för hur mycket de statliga utgifterna som högst kan uppgå till. Efter att utgiftstakets nivå har fastställts av bör det dock inte betraktas som ett mål för den faktiska utgiftsnivån eftersom denna behöver anpassas till bl.a. den makroekonomiska utveck- lingen. I tabell 1.7 redovisas hur förändringen av budgeteringsmarginalen fördelar sig på budget- effekter av förslag till ny politik, reviderad pris- och löneomräkning, reviderade makroekono- S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 miska förutsättningar, förändrat antal personer som tar emot ersättning från olika transfere- ringssystem (volymförändringar), övriga fak- torer samt den finanspolitiskt motiverade höjningen av utgiftstakets nivå som föreslogs i propositionen Vårändringsbudget . Uppdelningen av budgeteringsmarginalens samlade förändring enligt de olika kategorierna i tabell 1.7 är en bedömning som baseras på motsvarande redovisning i de vår- propositioner och budgetpropositioner som regeringen lämnat till sedan nivån på utgiftstaket föreslogs. Tabell 1.7 Förändring av budgeteringsmarginalen från fastställandet av utgiftstaket till utfallet -47,7 Reviderad pris- och löneomräkning -40,6 Finanspolitiskt motiverad höjning av utgiftstaket Total förändring av budgeteringsmarginalen -12,9 1 Inklusive förändring av anslagsbehållningar. Anm.: Negativt förändringstal innebär ianspråktagande av budgeteringsmargina- len, dvs. När fastställde utgiftstakets nivå , efter förslag i budgetpropositionen uppgick budgeteringsmarginalen till . I utfallet uppgick budgeteringsmarginalen till . Det betyder att budgeteringsmarginalen har blivit mindre sedan utgiftstaket fastställdes, vilket inklude- rar den finanspolitiskt motiverade höjningen av utgiftstakets nivå. Sammantaget har av budgeteringsmarginalen använts för de reformer (nettoeffekt på budgetens utgiftssida, med hänsyn tagen till beslut om finansiering genom minskade utgifter) som regeringen föreslagit och beslutat om sedan utgiftstaket fast- ställdes. I propositionen Vårändringsbudget föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken, samt inom utbild- nings- och infrastrukturområdena (prop. 2014/15:99). I budgetpropositionen föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. utbildningsområdet, miljöområdet, bostads- området och åtgärder inom området för mottagning och etablering (prop. 2015/16:1). Reviderade bedömningar av de makro- ekonomiska förutsättningarna har medfört att budgeteringsmarginalen blivit större. Bland annat har utgifterna i Ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten blivit lägre till följd av att inkomst- index och balansindex successivt har reviderats ner sedan bedömningen i budgetpropositionen . Vidare har utgifter inom arbets- marknadsområdet blivit lägre, främst till följd av att antalet subventionerade anställningar, t.ex. traineejobb och extratjänster, inte ökat i den omfattning som budgeterats. Även utgifterna för ekonomisk trygghet vid ålderdom och ekonomisk trygghet för familjer och barn har blivit lägre, främst till följd av att prisbasbeloppet successivt reviderats ner sedan budgetproposit- ionen . Reviderade bedömningar av antalet personer som tar emot ersättning från olika trans- fereringssystem (volymförändringar) har med- fört att budgeteringsmarginalen blivit 40,6 milj- arder kronor mindre. I första hand beror det på det stora antalet asylsökande som på ett betydande sätt förändrade förut- sättningarna för utgiftsberäkningarna , främst avseende utgiftsområdena 8 Migration och 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. I budgetpropositionen baserades utgiftsberäkningarna på att 38 000 personer i genomsnitt skulle vara inskrivna i mottagningssystem 2016. I budgetpropositionen , redan innan det stora inflödet till av asylsökande hade inträffat, bedömdes att i stort sett dubbelt så många, ca 78 000 personer, skulle vara inskrivna i mottagningssystemet 2016. Det stora inflödet av asylsökande medförde ytterligare en kraftig förändring av antalet inskriva 2016 och det slutliga utfallet blev ca 157 000 personer, dvs. ca 120 000, eller , fler än i den ursprungliga bedöm- ningen i budgetpropositionen . Som en följd av denna utveckling blev också antalet personer i etableringsinsatser väsentligt fler än bedömningen i budgetpropositionen . Räknat som helårsekvivalenter deltog ca 60 000 personer i etableringsinsatser 2016, vilket är mer än bedömningen i budgetpropositionen för S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Sammantaget bedöms att utgifterna under utgiftsområdena 8 Migration och 13 Jämställd- het och nyanlända invandrares etablering (inklusive avräkning av kostnader för asylmotta- gande från biståndsutgifterna under utgiftsom- råde 7 Bistånd i enlighet med bistånds- kommitté DAC:s definition) har blivit ca högre 2016 till följd av volymförändringar jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Vidare har antalet personer i systemet för sjuk- och rehabiliteringspenning i prognoserna successivt bedömts vara fler. Mätt som helårs- ekvivalenter uppgick antalet ersättningsmot- tagare 2016 till 229 000, vilket är fler än bedömningen i budgetpropositionen . Även inom sjuk- och aktivitetsersätt- ningen var antalet personer fler 2016 än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Sammantaget blev utgifterna för utgifts- område 10 Trygghet vid sjukdom och handikapp ca högre än i budgetpropositionen till följd av volymförändringar. Inom vissa områden har utgifterna blivit lägre som en följd av volym- förändringar. Det gäller framför allt utgifts- område 15 Studiestöd och beror främst på att en lägre andel av de studerande fick studiemedel. Utgiftsförändringar till följd av övriga faktorer kan föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regel- ändringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget medför förändringar till följd av övriga faktorer att budgeteringsmarginalen blivit större. Förskottsbetalningar av vissa utgifter i stället , bl.a. EU-avgiften, bidrar till att utgifterna blev lägre av övriga orsaker än i bedömningen i budgetpropositionen (se avsnitt 2.3.2). Vidare har utfallet på flera områden blivit lägre, till följd av övriga faktorer, än ursprungligt anvisade medel . Orsakerna till att medel inte utnyttjats som planerat beskrivs för respektive utgiftsområde i avsnitt 2. De utgiftsområden som uppvisar störst skillnad mellan anvisade medel och faktiskt utnyttjade medel, till följd av övriga faktorer, är utgiftsområdena 7, 9, 16, 18, 22, 23 och 27. Utfallet för statens budget S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2 Utfallet för statens budget Enligt 10 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) ska årsredovisningen för staten innehålla utfallet på budgetens inkomsttitlar, anslag och statens lånebehov. Statens lånebehov är detsamma som saldot i statens budget men med omvänt tecken. Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna. Med statens budget menas den ursprungliga budgeten sammanställd av (bet. 2015/16:FiU10). Med totalt anvisade medel menas däremot summan av både statens ursprungliga budget och de beslut om ändringar i budgeten som har fattat . En mer utförlig redovisning finns i bilaga 1 Specifikation av inkomster i statens budget och bilaga 2 Specifikation av utgifter i statens budget. 2.1Saldot i statens budget 2016 Budgetsaldot blev 85 miljarder (tabell 2.1). bättre än beräknat. Inkoms- terna blev högre och utgifterna blev lägre än vad som beräknades i statens budget. Tabell 2.1 Utfallet för statens budget 2016 Stora kapitalplaceringar på skattekonto Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till . Utfallet blev 1 003 mil- jarder kronor, vilket är högre än beräknat. Skatteinkomsterna för staten blev högre än beräknat och övriga inkomster blev ca lägre än beräknat. Det är främst skatt på konsumtion och skatt på kapital samt periodise- ringar som blivit högre. De högre periodisering- arna beror bl.a. på tillfälliga effekter så som kapitalplaceringar på skattekonto som är en följd av den fördelaktiga räntan på skattekontot. Övriga inkomster blev lägre än den av beslutade budgeten . Det beror främst på att inga S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 större försäljningar av egendom gjordes och att avräkningarna m.m. i anslutning till skattesystemet blev högre. Det sistnämnda beror främst på att den nya resolutionsavgiften inte budgeterades i statens budget . I tabell 2.2 redovisas de utgiftsområden m.m. som har mer än i skillnad mellan statens budget och utfallet. Tabell 2.2 Utgifter som skiljer sig mer än mot statens budget 9 Hälsovård, sjukvård för familjer och barn Summa utgifter m.m. i Lägre utgifter än anvisat resulterar i högre anslagsbehållningar Utgifterna i statens budget uppgick till . (1,) lägre än vad som anvisats i den ursprungliga budgeten och (5,) lägre än totalt anvisat. Det resulterade i att anslagsbehållningarna (exkl. Statsskuldsräntor m.m.) ökade med nästan . I statens budget beräknades anslagsbehållningarna öka med . Utgifterna för Migration högre än anvisat Utgifterna för de allra flesta utgiftsområdena blev lägre än statens budget Utgifterna för Migration blev däremot högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisades ytterligare till Migration och utgifterna blev därmed lägre än totalt anvisade medel. Om man räknar bort ökningarna för Migration blev utgifterna lägre än den ursprungliga budgeten och lägre än totalt anvisat. De flesta utgifterna blev lägre än budgeterat Utgifterna för Statsskuldsräntor m.m. blev lägre än anvisat. Utgifterna för Arbetsmarknad och arbetsliv blev lägre, för Hälsovård, sjukvård och social omsorg lägre, och för Ekono- misk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning lägre. Även utgifterna för Kommunikationer blev lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Tillsammans blev utgifterna under dessa utgiftsområden lägre än i statens budget. Statens budget 2016 och 2015 I tabell 2.3 redovisas utfallet för statens budget . Utfallet för statens budget visar ett överskott på , jämfört med ett underskott på 2015, vilket är en förbättring med . Tabell 2.3 Utfallet för statens budget 2016 och 2015 Utfall 2016 Utfall 2015 Skatteinkomsterna ökade men statens övriga (16,). skatteintäkter, dvs. periodiserade skatter , beräknas ha ökat med (6,) och att periodiseringarna ökat med . De högre skatte- intäkterna beror främst på högre intäkter från indirekta skatter och skatt på konsumtion och insatsvaror. Den stora förändringen av perio- diseringarna förklaras dels av betalnings- och uppbördsförskjutningar mellan åren men till stor del även av kapitalplaceringar på skattekonto. Till skillnad från periodiseringar, som beror på att betalningen av skatten sker året efter, så har kapitalplaceringar ingen koppling till uppbörden av skatt men påverkar ändå tillfälligt statens inkomster. Övriga inkomster minskade med jämfört med . Orsaken är främst att inkomster av statens verksamhet minskat och avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet ökat. Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto har minskat med , vilket beror på att samtliga stöd och subventioner redovisas på utgiftssidan i statens budget. Utgifterna för Migration ökade mest Utgifterna i statens budget ökade med (2,) . Utgifterna för Migration ökade med nästan (120,). S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 är framför allt ersättningar till kommunerna för placering av ensamkommande barn och unga som ökade med . Utgifterna för Arbetsmarknad och arbetsliv ökade med (11,6 pro- cent). Utgifterna för flera andra utgiftsområden ökade också. minskade utgifterna för andra utgiftsområden. Utgifterna för stats- skuldsräntor m.m. minskade med (92,). Tabell 2.4 visar de utgiftsområden inkl. posterna nettoutlåning och kassamässig korrigering som hade störst förändringar av utfallet . Tabell 2.4 Utgiftsområden med störst förändring Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens 2.2Inkomster i statens budget 2016 I inkomsterna i statens budget ingår de kassamässiga skatteinkomsterna samt övriga inkomster. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 och skatteintäkter är att inkomsterna visar den skatt som betalas in respektive år, medan intäkterna redovisar skatterna det år de avser, dvs. det år den skattepliktiga händelsen äger rum. Statens skatteinkomster är ett slutligt utfall medan skatteintäkterna till stor del är en prognos och blir definitiva först efter budgetårets utgång. Detta gäller främst de årligt fastställda inkomstskatterna för individer och företag. En fullständig redovisning av utfallet på inkomsttitlar i statens budget finns i bilaga 1. Utfallet för inkomsterna baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. En analys av hur inkoms- terna har utvecklats jämfört med budgeten bör beakta utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. Statens budget omfattade skattereformer som sammanlagt bedömdes höja skatteintäkterna med , medan propositionen Vårändringsbudget innehöll reformer som bedömdes sänka skatteintäkterna med . Tabell 2.5 Skattereformer 2016 i statens budget och i propositionen Vårändringsbudget Beslut som bedömdes påverka de totala skatteintäkterna -0,3 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,2 -0,5 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. De ökade skatteintäkter som uppstår genom de regelförändringar som beslutat om påverkar huvudsakligen skatt på arbete. De regelförändringar som påverkar inkomster från skatt på arbete 2016 är bl.a. avtrappning av jobbskatteavdraget, förändringar i husavdraget och införandet av en särskild löneskatt för äldre. Utvecklingen av skatteintäkterna följer i hög grad den underliggande ekonomiska utveckl- ingen. I tabell 2.6 redovisas några av de makroekonomiska förutsättningar som påverkar skatteintäkterna. De ekonomiska antaganden som redovisas är desamma som ekonomiska vårproposition. I tabellen jämförs dessa med de antaganden som låg till grund för statens budget , dvs. de makroförutsätt- ningar som redovisades i budgetpropositionen . En viktig variabel för prognosen på skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman i ekono- min. Lönesumman 2016 blev högre än prognosen i budgetpropositionen . Konsumentprisindex, KPI, påverkar normalt skatteintäkterna då skiktgränserna för statlig inkomstskatt styrs av KPI. Om lönerna i samhället ökar med mer än KPI-utvecklingen plus hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till högre skatteintäkter. gjordes ingen uppräkning av den nedre skiktgränsen till följd av beslut om att frångå den automtiska uppräkningen . Det medförde sålunda att en större andel av inkomsterna hamnade över den nedre skiktgränsen jämfört med om skikt- gränsen hade justerats med den automatiska uppräkningen. KPI används även till att omräkna skattesatserna för skatt på energi. Perioden –var KPI-utvecklingen starkare än vad som förväntades i statens budget . I stället för en uppgång om var KPI- utvecklingen . BNP mäter den samlade efterfrågetillväxten i ekonomin. Utfallet för den nominella BNP- tillväxten 2016 blev starkare än vad som förväntades i statens budget . En bidragande förklaring är en stark utveckling av de fasta bruttoinvesteringarna, som i sin tur påverkar intäkterna från mervärdeskatt. Tabell 2.6 Antaganden ekonomiska vårproposition jämfört med budgetpropositionen Procentuell utveckling om inget annat anges -0,4 Utbetald lönesumma, skatteunderlag -0,2 -0,2 -0,1 -0,4 -0,7 -1,0 -0,4 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt Nationalräkenskapernas (NR) definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 6Medelvärde , procent. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, är de redovisade beloppen bedömningar, eftersom utfallen inte är kända för publiceringen av denna årsredovisning. Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 ett fastställt utfall eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten. I tabellen nedan redovisas berörda inkomst- titlar och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat anges, avses alla inkomsttitlarna i inkomst- titelgruppen. Tabell 2.7 Tidpunkt för fastställt utfall för de inkomsttitlar som ännu saknar utfall Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Särskild löneskatt, 1274 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Restförda och övriga skatter Övriga skatter, hushåll Övriga skatter, företag Avgående poster, skatter till andra sektorer Skatter till andra sektorer Anm.: Tabellen innehåller bara titlar som ännu saknar utfall. Övriga titlar har utfall . För huvuddelen av ovanstående inkomsttitlar fastställs utfallet i samband med den slutgiltiga beskattningen , vilken blir känd . För arbetsgivaravgifter (inkomsttitel ) fastställs utfallet när skatte- deklarationerna för juli blir kända. För mer- värdesskatt (inkomsttitel ) fastställs utfallet . För inkomsthuvudgruppen 1600, Restförda och övriga skatter, fastställs utfallet inte förrän , beroende på omprövningar för hushåll (inkomsttitel ) och företag (inkomsttitel ). Detta innebär även att uppbördsför- S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 skjutningarna (inkomsttitel ) fastställs lika sent. Beloppen på inkomsttitlarna 1621, 1631 och 1911 är således fortfarande bedömningar även för publiceringen av denna årsredovisning. Skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisning för staten och slutligt utfall för skatteintäkterna I tabell 2.8 redovisas skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt utfall för åren 2010–2014. Skillnaden mellan budget och utfall har varierat mellan av utfallet för statens skatteintäkter. Vanligtvis förklaras skillnaden av avvikelser på skatt på kapital, som är den mest volatila och svårbedömda av alla skatter. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.8 Totala skatteintäkter, skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutligt utfall –2014 Miljarder kronor om annat ej anges -0,8 -3,6 -5,6 -5,2 -3,5 -2,8 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 -1,3 -2,5 -2,4 Restförda och övriga skatter -1,2 -1,2 -1,2 -1,8 -9,5 -5,1 -4,1 -9,4 -5,1 -4,1 -2,6 -3,0 -1,6 Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet -0,3 -0,2 -6,2 -6,6 -2,6 -2,3 Procent av slutgiltigt utfall -0,8 -0,9 -0,3 -0,3 De totala skatteintäkterna 2016 beräknas uppgå till . Detta är högre än i statens budget . Statens skatteintäkter, dvs. de totala skatteintäkterna exklusive EU-skatter, kommu- nalskatt och avgifter till ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till . Statens förväntade skatteintäkter är därmed nästan högre än i beslutad budget . Förväntade intäkter 2016 för såväl skatt på arbete, kapital och konsumtion inklusive insatsvaror är högre i förhållande till statens budget. Den beloppsmässigt största positiva avvikelsen, jämfört med beräkningen i statens budget, återfinns inom skatteintäkter på kapital samt på konsumtion och insatsvaror. I avsnitten som följer förklaras avvikelserna mer utförligt. I tabell 2.9 redovisas såväl skatteintäkter som inkomster samt avvikelser mot beslutad budget. För de skatteintäkter som ännu inte är slutgiltiga utfall (se föregående avsnitt) redovisas progno- ser , dvs. en stor del av skatteintäkterna 2016 är fortfarande prognoser. Skatteintäkter är periodiserade skatter och skatteintäkternas utveckling har en direkt koppling till den ekonomiska utvecklingen och de skatteregler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomsthuvud- grupperna skatt på arbete, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror, samt restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatteintäkter som bidrar till att finansiera avgiften till EU. Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter, som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålderspens- ionssystemet och staten. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.9 Totala skatteintäkter och inkomster i statens budget, jämfört med statens budget