prop · H403130 · 2017-05-30 00:00:00 — För blir detta särskilt tydligt eftersom fondens uppdrag är avgränsat till att investera i onoterade tillgångar. Utvecklingen på finansmarknaderna har dock stor betydelse för den långsiktiga resultatutvecklingen även för dessa tillgångsslag. I figur 3.10 redovisas buffertfondernas allokering och utveckling på de underliggande marknaderna. Figur 3.10 Buffertfondernas allokering och utveckling på de underliggande marknaderna Utveckling på underliggande marknader 20012-20167 1 AP 1-4 och AP6; 2 till ; 3 Aktier Stockholmsbörsen (SIX RX) i SEK, globala aktier (MSCI World) i SEK, obligationsindex (Svenska Statsobligationer ) i SEK, utländskt obligationsindex (US 5 year Government bonds) i SEK, aktier i tillväxtmarkander (MSCI Emerging Markets) i SEK; 4 Inkluderar AP6 5 Overlaymandat, TAA, etc.; 6 till ; 7 Total indexutveckling inklusive utdelning Källa: bilaga 9 (grunddata från Datastream) 2016/17:130 4 Regeringens bedömning: Buffertfondernas kostnadsökningar –2015 har främst drivits av att fondkapitalet ökat och att andelen alternativa tillgångar stigit. De externa förvaltningskostnaderna grundas till stor del av det förvaltade kapitalets storlek och av att alternativa tillgångar kostar mer att förvalta än de tillgångsslag(aktier och räntor) som minskats. Analysen visar att omallokeringen bidragit till högre nettoavkastning och lägre risk genom ökad diversifiering. Det är nettoavkastningen som bidrar till buffertfondernas långsiktiga finansiering av inkomstpensionssystemet. En svagare kronkurs har också bidragit till att fondernas kostnader uttryckt i kronor ökat under nämnda period. bröts trenden av årliga kostnadsökningar. minskade buffertfondernas kostnader både i absoluta tal och som andel av fondkapitalet (från ). De lägre kostnaderna förklaras främst av strategiska val om att internalisera en större andel av förvaltningen och beslut om att omstrukturera externa mandat. För AP-fonderna, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, är det viktigt att ständigt arbeta för en hög kostnadseffektivitet. Detta bidrar både till nettoavkastningen och till allmänhetens förtroende för det allmänna pensionssystemet. Skälen för regeringens bedömning med genomsnittliga kostnadsökningar på minskade buffertfondernas kostnader 2016. Kostnadsökningarna –2015 förklaras främst av att det ökade fondkapitalet medfört högre externa förvaltningskostnader och att tillgångar med lägre förvaltningskostnad (aktier och räntor) till viss del ersatts med alternativa tillgångar som har en högre förvaltningskostnad. Kronans försvagning i förhållande till dollarn och euron har också bidragit till ökade kostnader , eftersom fonderna har en betydande del av kostnaderna i dessa valutor. minskade de interna rörelsekostnaderna och de externa förvaltningskostnaderna med sammanlagt jämfört med föregående år. Kostnadsminskningen förklaras bl.a. av internalisering av förvaltat kapital och av omstrukturering av mandat. Det är buffertfondernas nettoavkastning som påverkar deras bidrag till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. som gjorts har haft ett positivt bidrag till buffertfondernas nettoavkastning och bidragit till lägre risk genom ökad diversifiering. AP-fonderna bör dock liksom övrig verksamhet i offentlig regi ständigt arbeta för hög kostnadseffektivitet. Detta är viktigt både för fondernas nettobidrag till inkomstpensionssystemet och för att upprätthålla ett högt förtroende hos allmänheten. Regeringen anser att AP-fonderna gemensamt bör arbeta för att öka Skr. 2016/17:130 transparensen kring vinstdelning i redovisningen. Detta är inte minst viktigt eftersom andelen kapital med denna avtalskonstruktion ökat . Kostnaderna för buffertfondernas verksamhet tas från de medel fonderna förvaltar.9 Kostnaderna delas in i interna och externa kostnader, vilka enligt reglerna redovisas på olika sätt i årsredovisningen. De interna förvaltningskostnaderna redovisas som rörelsens kostnader i resultaträkningen medan de externa förvaltningskostnaderna tas upp som en negativ post under rörelsens intäkter. I tabell 4.1 redovisas den sammantagna kostnadsutvecklingen för buffertfonderna . Tabell 4.1 Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader föregående år, mkr -5,6 Källa: AP-fondernas årsredovisningar 1 Exklusive prestationsbaserade arvoden 2Genomsnittligt fondkapital (ingående fondkapital + utgående fondkapital)/2 uppgick buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader till sammanlagt . I förhållande till föregående år är detta en minskning med eller . Minskningen kommer efter det att buffertfondernas kostnader ökat med i genomsnitt . En viktig förklaring till varför kostnaderna ökade –2015 är att fondkapitalet ökat och att de externa 9 Kostnader för revision och externa utvärderingen täcks också av fondmedlen (2 kap. 3 § lagen om allmänna pensionsfonder [AP-fonder]). 2016/17:130 förvaltningskostnaderna grundas på det förvaltande kapitalets storlek. En annan förklaring är att andelen alternativa tillgångar ökat och att detta tillgångsslag medför högre förvaltningskostnader än aktier och räntor. Kronförsvagningen mot dollarn och euron har också bidragit till högre kostnader, eftersom fonderna har betydande kostnader i dessa valutor. uppgick kostnadernas andel av buffertkapitalet till , vilket är lägre än 2015 då andelen var 0,152 procent.10 De lägre kostnaderna har flera förklaringar, bl.a. Andra AP-fondens strategiska val att internalisera en del av förvaltningen och första AP-fondens omstrukturering av vissa mandat (framför allt hedgefonder och tillväxtmarknader). Under fasen då kapital internaliseras ökar rörelse- och depåkostnader utan att motsvarande minskning av de externa förvaltningskostnaderna uppkommer, vilket var fallet för Andra AP-fonden –2015. Av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna förvaltades internt vid slut, jämfört vid slut. I en internationell jämförelse är andelen internt förvaltat kapital hög hos Första–Fjärde AP-fonderna. En hög andel intern förvaltning ökar kostnadseffektiviteten. De interna förvaltningskostnaderna avser främst personal, informations- och datasystem, köpta tjänster och lokaler. I tabell 4.2 redovisas hur kostnaderna har fördelats på dessa poster. Efter personalkostnader är informations- och datatjänster den största kostnadsposten. Priset på dessa tjänster sätts vanligtvis i dollar och den starka dollarkursen har bidragit till att kostnaderna varit högre . Tabell 4.2 Buffertfondernas interna förvaltningskostnader Personalkostnaderna påverkas av antalet anställda och lönenivåerna. Antalet anställa påverkas i sin tur av fondernas strategival, bl.a. när det gäller hur mycket av kapitalet som förvaltats internt. har Första–Fjärde AP-fonderna ökat andelen intern förvaltning som 10 Enligt de redovisningsregler och den praxis för kostnadsredovisning som tillämpas i AP- fondernas årsredovisningar. En sammanställning av Första–Fjärde AP-fondernas kostnadsutveckling brutto redovisas i figur 4.2 samt i bilaga 9 avsnitt 12. det förvaltade kapitalet vuxit. I diagram 4.1 framgår antalet anställda och Skr. 2016/17:130 andelen kvinnor i buffertfonderna . Figur 4.1 Antal anställda11 i buffertfonderna och andelen kvinnor andel kvinnor (%, höger axel) KÄ LLA: AP-FONDERNAS Å RSREDOVISNINGAR (AP1– AP4 OCH AP6) Vid slut var 270 personer anställda vid buffertfonderna, vilket är en ökning med 24 personer jämfört med föregående årsskifte. Andelen kvinnor vid buffertfonderna har ökat från 2015 och 2016. Tre av buffertfonderna använder rörliga ersättningsprogram för medarbetare. Som framgår av tabell 4.3 har summan av de rörliga ersättningarna varit på en liknande nivå . Tabell 4.3 Rörliga ersättningar för medarbetare vid buffertfonderna Källa: AP-fondernas årsredovisningar (AP1–AP4 och AP6) Inklusive Första AP-fondens två projektanställda . I samband med den årliga bokslutsrevisionen genomförs en granskning av att regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna följs. Av riktlinjerna framgår att den totala ersättningen till ledande befattningshavare ska vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och organisationskultur (riktlinjerna finns i sin helhet i bilaga 1). Revisorernas granskning har inte visat några andra avvikelser från riktlinjerna än de som fanns föregående år. Avvikelserna avser längre uppsägningstid än vad riktlinjerna anger och beskrivs i årsredovisningarna för Första och Andra AP-fonderna. Samtliga AP-fonder har ett ersättningsutskott eller en kommitté som bereder löneramen för samtliga medarbetare, ersättningar till ledande befattningshavare samt förhandlar lön och övriga villkor med verkställande direktör. Hela styrelsen fattar beslut i ersättningsfrågor efter beredning av ersättningsutskottet eller kommittén. Externa förvaltningskostnader (exklusive prestationsbaserade arvoden) De externa förvaltningskostnaderna betalas till externa parter som förvaltar kapital på uppdrag av fonderna. Fonderna betalar vanligtvis en procentuell avgift av det förvaltade kapitalet. De externa förvaltningskostnaderna bestäms därmed främst av storleken på det externt förvaltade kapitalet, men även av hur kapitalet förvaltas. Passiv förvaltning har i allmänhet en lägre kostnad än aktiv förvaltning och på motsvarande sätt påverkar förvaltningens inriktning kostnaderna. Onoterade tillgångar kostar i regel mer att förvalta än noterade aktier men har historiskt genererat en högre avkastning. En mindre andel av de externa förvaltningskostnaderna avser kostnader för depåbank och säkerhetsadministration (kollateral), vilka är beroende av kapitalets volym och omfattningen av transaktioner. Av tabell 4.4 framgår att de externa förvaltningskostnaderna ökade relativt kraftigt –2015. De två huvudsakliga anledningarna till detta är att volymen externt förvaltat kapital ökat och att alternativa investeringar ökat. Förvaltningskostnaderna är högre för alternativa investeringar men tillgångsslaget har levererat en högre avkastning. minskade de externa förvaltningskostnaderna trots att det förvaltade kapitalet ökade. De lägre kostnaderna beror som nämnts ovan på aktivt strategiskt arbete med att öka andelen internt förvaltat kapital och omstrukturering av mandat. Tabell 4.4 Buffertfondernas externa förvaltningskostnader -9,4 Källa: AP-fondernas årsredovisningar Genomsnittligt fondkapital (ingående fondkapital + utgående fondkapital)/2 Prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Posten externa förvaltningskostnader innefattar enligt AP-fondernas redovisningsprinciper inte prestationsbaserade arvoden eller förvaltararvoden för onoterade tillgångar där arvoden återbetalas. Prestationsbaserade arvoden betalas ut till externa förvaltare när en överenskommen avkastning överträffas. Avkastning över mål ökar nettoavkastningen men genererar för denna typ av arvodesavtal en kostnad i form av ett prestationsbaserat arvode. I AP-fondernas resultaträkning redovisas erlagda prestationsbaserade arvoden som en avgående post under nettoresultatet för aktuellt tillgångsslag. I tabell 4.4 framgår prestationsbaserade arvoden för noterade tillgångsslag . Tabell 4.5 Prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Källa: AP-fondernas årsredovisningar För onoterade tillgångsslag är en annan avtalskonstruktion vanligare, vilken oftast innebär att erlagda förvaltararvoden återbetalas förutsatt vinstgivande försäljningar i den onoterade fonden, därefter sker en vinstdelning. Detta innebär implicit att erlagda arvoden över exempelvis en onoterad riskkapitalfonds livstid, återbetalas i sin helhet (förutsatt att utrymme inom upparbetade vinster finns). I föregående års skrivelse ändrades redovisningen för att ge en mer rättvisande bild över den senare kategorin av arvoden och AP-fonderna ombads också att tydligare redogöra för såväl erlagda som återbetalda belopp för onoterade avtalsupplägg i sina årsredovisningar. Ändringen och förtydligandet i skrivelsen innebär att erlagda arvoden på årsbasis ska ställas mot, och redovisas tillsammans med, återbetalda arvoden som återbetalas i samband att en onoterad tillgång säljs med vinst. I tabell 4.5 framgår detta nettobelopp per fond. var de återbetalda arvodena högre än de erlagda. 2016/17:130 Tabell 4.6 Netto erlagda och återbetalda arvoden för onoterade innehav för vilka återbetalning medges enligt avtal (positivt belopp då erlagda arvoden överstiger återbetalda) NOT: SJÄ TTE AP-FONDEN HAR SOM PRINCIP ATT PERIODISERA SINA FÖ RVALTNINGSKOSTNADER OCH DESSA INGÅ R DÄ RMED INTE I TABELLEN. Vinstdelningen sker efter en viss vinstnivå, men denna nivå uppnås först efter att fonden har återfått investerat belopp och erlagda avgifter och därutöver även erhållit en ersättning motsvarande en viss procentuell årlig avkastning på hela det investerade beloppet. Vinstdelningen redovisas inte specifikt utan den har reducerat erhållet försäljningsbelopp och därmed reducerat nettoresultatet. 4.2Kostnadseffektivitet jämfört med utländska pensionsfonder Regeringens bedömning: Första–Fjärde AP-fonderna är kostnadseffektiva jämfört med ett urval av utländska pensionsfonder. Kostnader bör dock alltid analyseras i relation till avkastningen. Analysen pekar på att avkastningen för Första–Fjärde AP-fonderna är i nivå med ett urval utländska pensionsfonder med liknande storlek och uppdrag. För AP-fonderna, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, är det dock viktigt att ständigt arbeta för en hög kostnadseffektivitet. Skälen för regeringens bedömning I syfte att inhämta ökad kunskap om AP-fondernas kostnadseffektivitet och om vad som drivit kostnadsutvecklingen gavs ett fördjupningsuppdrag i samband med årets externa Utvärderingen i sin helhet finns i bilaga 9. analys visar att Första–Fjärde AP-fonderna har lägre kostnader än de utländska pensionsfonder som en kostnadsbenchmarkstudie gjorts emot. Studien visar också att de senaste årens kostnadsökningar främst beror på att det förvaltade kapitalet ökat vilket i sin tur främst ökat de externa förvaltningskostnaderna som grundas på det förvaltade kapitalets storlek. En bidragande förklaring till kostnadsökningen är att andelen alternativa investeringar ökat. Alternativa investeringar kostar mer att förvalta men har visat god avkastning och bidrar till diversifiering av portföljerna. Kostnaderna för Första–Fjärde AP-fonderna är lägre än för andra liknande utländska pensionsfonder. betonas att kostnader alltid bör analyseras i relation till avkastning. Den lägre kostnaden verkar dock inte ha påverkat avkastningen negativt. har Första–Fjärde AP-fonderna genererat en genomsnittlig avkastning på (efter kostnader) jämfört för jämförelsegruppen. Den högre kostnadseffektiviteten förklaras av •Fondernas aktiva arbete med att öka andelen kapital under intern förvaltning. Intern förvaltning är i regel mer kostnadseffektiv än extern förvaltning. För vissa tillgångar saknas dock alternativ till extern förvaltning. •Både den externa och den interna förvaltningen är mer kostnadseffektiv än för jämförelsegruppen. •Kostnaden för den externa förvaltningen begränsas med hjälp av genomtänkt upphandling och stort fokus kring val av förvaltare med låga avgifter (i förhållande till avkastningen). Stor vikt läggs också på att förhandla låga avgifter. •Kostnaderna för intern förvaltning begränsas av att aktie- förvaltningen har låga kostnader och utgör en stor del av portföljen. •Kostnaderna reduceras även av att alla fyra fonderna har en lägre andel aktiv extern förvaltning än jämförelsegruppen. •För fond-i-fondinvesteringar är kostnaderna dock något högre än för jämförelsegruppen. •Kostnaderna i förhållande till kapitalet har ökat mindre än för jämförelsegruppen. Kostnadsökningarna förklaras främst av att det förvaltade kapitalet ökat I analys av vad som har drivit kostnadsutvecklingen i absoluta tal konstateras att externa förvaltningskostnader står för av kostnadsökningen –2016. Av ökningen förklaras av att det förvaltade kapitalet har växt . Resterande är en nettoeffekt av en rad strategiska förändringar som både medfört minskade och ökade kostnader. Syftet med de strategiska förändringarna är att öka den riskjusterade avkastningen. Det konstateras också att fondernas inriktning om att öka andelen alternativa investeringar har varit lyckosam, då tillgångsslaget visat en högre genomsnittlig avkastning efter kostnader än resten av portföljen. –2016 har alternativa investeringar haft en årlig avkastning på jämfört för aktier och för räntor. Tillgångsslag och marknader har adderats som har en lägre korrelation med den övriga portföljen. 2016/17:130 De förändringar som minskat kostnaderna är exempelvis fondernas internaliseringsarbete och arbetet med att använda kostnadseffektiva förvaltare och genomföra fokuserade avtalsförhandlingar. har internaliseringen av extern förvaltning ökat de interna personal- och administrationskostnaderna. Det har även gjorts nyrekryteringar för att möta nya kompetenskrav inom nya tillgångsslag, nya regelverk och policyer, risk och compliance och ESG. Prishöjningar för externa tjänster som marknadsinformation och en starkare prissättningsvaluta har också bidragit till ökade kostnader uttryckt i kronor. I figur 4.2 nedan redovisas Första–Fjärde AP-fondernas kostnadsutveckling per kostnadstyp. Figur 4.2 Första–Fjärde AP-fondernas kostnadsutveckling per kostnadstyp SEK miljarder, redovisade kostnader brutto 5,p.a. KÄ LLA: 9 (GRUNDDATA FRÅ N Kostnadsanalysen har gjorts med hjälp av uppgifter hämtade från (), vilket är ett kanadensiskt bolag som specialiserat sig på att utvärdera kostnadseffektiviteten av investeringsfonder jämfört med en utvald jämförelsegrupp. Detaljerad data av fondernas tillgångsallokering och implementeringsstrategi gör att AP-fonderna (Första–Fjärde) ges olika kostnadsbenchmark trots att de jämförs med samma jämförelsegrupp – 18 utländska pensionsfonder i liknande storlek som Första–Fjärde AP-fonderna. Utvärderingen bryter även ned kostnadsmässiga fördelar eller nackdelar i drivare, vilket gör det möjligt att identifiera de individuella fondernas konkurrensfördelar och potentiella förbättringsområden. I jämförs en bredare kostnadsdefinition än den som fonderna vanligtvis redovisar. Redovisning och utvärdering av Regeringens bedömning: Första AP-fonden har infriat rollen att hantera nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet så som avsett. Fonden har även bidragit till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering samt aktivt arbetat med hållbarhetsfrågor. Sammantaget har Första AP-fonden infriat regeringens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde Första AP-fonden till inkomstpensionssystemet. Netto uppgår fondens ackumulerade överföringar till . Första AP-fonden har bidragit till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. uppgick fondens avkastning till efter kostnader, vilket motsvarar . Den genomsnittliga avkastningen har uppgått till , vilket överstiger inkomstindex som ökat . På hållbarhetsområdet har bl.a. samarbete bedrivits med andra investerare och Sida om Agenda 2030 och FN:s 17 utvecklingsmål. Tabell 5.1 Första AP-fondens resultat -3,8 -6,9 -5,1 -4,9 -6,6 Källa: Första AP-fondens årsredovisningar Första AP-fondens resultat efter kostnader uppgick till 2016, vilket motsvarar en avkastning på . överfördes till inkomstpensionssystemet. I figur 5.1 redovisas Första AP-fondens totala avkastning efter För hela perioden –2016 har Första AP- Detta kan jämföras med inkomstindex som under i genomsnitt ökat . Första AP-fondens totala avkastning Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2016 -3,4 -1,9 -14,0 -21,9 Riskjusterad avkastning (sharpekvot5) 20011–2015 1 (anges annualiserad avkastning) 2 Första AP-fondens målsättning sen 2015 är att nå en genomsnittlig årlig real avkastning på efter kostnader mätt över rullande tioårsperiod. Målsättning 2001-14: Nominell avkastning på efter kostnader, mätt över rullande tioårsperiod 3 Provisions- och rörelsekostnader som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) 4 Likvidportföljen inkluderar noterade tillgångsslag inkl, aktier, räntebärande tillgångar, samt kassa 5 Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-16 samt antagande 6 Beräknade sharpekvoter avviker från redovisade värden på 2,1 för totalportföljen då fonden använt en annan metod 7 Inkomstindex från första Not: Sharpekvoten definieras som riskpremien (fondens avkastning minus den riskfria räntan) dividerat med fondens risk (mäts med standardavvikelsen) Källa: bilaga 9 (grunddata från Första AP-fonden och ) uppgick fondens totala avkastning till före kostnader. Störst bidrag till avkastningen gav aktier (2,, varav svenska aktier 1,0, globala aktier i utvecklade marknader 0,9 och tillväxtmarknadsaktier 1,0), fastigheter (2,) och kassa och valuta (1,). I nedre delen av figur 5.1 framgår att totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning (mätt med en s.k. Sharpekvot) var 0,5 –2016, 0,5 –2016, 1,5 –2016 samt 1,5 . Sharpekvoten anger hur mycket avkastning fonden genererat i förhållande till den risk som tagits . En hög Sharpekvot är eftersträvansvärt. Första AP-fonden har haft olika definitioner av aktiv avkastning. använder i sin utvärdering definitionen som innebär att avkastningen redovisas per mandat kopplade till index (inom räntor, svenska aktier, aktier i tillväxtmarknader, övriga utländska aktier, valutor samt övriga strategier). Detta möjliggör en historisk jämförelse relativt definitionen som är bredare och dessutom mäter aktiv avkastning på total portföljnivå mot jämförelseindex. Sammantaget innebär det att resultaten som fonden kommunicerar skiljer sig från nedanstående resultat. Under 2001−2016 var den genomsnittliga årliga aktiva avkastningen Skr. 2016/17:130 före kostnader av likvidportföljen. , vilket motsvarar . tillgångar i den aktiva avkastningen uppgick den till , eller motsvarande 3,7 miljarder . Första AP-fondens aktiva avkastning 2001–2016 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 2016, % -0,3 -0,2 -0,6 -0,8 Aktiv avkastning per tillgångsslag 2016, % -0,2 -0,4 -0,2 Definition av aktiv avkastning 20011-09: ▪Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) ▪Differens mot mandatspecifika jämförelseindex för de portföljmandat där jämförelseindex är tillämpbara6 använder fonden en bredare definition av aktiv avkastning och mäter den på total portföljnivå mot jämförelseindex 2Beräknas mot likvidportföljen som bas 2001-09, 2010-15 används den del av portföljen med jämförelseindex som bas 3Genomsnitt (aritmetiskt medelvärde) av den årliga aktiva avkastningen 4Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande , Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett, Informationskvoten redovisas ej 2011-15 då den ej bedöms vara jämförbar med andra AP fonder, 2001- 10 var informationskvoten 0,4 5Fonden använder sen 2015 en bredare definition av aktiv avkastning och mäter den på total portföljnivå (inklusive alternativa tillgångar) vilket uppgick till 2016 6För 2011 inkluderas även indexval (+0,); 7 Fondens mått av aktiv avkastning inkluderar även alternativa tillgångar (aktiv avkastning om +0,av totalt kapital 2016) 8 Aktiv avkastning (miljarder) skiljer från årsredovisningens rapporterade om SEK ~4,2 miljarder, drivet av att beräknat daglig avkastning och fonden beräknat månatlig Källa: bilaga 9 (grunddata från Första AP-fonden) Uppföljning av styrelsens avkastningsmål