prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I utgiftsområdet ingår även myndigheter inom skol- och vuxenutbildningsområdet, det eftergymnasiala yrkesutbildnings- och hög- skoleområdet samt vissa myndigheter inom forskningsområdet. Vidare ingår medlems- avgifter till , verksamheten vid Svenska och finansieringen av internationella kunskapsmätningar och utbildningsstatistik. Den verksamhet som bedrivs inom utgifts- området har flera olika huvudmän. Både kom- muner och enskilda kan vara huvudmän för för- skola, fritidshem, annan pedagogisk verksamhet, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gym- nasieskola, gymnasiesärskola och yrkeshög- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skolan medan enbart kommuner kan vara hu- vudmän för komvux och särvux. Landsting får under vissa förutsättningar vara huvudmän för vissa utbildningar. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan. Staten är också huvudman för universitet och högskolor, men det finns också ett antal enskilda utbildnings- anordnare inom högskoleområdet. Statliga styrmedel och insatser Som har nämnts ovan varierar huvudmannaskap för olika verksamheter och skolformer inom utgiftsområdet. Även finansieringsformerna varierar. Statens styrmedel, mål- och resultat- styrning och de statliga insatserna består av nedanstående inslag. Ett första styrmedel utgörs av den statliga finan- sieringen. Högskolesektorn och finansieras till övervägande del genom direkta statliga anslagsmedel. Anslagen avser statlig verksamhet och bidrag till vissa enskilda utbild- ningsanordnare samt i fall bidrag för statlig, och enskild verk- samhet. Anslagen för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå är huvudsakligen prestationsrelaterade, med undantag för och Försvarshögskolan. Ersättningen är olika stor beroende på utbild- ningsområde. Prestationen varierar också. An- slagen inom utgiftsområdet används också för forskning och utbildning på forskarnivå vid uni- versitet och högskolor och vid vissa enskilda utbildningsanordnare, genom i första hand di- rekta anslag samt medel till anslagsfinansierade forskningsråd. Barn- och ungdomsutbildningen och kom- munernas vuxenutbildning finansieras i huvud- sak med kommunernas skattemedel, men även med det generella statliga bidraget. Den statliga styrningen i perspektivet finansiering sker i detta fall framför allt genom de riktade statsbidragen till kommunerna. Reglering och uppställda mål För utgiftsområdet fastställs mål och tas beslut om lagar och andra författningar. Det övergripande målet för utgiftsområdet re- dovisas i avsnitt 2.3. Målen för de olika verksam- hetsområdena redovisas inom respektive verk- samhetområdes resultatredovisning. För skolväsendet och annan pedagogisk verk- samhet för barn och ungdomar, komvux och särvux gäller skollagen (2010:800), förordningar som reglerar de olika skolformerna och andra författningar. För gäller lagen (2009:128) om och förord- ningen (2009:130) om . För stat- liga universitet och högskolor gäller främst hög- skolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor samt förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor. På högskoleområdet finns det en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare, lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, som hänvisar till vissa krav på utbild- ningen i högskolelagen för att få och behålla examenstillstånd. Inom området forskningens infrastruktur finns myndigheten . Biblio- teket som ansvarar för insamlande, bevarande och tillhandahållande av material enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument och lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektro- niskt material. Uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och granskning , , Special- pedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för och Universitetskanslers- ämbetet har uppföljnings- eller gransknings- ansvar. Barn- och elevombudet är en del av Skolinspektionen och företräder barn och elever. , Myndigheten för och har ansvaret för huvuddelen av statistiken inom sina respektive områden. svarar för öv- rig utbildnings- och forskningsstatistik. De först nämnda myndigheterna, förutom Skolinspektionen, har samtliga ett uppföljnings- och utvärderingsansvar inom sina respektive områden. Skolor, förskolor, fritidshem och hu- vudmän ska dokumentera sitt kvalitetsarbete. Universitetens och högskolornas kvalitetsarbete är enligt högskolelagen ett ansvar för lärosätena. utvärderar löpande utbildningar vid alla universitet och högskolor. politisk utvärdering (IFAU) ska inom ramen för sitt uppdrag utvärdera effekter av olika reformer och åtgärder inom utbildningsväsendet samt effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. bidrar till kvalitets- säkring av skolans verksamhet genom att systematiskt sammanställa och sprida forsk- ningsresultat. Skolinspektionen har ansvar för tillsyn över skolväsendet, huvuddelen av de särskilda utbildningsformerna och annan pedagogisk verksamhet. Myndigheten genomför regelbundet tillsyn i hela landet. Vidare ingår prövning av ansökningar i myndighetens uppgifter, vilket framför allt innebär god- kännande av enskilda huvudmän för bl.a. grund- skolor och motsvarande skolformer, gymnasie- skolor och gymnasiesärskolor. I myndighetens ansvar ingår kvalitetsgranskning av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet m.m. Myndigheten för har tillsynsansvar över främst utbildningarna inom . Inom universitets- och högskolesektorn ut- övar tillsyn. Myn- digheten yttrar sig till regeringen i ärenden om tillstånd för enskilda utbildningsanordnare att utfärda examina. Myndigheten beslutar också om examenstillstånd för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för statliga universitet och högskolor. För konstnärlig utbildning på fors- karnivå beslutar om examenstillstånd både för statliga universitet och för statliga högskolor. För annan utbildning på forskarnivå beslutar om examenstillstånd för statliga högskolor, me- dan universitet enligt högskolelagen själva får utfärda examina för annan utbildning på fors- karnivå än konstnärlig utbildning. När det gäller och Försvarshög- skolan föreskriver dock regeringen om vilka examina som får utfärdas. ska stödja kommuner och andra hu- vudmän i deras utbildningsverksamhet och andra 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra deras förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad målupp- fyllelse inom barn- och ungdomsutbildning samt vuxenutbildning. Myndigheten för yrkeshög- skolan ska främja utvecklingen av bl.a. utbild- ningarna inom och utbildning- arnas kvalitet. Inom högskoleutbildning och forskning ska ett kontinuerligt utvecklingsarbete bedrivas vid universitet och högskolor. Den största verksamheten inom utgiftsområdet, sett till antalet elever, är där om- kring 1 024 000 elever gick under /17 (se tabell 2.1). Elevantalet har till- baka ökat i en allt snabbare takt. Un- der uppgick ökningen till 4 pro- cent. SCB:s befolkningsprognoser tyder på att antalet elever kommer att fortsätta att stiga med totalt . Den näst största verksamheten är förskolan där antalet barn uppgår till 501 000. Antalet barn har ökat . I likhet med förväntas barnantalet av demografiska skäl fortsätta att öka under . Den tredje största verksamheten är fritids- hemmen. Där har antalet elever ökat kontinuer- ligt ända . Ökningen under det sen- aste året uppgår även där till . Antalet elever i gymnasieskolan, som uppgår till 344 000, ökade . Ökningen uppgick till 6 pro- cent. Befolkningsprognoserna tyder på att an- talet elever kommer att fortsätta att öka under . Könsfördelningen inom gymnasieskolan har tidigare stadigt legat kring pojkar och flickor. ökade andelen pojkar till varefter den ökade med ytterligare 2 procent- enheter till 2016. Antalet elever i förskoleklass, som 2016 upp- gick till 123 000, har ökat kontinuerligt under en lång följd av år. Ökningen uppgick till . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.1 Antal inskrivna flickor och pojkar i förskola, grundskola, gymnasieskola, särskola, specialskola och på fritidshem Antal elever per läsår, procentuell fördelning flickor och pojkar 1 Exklusive sameskolan. 2 Inklusive förskoleklass. Inom skolans och förskolans område bedrivs också ett antal mindre omfattande verksamheter. Ett exempel är pedagogisk omsorg inom vilken antalet barn kontinuerligt minskat (se tabell 2.1). Antalet var /16 nere på 12 500 och fördelningen mellan pojkar och flickor har varit i stort sett helt jämn. Minskningen av det totala antalet barn mellan 2015/16 och 2016/17 upp- gick till . En annan verksamhet som bedrivs inom området är grund- och gymnasie- av eleverna utgörs där av pojkar och av flickor, andelarna har varit i stort sett oförändrade under en lång följd av år. Inom grundsärskolan har det inte skett någon större förändring av antalet elever . Däremot har an- talet elever inom gymnasiesärskolan minskat under en lång följd av år. Minskningen av elev- antalet mellan 20125/16 och 2016/17 uppgick till . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.2 Antalet inskrivna kvinnor och män i den kommunala vuxenutbildningen Antalet helårsstuderande per kalenderår respektive läsår, procentuell fördelning kvinnor och män läggande och gymnasial nivå Den största verksamheten inom den kommunala vuxenutbildningen är den utbildning som bedrivs på grundläggande och gymnasial nivå. Där studerade drygt 220 000 elever 2016 (se tabell 2.2). Antalet har ökat med cirka 7 000 personer . Den näst största verksamheten är svenska för invandrare som kontinuerligt ökat i omfattning sedan början av och i en accelererande takt. Under /16 ökade antalet till 150 000 elever. Särvux däremot som endast har cirka 4 000 elever har minskat under en lång följd av år. uppgick minskningen till . Tabell 2.3 Antalet inskrivna kvinnor och män i eftergymnasial utbildning Antalet helårsstudenter per kalenderår respektive läsår, procentuell fördelning kvinnor och män Flest studerande inom eftergymnasial utbildning finns på universitet och högskolor. Antalet stu- denter där har dock minskat kontinuerligt och var 2016 nere i 294 000 (se tabell 2.3). Andelen kvinnor uppgick till och andelen män till , andelar som varit i stort sett oförändrade . Även antalet studerande inom fors- karutbildningen har minskat, i detta fall jämfört med då antalet var som Antalet uppgick till 18 000. Andelen kvinnor har minskat från 2016. Antalet studerande på yrkes- högskolan, som uppgick till 48 000, har däremot ökat kontinuerligt . Andelen kvinnor uppgick till , en minskning jämfört med då andelen var som störst. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.4 Antalet anställda forskare och undervisande personal på universitet och högskola, helårsekvivalenter Antalet personer, procentuell fördelning kvinnor och män Bland anställda vid universitet och högskolor var 29 000 forskare och undervisande personal 2016, av vilka 5 100 var professorer (se tabell 2.4). Antalet forskare och undervisande personal har ökat något som antalet studenter, som tidigare redovisats, minskat, vil- ket lett till att lärar- och forskartätheten ökat. Andelen kvinnor bland den forskande och un- dervisande personalen har ökat kontinuerligt men den är fortfarande betydligt lägre än andelen män. Även andelen kvinnor bland professorerna har ökat men den uppgick trots det endast till 2016. Utvecklingen vad gäller antalet anställda inom förskolan, förskoleklass, fritidshem, grund- skolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan, sameskolan och de kommunala vuxenutbild- ningarna redovisas i avsnitt 2.5. Där redovisas också hur personaltätheten utvecklats och hur könsfördelningen ser ut bland de anställda inom olika skolformer. När personaluppgifterna om skolväsendet vägs samman med uppgifterna från universitet och högskolor framkommer ett tydligt mönster som visar att könsfördelningen bland de anställda inom olika utbildningsformer på ett tydligt sätt är kopplad till utbildningsnivå. Ju högre utbildningsnivå desto lägre andel kvinnor. Inom förskolan är kvinnor, i förskoleklass , i och i gymnasieskolan . och högskolor utgör kvinnorna av den undervisande och forskande personalen och bland professorer utgör de, som nämnts, . Inom kommunernas vuxenutbildning, som inte kan kategoriseras utifrån nivå på samma sätt som ovan nämnda utbildningar, uppgår andelen kvinnor till och inom särskolan uppgår den till . Det har skett en liten minskning av skillnaderna mellan andelen kvinnor och män. Andelen män inom förskolan har ökat något som andelen kvinnor inom högskolan ökat. Parallellt med denna utveckling ökar, totalt sett, andelen kvinnor inom utbildningssektorn. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.5 Totala kostnader för utbildningsväsendet 1Nettokostnad exklusive avgifter. 2Inklusive skolskjuts, reseersättning och inackordering. 3Omräknade kostnader baserat på antalet elever i reguljär utbildning. 4Inkluderar vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå, särvux och sfi. 5Resultatredovisning för folkhögskolorna återfinns under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, avsnitt 17 Folkbildning. 6Yrkeshögskolan och kvalificerad yrkesutbildning. 7Inkluderar forskning och utbildning på forskarnivå. 8Inkluderar studiebidrag och studiemedlens bidragsdel samt kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och statlig ålderspensionsavgift. Resultat- redovisning för studiestöd återfinns under utgiftsområde 15 Studiestöd. 9De redovisade andelarna har minskat med ungefär en halv procentenhet jämfört med uppgifter i budgetpropositionen och tidigare till följd av revide- ringar och EU-harmoniseringar som genomförts av nationalräkenskaperna. Anm.: Redovisningen omfattar inte polisprogrammet, försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning samt övrig utbildning hos privata utbildningsanordnare. Uppgifterna redovisas i löpande priser. De totala kostnaderna för utbildningsväsendet uppgår till ca (se tabell 2.5). Det motsvarar av BNP. Andelen av BNP som investeras i utbildning har legat på en, i stort sett, nivå . Den enskilt mest kostnadskrävande verksam- heten är följd av förskolan samt universitet och högskolor. Den underliggande demografiska utvecklingen har lett till att kost- nadsökningarna har varit stora inom framför allt förskolan och . Kostnaderna för för- och , men även gymnasieskolan, förväntas, av demografiska skäl, fortsätta att öka under . Kostnaderna för universitet och högskolor har ökat något under den i tabell 2.5 återgivna perio- den som antalet studenter, som tidi- gare beskrivits, minskat. Inom utgiftsområdet bedrivs en omfattande internationell verksamhet. Den bidrar till att öka kvaliteten i utbildning och forskning och till att ge kunskap om och förståelse för andra länder och deras kulturer. Internationellt lyfts utbild- ningens och forskningens betydelse fram i flera sammanhang. Genom dialog och erfarenhets- utbyte skapas bättre förutsättningar för att möta gemensamma utmaningar. Agenda 2030 genom- syrar arbetet i flera internationella organisa- tioner. Det internationella samarbetet sker främst inom nedanstående internationella orga- nisationer och samarbeten. för utbildning och forskning (MR-U) har ansvar för Nordiska ministerrådets samarbete inom utbildnings- och forsknings- politiken. MR-U koordinerar dessutom mi- nisterrådets samarbete inom språk- och digitaliseringspolitik. NordForsk (en organisation under ) koordinerar nordiskt samarbete om forskning och forskningsinfrastruktur. Målet är att främja kvalitet och effektivitet samt rele- vans inom det nordiska forskningssamarbetet. NordForsk ska främst utforma initiativ utifrån de nationella forskningsfinansierande organens prioriteringar. Förslag till initiativ kan också initieras av forskningsvärlden och . Samarbetet ska kunna omfatta såväl grundforskning som mer praktiskt tilläm- pade inriktningar. NordForsk har fortsatt arbetet med flera samfinansierade programsatsningar: forskningsprogrammet inom utbildnings- forskning, eScience, samhällets säkerhet, , hälsa och välfärd, könsbalans i forskningen, grön tillväxt och neutronforskning. Dessutom arbetar NordForsk med samarbetet inom register- och biobanker, interventionsforskning, tillgång och användning av nordisk registerdata och en stärkt infrastruktur. NordForsk har vidare inlett 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 arbetet med ett forskningsprogram om integration i ljuset av den aktuella flykting- situationen i . Nordplus är Nordiska ministerrådets största utbildningsprogram inom livslångt lärande som ger stöd till både mobilitets-, nätverks- och pro- jektverksamhet. Nordplus ska bidra till att ut- veckla utbildningarna i och och till att främja nordisk-baltisk språk- och kulturförståelse. Nordplus innefattar fem olika utbildningsprogram och antalet ansökningar ökar . får över 7 000 elever och studerande samt drygt 2 000 lärare möjlighet att delta i Nordplus utbytesprogram i ett annat nordiskt eller baltiskt land. Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK) är Nordiska ministerrådets råd- givande och samordnande organ i barn- och ungdomspolitiska frågor. Barn och unga är en prioriterad målgrupp i och ett viktigt politikområde i de nordiska län- derna och de självstyrande områdena. finns i likhet med 2016 medel motsvarande avsatta för projekt som bedrivs av barn- och ungdomsorganisationer. Det nordiska språksamarbetet ska bidra till att stärka förståelsen mellan danska, norska och svenska – både i tal och skrift. Språksamarbetet ska dessutom bidra till att stödja nationella in- satser i uppföljningen av Deklarationen om nor- disk språkpolitik (Språkdeklarationen). Detta ska uppnås genom att stärka koordineringen mellan aktiviteter och genom en tydlig koppling till de politiska prioriteringarna. Särskild vikt läggs vid barn och unga. På utbildningsområdet har EU enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget) befogenhet att främja samarbetet mellan medlemsstaterna men har inte befogen- het att harmonisera lagstiftningen. Dessa främ- jande insatser ska ha som mål att bl.a. främja rörligheten för studerande och lärare. Erasmus+ är Europeiska unionens program för främjande av internationellt samarbete och ut- byte inom utbildning, ungdom och idrott för perioden –2020. Det är inte bara projekt och utbytesverksamhet som finansieras av Erasmus+ utan också utvecklandet av olika data- baser, webbverktyg, policyåtgärder, nätverk m.m. Alla de aktiviteter och insatser som initie- ras inom ungdoms- och utbildningsområdet finansieras inom ramen för programmet. Mål- gruppen för programmet är alla nivåer av utbild- ning, allt från förskola till universitet och hög- skola och alla former av lärande, dvs. såväl formellt som icke-formellt och informellt samt ungdoms- och idrottsorganisationer. Utbildning 2020-strategin utgör ramen för ut- bildningssamarbetet. Strategin hjälper länderna att utbyta bästa praxis, lära av varandra och samla in och sprida information. Det arbetet utförs i sex olika arbetsgrupper där experter från med- lemsstaterna deltar. Genom utbildningsstrategin satte EU-länderna 2009 upp fyra gemensamma mål : –se till att livslångt lärande och rörlighet i utbildningssyfte blir verklighet, –förbättra utbildningens kvalitet och resul- tat, –främja rättvisa, social sammanhållning och aktivt medborgarskap, och –stimulera kreativitet, innovation och entre- prenörskap inom all utbildning. 2020-strategin, som antogs 2010, inne- håller övergripande mål på EU-nivå inom fem områden varav två mål (ett av dem är tudelat) berör utbildnings- och forskningsfrågor. Ut- bildning och forskning utgör därmed en viktig del av uppföljningen av 2020-strategin inom ramen för den europeiska planerings- terminen. Det europeiska forskningssamarbetet finansieras genom ett ramprogram för forskning och inno- vation, Horisont 2020, som omfattar perioden –2020. Horisont 2020 antogs i ett ordinarie lagstiftningsförfarande . Pro- grammet genomförs genom fleråriga arbets- program. Det sista, som ska täcka de tre åren 2018–2020, kommer att beslutas . Kommissionen har redan börjat planera för det nionde ramprogrammet som startar . kom den senaste rapporten från om hur () utvecklas. Den är base- rad på 24 överenskomna indikatorer som mäter utvecklingen på olika områden av ERA. Rapporten visar att mycket har hänt för att utveckla ERA, även om en del utmaningar kvar- står. Den ERA-färdplan som antogs 2015 kom- pletteras genom de nationella färdplaner som tas fram av medlemsstaterna, som på det sättet tar större ansvar för ERA än tidigare, enligt rappor- ten. På rymdområdet har EU enligt EUF-fördraget befogenhet att främja gemensamma initiativ, stödja forskning och teknisk utveckling samt samordna ansträngningar för utforskning och utnyttjande av rymden. EU har inte befogenhet att harmonisera lagstiftning på området. Målen för samarbetet är att främja vetenskapligt och tekniskt framåtskridande, industriell kon- kurrenskraft och genomföra övergripande poli- tik genom att ta fram en europeisk rymdpolitik, vilket kan innefatta ett europeiskt rymdprogram. EU ska också etablera lämpliga relationer med den . arbetar med att främja respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rätts- statens principer. Inom utbildningsområdet arbetar med att säkerställa rätten till utbildning av god kvalitet för alla. utbildningsprogram grundar sig på Europeiska kulturkonventionen och Konventionen om er- kännande av bevis avseende högre utbildning i samt rekommendationer som antas av . utbildningsprogram –2018 syftar till att stödja beslutfattare och aktörer inom utbildningsområdet att möta utmaningar förenade med populism. Programmet innehåller insatser för att främja att skolan är en trygg och säker studiemiljö samt för att stärka elevers fär- digheter och kvalifikationer för livet i en demo- krati. Programmet inkluderar även satsningar på digital medborgarskapsutbildning och utbildning för nyanlända elever och flyktingar. Den digitala medborgarutbildningen inkluderar kunskaper 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 om mobbning, integritet, datasäkerhet, digitala resurser m.m. Bolognaprocessen är ett mellanstatligt samarbete på högskoleområdet och omfattar 48 europeiska länder. Syftet är att främja rörlighet, anställ- ningsbarhet och konkurrenskraft. Vid ministerkonferensen i beslutades en ny kommuniké som ligger till grund för arbetet inför nästa ministerkonferens i . I kommunikén formuleras en ny vision för samarbetet inom det Europeiska området för högre utbildning (EHEA). Tonvikten ligger på universitets och högskolors roll när det gäller att möta gemensamma samhällsutmaningar såsom ekonomisk kris och arbetslöshet, extremism och radikalisering. Inom samarbetet bör rörligheten för studenter och tidigare studenter förenklas ytterligare. Högre utbildning bör bidra till att utveckla demokratiska samhällen med möjlighet för alla invånare att ta del av utbildning. Univer- sitet och högskolor bör stödjas i att stärka inter- kulturell förståelse, kritiskt tänkande, politisk och religiös tolerans, jämställdhet och demokra- tiska värderingar. I kommunikén understryks bl.a. behovet av att skydda akademisk frihet och studentinflytande. Dessutom ges kopplingen mellan forskning och utbildning stor vikt. och utveckling () har en betydelsefull roll när det gäller analys av medlemsländernas utbild- ningssystem och forskningssatsningar. Kärnan i verksamheten på utbildningsområdet utgörs av jämförande internationell statistik, indikatorer, analyser och tematiska studier. På forskningsområdet utgörs kärnan i verk- samheten av statistiska jämförelser mellan ländernas forskning och genom att antar rekommendationer om forskningssatsningar. deltar i flera av åter- kommande internationella kunskapsmätningar. Bland annat deltar i Programme for In- ternational Student (). är en studie som syftar till att undersöka i vilken grad respektive lands utbildningssystem bidrar 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16