prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — Bidragen från Europeiska regionala utvecklings- fonden blev . Jämfört med ökade inkomsterna med (41,). Det beror på att pro- gramperioden –2020 startat upp i högre omfattning jämfört med . Bidragen från Europeiska socialfonden blev , vilket är en minskning med (38,) jämfört med . Projekt inom ramen för den nya program- perioden –2020 har fortfarande varit i en uppstartsfas, vilket innebär att ersättningar från EU inte rekvirerats i någon stor utsträckning. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Bidragen till transeuropeiska nätverk var lägre Bidragen till transeuropeiska nätverk blev (211,) högre än 2015 och uppgick till . Bidrag från EU har bl.a. utbetalats för att finansiera färdigställande av järnvägstunneln i . Bland projekt som fick bidrag i mindre omfattning finns bl.a. vägtunneln och byggande av bangården kombiterminal. Högre inkomster från övriga bidrag från EU Övriga bidrag från EU ökade med (153,) jämfört med och uppgick till . Det beror främst på högre bidrag från Asyl-, migrations- och integrationsfonden (AMIF) och Fonden för inre säkerhet. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Denna inkomsttyp omfattar tillkommande EU- skatter och utjämningsavgifter för sådana LSS- kostnader som följer av lagen (1993:387) om stöd och service för vissa funktionshindrade. Dessutom ingår olika avräkningar som avser, dels intäkter som förs till fonder, dels kompensation för mervärdesskatt till statliga myndigheter och kommuner. Tabell 2.20 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Intäkter som förs till I statens budget beräknades avräkningarna uppgå -88 675 miljoner Orsaken, som även beskrivs under stycket om Restförda och övriga skatter, är främst att resolutionsavgifter inte budgeterades i den ursprungliga budgeten . I enlighet med propositionen Vårändrings- budget beslutade att intäk- terna från resolutionsavgifter ska redovisas på inkomstsidan i statens budget. Avräkningarna för kompensation för mer- värdesskatt till kommunerna blev högre och beror på att den kommunala konsumtionen ökade mer än väntat. Jämfört med ökade Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet med . Det beror dels på att intäkter som förs till fonder blivit högre på grund av att intäkten från resolutionsavgifter redovisas . Dels har avräkningarna för kompensation för mervärdes- skatt till kommunerna ökat med , vilket beror på att den kommunala konsumtionen har ökat. Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Denna inkomsttyp omfattar utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonton. redovisas samtliga stöd och subventioner på utgiftssidan i statens budget, vilket förklarar skillnaden . Sjöfartsstödet redovisas under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Nystartsjobb och Stöd till yrkesintroduktionsanställning redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Ersättning för höga sjuklönekostnader redovisas under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Tabell 2.21 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Utgifter som redovisas som S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 2.3Utgifter i statens budget 2016 Utgifterna i statens budget är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Förändring av anslagsbehållningar, Riksgälds- kontorets nettoutlåning och Kassamässig korrigering på budgetens utgiftssida. Posten Förändring av anslagsbehållningar används endast vid budgetering. Utfallet påverk- ar anslagsbehållningarna för respektive anslag. 2.3.1Utgifter i statens budget – sammanfattning I tabell 2.22 jämförs utfallet för utgifterna, dvs. den faktiska förbrukningen, dels med ursprung- ligen anvisade medel (statens budget), dels med totalt anvisade medel (inklusive ändringar av budgeten). En högre förbrukning än anvisade medel möjliggörs genom utnyttjande av ett eventuellt ingående anslagssparande eller en anslagskredit. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Tabell 2.22 Utgifter i statens budget 2016 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter i statens budget Utgifterna blev lägre än budgeterat trots att utgifterna för migration blev högre Utgifterna i statens budget uppgick till . Det är (1,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten och 49 553 miljoner kronor (5,) lägre än totalt Utgifterna för de allra flesta utgiftsområdena blev lägre än anvisat. Utgifterna för utgifts- område 8 Migration blev däremot 21 832 milj- oner kronor högre än anvisat i den ursprungliga budgeten, men lägre än det totalt anvisade beloppet, dvs. den ursprung- liga budgeten och de ändringar i budgeten som beslutat om. beslutade regeringen om tidigareläggning av utgifter inom flera utgifts- områden. Dessa tidigareläggningar påverkar både jämförelsen med anvisade medel och med föregående år. Anvisat 2016 finansierar tidigarelagd utbetalning Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgick utgifterna till , vilket är lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten och lägre än totalt anvisat. De medel som anvisades i statens budget användes också för att finansiera det underskott som uppstod till följd av den tidigarelagda biståndsutbetalningen om 2015. Utgifterna för migration högre än beräknat Inom utgiftsområde 8 Migration uppgick utgif- terna till , vilket är (112,) högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten . Anledningen är att det stora antalet asylsökande som kom till inte var känt när budgeten beräknades. I ändringsbudget anvisades utöver vad som anvisats i budget- propositionen . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Efterskottsbetalningar av assistansersättningen medförde lägre utgifter än budgeterat För utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev utgifterna lägre än vad anvisade i den ur- sprungliga budgeten och lägre än totalt anvisat. Det beror framför allt på att kostnaderna för assistansersättning blev lägre än vad som anvisats i statens budget på grund av att införde efterskottsbetalningar per . Anslaget Bidrag för läkemedelsförmånerna anvisades ytterligare på ändringsbudget. Dessa medel användes för att täcka tidigare års underskott på anslaget. Skillnaden mellan utfallet och totalt anvisade medel på anslaget uppgick till 2016. Lägre utgifter för sjukpenning är beräknat För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev utgifterna , vilket är lägre än anvisade. Det beror på att färre personer fick sjukpenning och rehabiliteringspenning än beräknat i statens budget. Lägre utgifter för föräldrapenning och bostadsbidrag än anvisat För utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn blev utfallet , vilket är lägre än anvisat. Det beror framför allt på att utgifterna för föräldrapenning och bostadsbidrag blev lägre än beräknat. Färre kommunmottagna nyanlända än beräknat Utfallet för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering blev 1 870 milj- oner kronor lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att kommunerna har tagit emot färre nyanlända personer än beräknat. Även etableringsinsatserna för nyanlända blev lägre än beräknat. Färre arbetslösa än beräknat medför lägre utgifter än anvisat Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev utfallet , vilket är lägre än vad som anvisades av i statens budget . Det beror på att volymerna för de nya insatserna extratjänster och traineejobb blev lägre än S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Det beror också på att färre personer än beräknat blev arbetslösa och att antalet beslut om lönebidrag blev lägre än beräknat. Färre studiemedelstagare än beräknat Inom utgiftsområde 15 Studiestöd blev utfallet , vilket är lägre än vad som anvisades i budgeten. Det beror framför allt på att antalet studie- medelstagare blev lägre än beräknat. Lägre utgifter för Utbildning och universitetsforskning än beräknat För utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning uppgick utgifterna till 66 120 milj- oner kronor. Det är lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Det beror dels på att satsningar inom skolområdet inte kommit igång så fort som beräknat, dels på att medel omfördelats för att finansiera ökade utgifter inom andra områden och senarelagts. Inga investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder och studentlägenheter har betalats ut Utfallet för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsu- mentpolitik uppgick till och blev därmed lägre än anvisat. Det beror på att inga bidrag för investe- ringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder till studerande samt renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden har betalats ut Lågt ränteläge, senareläggningar och överklaganden medför lägre utgifter för Kommunikationer Utgifterna inom utgiftsområde 22 Kommu- nikationer uppgick till , vilket är lägre än anvisat. En orsak till de lägre utgifterna är det låga ränteläget som ledde till lägre räntekostnader på infrastrukturlån med . Andra orsaker till att utfallet blev lägre är ersätt- ningar från medfinansiärer, senareläggningar i investeringsverksamheten och förseningar på grund av överklaganden av vägplaner och upp- handlingar med för få anbud. Även utgifterna för kollektivtrafiksatsningen Stadsmiljöavtal blev lägre än beräknat. Förseningar medförde lägre utgifter för gårdsstöd och EU-program för landsbygden Utgifterna inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel uppgick till . Det är lägre än anvisat i statens budget. Det beror på olika förseningar för utbetalningar av gårdsstöd och inom vissa delar av landsbygds- programmet. Överkurser vid emission gav lägre räntekostnader Utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades i budgeten. Det beror på flera faktorer, men den största enskilda orsaken är att överkurser vid emission blev högre än beräknat i statens budget. EU-avgiften lägre än anvisat eftersom EU:s utgifter blev lägre Utfallet för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen uppgick till och är därmed lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisade ytterligare för att betala avgift till Europeiska unionens allmänna budget. Utgifterna för EU-avgiften blev dock lägre än beräknat. Det beror på att EU inte behövde rekvirera så höga belopp från medlemsländerna eftersom utgifterna för EU blev lägre än väntat. Tabell 2.23 Utfallet för statens budget 2016 och 2015 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter i statens budget S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Högre utgifter för migration, men lägre utgifter för (2,) 2015 och 2016. blev 22 526 miljoner (120,) högre än 2015. Utgifterna för flera andra utgiftsområden ökade också. Sam- tidigt minskade utgifterna för andra utgifts- områden. Utgifterna för utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m. minskade med 20 193 milj- oner kronor (92,). Utgifterna för ensamkommande barn och unga ökade Inom utgiftsområde 8 Migration blev utgifterna . Ökningen uppgår till (120,) och beror framför allt på att ersättningar och bostadskostnader till asylsökande, kommuner och landsting ökade med (167,). Det är till största delen ersätt- ningar till kommunerna för placering av ensam- kommande barn och unga som ökade. De ökade med (353,). Även förvaltningsutgifterna för Migrations- verket ökade. De ökade med (27,). Ökade utgifter för sjukpenning Utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev (2,) högre än 2015. Ökningen beror bl.a. på att fler har fått sjukpenning och att fler har fått sjukpenning . Utgifterna för garantipension och änkepension minskade Utgifterna för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom blev (5,) lägre än 2015. Utgifterna för Garantipension till ålderspension blev (10,) lägre efter- som antalet pensionärer som fick garantipension blev lägre. Dessutom blev Efterlevandepensioner till vuxna (4,) lägre än föregående år. Utgifterna för föräldraförsäkring och barnbidrag ökade Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade utgifterna med (3,). S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 för föräldraförsäkringen ökade med 1 906 milj- oner kronor (4,), eftersom både ersättningen per dag blev högre och antalet uttagna dagar blev högre än 2015. Utgifterna för barnbidrag ökade med (2,) eftersom antalet barn ökade. Fler kommunmottagna ger högre utgifter Utgifterna för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ökade med (34,), vilket beror på att kommunerna tagit emot fler nyanlända 2016 jämfört med föregående år. Ändrade redovisningsprinciper visar högre utgifter men också högra inkomster Utgifterna för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev (11,) högre än 2015. Det beror framför allt på att Nystartsjobb och stöd för yrkes- introduktionsanställningar redo- visas som utgifter i stället för minskade inkomster på budgetens inkomstsida. Dessa utgifter uppgick till . Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader ökade med (9,). En stor del av detta beror på arbete med etableringsuppdraget för personer som är nya i . Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskade med (1,) eftersom antalet personer som fick arbetslöshetsersättning minskade. Satsningar inom utbildningsområdet medför högre utgifter Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökade utgifterna med (5,). Den enskilt största orsaken till det högre utfallet är det nya anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner – under vilket medel bl.a. finns för satsningen Lärarlönelyftet som inleddes där utgifterna uppgick till . Hela detta belopp kan inte hänföras som förändring mellan åren då det skett förändringar i anslagsstrukturen. Ut- gifterna under anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. ökade med (17,). Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande bidrog till högre utgifter Utgifterna inom utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik blev 2 045 miljoner kronor (190,) högre än 2015. Det beror framför allt på att staten har lämnat stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande med . Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ökade utgifterna med (6,). Av ökningen beror på att Sjöfartsstöd redovisas som utgifter i stället för som minskade inkomster på budgetens inkomstsida. Större väginvesteringar enligt nationell plan ökade med (46,) medan de större järnvägsinvesteringarna enligt nationell plan minskade med (7,). Utfallet för anslagen Trängselskatt i och ökade tillsammans med (31,). Uppsnabbad process för utbetalning av EU-stöd Inom utgiftsområde 23 Areella näringar, lands- bygd och livsmedel ökade utgifterna 2 501 milj- oner kronor (18,). Det beror dels på att utbetalningarna inom landsbygdsprogrammet för programperioden –2020 kommit i gång, men också på att processen för att betala ut EU- stöd har snabbats upp. Bidrag till kommunerna minskade med Utfallet för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskade med (8,). Det beror framför allt på att kommunerna fick ett till- fälligt stöd med till följd av det ökade antalet asylsökande . Dessa medel avsågs även täcka kostnader . Inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. minskade utgifterna med (92,). Det beror på flera faktorer. Valutakursvinster bidrog till lägre utgifter med och räntor på lån i svenska kronor blev lägre än 2015. Förtida betalning av EU-avgiften 2015 påverkar jämförelsen mellan åren Utgifterna inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen blev S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 (31,) lägre än 2015. gjorde en förtida betalning till Europeiska kommissionens konto i på , som avsåg del av BNI- avgiften . Detta påverkar jämförelsen mellan åren med . Refinansiering av lånen till medför ökade utgifter Utfallet för nettoutlåning blev (46,) högre 2016 jämfört med . Det beror bl.a. på refinansieringen av lånen till som ökade nettoutlåningen med 2016. Förtida betalning till EU ökade posten Kassamässig korrigering Utfallet för den kassamässiga korrigeringsposten blev högre 2016 än 2015. Det beror till största delen på att tidpunkten för redovisning mot anslaget för Avgiften till Europeiska unionen skiljer sig från tidpunkten då kommissionen rekvirerar medel från kommissionens konto i . Tabell 2.24 Förklarande faktorer till skillnaden mellan utfall och budget -13,3 -5,3 -21,2 -9,0 -9,0 -16,5 -9,3 -20,4 1Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl.a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styck - kostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till de makro - ekonomiska förutsättningarna. 2Under Utgiftsområden, exkl. räntor ingår förändring av anslagsbehållningar enligt ursprunglig budget. 3Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 4Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten. Skillnader till följd av reviderade volymer i olika transfereringssystem Utgifterna blev högre än i statens budget till följd av ändrade bedömningar av antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer). Det förklaras av att antalet asylsökande oväntat blev 2.3.2Förklarande faktorer till avvikelserna mycket stort . Utgifterna i statens budget blev lägre än den budget som ursprungligen fastställde. I detta avsnitt analyseras hur stor del av denna skillnad som beror på reviderade bedömningar dels av de makroekonomiska förutsättningarna, dels av antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer). Vidare redovisas hur stor del av skillnaden som beror på nya beslut. Det gäller sådana beslut som fattats av eller . Resterande skillnad beror på andra förklaringsfaktorer och redovisas i kategorin Övrigt. Skillnaderna fördelas också på Utgiftsområden exklusive räntor, Statsskuldsräntor m.m. och Riksgälds- kontorets nettoutlåning. Resultatet samman- fattas i följande tabell och kommenteras därefter. i sin tur att det genomsnittliga antalet inskrivna asylsökande i mottagnings- system uppgick till ca 157 000 vilket är ca 79 000 fler än vad som beräknades i budgeten . Av den anledningen blev utgifterna under utgiftsområde 8 Migration ca 21,3 milj- arder kronor högre än i den beslutade budgeten till följd av volymförändringar. De högre utgifterna för migration motverkas av lägre volymrelaterade utgifter på andra områden. Färre personer än beräknat i statens budget fick sjukpenning och sjuk- och aktivitets- ersättning 2016, vilket medförde att utgifterna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev ca lägre till följd av volym än i den beslutade budgeten. Från infördes efterskottsbetalning av assistansersättningen, vilket är den huvudsakliga förklaringen till lägre utgifter under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjuk- vård och social omsorg med ca under denna kategori. Vidare fick en lägre andel av de studerande studiemedel, vilket medförde att utgifterna under utgiftsområde 15 S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Studiestöd blev ca lägre än i budgeten till följd av volymförändringar. Skillnader till följd av den makroekonomiska utvecklingen Skillnader till följd av ändrade makroekonomiska lägre än i statens budget. Den största skillnaden återfinns på anslaget kronor lägre till följd av ändrade makro- ekonomiska förutsättningar. Det beror främst på betydligt lägre räntor jämfört med budgeten (framför allt långa) samt valutakursvinster som påverkade ränteanslaget i samma riktning. nettoutlåning blev högre än i statens budget beroende på makroutvecklingen. Det beror främst på att en svagare krona än beräknat medförde att lån i Riksgälds- kontoret ökade mer än beräknat när enskilda lån refinansierades till en högre dollar- respektive eurokurs. Utgifterna för samtliga utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev lägre än i statens budget beroende på den makroekonomiska utvecklingen. Den viktigaste förklaringen är att utgifterna inom utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv blev lägre, bl.a. till följd av att antalet personer i de arbetsmarknadspolitiska insatserna extratjänster och traineejobb inte blivit så många som budgeterades, samt att färre personer var arbets- lösa. Tabell 2.25 Makroekonomiska förutsättningar BNP (fasta priser) KPI (årsgenomsnitt)1 Antal sysselsatta, 15–74 år1 Arbetslöshet, 15–, procent av arbetskraften1,2 -0,2 SEK/Euro, årsgenomsnitt3 SEK/USD, årsgenomsnitt3 6-mån ränta, årsgenomsnitt3 -0,3 -0,6 -1,0 -0,2 -1,2 2Exklusive heltidsstuderande arbetssökande. Skillnader till följd av beslut De totala utgifterna blev högre än i statens budget till följd av beslut fattade av eller , vilket i sin helhet följer av beslut som avser utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. De högre utgifterna följer av att har beslutat om högre anslagsnivåer som en följd av regeringens förslag i propositionerna Vår- ändringsbudget och Höständrings- budget . Sammantaget uppgår anslags- förändringarna till . Av dessa bedöms ca vara förslag som kategoriseras som beslut. Reste- rande del av anlagsförändringarna, ca 27,9 milj- arder kronor, utgjordes av medel som i ändringsbudget föreslogs tillföras främst regel- styrda transfereringsanslag till följd av för- ändrade volymer (antaganden om antal personer i olika transfereringssystem) eller makro- ekonomiska förutsättningar utan att någon ny reform föreslås. För mer information om vilka förslag i ändringsbudgetarna som bedöms vara beslut respektive tillskott till regelstyrda transfereringsanslag, se ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100 tabell 6.10) och Budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 tabell 8.15). Skillnader till följd av övriga orsaker Av övriga orsaker blev utgifterna lägre än i statens budget. Utgifterna på budgetens utgiftsområden (exklusive statsskuldsräntor) blev sammantaget lägre än anvisade medel. Av dessa är en följd av den tidigareläggning av utgifter som regeringen beslutade om . Tabell 2.26 Regeringsbeslut om tidigareläggning av utgifter som avsåg 2016 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Avgiften till Europeiska unionen Vidare blev utgifterna inom flera utgiftsområden lägre än anvisat i statens budget till följd av övriga orsaker. Det gäller i första hand följande utgiftsområden: –9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg –13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering –16 Utbildning och universitetsforskning 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, –23 Areella näringar, landsbygd och livs- medel I avsnitt 2.4 Utfall per utgiftsområde finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisat belopp i den ursprungliga budgeten. nettoutlåning (inkl. kassa- mässig korrigering) blev högre av övriga orsaker. Det innefattar bl.a. att den kassamässiga korrigeringsposten för EU- avgiften påverkades av två beslut som verkade åt olika håll. Den blev högre till följd av tidigareläggningen av en del av EU-avgiften . Den kassa- mässiga korrigeringen blev lägre som följd av hanteringen av den retroaktiva återbetalningen av avgiftsrabatter för perioden –2016. Återbetalningen tillfördes anslaget i S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 början av 2017 medan den till stor del resulterade i ett lägre lånebehov till följd av att kommissionen då minskade sina uttag från kontot för EU-avgiften. Sammantaget blev den kassamässiga korrigeringsposten för EU-avgiften lägre. Totalt blev den kassamässiga korrigeringsposten högre.