prop · H50337 · 2017-11-09 00:00:00 — E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Vad de medelfristiga makroprognoserna används till De makroekonomiska bedömningarna som regeringen lämnar i de ekonomiska propositionerna är framför allt ett underlag för ekonomiskpolitiska beslut men är även viktiga i sig. Om makroprognosen exempelvis indikerar att målet för arbets- lösheten inte ser ut att nås kan arbetsmarknadspolitiken behöva korrigeras för att så ska bli fallet. Regeringen lämnar förslag om utgiftstak baserat på den makroeko- nomiska utvecklingen och offentliga sektorns finansiella sparande följs upp i termer av potentiell BNP. En prognostiserad makroekonomisk utveckling som visar sig vara felaktig riskerar att medföra att politiken utformas utifrån fel premisser. 3.1 Makroprognoserna och de offentliga finanserna Den offentliga sektorns inkomster och utgifter påverkas i hög utsträckning av den makroekonomiska utvecklingen. Det är svårt att ge ett entydigt svar på exakt hur känsliga de offentliga finanserna är för variationer i de makroekonomiska variablerna. Det beror i praktiken på vilket sätt som BNP förändras och hur arbetsmarknaden utvecklas. Om BNP växer genom att exempelvis investeringarna skjuter i höjden blir effekterna på de offentliga finanserna små. I händelse av att offentlig konsumtion driver BNP-tillväxten, bidrar detta förvisso till högre skatteintäkter men den sammantagna effekten på de offentliga finanserna blir negativ eftersom tillväxten ”finansieras” från offentliga sektorns utgiftssida. Om BNP däremot växer som ett resultat av att arbetsmarknaden utvecklas starkt ger detta stora positiva effekter på de offentliga finanserna genom både ökade skatteinkomster och lägre utgifter för arbetslösheten. Begreppet budgetelasticitet används ofta för att ge en ungefärlig bild av hur mycket det finansiella sparandet påverkas av en förändring av BNP. Enligt EU-kommiss- ionens uppskattning uppgår den elasticiteten till 0,59 för vidkommande.6 Uppskattningen är gjord utifrån hur en förändring av BNP i genomsnitt har uppkommit historiskt sett. En revidering av prognosen för BNP- tillväxten med en procentenhet innebär med denna elasticitet en upp- eller nedrevidering av de offentliga finanserna av BNP, motsvarande . 6 DG ECFIN (2014). Adjusting the budget balance for the business cycle: the EU methodology. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S M E D E L F R I S T I G A M A K R O P R O G N O S E R 3.1.1 Offentliga sektorns inkomster Tillväxten och därmed utvecklingen av skattebaserna påverkar i hög grad den offentliga sektorns inkomster. Detta gäller särskilt ett land som med förhål- landevis hög skattekvot. Skatt på arbete, såväl direkta som indirekta skatter, påverkas främst av lönesumman som i sin tur beror på löneutvecklingen och sysselsättningen. I tabell 1 nedan redovisas de makroekonomiska variabler som har störst betydelse för den offentliga sektorns inkomster. Tabell 1 Makroekonomin och den offentliga sektorns inkomster Lönesumma (arbetade timmar Skatt på arbete (kommunalskatt, arbetsgivaravgifter, statlig inkomstskatt m.m.) Skatt på konsumtion (mervärdesskatt, Räntor (statslåneränta m.m.) Skatt på kapital (avkastningsskatt, ränteinkomster, avdrag (-) för ränteutgifter) Diverse poster påverkas (om skattebasen t.ex. följer utvecklingen av prisbasbeloppet eller Källa: Egen sammanställning. Kapitalskatterna utgörs av såväl företagsskatter som skatt från hushåll. Dessa påverkas i varierande grad av makroekonomin. Storleken på skatt på kapital från hushåll är bland annat avhängigt ränteutvecklingen där ränteavdragens storlek bl.a. beror på räntenivån. Skatt på konsumtion utgörs till största delen av mervärdesskatt som är beroende av hushållens konsumtion. 3.1.2 Offentliga sektorns utgifter Utgifterna är mindre beroende av den ekonomiska utvecklingen jämfört med inkomsterna. Men det finns ett beroende mellan utgiftsutvecklingen och makroe- konomin som inte är försumbar. Nivån på arbetslösheten påverkar exempelvis statens utgifter för arbetslöshetsersättning. Stora delar av bidragssystemen har därtill kopplingar till löne- och prisutvecklingen via inkomst- och prisbasbeloppet. Vidare beror statsskuldsräntornas storlek på ränteutvecklingen. Statlig konsumtion utgör i sig själv en post i försörjningsbalansen. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2 Makroekonomin och den offentliga sektorns utgifter Utbetalda pensioner (avhängig utvecklingen för den pensionsgrundande inkomsten) Statliga utgifter för a-kassa och utgifter för ekonomiskt bistånd Många bidrag är knutna till utvecklingen av Källa: Egen sammanställning. Utgifterna i ålderspensionssystemet utgörs huvudsakligen av utbetalda pensioner som i mycket hög utsträckning avgörs av makroekonomiska faktorer. Pensionsupp- räkningen är avhängig utvecklingen av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten som i sin tur är ett resultat av antalet sysselsatta och den genomsnittliga löneutvecklingen. Också bland kommunsektorns utgifter finns det kopplingar till den makroekono- miska utvecklingen även om den största utgiftsposten, konsumtion, i sig utgör en BNP-komponent. Som nämnts tidigare beräknas den kommunala konsumt- ionen utifrån vad de kommunala inkomsterna i kombination med balanskravet medger. 3.2 De medelfristiga makroprognoserna och budgetmålen Det finns en stark koppling mellan de medelfristiga makroprognoserna och budget- målen. 3.2.1 Budgetutrymme och överskottsmål Grundläggande för bedömningen av budgetutrymmet är hur det offentliga finansi- ella sparandet förhåller sig till överskottsmålet. har definierat budgetutrymmet som: ”Summan av permanenta skattesänkningar och offentliga utgiftsökningar som riks- dagen kan ta aktiva beslut om och som är förenliga med målet att den offentliga sektorn ska ha ett överskott på en procent av BNP över en konjunkturcykel”7. 7 (2011). Svensk finanspolitik, s. 72. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S M E D E L F R I S T I G A M A K R O P R O G N O S E R I praktiken uppskattar regeringen budgetutrymmet utifrån en samlad bedömning. Icke desto mindre är denna samlade bedömning till stor del avhängig av hur den offentligfinansiella prognosen förhåller sig till överskottsmålets nivå. Av detta följer att det finns en risk för att alltför optimistiska medelfristiga offentligfinansiella prognoser ger upphov till (ofinansierade) reformer på kort sikt som det egentligen inte finns budgetutrymme för. Omvänt kan alltför negativa prognoser leda till omotiverade besparingsbeting. Överskottsmålskommittén8 har föreslagit förändringar som kommer att innebära att de medelfristiga prognoserna får mindre betydelse i bedömningen av uppfyllelsen av överskottsmålet jämfört med . Den framåtblickande uppföljningen, som sträcker sig till och med det sista prognosåret, föreslås begränsas till innevarande och nästkommande budgetår. Som en anpassning till detta har regeringen i den ekonomiska vårpropositionen valt att inte förlänga prognoshorisonten med ett nytt prognosår vilket annars har skett i de ekonomiska vårpropositionerna . 3.2.2 Utgiftstak och potentiell BNP Nivån på utgiftstaken föreslås och motiveras med 3–framförhållning utifrån de medelfristiga nivåerna på BNP. Regeringens formuleringar och principer för detta kan se olika ut och mellan olika politiska preferenser. Under alliansens mandatperioder 2006–2014 föreslogs utgiftstaken med utgångspunkt att dessa skulle minska som andel av potentiell BNP.9 Nuvarande regering har uttryckt att de föreslagna utgiftstaken ska sättas så att taken utgör en oförändrad andel av potentiell BNP.10 Oavsett formulering och mål kring detta får revideringar av nivån på potentiell BNP konsekvensen att utgiftstaken i realiteten kan komma att utgöra en annan andel av BNP än den vid förslagstillfället avsedda. Om utrymmet under taket fylls med takbegränsade utgifter kommer således utgifterna i förhållande till potentiell BNP att bli högre än vad som avsågs. 8Se SOU 2016:67. En översyn av överskottsmålet. 9Se t.ex. budgetpropositionen , s. 26. 10Se t.ex. budgetpropositionen , s. 176. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4Över- eller underskattningar i regeringens medelfristiga makroprognoser 4.1 Nulägesbedömning av BNP-gapet Bedömningen av BNP-gapet är, som beskrevs i kapitel 2, av central betydelse för de medelfristiga prognoserna. Diagram 1 nedan visar de prognoser som gjorts för år T (innevarande år) i de ekonomiska propositionerna. Sammanlagt rör det sig om 22 prognoser . Diagram 1 Det bedömda BNP-gapet år T (innevarande år) Procent av potentiell BNP -1,0 -2,0 -3,0 -4,0 -5,0 -6,0 -7,0 -8,0 Källa: BP2007–VÅP2017. Endast vid 5 av de granskade prognostillfällena har BNP-gapet bedömts vara positivt i nulägesbedömningen. Vid dessa fem tillfällen har de positiva gapen varit mycket små. Vid 16 av de 22 prognostillfällena har BNP-gapet i stället bedömts vara negativt, ofta med stor magnitud. Vid något enstaka tillfälle har det uppskattade gapet bedömts vara noll. Det genomsnittliga BNP-gapet i nulägesbedömningen har upp- gått till -1,av BNP. Delar av den granskade perioden präglas av finanskrisen vilket är en förklaring till den tydliga slagsidan med negativa BNP-gap. 4.1.1 Jämförelse med senaste bedömning Som konstaterades ovan har bedömningen i den övervägande delen av prognoserna varit att BNP-gapet i utgångsläget, d.v.s. innevarande år, varit negativt. Det finns som tidigare nämnts, inget officiellt utfall för potentiell BNP och därmed inte heller R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S M E D E L F R I S T I G A M A K R O P R O G N O S E R BNP-gapets storlek men det går att bilda sig en uppfattning om kvalitéten i prognoserna av BNP-gapet genom att ställa dessa mot den allra senaste bedömningen av BNP- gapet. Diagram 2 Det bedömda BNP-gapet år T (innevarande år) jämfört med den senaste bedöm- ningen Procent av potentiell BNP -2,0 -4,0 -6,0 -8,0 Prognos BNP-gap innevarande år (T) Senaste bedömning (VÅP2017) Källa: BP2007–VÅP2017. I jämförelse med den prognos som gjordes för BNP-gapet innevarande år i respektive proposition har bedömningen av konjunkturläget, ex post, med tiden utvecklats till ett som karakteriseras av mer positivt/mindre negativt BNP-gap. De gånger som innevarande år (T) bedömdes ha ett positivt gap bedöms också nu ha positiva gap men gapen bedöms nu ha varit större. De år som bedömdes ha negativa gap i utgångsläget bedöms, även ex post i den senaste propositionen, ha negativa BNP- gap men gapen har ofta blivit mindre negativa. Det genomsnittliga BNP-gapet i nulägesbedömningen uppgick till -1,av BNP. Ex post, i den senaste propositionen, uppgår det genomsnittliga BNP-gapet till - av BNP. Regeringens nulägesbedömning av BNP-gapet kan, utöver att ställas mot uppskatt- ningar ex post, också jämföras med andra bedömares. Nedan illustreras hur rege- ringens bedömningar i de ekonomiska propositionerna har sett ut jämfört med bedömningar respektive år. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 3 BNP-gapet år T (innevarande år), regeringens och bedömningar Procent av potentiell BNP -1,0 -2,0 -3,0 -4,0 -5,0 -6,0 -7,0 -8,0 -9,0 Källa: BP2007–VÅP2017 samt Konjunkturläget mars/–2017. –2012 hade regeringen mindre negativa BNP-gap i sina nulä- gesbedömningar jämfört med . har regeringens bedömningar av BNP-gapet i stället varit mer negativa än Konjunktur- institutets. genomsnittliga BNP-gap i nulägesbedömningen har uppgått till -2,av BNP vilket är något mer negativt än i regeringens bedömning. 4.1.3 Iakttagelser gällande nulägesbedömningen av BNP-gapet I en tydlig majoritet av de granskade propositionerna har BNP-gapet i utgångsläget bedömts som negativt. En förklaring till detta är finanskrisen men i hur stor omfattning detta har påverkat genomsnittet under hela den granskade perioden går inte att bedöma säkert. I efterhand har BNP-gapen generellt sett reviderats upp. Den systematiska upprevideringen innebär alltså att nulägesbedömningen av BNP-gapet generellt sett har bedömts som något för negativ. Detta kan i sin tur ha lett till alltför optimistiska makroprognoser då faktisk BNP i prognoserna måste växa snabbare än potentiell BNP till dess att det negativa gapet har slutits. Jämfört med har regeringens nutidsbedömningar av BNP-gapet varit något mer positiva sett till hela den granskade perioden. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S M E D E L F R I S T I G A M A K R O P R O G N O S E R För de bortre prognosåren, när BNP-gapen ofta är mindre eller slutna, utgör bedömningen av den potentiella tillväxten11 den viktigaste prognosvariabeln. I diagram 4 nedan visas skillnaden mellan den potentiella tillväxttakten vid respektive prognostillfälle och den bedömning som regeringen, ex post, har kommit fram till som bästa uppskattning. I diagrammen 4–6 (nedan) innebär en avvikelse som är större än noll att den initiala bedömningen har reviderats ned, medan en avvikelse som är mindre än noll innebär att den initiala bedömningen senare har reviderats upp. Diagram 4 Avvikelse mellan initital bedömning av potentiell BNP-tillväxt år T + 2 och senaste bedömning -0,5 Genomsnittlig avvikelse T+2 prognoserna Källa: BP2007–VÅP2017. Bedömningarna av potentiell BNP-tillväxt avseende år T + 2 har i efterhand reviderats ner. Nedrevideringarna har varit förhållandevis stora till och med budgetproposit- ionen . För de prognoser som gjorts därefter har revideringarna varit mindre. Då det rör sig om prognoser som gjorts , är risken för att bedöm- ningarna för just dessa år framöver kommer att revideras extra stor. Även bedömningarna av den potentiella BNP-tillväxten år T + 3 har i efterhand reviderats ner. Revideringarna är ungefär lika stora som för prognoserna avseende år T + 2. Avser fasta priser. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 5 Avvikelse mellan initital bedömning av potentiell BNP-tillväxt år T + 3 och senaste bedömning -0,5 Genomsnittlig avvikelse T+3 prognoserna Källa: BP2007–VÅP2017. I genomsnitt har bedömningarna av den potentiella BNP-tillväxten år T + 2 och T + 3 reviderats ner. I förhållande till den senaste bedömningen var de initiala bedömningarna i genomsnitt högre. Diagram 6 Avvikelse mellan initital bedömning för potentiell BNP-tillväxt år T + 4 och senaste bedömning -0,5 Genomsnittlig avvikelse T+4 prognoserna Källa: BP2007–VÅP2017. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S M E D E L F R I S T I G A M A K R O P R O G N O S E R Prognoser för år T + 4 gjordes ekonomiska vårproposition och datamaterialet är därför mindre. Fram tills budgetpropositionen utgjorde T + 3 det sista redovisade prognosåret. Bedömningarna av den potentiella BNP-tillväxten T + 4 har varit förhållandevis stabila och inte reviderats i någon större omfattning. ekonomiska vårproposition har prognosperioden åter kortats till att som mest omfatta T + 3. 4.2.1 Iakttagelser gällande potentiell BNP-tillväxten För de bortre prognosåren, när BNP-gapen ofta är mindre eller slutna, utgör bedömningen av den potentiella tillväxten den helt centrala prognosvariabeln. Granskningen har visat att bedömningarna för den potentiella BNP-tillväxten år T + 2 och T + 3 i genomsnitt har reviderats ner i senare bedömningar, med 0,5 pro- centenheter. 4.3 Slutning av BNP-gapet Tabell 3 visar de år BNP-gapet sluts i propositionerna. I merparten av fallen sluts gapet i den senare delen av prognosen eller efter prognosperioden. Att gapet i en relativt stor andel av prognoserna sluts först efter prognosperioden () är inte så förvånande med tanke på att finanskrisen med stora negativa BNP-gap inträffade . Bilden skiljer sig inte på något avgörande sätt från prognoser. Tabell 3 Slutning av BNP-gapet År då BNP-gapet sluts Gapet slutet vid prognosstart Anm. År för slutning av BNP-gap definieras som året (T) då gapet passerar nollinjen. Källa: BP2007–VÅP2017 samt Konjunkturläget mars/–2017. Vilken profil gapslutningen har skiljer sig åt mellan propositionerna. Det finns ingen systematik i den meningen att gapen alltid sluts ett visst förutbestämt år eller med en viss takt mellan åren. Den genomgång av propositionerna som Riksrevis- ionen gjort har visat att antalsmässigt är det en viss övervikt mot prognoser där den 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N snabbaste gapslutningen sker mellan år T + 1 och T + 2 (påverkar BNP-prognosen för T + 2). Magnituden i gapen har varit av skiftande storlek i de granskade propositionerna. En generell iakttagelse är att ju större gapet är i utgångsläget desto snabbare är takten i vilken man närmar sig ett slutet gap. BNP-gapen, oavsett om det är positiva eller negativa gap i utgångsläget, sluts med i genomsnitt mellan 0,5–0,7 procenten- heter . Det är ingen nämnvärd skillnad i vilken takt gapen sluts jämfört med (se tabell 4).12 Tabell 4 Genomsnittlig slutning av gapen Mellan år T + 1 och T + 2 (påverkar prognosen T + 2) Mellan år T + 2 och T + 3 (påverkar prognosen T + 3) Mellan år T + 3 och T + 4 (påverkar prognosen T + 4) Anm. Exklusive prognoser där gapen slutits före T + 2. Året för slutning av BNP-gap definieras som året (T) då gapet passerar nollinjen. Källa: Egna beräkningar samt BP2007–VÅP2017 och Konjunkturläget mars/–2017. 4.3.1 Iakttagelser gällande slutningen av BNP-gapet Gapslutningen visar inte på någon uppenbar systematik i den meningen att gapen alltid sluts ett visst förutbestämt år eller med en viss takt mellan åren. Men Riksre- visionen noterar att takten som gapslutningen sker i är högre när magnituden i det initiala gapet är stort. I händelse av djup lågkonjunktur innebär prognosmetoden således att det sker en snabb rekyl uppåt i konjunkturen. 4.4 BNP och försörjningsbalansens komponenter I detta avsnitt granskas hur de medelfristiga prognoserna på BNP och dess kompo- nenter på efterfrågesidan förhåller sig till utfallen. För de medelfristiga prognoser som avser år som ännu inte hunnit bli utfall, analyseras prognoserna i stället mot senast publicerade prognos. I det senare fallet blir det en granskning av reviderings- riktningen. I detta avsnitt är det den årliga procentuella förändringen i fasta priser för respektive variabel som granskas. 12Exklusive prognoser där gapen slutits T + 2. I dessa prognoser är regeringens genomsnittliga gapstorlek sista kortfriståret (T + 1) -1,. Motsvarande gapstorlek i prognoser är -2,. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S M E D E L F R I S T I G A M A K R O P R O G N O S E R I diagrammen nedan innebär en avvikelse som är större än noll att prognosen är överskattad, d.v.s. prognosen är högre än utfall, medan en avvikelse som är mindre än noll betyder att prognosen är lägre än utfall, d.v.s. en underskattning. Generellt gäller att en prognos utan tydlig över- eller underskattning har avvikelser som i genomsnitt ligger nära noll. Den medelfristiga BNP-tillväxten har i genomsnitt överskattats något. Det framgår av diagram 7 nedan. Det förtjänar att nämnas igen att perioden som granskas inkluderar finanskrisen och dess efterverkningar. Med detta i beaktande är överskattningen inte så stor. Diagram 7 Avvikelse mellan prognos för BNP och utfall/senaste prognos (fasta priser) -2,0 -4,0 -6,0 Staplar markerade med * avser avvikelser mot senaste prognos. Källa: BP2007–VÅP2017. Tabell 5 BNP, fasta priser Procentenheter om inget annat anges Avvikelse - prognos minus utfall/senaste prognos Endast prognos minus utfall -0,3 Utfall, proc. Utfall för T + 2 avser 2008–2016, T + 3 2009–2016, T + 4 2014–2016. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Materialet visar att BNP-tillväxten i de prognoser som gjorts inte upp- visar samma tecken på överskattning. För de allra senaste prognoserna bör det dock hållas i åtanke att dessa prognoser inte jämförs med utfall utan mot senaste prognos. BNP-prognosen, liksom avvikelsen mellan prognos och utfall, kan delas upp på för- sörjningsbalansens olika komponenter. Då det är tillväxttakter som studeras är det värt att erinra om att komponenterna i nivå är av olika storlek och att försörjnings- balansens komponenter därmed har olika förklaringsvikter till över- och underskatt- ningarna av BNP. Exempelvis: om det, när det gäller tillväxttakt, finns en lika stor avvikelse mellan prognos och utfall för hushållens konsumtion som för statlig konsumtion, så förklarar avvikelsen för hushållens konsumtion en större del av avvikelsen för BNP, eftersom hushållens konsumtion utgör en större andel av BNP än den statliga konsumtionen. Diagram 8 Försörjningsbalansens komponenter, andel av BNP Nettoexport (export - import) R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S M E D E L F R I S T I G A M A K R O P R O G N O S E R Den statliga konsumtionen har tydligt underskattats, se diagram 9. Diagram 9 Avvikelse mellan prognos för statlig konsumtion och utfall/senaste prognos (fasta priser) -1,0 -2,0 -3,0 -4,0 -5,0 -6,0 -7,0 Staplar markerade med * avser avvikelser mot senaste prognos. Källa: BP2007–VÅP2017. Underskattningen är stor och tydlig oavsett prognoshorisont. Den statliga konsumtionen har underskattats i stort sett i varje proposition. Tabell 6 Statlig konsumtion, fasta priser Procentenheter om inget annat anges Avvikelse - prognos minus -2,8 -2,7 -1,6 utfall/senaste prognos Endast prognos minus utfall -3,0 -3,3 -2,8 Utfall, proc. Utfall för T + 2 avser 2008–2016, T + 3 2009-2016, T + 4 2014–2016. Såväl för prognosåret T + 2 som T + 3 är underskattningen större än vad den statliga konsumtionsökningen varit i utfall. Underskattningen är betydande även för T + 4. Bilden av underskattning framträder än tydligare om endast de prognoser som jäm- förs mot utfall utvärderas. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningen visar att den kommunala konsumtionen i genomsnitt har underskattats tydligt. De senaste prognoserna uppvisar inte samma underskattning men detta kan vara ett uttryck för att dessa prognoser alltjämt utvärderas mot prognoser då något utfall ännu inte är känt. För dessa prognoser handlar granskningen om riktningen på revideringen. Diagram 10 Avvikelse mellan prognos för konsumtion och utfall/senaste prognos (fasta priser) Staplar markerade med * avser avvikelser mot senaste prognos. Källa: BP2007–VÅP2017. Tabell 7 konsumtion, fasta priser Procentenheter om inget annat anges Avvikelse - prognos minus -0,6 -0,5 -0,7 utfall/senaste prognos Endast prognos minus utfall -0,8 -0,8 -1,8 Utfall, proc. Utfall för T + 2 avser 2008–2016, T + 3 2009–2016, T + 4 2014–2016. Underskattningen av konsumtion har främst uppkommit i prognoserna gjorda . var underskattningen mindre. Utvecklingstakten för konsumtion har i genomsnitt, sett till hela perioden, underskattats med R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S M E D E L F R I S T I G A M A K R O P R O G N O S E R 0,5–0,i årlig tillväxttakt T + 2 till T + 4. Mellan 2013–2015 har underskattningen emellertid varit betydligt större än så. Utvecklingen av hushållens konsumtion har tydligt överskattats i regeringens medelfristiga prognoser. verkar överskattningen blivit mindre men för några av dessa senare år sker utvärderingen alltjämt mot prognoser då något utfall ännu inte är känt. Diagram 11 Avvikelse mellan prognos för hushållens konsumtion och utfall/senaste prognos (fasta priser) -1,0 -2,0 Staplar markerade med * avser avvikelser mot senaste prognos. Källa: BP2007–VÅP2017. Tabell 8 Hushållens konsumtion, fasta priser Procentenheter om inget annat anges Avvikelse - prognos minus utfall/senaste prognos Endast prognos minus utfall Utfall, proc. Utfall för T + 2 avser 2008–2016, T + 3 2009–2016, T + 4 2014-2016. 36 R I K S R E V I S I O N E N