prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Exempelvis är kapacitetsutnyttjandet inom industrin enligt () jämförelsevis högt. Det indikerar att företagens P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 lediga produktionskapacitet är begränsad. Vidare visar företagens anställningsplaner enligt Konjunkturbarometern att företagen har behov av att öka sin personalstyrka (se diagram 3.5). Resursutnyttjandet i ekonomin som helhet blir något mindre ansträngt 2018, då BNP- tillväxten beräknas avta. Stigande löner och inflation Enligt preliminära utfall för konjunktur- lönestatistiken var löneutvecklingen dämpad 2016, även när hänsyn tagits till normala upprevideringar av statistiken. Löneförväntning- arna är också låga enligt TNS Prosperas undersökningar. Löneökningstakten förväntas därför 2017 bli lägre än genomsnittet 1993–2016, trots ett starkt arbetsmarknadsläge. Utveck- lingen skiljer sig dock något mellan olika branscher. Inom bygg- och kommunsektorerna steg löneutvecklingen något . I kommunsektorn förväntas lönerna öka snabbare än i näringslivet, bl.a. till följd av det statliga lärarlönelyftet, en särskild satsning på löner för undersköterskor och ett stort behov av att snabbt rekrytera personal i många av välfärdens verksamheter. Merparten av de avtal som tecknades avtalsrörelse gällde . En ny avtalsrörelse äger därför rum 2017, då kollektivavtal som omfattar 2,3 miljoner arbetstagare ska omförhandlas. enades parterna inom industrin om ett treårigt avtal med ett sammanlagt avtalsvärde på . Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden har stigit och eftersom ökningen påverkar löne- ökningstakten med en viss fördröjning väntas högre löneökningar 2018 (se tabell 3.4). Inflationstakten ökade 2016, efter att ha varit låg (se diagram 3.8). Ökningen kan till stor del förklaras av stigande energipriser. Höjda priser på tjänster bidrog också i hög grad till inflations- utvecklingen. Inflationstakten bedöms fortsätta att öka 2017 (se tabell 3.4). De högre energipriserna förväntas fortsätta att ge ett positivt bidrag tillsammans med högre importpriser. Dessutom förväntas det något ansträngda resursutnyttjandet öka företagens möjligheter att höja priserna framöver. Tabell 3.4 Inflation och löner Procentuell förändring om inte annat anges KL, hela ekonomin1 NR, hela ekonomin2 Anm.: Timlön enligt konjunkturlönestatistiken är en prognos även . Det beror på att statistiken blir definitiv , bl.a. på grund av utbetalning av retroaktiva löner. 1Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 2Timlön enligt nationalräkenskaperna. 3Reallön beräknas som timlön enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för prisförändringar enligt KPI. 4KPIF (KPI med fast bostadsränta) är ett av definierat mått på underliggande inflation. KPIF beräknas genom att förändringen av hushållens räntekostnader som beror på förändrade räntesatser hålls . Källor: , och egna beräkningar. Utvecklingen av reallönerna, dvs. den nominella lönen enligt konjunkturlönestatistiken korri- gerad för prisförändringar mätt med konsument- prisindex (KPI), har varit jämförelsevis hög eftersom inflationen har varit dämpad. På grund av den ökande inflations- takten väntas reallönerna växa något lång- sammare framöver än enligt den genomsnittliga utvecklingen –2016 (se tabell 3.4). P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Låga räntor och svag krona konjunkturen stärks och överskotten i bytes- Penningpolitiken i är expansiv. -0,. genomför ett omfattande program med köp av statsobligationer som kommer att fortsätta, åtminstone till mitten av 2017. Reporäntan förväntas stiga i långsam takt I detta avsnitt, som behandlar den ekonomiska framöver (se tabell 3.5). utvecklingen och 2020, antas att inga nya När det brittiska folket störningar påverkar ekonomin. röstade för att lämna EU uppstod marknadsoro, att BNP-utvecklingen på bestäms av som bl.a. resulterade i snabbt fallande stats- utbudsfaktorer, såsom den potentiella produk- Denna oro gick dock relativt tiviteten och det potentiella antalet arbetade snabbt över och ersattes timmar i ekonomin. Vidare antas att inga av stigande inflationsförväntningar i samband ytterligare regeländringar görs utöver de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition. De prognosprinciper som använts därför svenska och många utländska stats- för regeringens prognos, innebär att endast obligationsräntor till nivåerna före den brittiska beslutade förändringar av statsbidragen beaktas och att skattesatserna hålls oförändrade. Utgången i det amerikanska presidentvalet i Restriktionerna på inkomstsidan förs i ledde till förväntningar om en prognosen över på utgiftssidan i form av att en mer expansiv finanspolitik i , vilket anpassning görs av främst den kommunala medförde fortsatt stigande inflationsförvänt- Därmed är det utveckl- ningar och ytterligare breda ränteuppgångar i ingen av skatteunderlaget som blir avgörande för slutet av 2016. Den gradvisa återhämtningen i En konsekvens av dessa prognos- omvärlden (se avsnitt 3.1), och den fortsatt goda principer är att den kommunala konsumtionen tillväxten i den svenska ekonomin, förväntas och sysselsättningen kan avvika från det bidra till att statsobligationsräntorna stiger även demografiskt betingade behovet. framöver (se tabell 3.5). något annat sätt skulle föregripa kommande ekonomiska propositioner och beslut av Tabell 3.5 Räntor och växelkurser , samt beslut om skattesatser i kommu- Årsgenomsnitt, procent om inte annat anges finanspolitikens inriktning, mätt som förändring -0,5 -0,5 -0,3 kapitel 7), blir åtstramande 2019 och 2020. Kronans växelkurs, index KIX1 Kronans växelkurs, SEK per EUR God tillväxt i potentiell BNP 1Index, = 100. Källor: och egna beräkningar. Potentiell BNP, dvs. den BNP-nivå som är Kronan försvagades mot många valutor under , vilket till viss del kan förklaras av 2019 och 2020. signaler om en fortsatt expansiv utvecklingen innebär att ökningstakten av har bl.a. upprepat att befolkningen i åldern 15–och den potenti- den är beredd att agera med ytterligare penning- ella arbetskraften dämpas 2019 och 2020. träder många nyanlända in på arbets- riskerar att bryta uppgången i inflationen. Kronan förväntas förstärkas långsamt framöver, arbetskraftsutbud skapar förutsättningar för en bl.a. mot euron (se tabell 3.5), i takt med att högre sysselsättning på . eftersom det tar tid att etablera sig på arbets- P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 marknaden väntas det ökade arbetskraftsutbudet bidra till en högre jämviktsarbetslöshet . Denna effekt motverkas dock av de av regeringen genomförda, samt i denna proposition föreslagna och aviserade reformer. Den utdragna lågkonjunkturen som följde efter finanskrisen, med en åtföljande hög långtidsarbetslöshet, har inneburit att många personer förlorat sin förankring på arbets- marknaden. Detta har bidragit till en högre jämviktsarbetslöshet. bedöms dock efterfrågan på arbetskraft vara jämförelsevis hög och effekterna av låg- konjunkturen förväntas successivt klinga av. Sammantaget förväntas jämviktsarbetslösheten minska något . Svensk exportmarknad växer i måttlig takt I de avancerade ekonomierna bedöms resurs- utnyttjandet vara balanserat 2019 och 2020 och BNP växa i linje med den genomsnittliga tillväxttakten 1993–2016. Tillväxten i de framväxande ekonomierna bedöms bli lägre jämfört med genomsnittet 1993–2016. Detta beror i huvudsak på en lägre tillväxt i jämfört , vilket är en följd av landets omställning mot en mer konsumtionsdriven och uthållig tillväxt. Den lägre tillväxten i bidrar även till att till- växten i framför allt råvaruproducerande fram- växande ekonomier blir lägre 2019 och 2020 jämfört . Svensk exportmarknad bedöms växa (se tabell 3.6). Det är lägre än den genomsnittliga tillväxten 1993–2016. Det med- för att den svenska exporttillväxten också bedöms bli lägre än genomsnittet . Tabell 3.6 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges -0,2 -0,5 -0,4 -0,1 Befolkning 15–74 år -0,5 -0,3 Växelkurs, kronindex KIX8 Anm.: Försörjningsbalansen anges i fasta priser. Prognosen baseras på genomförda, samt i denna proposition föreslagna och aviserade reformer. 2Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 3Mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 5Procent av arbetskraften, 15–. 6Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Index, = 100. 9Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 10Den samlade importen i de länder som exporterar till. Respekti ve lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. Källor: , , , och egna beräkningar. Balanserat resursutnyttjande i svensk ekonomi Med oförändrade regler utvecklas den offentliga konsumtionen relativt svagt, vilket bidrar till att resursutnyttjandet i svensk ekonomi i det närmaste balanseras , efter att ha varit något ansträngt 2017 och 2018. Den automatiska budgetförstärkningen, som bidrar till att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn stärks, tar sig bl.a. uttryck i en svag utveckling av den offentliga konsumtionen 2019 och 2020. medför en fortsatt expansiv penning- politik, med låga räntor, att företagens investeringar och hushållens konsumtion väntas växa i en relativt snabb takt 2019 och 2020. Sammantaget bedöms efterfrågeutvecklingen bli balanserad 2020. Sysselsättningen antas växa 2019 och 2020, vilket är högre än den bedömda tillväxten i befolkningen i åldern 15–. Det får till följd att sysselsättnings- graden, dvs. andelen sysselsatta i befolkningen i åldern 15–, ökar något. Arbetslösheten förväntas minska ytterligare något 2019 och 2020. Ett förhållandevis högt resursutnyttjande ger större möjligheter för företagen att successivt höja sina priser, vilket bidrar till en högre inflation . Inflationen, mätt med KPIF, dvs. konsumentprisindex med fast bostadsränta, bedöms nå 2020. antas höja reporäntan gradvis, vilket bidrar till stigande statsobligationsräntor. En åtstramande finanspolitik 2018–2020 och fort- satt låga styrräntor i omvärlden antas dock resultera i att reporäntan höjs i en jämförelsevis långsam takt (se tabell 3.6). Den svenska tioåriga statsobligationsräntan bedöms uppgå till 3,0 pro- cent 2020, vilket är betydligt lägre än genom- snittet 1993–2016. 3.4Nya mått på välstånd Regeringen vill kunna följa hur den politiska inriktningen återspeglas i samhällsutvecklingen. har därför ett arbete bedrivits med att ta fram ett nytt ramverk för att följa befolkningens livskvalitet och ekonomins långsiktiga hållbarhet. Arbetet tar bl.a. avstamp i utredningen vi det bättre? Om mått på livskvalitet (SOU 2015:56) och slutrapporten från med anledning av myndighetens uppdrag att ta fram indikatorer till välfärdsmått (Fi2016/03010). P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Utredningen hade i uppdrag att föreslå hur befintliga och eventuella nya mått på livskvalitet kan sammanställas för att belysa och mäta utvecklingen i . Utredningen valde att tolka livskvalitet som handlingsfrihet och föreslog att livskvaliteten ska mätas och redovisas med hjälp av indikatorer för följande tio komponenter: –kunskap och färdigheter, –ekonomiska resurser, –politiska resurser och medborgerliga rättig- heter, –sociala relationer, –säkerhet till liv och egendom, –tidsutrymme, och Utredningen gjorde även bedömningen att livskvalitet och hållbarhet bör mätas och observeras var för sig. Ett flertal remissinstanser har ställt sig positiva till att livskvalitet ska mätas med utgångspunkt i individens grad av handlings- frihet. Vidare ställer sig många positiva till de tio livskvalitetskomponenterna. Remissinstanserna har dock lämnat förslag till tillägg och justeringar på vad som ska ingå i varje komponent. Flera påpekar också att alla aspekter av livskvalitet inte låter sig fångas i objektiva mått. De objektiva måtten kring välbefinnande kan därför behöva kompletteras med människors mer subjektiva uppfattning om t.ex. sin hälsa. SCB fick i uppdrag av regeringen att redovisa indikatorer som skulle resultera i ett ramverk för välfärdsmått som kompletterar BNP för att belysa ekonomins långsiktiga hållbarhet och människors livs- kvalitet utifrån ekonomiska, sociala och ekologiska aspekter (Fi2016/03010). Uppdraget redovisades till regeringen och slutrapporten har utgjort ett viktigt underlag till arbetet med att ta fram nya mått på välstånd. Det ramverk som tagits fram utgår från tillgänglig data och indikatorerna kan i ett senare skede komma att modifieras och eventuellt bytas ut. innehåller 15 indikatorer inom tre områden: ekonomiska, miljömässiga och sociala P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Indikatorerna vägs inte samman till ett enhetligt mått utan de ska tillsammans följa samhällsutvecklingen och vara ett stöd i regeringens budgetarbete. Syftet är att det ska ge en bild av välståndets utveckling både med avseende på människors livskvalitet och på ekonomins långsiktiga hållbarhet. Indikatorerna går att studera utifrån olika perspektiv, såsom könstillhörighet, åldersgrupp, bosättningsort etc. FN:s globala mål för hållbar utveckling, som presenterats i Agenda , har beaktats i arbetet. I bilaga 4 presenteras det nya ramverket. 3.5Osäkerhet i prognosen och alternativa scenarier Prognoser över den ekonomiska utvecklingen är osäkra. För att belysa denna osäkerhet redogörs i detta avsnitt för några faktorer som skulle kunna leda till en utveckling som markant skiljer sig från regeringens prognos. Den internationella utvecklingen är osäker är en liten, öppen ekonomi, vilket innebär att utvecklingen i omvärlden starkt påverkar den svenska tillväxten. I likhet med är osäkerheten om utvecklingen i omvärlden betydande. Den politiska osäkerheten är hög i flera länder. Flera allmänna val ska hållas i , t.ex. i och . Den ökade osäkerheten avspeglas exempelvis i större skillnader mellan statsobligationsräntorna i olika delar av EU . kan den ekonomiska utvecklingen bli starkare om den politiska oron avtar och företag och hushåll i omvärlden blir mer optimistiska om framtiden än vad som har antagits. Utträdesförhand- lingarna mellan och kommer vidare att starta . Beroende på hur förhandlingarna fortlöper kan det innebära en annan ekonomisk utveckling i än vad som antas i prognosen, vilket i förlängningen kan påverka andra länder som är nära samman- kopplade med den brittiska ekonomin. Inne- hållet i den nya amerikanska regeringens ekonomiska politik har ännu inte klargjorts, men förefaller inriktad på en mer restriktiv handels- och migrationspolitik. omvärlden kan leda till en svagare utveckling av världshandeln. Även en ökad turbulens på finansmark- naderna, och ett försämrat förtroende för den ekonomiska utvecklingen bland företag och hushåll, skulle kunna innebära en sämre inter- nationell utveckling än den som ligger till grund för regeringens prognos. Det råder osäkerhet på marknaden om den europeiska banksektorns stabilitet, då flera banker uppvisar svag lönsamhet och har en stor andel osäkra lån. Det finns utöver det en oro för offentliga skuldutveckling och förmåga att genomföra sitt stödprogram. Det låga ränteläget har vidare bidragit till stigande tillgångspriser. Ändrade förväntningar om penningpolitiken kan leda till en snabb och kraftig korrigering av tillgångs- priserna, vilket skulle kunna leda till minskad konsumtion och minskade investeringar. I euroområdet kan investeringstillväxten bli starkare än vad som antagits i denna prognos. Investeringsutvecklingen har varit dämpad, men tillväxten i bygginvesteringarna har stigit och bankutlåningen till hushåll och icke- finansiella företag har ökat. Stigande förtroende i näringslivet och kapacitetsutnyttjande i tillverk- ningsindustrin, samt en fortsatt expansiv penningpolitik, innebär att det finns förutsätt- ningar för en starkare investeringsutveckling. Det skulle gynna svensk exportindustri. Även tillväxten i de framväxande ekonomierna utgör en betydande osäkerhetsfaktor. En starkare utveckling i och många andra framväxande ekonomier skulle leda till en högre svensk exporttillväxt. Men tillväxten i kan även bromsa in snabbare än väntat. Den politiska ledningen i har ett mål om en mer hållbar ekonomisk tillväxt. Tillväxten ska, från att tidigare ha dominerats av export och investe- ringar, drivas av den inhemska konsumtionen. Osäkerheten om huruvida kommer att lyckas med en sådan omställning, utan en betydande inbromsning i sin ekonomi, utgör en osäkerhet för den globala ekonomiska utvecklingen. Sårbarheter i det finansiella systemet, bl.a. snabbt ökande privat och offentlig skuldsättning, kan tynga utvecklingen i den kinesiska ekonomin ytterligare. Även en geopolitisk oro bidrar till osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen. Osäkerheten är bl.a. kopplad till konflikter i , med ett stort antal människor på flykt till . Om den geopolitiska utvecklingen förvärras kan återhämtningen i världsekonomin dämpas. P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 utvecklingen av den offentliga konsumtionen 2017 bli svagare än enligt prognosen. Osäkerhet om den inhemska utvecklingen Det finns flera osäkra faktorer när det gäller Krisande banksystem i EU utvecklingen av den svenska ekonomin. Det är osäkert hur stabilt delar av den europeiska sådan är den höga och ökande skuldsättningen De italienska bankerna är hos hushållen och stigande bostadspriser. särskilt utsatta, med låg kapitaltäckningsgrad och skuldsatta hushåll kan dra ned på sin en stor andel osäkra lån. konsumtion vid ett kraftigt bostadsprisfall, vilket i förlängningen kan påverka tillväxt och ekonomiskt stödja en av de största bankerna. Även vissa banker i lider av svag lön- ett amorteringskrav i syfte att motverka Mer ansträngda finansiella förhållanden makroekonomiska och finansiella stabilitets- kan tvinga banker att minska sin kreditgivning, risker förknippade med hushållens skuld- vilket påverkar hushållens konsumtion och Regeringen och berörda myndigheter företagens investeringar negativt. följer utvecklingen noga på detta område och är rare därutöver tappar förtroendet för de beredda att vidta ytterligare åtgärder om det europeiska bankerna kan det leda till en kraftigt ökad stress på de finansiella marknaderna, vilket Investeringarna i byggsektorn, som har vuxit försvårar upplåningen för bankerna ytterligare. oväntat snabbt , kan fortsätta att Eftersom de europeiska bankerna är nära utvecklas starkare än väntat. integrerade kan problem i en del av banksektorn bostäder är fortsatt hög i , som även spridas till andra delar. byggföretagen enligt Konjunkturbarometern ser I detta alternativscenario antas tillväxten i arbetskraftsbrist som det främsta hindret för ett bromsa in på grund av den ovan nämnda En ökad tillgång till arbetskraft instabiliteten i den europeiska banksektorn. skulle kunna bidra till att bygginvesteringarna Minskad kreditgivning och ökad finansiell stress utvecklas starkare än väntat. leder bl.a. till minskade investeringar. Resursutnyttjandet i svensk ekonomi har tillväxten i euroområdet antas i genomsnitt resursutnyttjande återspeglats i en stigande 2019, vilket ska jämföras i Handelsviktad BNP, dvs. vecklingen varit svagare än väntat. tillväxt i olika länder sammanvägd med deras av resursutnyttjandet är osäker i sig, men det är svenska handelsvikter, blir därmed lägre jämfört också svårt att veta hur snabbt resurs- med i huvudscenariot (se tabell 3.7). utnyttjandet påverkar löneökningstakten och i omvärldsefterfrågan leder till en svagare utveckling av svensk export. Prognosen för hur arbetslösheten utvecklas är exporttillväxten leder till en mer dämpad BNP- Det beror bl.a. på att det råder tillväxt och ett lägre resursutnyttjande jämfört osäkerhet om i vilken utsträckning, och i vilken med i huvudscenariot. Detta får till följd att takt, de reformer som genomförs påverkar inflationen utvecklas svagare och att individers beteende och därmed arbetsmark- därmed höjer reporäntan i en långsammare takt. Det beror även på att det är svårt att Sammantaget bedöms BNP-tillväxten bli lägre bedöma antalet asylsökande , och 2019 än i huvud- samt i vilken takt som de nyanlända får arbete. scenariot, där den stora effekten inträffar 2018. Rekryteringsbehoven i kommunsektorn, som Den lägre efterfrågan i ekonomin medför rapporterar om brist på personal, är fortsatt stora också att sysselsättningen utvecklas svagare och i ljuset av den demografiska utvecklingen, med fler barn och äldre i befolkningen. tillväxten tillta i takt med att omvärldsefterfrågan kommunerna och landstingen inte i tillräcklig stiger som hushållens konsumtion och omfattning lyckas rekrytera personal, kan investeringar gynnas av en mer expansiv P R O P . 2 0 1 6 / 1 7 : 1 0 0 Det leder till att BNP stiger snabbare än i huvudscenariot och att BNP-gapet sluts . Det bidrar även till en högre sysselsättningstillväxt och till att arbetslösheten faller tillbaka till 2020. Eftersom den lägre BNP-tillväxten främst är exportstyrd blir effekterna på de offentliga finanserna relativt begränsade. Den offentliga sektorns finansiella sparande försämras något, som mest med jämfört med huvudscenariot. Det är framför allt lönesumman som beräknas minska till följd av både färre antal arbetade timmar och lägre lönenivåer. Starkare investeringskonjunktur i euroområdet Euroområdet utgör viktigaste export- marknad och den ekonomiska utvecklingen i området är därmed av stor betydelse för svensk tillväxt. I detta alternativscenario beskrivs effekterna av en starkare investeringsledd åter- hämtning i euroområdet än vad som antagits i huvudscenariot. Investeringsutvecklingen har varit dämpad i euroområdet. Investeringarnas andel av BNP är fortfarande på en lägre nivå än före finanskrisen (se diagram 3.9). har resursutnyttjandet i tillverknings- industrin stigit och det finns ett uppdämt investeringsbehov. Indikatorer tyder vidare på stigande förtroende i näringslivet och bankut- låningen till hushåll och icke-finansiella företag har ökat i euroområdet. Europeiska central- banken har fört en expansiv penningpolitik och räntorna är låga, vilket ger förutsättningar för ökade investeringar. Det kan leda till en starkare investeringsledd återhämtning i euroområdet än vad som antagits i huvudscenariot. Diagram 3.9 Fasta bruttoinvesteringar i euroområdet I detta alternativscenario antas BNP-tillväxten i euroområdet i genomsnitt uppgå till och 2018, vilket ska jämföras i huvudscenariot. En starkare återhämtning i euroområdet medför högre svensk exporttillväxt. För att möta en högre omvärldsefterfrågan förväntas även svenska företag öka sina investeringar. Det leder till en högre BNP-tillväxt och ett ansträngt resursutnyttjande i svensk ekonomi (se tabell 3.7). Det högre resursutnyttjandet skapar ett större utrymme för företag att höja sina priser och inflationen stiger jämfört med i huvudscenariot. Det får till följd att höjer räntan i en snabbare takt. En högre tillväxt i svensk ekonomi leder till att sysselsättningen växer snabbare och arbetslösheten närmar sig 2018. Det ansträngda resursutnytt- jandet medför, i kombination med att tillväxten i euroområdet successivt återgår till mer normala nivåer, att BNP-tillväxten blir något lägre och 2020 och att resursut- nyttjandet balanseras . Effekterna på de offentliga finanserna blir även i detta alternativscenario relativt begrän- sade. Den offentliga sektorns finansiella sparande förbättras marginellt. Högre skattein- täkter, till följd av en starkare tillväxt av lönesumman, motverkas till stor del av att de offentliga utgifterna för konsumtion och räntor blir högre. Tabell 3.7 Alternativa scenarier: 1 Krisande banksystem i EU och 2 Starkare investeringskonjunktur i euroområdet Prognos enligt huvudscenario i fet stil för respektive variabel Procentuell förändring om inte annat anges -0,1 -0,5 -0,5 -0,3 -0,5 -0,5 -0,2 BNP-världen, KIX vägd5 Anm.: Prognosen baseras på genomförda, samt i denna proposition föreslagna och aviserade reformer. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 315–, i procent av arbetskraften. 5BNP-prognoser för omvärlden sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel.