prop · H403163 · 2017-03-21 00:00:00 — 9.Europeisk teknisk bedömning: en dokumenterad bedömning av en byggprodukts prestanda i förhållande till dess väsentliga egenskaper i enlighet med relevant europeiskt bedömningsdokument enligt artikel 2.12 i och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för salu- föring av byggprodukter, i lydelsen enligt Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 574/2014. 10.Gemensam teknisk specifikation: en teknisk specifikation på IKT- området som utarbetats i enlighet med artiklarna 13 och 14 i Europa- parlamentets och Rådets förordning (EU) 1025/2012 om europeisk standardisering, i den ursprungliga lydelsen. 11.Teknisk referens: ett dokument, med undantag för europeiska standarder, som framställs av ett europeiskt standardiseringsorgan i enlighet med förfaranden som anpassats till utvecklingen av marknadens behov. Definitioner av vissa tekniska specifikationer I lagen gäller följande definitioner: 1.Tekniska specifikationer i fråga om byggentreprenadkontrakt: samtliga tekniska föreskrifter, i synnerhet de som anges i upphandlingsdokumenten och som anger de egenskaper som krävs av ett material, en produkt eller en vara för att det eller den ska lämpa sig för den av den upphandlande enheten planerade användningen. Dessa egenskaper omfattar miljö- och klimatprestanda, formgivning för alla användningsområden (inklusive tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning), bedömning av överensstämmelse, bruksegenskaper, säkerhet eller dimensioner, inbegripet förfaranden för kvalitetssäkring, terminologi, symboler, provning och provnings- metoder, förpackning, märkning och etikettering, bruksanvisningar samt produktionsprocesser och produktionsmetoder i alla faser av byggentreprenadens livscykel. De innefattar även bestämmelser om projektering och kostnadsberäkning, provnings- och kontrollregler, villkoren för att byggentreprenaden ska godkännas, tekniken eller metoderna för byggverksamheten samt samtliga övriga tekniska villkor som den upphandlande enheten i enlighet med allmänna eller särskilda förordningar kan föreskriva i fråga om den fullbordade byggentreprenaden samt om ingående material eller delar. 2.Teknisk specifikation i fråga om tjänste- eller varukontrakt: en specifikation i ett dokument med angivande av kraven på en produkts eller en tjänsts egenskaper, t.ex. kvalitetsnivåer, miljö- och klimat- prestanda, formgivning för alla användningsområden (inklusive tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning) och bedömning av överensstämmelse, bruksegenskaper, produktens användnings- 2016/17:163 område, säkerhet eller dimensioner, inbegripet sådana krav som avser varubeteckning, terminologi, symboler, provning och provnings- metoder, förpackning, märkning och etikettering, bruksanvisningar, produktionsprocesser och produktionsmetoder i alla faser av varans eller tjänstens livscykel liksom förfaranden vid bedömning av överensstämmelse. 3.Standard: en teknisk specifikation som antagits av ett erkänt standardiseringsorgan för upprepad eller kontinuerlig tillämpning, med vilken överensstämmelse inte är obligatorisk och som är en av följande: –internationell standard: en standard som antagits av ett internationellt standardiseringsorgan och gjorts tillgänglig för allmänheten. –europeisk standard: en standard som antagits av ett europeiskt standardiseringsorgan och gjorts tillgänglig för allmänheten. –nationell standard: en standard som antagits av ett nationellt standardiseringsorgan och gjorts tillgänglig för allmänheten. 4.Europeisk teknisk bedömning: en dokumenterad bedömning av en byggprodukts prestanda i förhållande till dess väsentliga egenskaper i enlighet med relevant europeiskt bedömningsdokument enligt artikel 2.12 i och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter, i lydelsen enligt Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 574/2014. 5.Gemensam teknisk specifikation: en teknisk specifikation på IKT- området som utarbetats i enlighet med artiklarna 13 och 14 i och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 om europeisk standardisering, i den ursprungliga lydelsen. 6.Teknisk referens: ett dokument, med undantag för europeiska standarder, som framställs av ett europeiskt standardiseringsorgan i enlighet med förfaranden som anpassats till utvecklingen av marknadens behov. Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1147) Prop. om upphandling av koncessioner Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2016:1147) om upphandling av koncessioner dels att 2 kap. 8 och 17 §§ och 11 kap. 6 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 3 kap. 30 § ska lyda ”Vissa juridiska dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 14 kap. 2–5 §§, och närmast före 14 kap. 2, 4 och 5 §§ nya rubriker av följande lydelse. Om den upphandlande enheten tilldelar ett delbart blandat kontrakt som ett enda kontrakt och det avser dels upphandling enligt denna lag, dels upphandling som regleras i lagen (2016:1146) om upphandling inom försörjningssektorerna, ska kontraktet tilldelas med tillämpning av 1. bestämmelserna om upphandling över tröskelvärdena i lagen om upphandling inom försörjningssektorerna, om värdet av den del av kontraktet som regleras i den lagen beräknas uppgå till minst det tröskelvärde som ska tillämpas enligt den lagen, eller av den upphandling som regleras i av den upphandling som regleras i den lagen beräknas understiga det den lagen beräknas understiga det tröskelvärde som gäller enligt den tröskelvärde som gäller enligt den lagen och värdet av den lagen och värdet av den upphandling som regleras i denna upphandling som regleras i denna enligt 1 kap. 4 § och 5 kap. 1 § enligt 1 kap. 4 § och 5 kap. 1 §. Om det inte är objektivt möjligt att avgöra vilken verksamhet som kontraktet huvudsakligen rör ska följande gälla: Om kontraktet till någon del rör verksamhet som regleras av de bestämmelser i denna lag som gäller för en upphandlande myndighet och övriga delar avser verksamhet som regleras av de bestämmelser i denna lag som gäller för en upphandlande enhet, ska kontraktet tilldelas i enlighet med de bestämmelser i lagen som gäller för upphandling av Om kontraktet till någon del Om kontraktet till någon del 1Jfr och rådets direktiv /23/EU av om tilldelning av koncessioner, i den ursprungliga lydelsen. 2016/17:163 rör avser verksamhet som regleras rör verksamhet som regleras i i lagen (2016:1145) om offentlig lagen (2016:1145) om bestämmelserna i den lagen. bestämmelserna i den lagen. Om kontraktet till någon del Om kontraktet till någon del rör verksamhet som regleras i rör verksamhet som regleras i denna lag och den eller de andra denna lag och den eller de andra denna lag, lagen (2016:1145) om denna lag, lagen om offentlig (2016:1146) om upphandling inom (2016:1146) om upphandling inom kontraktet tilldelas i enlighet med kontraktet tilldelas i enlighet med bestämmelserna i denna lag. bestämmelserna i denna lag. En leverantör som omfattas av någon uteslutningsgrund enligt 1 eller 4 § ska inte uteslutas, om leverantören visar att den är tillförlitlig genom att den har 1.ersatt eller åtagit sig att ersätta skador som har orsakats av brottet eller misskötsamheten, 2.klargjort förhållanden och omständigheter på ett uttömmande sätt genom att aktivt samarbeta med de utredande myndigheterna eller enheterna, och 3.vidtagit konkreta tekniska, organisatoriska och personalmässiga åtgärder som är ägnade att förhindra brott eller misskötsamhet. De åtgärder som leverantören har vidtagit, ska bedömas med beaktande av brottets eller misskötsamhetens allvar och de särskilda omständigheterna kring brottet misskötsamheten. En leverantör som har fullgjort sina skyldigheter avseende betalning av skatter och socialförsäkringsavgifter, inklusive ränta och sanktionsavgifter eller ingått en bindande överenskommelse om betalning eller motsvarande ska inte uteslutas på de grunder som anges i 2 §. De åtgärder som leverantören har vidtagit, ska bedömas med beaktande av brottets eller misskötsamhetens allvar och de särskilda omständigheterna kring dessa. En leverantör som har fullgjort sina skyldigheter avseende betalning av skatter och socialförsäkringsavgifter, inklusive ränta och sanktionsavgifter, eller ingått en bindande överenskommelse om betalning eller motsvarande ska inte uteslutas på de grunder som anges i 2 §. En upphandlande myndighet eller enhet ska, om det är behövligt, kräva att leverantören ska fullgöra koncessionen enligt angivna villkor om lön, semester och arbetstid som arbetstagarna som ska utföra arbetet enligt koncessionen minst ska tillförsäkras. Myndigheten eller enheten ska också kräva att leverantören ska säkerställa att dennes underleverantörer som direkt medverkar till att fullgöra koncessionen uppfyller de villkor som har ställts enligt första stycket. Nivåerna på villkoren enligt 2 § ska anges enligt de lägsta nivåer som följer av ett centralt kollektivavtal som tillämpas i hela på motsvarande arbetstagare i den aktuella branschen. Villkoren ska dock alltid minst motsvara de nivåer som följer av lag. När en upphandlande myndighet eller enhet ska ange nivån på villkoren, ska myndigheten eller enheten ge de centrala arbetstagar- och arbetsgivar- organisationer som har slutit det centrala kollektivavtal som nivån på villkoren ska motsvara enligt 2 § tillfälle att yttra sig, om det inte är obehövligt. Om det saknas förutsättningar för myndigheten eller enheten att ange nivån för ett villkor är den inte skyldig att ställa villkoret. Arbetsrättsliga villkor när arbetet inte utförs enligt svensk arbetsrätt En upphandlande myndighet eller enhet ska, om det är behövligt, kräva att leverantören ska fullgöra koncessionen enligt förhållanden att svensk arbetsrätt inte är tillämplig. också kräva att leverantören ska som har ställts enligt första Villkoren får avse att de arbetet utförs ska följas. Hur leverantören uppfyller de arbetsrättsliga villkoren Även om de särskilda arbetsrättsliga villkoren inte är uppfyllda, ska en leverantör anses uppfylla villkoren, om den tillämpar motsvarande villkor i ett och samma centrala kollektivavtal som tillämpas i hela på motsvarande arbetstagare i den aktuella branschen. Leverantören ska också anses uppfylla de arbetsrättsliga villkoren om denne är en arbetsgivare som omfattas av tillämpningsområdet för lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare och leverantören tillämpar motsvarande villkor om arbets- och anställningsvillkor enligt samma lag. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 31 kap. 3 § sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. affärsverksamhet hos en bank, ett affärsverksamhet hos en bank, ett förhållanden, om det inte står klart förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan lämnas ut utan att att uppgiften kan lämnas ut utan att den enskilde lider skada eller men. den enskilde lider skada eller men. I ett ärende enligt lagen I ett ärende enligt lagen (2016:1145) om offentlig upp- (2016:1145) om offentlig upp- sektorerna, lagen (2016:1147) om sektorerna, lagen (2016:1147) om upphandling av koncessioner eller upphandling av koncessioner eller lagen (2011:1029) om upp- lagen (2011:1029) om upp- handling på försvars- och säker- handling på försvars- och säker- hetsområdet gäller dock sekretess för sådana uppgifter endast om det endast om det kan antas att den kan antas att den enskilde lider enskilde lider skada eller men om skada eller men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2016:1155. 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar1 att punkt 2 i ikraftträdande- och övergångs- bestämmelserna till lagen (2016:1148) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mål enligt lagen (2007:1091) om offentlig upp- handling och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och porttjänster. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mål enligt lagen (2007:1091) om offentlig upp- handling och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1981:1323. Ärendet och dess beredning fattade beslut med anledning av regeringens förslag i proposition Nytt regelverk om upphandling (prop. 2015/16:195, bet. 2016/17:FiU7, rskr. 2016/17:66). Genom beslutet antogs tre nya lagar på upphandlingsområdet, vilka genomför och rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG (LOU-direktivet), direktiv /25/EU av om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv /17/EG (LUF-direktivet) samt direktiv /23/EU av om tilldelning av koncessioner (LUK-direktivet). En närmare redogörelse för lagstiftningsärendet och dess beredning finns i nämnda proposition. avslog emellertid regeringens förslag i de delar det avsåg en skyldighet för upphandlande myndigheter och enheter att ställa särskilda arbetsrättsliga villkor och därtill knutna bestämmelser i de tre föreslagna lagarna. avslog därmed förslagen till genomförande av artiklarna 18.2 och 71.1 i LOU-direktivet, artiklarna 36.2 och 88.1 i LUF-direktivet samt artiklarna 30.3 och 42.1 i LUK-direktivet (se prop. 2015/16:195 del 3 bilagorna 1–3). biföll därigenom motion 2016/17:68 av m.fl. (M, C, L och KD) och tillkännagav att regeringen, om den fann att lagstiftningen skulle behöva kompletteras i något avseende för att fullt ut genomföra de tre direktiven i svensk lagstiftning, utan dröjsmål bör återkomma med kompletterande lagförslag som är utformade för att ändamålsenliga arbetsrättsliga villkor kan ställas vid upphandling utan att sådana problem och oklarheter som beskrivs i utskottets ställningstagande uppkommer (bet. 2016/17:FiU7, punkt 3, rskr. 2016/17:66). De tre nya lagarna trädde i kraft ; lag (2016:1145) om offentlig upphandling (), lag (2016:1146) om upphandling inom försörjningssektorerna (LUF) och lag (2016:1147) om upphandling av koncessioner (). Genom denna proposition återkommer regeringen med ett nytt förslag till bestämmelser om arbetsrättsliga villkor vid upphandling. Regeringen anser därmed att tillkännagivande har slutbehandlats. Närmare om beredningen av frågan om arbetsrättsliga villkor Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera hur uttryckliga krav på villkor enligt kollektivavtal kan föras in i de tre nya kommande upphandlingslagarna. skulle också analysera hur krav på att varor, tjänster och byggentreprenader ska produceras, tillhandahållas och utföras under förhållanden som uppfyller kärnkonventioner kan föras in i dessa (dir. 2014:162). (SOU 2015:78). En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 1 i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. 2016/17:163 Remissyttrandena (Fi2015/04196/OU). I ett utkast till lagrådsremiss föreslogs sedan – med utgångspunkt dels i förslagen från Utredningen om upphandling och villkor enligt kollektivavtal, dels i förslagen från Genomförande- utredningen – bestämmelser om miljö-, social- och arbetsrättsliga hänsyn som kompletterar genomförandet i övrigt. Utkastets lagförslag finns i bilaga 4. Utkastet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Fi2016/00530/OU). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådets synpunkter och förslag med anledning lagförslagen har i huvudsak följts eller beaktats och behandlas i avsnitt 4 och 7. Regeringens förslag i denna proposition innebär bl.a. inskränkningar och mindre justeringar i de förslag som har granskats av Lagrådet. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa redaktionella ändringar gjorts. Ikraftträdande för de nya bestämmelserna och lagändringarna har även skjutits fram till . Ändringarna är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande över dessa har därför inte hämtats in. 4Särskilda arbetsrättsliga villkor för fullgörande av kontrakt Det sociala skyddet är något som särskilt framhålls upphandlingsdirektiv. Som regleringen ger uttryck för har kollektivavtal och arbetsrättslig lagstiftning en avgörande betydelse för att detta skydd ska kunna upprätthållas. Att arbetstagare som utför arbete som har upphandlats av det offentliga gör detta med respekt för arbetstagares grundläggande rättigheter och på villkor enligt lag eller kollektivavtal bidrar till att detta betydelsefulla gemensamma samhälleliga mål – det sociala skyddet – kan uppnås och vidmakthållas. Att ta arbetsrättsliga hänsyn vid upphandling handlar dock inte enbart om arbetstagarnas sociala skydd. Skötsamma leverantörer ska inte heller riskera att utsättas för illojal konkurrens av sådana leverantörer som vinner ekonomiska fördelar genom att konkurrera med undermåliga anställningsvillkor. Sådana hänsynstaganden bidrar till likabehandling av leverantörer och en sund konkurrens. I de nya upphandlingslagarna finns bestämmelser om att en upphandlande myndighet eller enhet får ställa särskilda miljömässiga, sociala, arbetsrättsliga och andra villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras (17 kap. 1 § , 16 kap. 1 § LUF och 14 kap. 1 § ). Miljö-, social- och arbetsrättsliga hänsyn tas redan vid upphandling. 2016/17:163 Det synes dock bland upphandlande myndigheter och enheter finnas en osäkerhet framför allt om vad de får kräva när det gäller arbetsrättsliga hänsyn. Möjligheterna att ställa sådana krav som tar sikte på arbetsrättsliga hänsyn har därför i praktiken kommit att utnyttjas i en alltför begränsad omfattning. Det finns därför ett behov av klargöranden på framför allt området som gäller arbetsrättsliga hänsyn. Frågan om möjligheten att införa bestämmelser om krav på t.ex. villkor enligt kollektivavtal är dock komplicerad. Vilka möjligheter som finns och hur de kan utnyttjas styrs nämligen av såväl arbetsrättsliga som upphandlingsrättsliga bestämmelser. ställer krav på bl.a. öppenhet, förutsebarhet och likabehandling. Anställnings- villkor regleras till stor del av arbetsmarknadens parter genom kollektivavtal. De förfogar över sina avtal. Det innebär att som utgångspunkt är avtalen inte allmänt tillgängliga. Många avtal har dock gjorts allmänt tillgängliga. De kan då utgöra goda underlag för kravställande vid upphandling. Enligt regeringens mening bidrar anställningsvillkor som har bestämts i enlighet med det som gäller enligt den svenska arbetsmarknadsmodellen till dels ett socialt skydd för berörda arbetstagare, dels konkurrens på lika villkor. Det finns därför anledning att utforma de upphandlingsrättsliga bestämmelserna med respekt för den modellen. Bestämmelserna i upphandlingslagarna får således inte påverka funktionen och ansvarsfördelningen inom modellen. Rätt utformade och tillämpade kan bestämmelserna i stället stärka den svenska modellen. Lagrådet har anfört att förslagen i dessa delar är oförenliga med syftet att reglerna ska bli enklare. Regeringen vill i det sammanhanget understryka att det nya regelverket på upphandlingsområdet även har andra mål. Ett av de främsta målen med de nya reglerna är att möjligheterna att främja samhälleliga mål i upphandlingar ska förbättras. Att ta arbetsrättsliga hänsyn är ett sådant. Regeringen har dock justerat förslagen i den delen så att de inte längre omfattar bestämmelser för upphandlingar under de s.k. tröskelvärdena. Den förändringen kommer att förenkla framför allt för de små företagen. 4.1En skyldighet för upphandlande myndigheter och enheter att ställa arbetsrättsliga villkor Regeringens förslag: Upphandlande myndigheter och enheter ska i upphandlingar kräva att leverantören ska fullgöra ett kontrakt eller en koncession enligt vissa särskilda arbetsrättsliga villkor, om det är behövligt. Förslagen från Utredningen om upphandling och villkor enligt kollektivavtal överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissutfallet är blandat. Flera remissinstanser avstyrker förslaget att det ska, om det är behövligt, vara obligatoriskt att ställa särskilda arbetsrättsliga villkor. Ett av skälen som flera remissinstanser, däribland , , kommun och Företagarna, anför emot förslaget i denna del är att bedömningen av om det är behövligt att ställa villkoren är alltför komplicerad att göra och att resultatet av bedömningen är oförutsägbart. Flera remissinstanser, däribland , anför dessutom att förslaget strider mot den svenska arbetsmarknadsmodellen. också, liksom bl.a. Åre kommun, , Företagarna, Näringsliv och kommun, att det är tillräckligt att det framgår att villkoren får ställas. anför vidare i detta sammanhang att kravet på visst avtalsinnehåll enligt förslaget är främmande för svensk avtalsrätt. att det system med obligatoriska villkor som utredningen föreslår måste förenas med en bedömning av behövligheten. (LO) och () accepterar förslaget eller anser att det alltid ska vara obligatoriskt att ställa särskilda TCO anser att det är av vikt att skyldigheten att ställa krav på löner och arbetsvillkor ska framgå av lagstiftningen och föreslår att en bestämmelse ska införas om krav på kollektivavtal eller och Landsting (SKL) instämmer i förslaget. Till de som är positiva till förslaget hör även bl.a. , , samt och kommuner. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer i sak med Remissinstanserna: De fackliga organisationerna LO, TCO och Akademikers () tillstyrker eller är positiva till förslaget och domstolarna Kammarrätten i och Förvaltningsrätten i har huvudsakligen inga invändningar. Upphandlarna och leverantörerna, såsom , kommun och , avstyrker eller har invändningar mot förslaget i utkastet. anser att arbetsrättsliga villkor sällan har en koppling till kontraktsföremålet samt att det tydligt ska framgå att varuupphandlingar inte omfattas av kraven på arbetsrättsliga hänsyn. anser att det utrymme som ges av upphandlingslagstiftningen att ta arbetsrättsliga hänsyn i offentlig upphandling bör användas på ett sätt som går hand i hand med en öppen Den centrala utgångspunkten för detta är att de nya upphandlingsreglerna är förenliga med och EU:s internationella åtaganden på upphandlingsområdet. delar av utkastets förslag ifrågasättas utifrån principerna om likabehandling och transparens. är positivt att det i större utsträckning ska ställas särskilda arbetsrättsliga villkor men att det innebär såväl juridiska som praktiska utmaningar. Myndigheten vill ha klargörande av vad som avses med ”tillämpliga miljö-, sociala eller arbetsrättsliga skyldigheter”. inte att det framgår av förslaget om det inträder en påföljd om upphandlande myndigheter underlåter att ställa särskilda arbetsrättsliga efterfrågar detaljerade beskrivningar av hur de nya reglerna ska tillämpas i praktiken. många av de satsningar som kommunen nu gör på upphandlingsområdet helt i linje med regeringens förslag och de föreslagna reglerna skulle förenkla implementeringen avsevärt. och utmaningar med det förslag som lämnades av utredningen. föreliggande förslaget innebär en tydlig försämring i flera väsentliga avseenden. vill se förenklingar som gör bestämmelserna mer användarvänliga för både företag och myndigheter. ställer sig frågande till om det behövs någon ytterligare vägledning som inte kan tillgodoses inom i vart fall ramen för det uppdrag som har lämnats till . () påtalar att samhällsvinsterna med de hänsynstaganden som ska göras om förslaget genomförs inte står i rimlig proportion till den grad av komplikation och komplexitet vid tillämpningen som kan befaras. anser att regelverket är mer vidlyftigt än vad som är motiverat och att det borde vara möjligt att banta regelmassan avsevärt.