prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna .......................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:2 Efterlevandepensioner Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer .............................. Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:3 Bostadstillägg till Anslagsutveckling 1:4 Äldreförsörjningsstöd........................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:4 Äldreförsörjningsstöd.. Finansiering av administration ........................... Uppdragsverksamhet där intäkterna disponeras ...................................... Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 2:1 .. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Antal och andel kvinnor och män med inkomstgrundad pension och garantipension (siffrorna i staplarna avser andelen av pensionärerna i Nybeviljad garantipension bland samtliga 65-åringar. respektive utrikes födda............................................................................. Andel av pensionärerna som får bostadstillägg ........................................ Utveckling av andelen BTP-tagare över taket .......................................... Utveckling av antal kvinnor och män med ÄFS ...................................... Typfall – pension efter skatt, 2008-2017, priser......................... Typfall – total pension före skatt, 2008–2017, priser ................ Typfall – total pension efter skatt och med bostadstillägg, 2008–2017, Låg materiell standard bland män och kvinnor i och EU-27, andel........................................................................................ Andelen kvinnor och män med låg ekonomisk standard bland dem , prognos 2016–2017 .................................................................. Andelen med låg ekonomisk standard bland äldre, i förhållande till EU-28, 2015 ...................................................................... Ekonomisk standard relativt gränsen för låg ekonomisk standard, typfall för ensamstående ............................................................................ Antal med låg ekonomisk standard fördelat på pensionssammansättning, prognos 2017 .................................................. Andelen som lyfts över gränsen för låg ekonomisk standard med hjälp av grundskyddet, prognos 2017 ................................................................ Ekonomisk standard för änkor jämfört med övriga kvinnor, Andel med änkepension, pensionärer födda och 1945 ................... Ekonomisk standard för kvinnor och män med omställningspension jämfört med sammanboende och övriga P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1 och 3.6), 2.godkänner målet för utgiftsområdet (avsnitt 3.3), 3.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar (avsnitt 3.7.5), 4.för anvisar ramanslagen under utgiftsområdet Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt tabell 1.1. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 74 kap. 11, 12 och 15 §§ och 102 kap. 22, 27 och 28 §§ socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. För den som är ogift anses som skälig bostadskostnad högst . För den som är ogift anses som skälig bostadskostnad högst . För den som är gift anses som För den som är gift anses som kostnaden för var och en av makarna kostnaden för var och en av makarna ska beräknas till hälften av den ska beräknas till hälften av den Skälig levnadsnivå i övrigt anses motsvara en tolftedel av – 1,473 prisbasbelopp för den som – 1,486 prisbasbelopp för den som är ogift, och är ogift, och – 1,204 prisbasbelopp för den som – 1,2105 prisbasbelopp för den som är gift. 1 Senaste lydelse 2015:453. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 naden av den del som inte naden av den del som inte överstiger för den som överstiger för den som är ogift och för den är ogift och för den som är gift. som är gift. Om bostadskostnaden överstiger de beaktas av den överskjut- ande bostadskostnaden för den som är ogift och för den som är gift. För var och en av makar ska bostadskostnaden beräknas till hälften av deras Från och med den månad den Från och med den månad den försäkrade fyller ska ett belopp försäkrade fyller ska ett belopp om för den som är ogift om för den som är ogift och för den som är gift och för den som är gift läggas till den bostadskostnad som läggas till den bostadskostnad som har beaktats enligt första och andra har beaktats enligt första, andra och styckena och 23 §. tredje styckena och 23 §. Som skälig bostadskostnad enligt 26 § anses högst Skälig levnadsnivå i övrigt enligt 26 § anses motsvara en tolftedel – 1,473 prisbasbelopp för den som – 1,486 prisbasbelopp för den som är ogift, och är ogift, och – 1,204 prisbasbelopp för den som – 1,2105 prisbasbelopp för den som är gift. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. 2Senaste lydelse 2016:1292. 3Senaste lydelse 2016:1292. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 3Ekonomisk trygghet vid ålderdom Redovisningen av den allmänna pensionen är uppdelad på två avsnitt. Det är dels grund- skyddet för äldre och ersättning till efterlevande som redovisas under detta utgiftsområde, dels den inkomstgrundade ålderspensionen (in- komst-, tilläggs- och premiepension) som redo- visas under avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Utgiftsområdet i detta avsnitt omfattar garantipension, bostadstillägg till pensionärer, äldreförsörjningsstöd samt efterlevandepensioner till vuxna, dvs. ställningspension, änkepension och särskild efterlevandepension. Utgiftsområdet omfattar även . För att ge en mer fullständig bild av pensio- närernas situation finns även inkomstgrundad pension som inte ingår i utgiftsområdet till viss del med i resultatredovisningen. Den inkomst- grundade delen av pensionssystemet presenteras dock mer utförligt i avsnittet Ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1:1 Garantipension till ålderspension 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Summa Ersättning vid ålderdom Totalt för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2018–2020. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga föränd - ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris - och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 3.3 Ramnivå 2018 realekonomiskt fördelad. Utgifts- område 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målen för utgiftsområdet är: ”Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efter- levande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålders- pensionssystemet ska bedrivas med låga kost- nader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den. Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män.” (prop. 2014/15:1 utg.omr. 11, bet. 2014/15:SfU2, rskr. 2014/15:47). Regeringens förslag: Det nuvarande målet för- tydligas och får följande lydelse: Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pen- sion ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt ekono- miskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnads- effektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som på- verkar den. Kunskapen om livsinkomstens be- tydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. Skälen för regeringens förslag: Den nuva- rande lydelsen av målet har gällt . Regeringen har gjort en genomlysning av målet och konstaterat att målet är ändamålsenligt, men att det i två avseenden bör förtydligas något utan syfte att ändra inriktningen. Den första justeringen avser den nuvarande formuleringen att administration och förvaltning ska bedrivas med låga kostnader. Den formuleringen är inte optimal som ett mål att följa upp. Regeringen föreslår därför att lydelsen ändras till att administration och förvaltning ska bedrivas kostnadseffektivt. Syftet blir detsamma men den nya lydelsen gör det enklare och tydligare att mäta måluppfyllelse. Den andra justeringen avser formuleringen att informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin framtida pension. Målformuleringen om informationsgivningen tillkom när Pensions- myndigheten bildades och fanns därför med i budgetpropositionen . Den formulering som då beslutades av var dock att informationsgivningen ska ge pensions- spararna goda möjligheter att bedöma sin sam- lade framtida pension. Regeringen motiverade formuleringen med att de allra flesta utöver allmän pension även har tjänstepension. För att kunna ta rationella beslut om livsval som på- verkar pensionen behöver man därför ha kun- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 skap även om tjänstepensionen, vilket motive- rade en formulering om den samlade pensionen. I samband med att delar av målet formulerades om i budgetpropositionen föll ordet samlade bort. Motivet för en samlad information är i högsta grad detsamma, varför regeringen föreslår att lydelsen ändras till den tidigare, dvs. där ordet samlade finns med i målet. goda möjligheter att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den” är: –I vilken omfattning pensionsspararna vet hur de kan göra en prognos på sin framtida pension. –I vilken omfattning pensionsspararna har gjort en prognos på sin framtida pension. –I vilken omfattning prognosen har gett pensionsspararna bättre förutsättningar att fatta beslut i frågor kring pensionen. Den centrala indikatorn för att följa upp målet 3.4.1Resultatindikatorer och andra ”Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män” är: De centrala indikatorerna för att följa upp målet ”Kvinnor och män med låg eller ingen in- komstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd” är: –Grundskyddets utveckling och omfattning. –Risk för låg ekonomisk standard, utveck- ling och omfattning. –De olika förmånernas bidrag till att garan- tera ett värdesäkrat grundskydd. –Andel av pensionsspararna som svarar ”An- tal år som jag arbetar” respektive ”Hur mycket jag arbetar (hel/deltid)” på frågan ”Vilka faktorer tror du påverkar hur stor din pension kommer att bli?”. De huvudsakliga källorna för uppföljning av indikatorerna är och . Den centrala indikatorn för att följa upp målet ”Efterlevande make ska ges ett rimligt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall” är: –Efterlevandes ekonomiska standard i för- hållande till andra grupper. Målet och indikatorerna avser grundskyddet för äldre och efterlevande. De flesta pensionärer som har garantipension och bostadstillägg har emellertid även inkomstrelaterad pension. I viss utsträckning ingår därför denna i redovisningen. De centrala indikatorerna för att följa upp målet ”Administration och förvaltningen av ålders- pensionssystemet ska bedrivas med låga kostna- der och till nytta för pensionärer och pensions- sparare” är: –Kvalitet i besluten –Kostnader för handläggningen –Rätt beslut i rätt tid De centrala indikatorerna för att följa upp målet ”Informationsgivningen ska ge pensionsspararna 3.4.2Resultat – ersättning vid ålderdom Det finns knappt 2,2 miljoner ålders- pensionärer. Antalet kommer att fortsätta att öka , dels till följd av den ökande medellivslängden, dels eftersom års- kullarna som går i pension är större än de som avlider. Bland pensionärer är kvinnorna fler än männen: 1,2 miljoner jämfört med 1,0 miljoner. Den ekonomiska standarden inom gruppen varierar stort. Av tabell 3.4 framgår att en stor majoritet av pensionärerna har en inkomstgrundad ålders- pension. För de flesta är den tillräckligt stor för att de inte ska få del av grundskyddet i form av garantipension, bostadstillägg eller äldreförsörj- Resterande är inkomstgrundad ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension och premiepension, som inte finansieras av statens budget. Eftersom kvinnor i genomsnitt har lägre livs- inkomst och därmed lägre inkomstgrundad pension är det betydligt fler kvinnor än män som får del av de olika delarna i grundskyddet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Garantipensionen avräknas mot inkomst- pensionen. Därför utgör den ofta en mindre del av den totala pensionen och medelbeloppen är förhållandevis små. Av ålderspensionärerna är det av kvinnorna och av männen som har bostadstillägg. Endast en liten del () av pensionärerna har äldreförsörjningsstöd (ÄFS). Även om beloppen från grundskyddet är små har skyddet som regel en avgörande betydelse för dem som får det. Tabell 3.4 Översiktstabell 2016 Antal personer och medelbelopp Varannan kvinnlig pensionär har garantipension till någon del Skillnaden i pensionssammansättning mellan kvinnor och män är stor, vilket framgår av diagram 3.1. Skillnaden mellan kvinnor och män är främst en följd av att kvinnor i genomsnitt har haft lägre arbetskraftsdeltagande och lägre ar- betsinkomst än män. Garantipension betalas ut som ett komple- ment till kvinnor och män med låg eller ingen inkomstgrundad pension. I takt med att den inkomstgrundade inträdespensionen blir allt högre kommer därför andelen ålderspensionärer med garantipension att minska. Den kommer dock att fortsätta att vara en viktig inkomstkälla för dem som har låg eller ingen inkomstgrundad pension. Andelen med garantipension har minskat . Av diagram 3.1 framgår att 2016 hade av de kvinnliga ålderspensionärerna och av de manliga ålderspensionärerna garanti- pension till någon del. är sedan garantipensionen infördes som mindre än hälften av kvinnorna har garantipension, helt eller till någon del. Diagram 3.1 Antal och andel kvinnor och män med inkomstgrundad pension och garantipension (siffrorna i staplarna avser andelen av pensionärerna i procent) 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Garantipension och inkomstgrundad pension Andelen kvinnor som helt saknar inkomst- grundad pension och därför enbart har allmän pension i form av garantipension har minskat från 2016. För män har motsvarande andel minskat från . Det kommer alltid att finnas en viss andel av befolkningen som av olika anledningar inte kommer att kunna ha ett helt arbetsliv och därför är beroende av grundskyddet. Andelen som får garantipension är alltså högre för kvinnor än för män. Andelen är också högre för utrikes födda () än för inrikes födda () 2016. Det beror bl.a. på att utrikes födda i genomsnitt har arbetat färre år i och därmed har en lägre intjänad in- komstgrundad pension. Skillnaden är betydligt större mellan utrikes och inrikes födda män än mellan utrikes och inrikes födda kvinnor. Av utrikes födda män hade garanti- pension jämfört bland inrikes födda. Bland kvinnor var motsvarande andel . Andelen med garantipension minskar bland 65- åriga kvinnor men ökar bland 65-åriga män Garantipension kan tidigast betalas ut från den månad man fyller . fick av de 65-åriga kvinnorna och av de 65-åriga männen någon garantipension. Andelen 65-åriga kvinnor med garantipension är lägre 2016 jämfört med . Att andelen kvinnor med garantipension sjunker är främst en följd av att kvinnors arbetskraftsdeltagande har ökat under . De kvinnor som fyller har därför betydligt högre in- komstgrundad ålderspension (inkomstpension, tilläggspension och premiepension) än äldre kvinnor. Trots att andelen kvinnor som får garantipension har minskat var det betydligt vanligare att en kvinna fick garantipension 2016 än en man. Det beror på att kvinnors inkomst- grundade pension i genomsnitt är lägre än mäns. Även indexeringen av den inkomstgrundade pensionen har betydelse. År då följsamhets- indexeringen är lägre än inflationen ökar andelen 65-åringar med garantipension och vice versa. Den positiva indexeringen 2016 medförde att andelen 65-åriga kvinnor med garantipension minskade mer än . Av diagram 3.2 framgår att störst andel med nybeviljad garantipension återfinns bland utrikes födda kvinnor. Utvecklingen har varierat över P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 tid och ingen direkt trend kan urskiljas. var det av de utrikes födda 65-åriga kvinnorna som hade garantipension. Dock har andelen med garantipension bland inrikes födda 65-åriga kvinnor minskat betydligt . Även om andelen män som beviljas garanti- pension är relativt liten så har den ökat . Ökningen av andelen män syns både bland inrikes och utrikes födda. Allra störst är ökningen bland utrikes födda män vilket bl.a. kan förklaras av en ökad invandring och framåt. Dessa utrikes födda män har arbetat färre år i än tidigare kohorter utrikes födda vilket har medfört att de får en lägre inkomstgrundad pension. Att andelen garantipensionärer även ökar bland inrikes födda män kan bero på det faktum att sysselsätt- ningsgraden hamnade på en lägre nivå efter krisen . Diagram 3.2 Nybeviljad garantipension bland samtliga 65- åringar. Inrikes respektive utrikes födda Källa: och . Anm. Garantipension kan betalas ut fr.o.m. . Därmed visas i diagrammet andelen i en kohort som har nybeviljats garantipension . Både ensamstående och sammanboende kvinnor får garantipension Även om andelen kvinnor som har garanti- pension minskar så får fortfarande en stor del av kvinnorna garantipension, oavsett civilstånd. En större andel ensamstående än samman- boende kvinnor får garantipension och samma förhållande gäller för männen. Om hänsyn tas till att det är fler äldre som har garantipension, dvs. att beräkningen görs åldersstandardiserad, blir resultatet ett annat. Det är ofta äldre kvinnor som är ensamstående eftersom kvinnor i genomsnitt lever än P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 1 Av tabell 3.5 framgår att en något större andel av sammanboende kvinnor har garanti- pension jämfört med ensamstående kvinnor när hänsyn tagits till åldersstrukturen. För männen gäller det motsatta – andelen sammanboende män med garantipension är lägre. Ensamstående män kan ha haft en sämre förankring på arbets- marknaden alternativt lägre löner än de sammanboende männen. Motsvarande gäller för sammanboende kvinnor men oftast beroende på att de tagit ett huvudansvar för barn och hushåll. Tabell 3.5 Andel ensamstående och sammanboende med garantipension, åldersstandardiserat 66–99 år Källa: beräkningar i 2015. Anm: Eftersom alla åldrar i denna beräkning hat samma vikt får de äldre en större betydelse än i en icke ålderstratifierad beräkning. Även om andelen som får garantipension minskar får fortfarande nästan varannan kvinnlig pensionär garantipension till någon del. Att en så pass stor andel av kvinnorna får garantipension jämfört med männen visar på de stora skillnader i pension som finns mellan könen. Som visats i den analys som gjorts inom ramen för Pensionsgruppens arbete med frågan (Jämställda pensioner? Ds 2016:19) spelar grundskyddet en stor roll för att utjämna pensionsgapet. En allt större andel av de nybeviljade pensio- närerna är utrikes födda. Med tanke på att det är vanligare att utrikes födda får garantipension jämfört med inrikes födda kommer andelen med garantipension förmodligen att öka. Bostadstillägget betalas till en mindre andel pensionärer, men har en avgörande betydelse för dem med små marginaler Bostadstillägg till pensionärer () är en skattefri inkomstprövad förmån som riktar sig till pensionärshushåll med låga inkomster som har små marginaler när boendet är betalt. Bostadstillägget är inkomstprövat mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet. Det är därför en förmån som på ett effektivt sätt når de pensionärshushåll som har de minsta ekono- miska marginalerna när bostadskostnaden är betald. Bostadstillägget betalas ut av bostadskostnaden upp till ett tak om . Därtill lämnas ett tillägg på per hushåll och månad. Därmed kan bostads- tillägg betalas ut med som mest och hushåll. Detta innebär att för de som har ett oreducerat bostadstillägg utan avdrag för inkomster eller förmögenhet, vilket är av BTP-hushållen, är bostadstillägget högre än bostadskostnaden. Det genomsnittliga belopp som betalades ut var för kvinnor och för män . Till följd av kvinnors lägre inkomster är medelbeloppet för bostadstillägg högre för kvinnor än för män. Medelbeloppet för båda könen har ökat successivt, vilket främst beror på bostadskostnadsutvecklingen. minskade dock medelbeloppet för kvinnor, medan medel- beloppet för männen var i princip . Så länge bostadskostnadstaket i BTP inte ändras kommer alla inkomstökningar leda till att medelbeloppen minskar. I takt med ökade pensionsinkomster minskar behovet av bostadstillägg. Till följd av balanse- ringarna och de därav sänkta pensionerna ökade antalet BTP-tagare dock. De stora fyrtiotalistkullarna som gått i pension har lett till att antalet pensionärer har ökat, vilket också har bidragit till att antalet BTP-tagare ökade . I och med att antalet nyblivna pensionärer är stort har det också skett en föryngring av BTP-tagarna. Även att reglerna för beräkning av BTP-beloppet har blivit generösare påverkar medelbeloppet. Diagram 3.3 Andel av pensionärerna som får bostadstillägg Av diagram 3.3 framgår att av de kvinnliga ålderspensionärerna fick bostadstillägg Motsvarande andel bland männen var Bostadstillägget prövas mot hushållets in- komster och därför är det ovanligare att sammanboende får bostadstillägg. av dem som får bostadstillägg är ensam- stående. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män och det finns därför fler ensamstående kvinnor. Att kvinnor dominerar bland dem som får bostadstillägg beror alltså dels på att de i större utsträckning är ensamstående, dels på att de har en lägre pension. Andelen med bostadskostnad över taket ökar Bostadskostnadstaket för bostadstillägget är inte indexerat. Historiskt har det omprövats i stort sett i takt med att bostadskostnaderna har stigit. Den övre bostadskostnadsgränsen är och den har varit oförändrad . har det dock gjorts andra förbättringar i bostadstillägget, bl.a. har det införts ett tilläggsbelopp på per hushåll som är oberoende av bo- stadskostnaden och ersättningsgraden har ökat från av bostadskostnaden.