prop · H403101 · 2017-04-18 00:00:00 — Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella poster till marknadsvärde egna kapital utöver grundfond Värdepapper hos Norrlandsfonden, Statens förmögenhet enligt NR-principer Skillnaden mellan balansräkningens netto- förmögenhet vid utgången av 2015 på -och den beräkning i anslutning till NR som gjorts ekonomiska vårproposition på innebär att NR-beräkningen visar en positiv nettoförmögenhet som är 1 485 mil- jarder kronor högre än vad som redovisas i balansräkningen. Skillnaderna beror dels på olika värderings- principer, dels på olika avgränsningar av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta realtillgångar i NR värderas till åter- S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 anskaffningsvärdet, dvs. restvärdet efter av- skrivningar räknas upp med prisindex samt med moms medan fasta realtillgångars värdering i balansräkningen utgår från ur- sprungligt anskaffningsvärde. Dessutom till- gångsförs forskning och utveckling i högre grad i NR. Detta står för av skillnaden i förmögenheten. En annan stor del beror på att NR använder marknadspris- värdering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. I fråga om avgränsning ingår som kapitalandel i NR och inte endast med grundfonden. Skattefordringar hos NR inkluderar obetalda skatter medan balansräkningen tar upp en periodavgränsningspost motsvarande den ackumulerade periodiseringen av skatte- intäkterna. Dessutom finns andra mindre skillnader. För tillgångar och skulder i övrigt tas främst vissa stora myndigheter med omfattande finansiell verksamhet med i NR. Fordringar och skulder av löpande karaktär i övrigt är till största delen inte med i NR. För att balansera den särskilda löneskatt som ingår i kommunernas pensionsskuld tar NR upp en fordran i staten på motsvarande belopp. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Stabilitetsfonden ()1 Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) 1 Beloppen avviker från redovisat belopp i avsnitt 2 tabell 2.122. Det beror på att redovisningen i noten är periodiserad medan redovisningen i tabell 2.122 är kassamässig. Som fonder i staten redovisas medel som är reserverade för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte beror direkt på en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten och förvaltas av Kammar- kollegiet. Fonden består av avgifter från kärnkraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna ska täcka alla kostnader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har fortsatt att öka liksom . Fondmedlen är placerade i s.k. säkerställda obligationer utgivna av bostadsfinansieringsinstitut, i stats- papper och på konto i . Vid utgången av 2016 avser av tillgångarnas bokförda värde säkerställda obligationer. Stabilitetsfonden inrättades enligt beslut i samband med finanskrisen för att finansiera framtida stödåtgärder. Den förvaltas av . Inlednings- vis tillfördes genom särskilt anslag på statens budget. Avsikten har varit att fonden genom de inbetalda stabili- tetsavgifterna och bankgarantiavgifterna från banker och andra institut med avkastning, skulle öka upp till motsvarande av BNP. gäller ny lagstiftning som innebär att ett resolutionsförfarande ska användas för institut som bedöms viktiga för den finansiella stabiliteten och som därför inte bör försättas i konkurs. Resolution innebär att staten tar kontroll över ett institut som är drabbat av problem för att rekonstruera det eller avveckla det under ordnade former. För detta ändamål bildades en ny fond benämnd Resolutions- reserven . Den tillfördes genom överföring från Stabilitetsfonden och har därefter tillförts resolutionsavgifter. Stabilitetsfondens uppdrag har begränsats men den ska även i fortsättningen finansiera stöd enligt en ny lag om förebyggande statligt stöd. tillfördes fonden stabilitets- avgifter. gäller enbart resolutions- avgifterna som förs till Resolutionsreserven. Stabilitetsfonden och Resolutionsreserven ökade tillsammans med . förvaltar även Insättnings- garantifonden som har byggts upp av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek bygger på institutens kapitaltäck- ningsgrad och används till att bygga upp en fond för att kunna betala ut ersättning till kunder i kreditinstitut eller värdepappersbolag som går i konkurs. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Insättningsgarantimedlen är placerade i statspapper och till mindre del på konto i . Insättningsgarantifonden ökade med . redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. Den största är Trafiklivräntefonden och utöver den finns bl.a. Frivilliga yrkesskade- fonden och Affärsverksfonden. Kammarkollegiets fonder avser främst kollegiets försäkringsverksamhet och Kultur- fonden för och , men även Viltvårdsfonden samt Författarfonden. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder med den övervägande delen hos länsstyrelserna i och . Batterifonden redovisas av och har byggts upp av miljöavgifter på batterier. gäller producentansvar för batterier och fonden tar inte in några avgifter. Åter- stående medel används till batteriforskning och fonden minskar successivt. Bland fonder som inte specificeras i tabellen finns främst medel från vattendomar m.m. hos Havs- och vattenmyndigheten och Brottsoffer- fonden. Sjömanspensionsfonden som redovisades av har avvecklats i enlighet med ändring i lagen (1998:1757) om förvaltning av vissa fonder inom social- försäkringsområdet. Fonden uppgick till och värdet av tillgångarna levererades in till statens centralkonto. Avveckl- ingen redovisades direkt i balansräkningen. Av detta skäl skiljer sig förändringen av balans- posten Fonder ifrån posten Avsättning till/upp- lösning av fonder enligt not 5 med detta belopp. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Statens pensionsåtagande vid SPV SPV ansvarar och gör avsättningar för de förmånsbestämda tjänstepensionerna och de övriga avtalsförsäkringar som myndigheterna har betalat för, vilket utgör merparten av statens pensionsåtagande. Undantag från denna ordning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Skulden för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som SPV redovisar ökade med jämfört med då den ökade med 6,3 mil- jarder kronor. Skulden har beräknats med samma begränsning av förändring av ränte- antaganden som tillämpats i årsredovisningen för staten de närmast föregående åren (se redo- visningsprinciper och tilläggsupplysningar) och det innebär att den är lägre än den skuld som SPV redovisar i sin års- redovisning. I nedanstående tabell framgår förändringens viktigaste delposter enligt en skuldanalys som SPV gjort. Förklaring till förändring av den försäkringstekniska avsättningen i SPV:s tjänstepensionsverksamhet Justering av ingående skuld Ändrade beräkningsgrunder, bruttoränta Ändrade beräkningsgrunder, övrigt Grundränta, frigjorda omkostnader Nya och tillfälliga sjukpensioner Nyavsättning icke aktuell, temporär Förändring av antastbar förmån Utbetalning, frigjorda omkostnader 1 Till detta kommer tjänstegruppliv- och personskadeersättningar med (föregående år) vilket förklarar avvikelsen i belopp i not 43. Ändrade beräkningsgrunder visar den skuld- effekt som uppstår när de försäkringstekniska beräkningsgrunderna ändras. I årsredovisningen för staten 2015 tillämpades grundräntan 0,9 pro- cent och har den sänkts till enligt den princip som innebär att en sänkning S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 av räntan i beräkningsgrunderna tillåts slå igenom med högst . Nyin- tjänande består av den skuldförändring som beror på att de aktiva har tjänat in ytterligare rätt till ålderspension och kompletterande efter- levandepension/familjepension . Ut- betald pension motsvarar den skuldminskning som utbetalningarna medfört. Posten är en beräkning utifrån tillgängliga data och det kan finnas avvikelser mellan postens värde och bokförda betalningar exempelvis när retroaktiva utbetalningar gjorts. Basbeloppsindexering avser omräkning med förändringen av prisbasbeloppet som görs av pensioner som betalas ut och av fribrev. sänktes pris- basbeloppet vilket gav en minskning av skulden med . Grundränta visar den uppräkning av skulden som enligt de försäkringstekniska riktlinjerna ska göras med antagen ränta, som var . I Övrigt ingår effekter som uppstår i skulden när förmånsbelopp förändras till exempel på grund av samordning. ökade inkomstpensionen i det allmänna pensionssystemet , vilket har lett till lägre pensionsbelopp och lägre skulder för bruttosamordnad tjänstepension. Övriga avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser tar upp avsättning för pensioner och inkomstgarantier till tidigare och nuvarande ledamöter. Av det totala beloppet avsåg inkomstgarantier. av den totala pensionsavsättningen avser avgångna ledamöter, medan återstoden avser aktiva ledamöter. Pensionsskulderna för och för , och affärsverket har räknats om enligt den princip som tillämpas för förändring av grundräntan i årsredovisningen för staten (se redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). Omräkningen innebär att sammantaget är tjänstepensionsskulderna för och affärsverken upp- tagna till lägre i årsredo- visningen för staten än i deras respektive årsredovisningar. Övriga avsättningar består till största delen av EKN:s avsättningar för risker i garantiengagemang. Reserveringar görs för förväntad förlustrisk i affärerna. Reserveringen vid utgången av uppgick till , vilket är en ökning jämfört med året innan. Reserveringen delas in i reservering för ej intjänade och kvardröjande risker, respektive reservering för skador. Reservering för ej intjänade och kvardröjande risker står för av den totala reserveringen. Ökning 2016 beror främst på förändring av reservering för skador. avsättningar gäller främst skade- ståndskostnader med och miljöåtgärder med . Avsätt- ningarna minskade med , varav avsättningarna för skadestånds- kostnader minskade med och för miljöåtgärder med . reserverar medel för fram- tida garantiförluster. Reserveringen gäller till största delen garantin för . har en avsättning för frivillig pensionsförsäkring som är en verksam- het enligt äldre lagstiftning. Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen minskar successivt, eftersom inga inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetalningar. Försvarsmaktens avsättning för framtida utgifter för omstrukturering enligt främst Försvarsbeslut har fortsatt att minska. Minskningen gäller främst den delen av avsättningen som rör avveckling av materiel, . Avsättningen på 380 mil- joner kronor avser till drygt en tredjedel kompetensväxling och kompetensutveckling, en tredjedel avsättningar för sanering och resterande del rättstvister m.m. Avsättningar för risker i engagemang hos Sida gäller dels garantier som EKN administrerar för Sidas räkning för s.k. U-krediter och fristående garantier, dels avsättningar för personal. Posten har minskat med , vilket beror främst på minskning av avsättning till fristående garantier med . Lån i svenska kronor Real skuld i svenska kronor Säkerheter i svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav av I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som använder, och har använt sig av, i sin finansiering av statens lånebehov (se Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i svenska kronor redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med hänsyn till förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används definition av statsskulden minskad med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Det är endast ett fåtal myndigheter som har statsobligationer. Kärnavfallsfondens innehav var och innehav för Insättnings- garantifonden var värderade till nominellt värde samt upplupen inflationskompensation. Lån i utländsk valuta Obligationer m.m. i utländsk valuta Säkerheter i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. de räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta ökade med . Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Statsskulden har totalt minskat med jämfört med . Statens budgetsaldo var ett överskott på , vilket medfört ett minskat lånebehov. Statsskuldväxlar svarar för den största förändringen, med en minskning på . Även obligationer i utländsk valuta har reducerats och minskningen uppgår till . S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Långfristiga skulder vid sidan av statsskulden förekommer endast hos ett litet antal statliga myndigheter, förutom de lån i Riksgälds- kontoret som är interna i staten och därför elimineras i årsredovisningen för staten. redovisar betalningsutfästelse till med samt därutöver innehållna garantibelopp och skulder för finansiell leasing. redovisar skulder knutna till tillgångar som övertogs från affärsverket i samband med att affärsverket upphörde. har en långfristig skuld till den europeiska organisationen som arbetar med flygtrafikledning och flygsäkerhets- frågor. Myndigheten för samhällsskydd och Leverantörsskulder är skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster. Posten varierar mycket på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Skuld till kommuner och landsting Övriga skulder ökade med till . De största förändringarna gäller ökning av kontoöverskott på skattekonto med och effekt av affärs- dagsredovisning med . Vid affärsdagsredovisning uppstår en skuld när ett avtal om köp av värdepapper ingås, som sedan nollställs när betalningen görs. Det är normalt att det är stora fluktuationer i effekten av affärsdagsredo- visningen. Motsvarande effekt förekommer på fordringssidan i samband med försäljning av värdepapper, se not 35. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 skuld till premiepensions- systemet består huvudsakligen av inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis har placerats på konto i för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften består av medel som har satts in på kommissionens konto i , men som ännu inte har rekvirerats av kommissionen och betalats från statens centralkonto i . Beloppet varierar beroende på kommissionens aktuella likviditetsbehov. En del av skuld för konto- överskott på skattekonto utgörs av skatte- betalares kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, som avräknas först . En annan del är oreglerade skulder avseende överskjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit göras per balansdagen. redovisar en skuld för innehållen skatt på pensionsförmåner. Skulderna hos består av skatt på sjuk- penning, sjuk- och aktivitetsersättning, föräldra- penning m.fl. skattepliktiga socialförsäkrings- förmåner. övriga kortfristiga skulder består främst av en skuld till apoteksaktörer avseende den läkemedelsförmån som har i uppdrag att förmedla till apoteksaktörer. I övriga kortfristiga skulder ingår i huvudsak förskotteringar av väg- och järnvägsinvesteringar med och innehållna garantibelopp med . Svenska kraftnäts övriga skulder består främst av skuldförda kapacitetsavgifter. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Depositioner består bl.a. av indrivna medel hos och av hyror som privatpersoner deponerat hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Av Länsstyrelsernas depositioner finns ungefär hälften hos i . depositioner är i huvudsak ställda säkerheter för kredittillstånd för tullärenden samt av liknande kontanta säkerheter i upp- bördsverksamheten. Förskott från uppdragsgivare och kunder Uppdragsgivare och kunder lämnar medel till myndigheter i förskott för finansiering av större projekt, t.ex. infrastrukturprojekt och forsk- nings- och utvecklingsprojekt. Dessa projekt pågår och arbetet är ännu inte avslutat eller projektet slutavräknat. Myndigheterna redovisar medlen som förskott från uppdragsgivare och kunder. Förskott från kunder kan även avse förskott i samband med pågående försäljning. förskott består av handpenning från kommun vid försäljning av fastighet. Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infra- struktur för tele- och datakommunikation. redovisar intäkten i takt med att tjänsten tillhandahålls. Upplupna kostnader redovisas för tjänster som utförts och för varor som laverats men faktureras eller betalas först under nästkommande räkenskapsår. Upp- lupna kostnader består även av semester- och löneskulder, konsult- och revisionsarvoden m.m. som redovisas av de flesta myndigheter. redovisar en ökning av upplupna kostnader med . De största ökningarna avser upplupna kostnader för placering av barn med och skolkostnader och organiserad verksamhet med . upplupna kostnader är räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselinstrument som kostnadsförts men ännu inte betalats ut. största poster under upplupna kostnader gäller investeringar i vägar och järn- vägar med och för drift och underhåll av vägar och järnvägar med 258 mil- joner kronor. Andra stora poster är upplupna kostnader för markinlösen på och upplupna utgiftsräntor på . redovisar bl.a. upplupna kostnader för balanskraft med vilket är en ökning med då fakturering avseende december senarelagts jämfört med föregående år. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. Universitet och högskolor redovisar oför- brukade bidragsmedel främst för finansiering av olika forskningsprojekt. I det totala beloppet för oförbrukade bidrag ingår uppbundna medel för framtida avskrivningar för investeringar som finansierats med erhållna bidrag. Oförbrukade bidrag hos Statens jordbruks- verk är huvudsakligen förskott från på . redovisar bidrag från mark- ägare till investeringar, investeringsbidrag från intressenter och skuldförda kapacitetsavgifter. Oförbrukade inomstatliga bidrag elimineras i årsredovisningen för staten, men redovisas här som tilläggsinformation. Dessa bidrag har i de flesta fall redovisats mot anslag hos den givande myndigheten. De totala oförbrukade bidragen ökade med . Det är framför allt utom- statliga oförbrukade bidrag som har ökat. Högskolesektorn står för av inomstatliga oförbrukade medel som vanligtvis är forskningsmedel, ofta från , andra forskningsråd eller myndigheter med uppgift att fördela sådana medel. redovisade högst belopp för oförbrukade inomstatliga bidrag vid utgången av S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Beloppet uppgick till vilket var av de totala inom- statliga oförbrukade bidragen för universitet och högskolor. redovisade och av det totala beloppet. Inomstatliga bidrag hos länsstyrelserna avser vanligen medel från centrala myndigheter som ska förmedlas till olika regionala projekt. Tabell oförbrukade inomstatliga bidrag Inomstatliga oförbrukade bidrag uppgick till totalt . I tabellen nedan visas hur av inomstatliga oförbrukade bidrag förväntas tas i anspråk inom angivna tidsintervaller. Redovisade belopp bygger på uppgifter som berörda myndigheter lämnat utifrån gjorda uppskatt- ningar om förväntad förbrukningstakt. Mer än 3 månader Mer än 3 år Inomstatliga oförbrukade bidrag (med varav Universitet och högskolor Övriga (utan uppgift om förbrukningstakt) Totala inomstatliga oförbrukade bidrag Rådet för Europeiska socialfonden i Övriga förutbetalda intäkter är inkomster för varor och tjänster som ännu inte har levererats eller utförts. Förutbetalda intäkter uppstår på grund av att varor och tjänster faktureras i förskott eller förskottsbetalas innan prestationer har utförts. Den största posten gäller överkurser som uppstår när emitterar obligat- ioner och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden är överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. Rådet för Europeiska socialfonden i redovisar här medel från EU:s fonder. Som Övriga förutbetalda intäkter hos andra myndigheter redovisas främst avgifts- eller uppdragsintäkter som betalats , men som är hänförliga till kommande år. S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 Garantier för vilka avsättning ej görs (alla hos ) Garantier om tillförsel av kapital Garantier som ställts ut av andra Summa garantiåtaganden som redovisas , , och hanterar de statliga garantiåtagandena. beskriver garantiverksam- heten närmare i särskilt underlag. Garantiåtagandena delas upp i två delar; garantier där myndigheterna inte gör avsättning för förluster och garantier där myndigheterna gör avsättning för förluster. Inom linjen tas de garantier som myndigheterna inte gör någon avsättning för upp. Dessa beskrivs nedan. Insättningsgarantin skyddar sparande på konto om ett institut försätts i konkurs eller av andra skäl inte kan betala ut pengarna. Det maximala ersättningsbeloppet är per person och institut. De garanterade in- sättningarna uppgick till , vilket var en ökning med . Investerarskyddet om- fattar finansiella instrument och pengar som institut förfogar över i samband med att investeringstjänster utförs. Om ett institut går i konkurs och det visar sig att institutet inte kan lämna tillbaka kundernas tillgångar informerar och konkursförvaltaren innehavare av värdepapper och pengar som omfattas av skyddet att de har möjlighet att ansöka om ersättning. Staten ersätter per kund och institut. För investerarskyddet saknas uppgift om storleken på de skyddade tillgångarna. Garantikapital är medlemsåtaganden i nio internationella finansieringsinstitut som består av inbetalt kapital och garantikapital. Garanti- kapitalet innebär att staten förbinder sig att S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1 under vissa omständigheter skjuta till ett bestämt kapitalbelopp till instituten. Åtagandet uppgår till . Bland garantiförbindelser inom linjen finns inte de garantier med där förlustrisken har värderats och avsättning för förväntade förluster görs. Av- sättningarna för förluster uppgick till samman- lagt varav huvuddelen rör garantier. Avsättning- arna kommenteras i viss mån i not 44, Övriga avsättningar. I nedanstående tabell redovisas statens totala garantiåtaganden fördelat på de åtaganden för vilka avsättning inte görs och de åtaganden för vilka avsättning görs. Garantiåtaganden för vilka avsättning ej görs redovisade inom linjen (enligt ovan) Garantier för vilka avsättning görs - redovisas ej inom linjen Garantier om tillförsel av kapital Fristående krediter, Sida Summa garantiåtaganden för vilka Anm.: Redovisade åtaganden i noten skiljer sig från totala åtaganden i avsnitt 5, tabell 5.1. Skillnaden är hänförlig till att kapitaltäckningsgarantin för - banan (), Eurofima () och affärsverkens garantier () redovisas som Övriga ansvarsförbindelser i not 55. Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balans- räkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga för- pliktelser, dvs. det är osäkert om det före- kommer en förpliktelse eller inte. Som Övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvarsför- bindelser som inte är garantiförbindelser. redovisar flera åtaganden som redovisas med belopp, vilket saknas . Ansvarsförbindelserna inne- fattar ansvar för avhjälpande enligt 10 kap. i vissa fall till följd av den flygplatsverksamhet som har bedrivit och den verksamhet som har bedrivit. redovisar även åtaganden för den av staten utställda miljö- garantin i avtalet om bolagisering av . har för statens räkning förbundit sig att när så behövs lämna villkorat aktieägartillskott till svensk-danska broför- S k r . 2 01 6 / 1 7: 1 0 1