prop · H403215 · 2017-06-28 00:00:00 — Med avses land- och sjöterritorium och varje annat område utanför territorialvatten inom vilket , i överensstämmelse med folkrättens allmänna regler och avtal med utländska stater, har rätt att utforska kontinentalsockeln och utvinna dess naturtillgångar. Med avses land-, luft- och sjöterritorium samt de områden utanför sjöterritoriet som framgår av bilaga 4 till lagen (2017:000) om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 2008:803. 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation ska ha följande lydelse. Avgift får dock inte tas ut för en gör det möjligt att ladda ned bilaga 1–6 till lagen (2017:000) Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.grunder för uttag av avgifterna, och 2.begränsningar i rätten att ta ut avgifter och andra villkor för tillhandahållandet. En kommun får ta ut avgifterna enligt de grunder som kommunen själv bestämmer, om inte annat följer av föreskrifter som avses i andra stycket Denna lag träder i kraft . 2016/17:215 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (2016:319) om skydd för geografisk information Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (2016:319) om skydd för geografisk information ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i 9 § gäller inte för 1.en sammanställning av geografisk information som framställts endast med hjälp av fjärranalys från satellit, eller 2.en sammanställning av geografisk information som tagits fram inom ramen för vissa internationella åtaganden. Regeringen får meddela före- skrifter om vilka internationella åtaganden som avses. Bestämmelserna i 9 § gäller inte för 1.en sammanställning av geografisk information som framställts endast med hjälp av fjärranalys från satellit, 2.en sammanställning av geografisk information som anger 3. en sammanställning av geografisk information som tagits fram inom ramen för vissa internationella åtaganden. Regeringen får meddela före- skrifter om vilka internationella åtaganden som avses. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över de svenska baslinjerna och de olika jurisdiktionsgränserna i havet i syfte att ge dessa den precision som modern teknik medger och att lägga fram förslag om inrättande av en angränsande zon runt . Utredaren redovisade sitt uppdrag i betänkandet Gränser i havet (SOU 2015:10). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (UF2015/22359/UD/FMR). I kapitel 7 och 8 i betänkandet behandlas vissa frågor som rör fastighetsrättsliga förhållanden och statens rätt till allmänt vattenområde. Dessa frågor faller utanför ramen för denna lagrådsremiss. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har det dessutom gjorts några redaktionella ändringar i lagtexten. 2016/17:215 4 Bakgrund och gällande rätt Nuvarande lagstiftning om den geografiska omfattningen av Sveriges sjöterritorium finns i lagen (1966:374) om Sveriges sjöterritorium och förordningen (1966:375) om beräkning av Sveriges sjöterritorium. Lagstiftningen är baserad på betänkande Sveriges sjöterritorium (SOU 1965:1). I lagstiftningen anges att sjöterritoriet består av inre vatten och territorialhav som begränsas av territorialgränsen och har en bredd av utom i de fall som framgår av författningstexterna. Lagstiftningen innehåller också principer för hur baslinjer ska dras och för hur territorialhavets bredd ska beräknas från baslinjerna. De delar av territorialgränsen som är belägna närmare land än räknat från baslinjerna identifieras med koordinater eller med hjälp av hänvisningar till ingångna överenskommelser med andra stater. Till förordningen finns en bilaga med förteckning över geografiska koordinater för punkter längs den svenska kusten mellan vilka räta baslinjer ska dras (s.k. baslinjepunkter) och punkter belägna utanför baslinjerna som används vid beräkning av territorialhavet bredd (s.k. lågvattenskär). Lagstiftningen anger vidare att territorialgränsen ska utmärkas i sjökort som är tillgängliga för allmänheten. Sjökortens skala gör det emellertid svårt att bestämma sjöterritoriets gräns med närmare precision. Baslinjeutredning identifierade baslinjepunkter längs den svenska kusten på grundval av tillgängliga sjömätningsdata och uppgifter om nivåer för lågt vattenstånd. Man tillämpade hävdvunna svenska regler för hur baslinjer skulle dras kombinerade med hänsyn till dåvarande folkrättsliga principer samt tog tillbörlig hänsyn till bestämmelserna territorialhavskonvention, även om inte hade ratificerat den konventionen. har folkrätten utvecklats och har anslutit sig till havsrättskonvention av och avtalet om genomförande av Del XI i denna konvention av (UNCLOS), (SÖ 2000:1). Konventionen innehåller detaljerade bestämmelser och reglerar bl.a. den geografiska omfattningen av en kuststats sjöterritorium, vilka och hur stora maritima zoner staten får inrätta utanför sjöterritoriet samt vilken folkrättslig regim som gäller inom respektive havsområde. lagstiftning har uppdaterats och förtydligats , bl.a. 1979 när det svenska territorialhavets bredd utvidgades från fyra till . har full suveränitet över sjöterritoriet. I enlighet med folkrätten har dock utländska fartyg rätt till oskadlig genomfart på territorialhavet. Nuvarande lagstiftning om den geografiska omfattningen av kontinentalsockeln respektive ekonomiska zon finns i de inledande bestämmelserna i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln, kontinentalsockelförordningen (1966:315) och lagen (1992:1140) om ekonomiska zon samt i förordningen (1992:1226) om ekonomiska zon. Övriga bestämmelser i respektive lagstiftning reglerar olika former av verksamhet inom berörda områden. Kontinentalsockellagstiftningen är tillämplig på havsbottnen och dess underlag inom de delar av sjöterritoriet som utgörs av allmänt vatten samt inom vissa havsområden utanför sjöterritoriet. Lagstiftningen om ekonomiska zon är endast tillämplig på vattenpelaren ovanför kontinentalsockeln utanför sjöterritoriet. De inledande bestämmelserna i lagstiftningen om kontinentalsockeln hänvisar till kontinentalsockelkonvention, som är part i, och till de havsområden som anges i förordningen om ekonomiska zon. Motsvarande bestämmelser i lagstiftningen om ekonomiska zon identifierar den zonens omfattning utanför sjöterritoriet med geografiska koordinater för punkter som är fastställda i olika överenskommelser mellan och nio kringliggande grannstater om avgränsningslinjerna för kontinentalsockeln och/eller den ekonomiska zonen, eller de tidigare s.k. fiskezonerna. Korsreferenserna i författningstexterna gör båda lagstiftningarna otydliga och svårtolkade och kan ge intryck av att deras geografiska tillämpningsområden är identiska. överenskommelser med grannstater om de yttre avgränsningslinjerna för kontinentalsockeln och/eller den ekonomiska zonen har ingåtts . Koordinaterna för de punkter som är fastställda i överenskommelserna är inte enhetliga utan är uttryckta på olika sätt och i olika referenssystem. Lagstiftningen har inte alltid uppdaterats när har ingått eller tekniskt uppdaterat överenskommelser med grannstater om enskilda delar av kontinentalsockelns och/eller den ekonomiska zonens avgränsningslinjer. har viss jurisdiktion och vissa suveräna rättigheter på kontinentalsockeln utanför sjöterritoriet och inom den ekonomiska zonen. Svenska myndigheter kan vidta åtgärder inom dessa två maritima zoner inom ramen för de befogenheter de har enligt svensk lagstiftning och i enlighet med folkrättens regler. ger en kuststat rätt till viss ytterligare myndighetsutövning utanför sjöterritoriet om staten har inrättat en s.k. angränsande zon. En sådan zon ska ansluta direkt till sjöterritoriet och får sträcka sig högst räknat från statens baslinjer. Regeringen bedömde i propositionen ratifikation av Förenta nationernas havsrättskonvention av och avtalet av 2016/17:215 om tillämpningen av konventionens del XI (prop. 1995/96:140, bet. 1995/96:UU17, rskr. 1995/96:271) att det finns ett behov av en svensk angränsande zon utanför sjöterritoriet. Propositionen innehöll emellertid inte något förslag om att inrätta en sådan zon. Frågan har tagits upp i men regeringen har väntat med att lägga fram ett förslag i avvaktan på en större översyn av den svenska havsgränslagstiftningen. En sådan översyn har gjorts av och presenterats i dess betänkande Gränser i havet (SOU 2015:10). Med hjälp av Lantmäteriet och har geografiska koordinater för ett stort antal punkter längs den svenska kusten mätts in eller beräknats. hydrologiska institut () har bistått med beräkningar av vattenstånd. Utredningen har identifierat en genomsnittlig lågvattennivå längs hela den svenska kusten på -0,på basis av historiska mätdata och prognoser om vattenståndets framtida utveckling. Alla höjd- och djupdata är angivna i rikets höjdsystem RH 2000. Punkter på lågvattenlinjen har identifierats utmed normala och räta baslinjer. Alla koordinater anges i utredningens betänkande, i enlighet med utredningsdirektiven, på ett enhetligt sätt i det svenska referenssystemet SWEREF 99, som är den svenska realiseringen av det europeiska referenssystemet ETRS 89. Sjöterritoriet, kontinentalsockeln och ekonomiska zon har begränsats mot intilliggande och/eller motstående stater enligt gällande överenskommelser med berörda grannstater. De koordinater som är fastställda i sådana överenskommelser har transformerats till SWEREF 99, utom i de fall då har bedömt att de referenssystem som använts i överenskommelserna i detta sammanhang kan anses vara identiska med SWEREF 99. Sjöterritoriets gräns i övrigt är fastställd till räknat från baslinjerna. Den föreslagna angränsande zonen har begränsats enligt samma överenskommelser och dess yttre avgränsningslinjer i övrigt har fastställts räknat från baslinjerna. Punkter på lågvattenskär utanför baslinjerna har beaktats vid beräkning av sjöterritoriets gräns och den angränsande zonens avgränsningslinjer. Alla mätningar och beräkningar har gjorts i enlighet med folkrättens regler inklusive bestämmelserna i och med tillämpning av vedertagna mätmetoder och beräkningsmodeller. Behov av ny och moderniserad Sedan 1965 års Baslinjeutredning lade fram sitt betänkande har folkrätten utvecklats vidare, framförallt genom bestämmelserna i havsrättskonvention och avtalet om genomförande av Del XI i denna konvention (UNCLOS). Konventionen undertecknades 1982 och trädde i kraft . Regeringen beslutade att underteckna konventionen. Efter riksdagsbehandling (prop. 1995/96:140, bet.1995/96:UU17, rskr. 1995/96:271) beslutade regeringen att ratificera konventionen och att i samband därmed avge förklaring angående reglerna för genomfart i och vid samt, med hänvisning till konventionens bilaga IX artikel 5.2, en deklaration om överlåtande av viss behörighet till Europeiska gemenskapen. Vid val av tvistlösningsorgan enligt artikel 287 förklarade sig välja i . Ratifikationsinstrumentet deponerades hos FN:s generalsekreterare i . Konventionens bestämmelser blev bindande för . Konventionen utgör numera det grundläggande globala havsrättsliga regelverk som alla stater har att förhålla sig till. Havsrättskonventionen innehåller bl.a. detaljerade bestämmelser om hur en kuststat får dra baslinjer och beräkna bredden på sitt territorialhav och hur de punkter utmed baslinjerna som staten kan använda vid beräkningarna får vara beskaffade. När lagstiftning om Sveriges sjöterritorium kom till fanns inte motsvarande internationella bestämmelser som var bindande för . Det ansågs därför nödvändigt att inkludera principer för hur baslinjer skulle dras och hur sjöterritoriets bredd skulle beräknas i den svenska lagstiftningen. Detta behov finns . Författningstexterna om den geografiska omfattningen av Sveriges sjöterritorium kan således förenklas. Nuvarande bestämmelser om de geografiska tillämpningsområdena för lagen om kontinentalsockeln respektive lagen om ekonomiska zon är svårtolkade. De innehåller föråldrade hänvisningar, otydligheter och diskutabla korsreferenser. Författningstexterna bör revideras och respektive lagstiftnings geografiska tillämpningsområde förtydligas. Det krävs även ny lagstiftning för att inrätta en svensk angränsande zon utanför sjöterritoriet. föreslår att alla bestämmelser om sjöterritoriets och de maritima zonernas geografiska omfattning ska samlas i en ny sammanhållen lag om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Varje områdes geografiska omfattning ska redovisas separat. Den föreslagna lagen ska ange gränsens respektive de yttre avgränsningslinjernas exakta sträckning med geografiska koordinater. Av säkerhetspolitiska skäl är det viktigt att gränsen för Sveriges sjöterritorium fastställs i svensk lagstiftning med så stor precision som modern teknik medger och att denna information ges vid spridning. Gränsen liksom de maritima zonernas yttre avgränsningslinjer måste vara 2016/17:215 juridiskt fastställda för att Försvarsmakten, och andra myndigheter ska kunna mata in underlaget i digitalt format i sina elektroniska navigations- och ledningssystem och använda systemen som beslutsunderlag, inte bara som beslutsstöd vilket är fallet . Den tekniska utvecklingen har resulterat i allt bättre instrument och metoder för mätning och beräkning av geodetiska förhållanden. Mycket precisa positionsbestämningar kan göras. Det internationella samarbetet har också utvecklats. kan punkter i havet lägesbestämmas och anges i form av koordinater uttryckta i internationellt samordnade referenssystem. Gränser och avgränsningslinjer kan således anges med stor noggrannhet. ökar efterfrågan på lägesbestämd information i elektroniskt format och användarnas krav växer. Tillgång till geografisk information om gränser och avgränsningslinjer i havet är grundläggande för många verksamheter. Modern teknik har öppnat nya möjligheter för spridning och användning av geografisk information. De samordnade system för geografisk miljöinformation som byggs upp inom EU-samarbetet baseras på information i elektroniskt format. Detsamma gäller det internationella samarbetet om samordnad produktion av elektroniska sjökort. gränser och avgränsningslinjer i havet förväntas numera finnas allmänt tillgängliga i digitalt format. Användbarheten och förståelsen ökar om alla geografiska koordinater för sjöterritoriets gräns och de maritima zonernas yttre avgränsningslinjer som anges i svensk lagstiftning uttrycks på ett enhetligt sätt och i samma referenssystem. Användbarheten blir störst om koordinaterna uttrycks i det svenska referenssystemet SWEREF 99. förbättras transparens och rättssäkerhet i myndighetsutövningen. Koordinaterna behöver vara allmänt och kostnadsfritt tillgängliga i digitalt format för nedladdning i form av geografiska vektordata för att uppfylla användarnas krav på att informationen ska kunna användas för geografisk presentation. Inom EU-samarbetet förekommer särskilda avgränsningslinjer i havet som är belägna en nautisk mil utanför kuststatens baslinjer. Linjerna har ingen ställning inom havsrätten men de används t.ex. i författningstext som baseras på europeiska rättsakter. Myndigheternas arbete med bl.a. havsplanering och fiskereglering skulle underlättas och rättssäkerheten skulle öka om även dessa linjer fastställs i lag och uttrycks på samma sätt som den gräns och de avgränsningslinjer som baseras på havsrättens bestämmelser. 6Sveriges sjöterritorium och maritima zoner 6.1Förslag till ny lag Regeringens förslag: En ny lag om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner ska reglera den geografiska omfattningen av berörda områden och ersätta motsvarande bestämmelser i nuvarande lagstiftning. Till lagen ska det bifogas separata tabellförteckningar med enhetliga geografiska koordinater i longitud och latitud, uttryckta i referenssystemet SWEREF 99, för brytpunkter utmed sjöterritoriets gräns, baslinjerna, de maritima zonernas yttre avgränsningslinjer och särskilda avgränsningslinjer en nautisk mil utanför baslinjerna. Koordinaterna ska finnas allmänt tillgängliga i elektroniskt format för nedladdning utan avgift i sådan form att informationen kan användas för geografisk presentation. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag efter vissa språkliga och redaktionella ändringar samt med den skillnaden att regeringen föreslår att lagen ska ange sjöterritoriets gräns i stället för territorialhavets gräns. Regeringen föreslår också att koordinater för de särskilda avgränsningslinjer som är belägna en nautisk mil räknat från baslinjerna, och som det hänvisas till i bl.a. , ska inkluderas i den föreslagna nya lagen. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att en betryggande och ansvarsfull hantering av gränserna är av stort allmänt samhällsintresse och nödvändig för att tillämpning av ska vara trovärdig men menar att hanteringen inte bör finansieras med avgifter från sjöfarten. ställer sig positiv till förslaget men konstaterar att förändringen till viss del berör myndighetens framställning av statistik om land- och vattenarealer och statistiken om skyddad natur. har inga synpunkter på förslagen men anser att den nya lagen motiverar en uppdatering av inkomstskattelagens definition av . Havs- och vattenmyndigheten tillstyrker att alla havsgränser samlas i en lag och framhåller särskilt att man ser ett tydligt behov av att också en linje som går en nautisk mil utanför baslinjerna ska preciseras på samma sätt som övriga havsgränser och tillgängliggöras på samma sätt. Skälen för regeringens förslag: Utredningen konstaterar att den befintliga lagstiftningen är svåröverskådlig och otydlig när det gäller olika havsområdens geografiska omfattning. Osäkerhet kan uppstå om var enskilda bestämmelser är tillämpliga på grund av ofullständighet eller bristande precision i lagstiftningen om gränsens och/eller de olika avgränsningslinjernas sträckning. Regeringen anser liksom i att utredningens förslag bidrar till ökad tydlighet vilket underlättar för såväl myndigheter som enskilda och företag. Även i välkomnar att gränser av formell och administrativ betydelse bestäms i ett sammanhang och framhåller att det är mycket viktigt för både länsstyrelsernas och andra myndigheters arbete att det inte råder osäkerhet om olika havsgränser och deras formella betydelse, inte minst inför den kommande havsplaneringen. Det är också mycket viktigt att de nya gränserna inarbetas i allmänna kartor och tillhandahålls digitalt utan kostnad. geologiska undersökning framhåller för sin del att det nuvarande oklara läget avseende gränser och avgränsningslinjer i havet har orsakat problem och 2016/17:215 merarbete för myndigheten som kartlägger svenska havsområden och större sjöar med avseende på geologiska förhållanden och biträder regeringen i frågor som rör undersöknings- och anläggningstillstånd på Regeringen instämmer i den modell för lagstiftning som utredningen Förslaget innebär att alla bestämmelser om havsområdenas geografiska omfattning sammanförs i en ny lag om sjöterritorium och maritima zoner. Regeringen föreslår emellertid att lagen ska ange gränsen för hela det svenska sjöterritoriet, som omfattar både territorialhavet och inre vatten. Utredningens förslag anger endast Regeringen instämmer också liksom Kungl. i utredningens förslag att författningstexterna i kontinentalsockellagen och lagen om ekonomiska zon samt tillhörande förordningar ska renodlas och att bestämmelserna om dessa zoners geografiska omfattning ska införas i den föreslagna nya lagen för att undanröja de otydligheter i gällande lagstiftning som råder . sammanhållen lag förenklar uppföljning och underlättar myndigheternas hantering av frågor som rör sjöterritoriets gräns och de maritima Detta ökar i sin tur rättssäkerheten för företag och enskilda. Förutsättningarna förbättras också för att snabbt uppdatera lagstiftningen när enskilda linjer kan behöva preciseras Utredningen föreslår att en ny maritim zon inrättas utanför sjöterritoriet genom en ny lag om angränsande zon. denna del presenteras i avsitt 7. Den angränsande zonens geografiska omfattning ska fastställas i den föreslagna lagen om sjöterritorium och maritima zoner. Regeringen har uppmärksammat Havs- och vattenmyndighetens behov av att särskilda avgränsningslinjer som är belägna en nautisk mil räknat från baslinjerna också preciseras på samma sätt som övriga linjer i havet och tillgängliggörs på samma sätt. Det rör sig om linjer som används inom EU-samarbetet vid bl.a. vattenförvaltning, havsmiljöförvaltning, havsplanering och fiskeriförvaltning. även av geologiska undersökning och andra myndigheter. Regeringen anser att bl.a. rättssäkerhetsskäl motiverar att också sådana linjer längs den svenska kusten ska fastställas i lag. denna del presenteras i avsnitt 8. Lagstiftningen om sjöterritoriets och de maritima zonernas geografiska omfattning ska vara utformad på ett enhetligt sätt. i utredningens förslag att brytpunkterna utmed baslinjer, sjöterritoriets gräns och de maritima zonernas yttre avgränsningslinjer ska anges i separata bilagor till den föreslagna nya lagen med den precision som modern teknik medger. Alla punkter utmed sjöterritoriets gräns, baslinjerna, de maritima zonernas yttre avgränsningslinjer och de särskilda avgränsningslinjerna en nautisk mil räknat från baslinjerna ska beskrivas med geografiska koordinater i latitud och longitud uttryckta i referenssystemet SWEREF 99. Koordinaterna ska anges i grader och minuter med sex decimaler på minuten (00-00.000000). cirkelbågar ska segmenteras så att linjerna återges så korrekt som möjligt i olika användarsystem. Koordinater för mellanliggande punkter som har identifierats vid segmentering ska anges. remissvar att många föreslagna räta linjer är så långa att de måste segmenteras för att linjens sträckning ska visualiseras korrekt när koordinaterna används. Räta linjer kan vara raka i ett sjökort i Mercators projektion, s.k. loxodromer, eller raka i bemärkelsen att de följer jordklotets krökning, s.k. geodetiska linjer. De fel som skulle uppstå om linjerna inte segmenterades uppgår till som mest . Enstaka linjer som är fastställda i äldre överenskommelser med annan stat är loxodromer. Alla andra linjer i den föreslagna nya lagens koordinatbilagor är geodetiska linjer. Linjetypen har beaktats vid segmentering i varje enskilt fall. Då de topografiska förhållandena har förändrats ser regeringen inget problem med att en digitalt framställd gräns för sjöterritoriet kommer att marginellt påverka de uppgifter om land- och vattenarealer för riket, län och kommuner som redovisar. Försvarsmakten välkomnar utredningens översyn av baslinjerna och därmed följande revision av sjöterritoriets gräns av principiella skäl, då de förändras genom olika naturliga processer såsom landhöjning m.m. Den viktigaste påverkan på, och fördelen för, myndigheten är att dessa linjer och gränser skulle fastställas juridiskt i digitalt format.