prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Uppdraget redovisades till (Utbildnings- departementet) . Nya riktmärken för barngruppernas storlek infördes i kommentar till allmänna råd om förskolan och baseras på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. har även fått regeringens uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmän för att minska barngruppers storlek i förskolan (U2015/3229/S). Huvudmännen ska prioritera barngrupper med de yngsta barnen. I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) har avsatts för detta ändamål /16. Satsningen är ett sätt för regeringen att stimulera huvudmännens arbete med att se till att förskolans barngrupper har en lämplig storlek. senaste statistik visar att det gick i genomsnitt 15,9 barn i en barngrupp 2016 jämfört med 16,7 barn 2015. Barngrupperna i förskolan har inte varit så små som . Det är dock fortfarande en bit kvar till riktmärken för barngruppernas storlek. Statistiken visar också att förskolorna har anställt mer personal. lämnas statsbidrag för att anställa mer personal i de lägre årskurserna och ge lärare i förskoleklass och årskurs 1–3 mer tid för varje elev. Med hänsyn till områdets komplexitet anser regeringen att de vidtagna åtgärderna är de mest ändamålsenliga med anledning av tillkännagivande. Tillkännagivandet får därmed anses färdigbehandlat. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 beslutade regeringen propositionen En skyldighet att erbjuda lovskola (prop. 2016/17:156). I propositionen lämnas förslag om en skyldighet för huvudmännen att i vissa fall anordna lovskola. Ett införande av en skyldighet skapar en högre grad av jämlikhet mellan skolor, eftersom alla skolor inte erbjuder denna möjlighet till undervisning under skollov. Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram ett skriftligt material som kan utgöra ett stöd för huvudmännen vid organiserandet av lovskola. För sådan undervisning under skollov som inte omfattas av skyldigheten kommer möjlig- heten för huvudmännen att söka statsbidrag alltjämt finnas kvar. Huvudmännen har t.ex. fortfarande möjlighet att ansöka om statsbidrag för att anordna undervisning under skollov i gymnasieskolan (se avsnitt 4). Enligt är intresset för statsbidraget stort. har myndigheten efter ansökningar från huvudmännen fördelat . Söktrycket har ökat kraftigt jämfört . Att ge elever möjlighet till hjälp med läxor och annat skolarbete utanför ordinarie under- visningstid är ett viktigt steg mot en ökad jämlikhet. I enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen genomfördes en förändring i förordningen (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid så att ideella föreningar kan få statsbidrag för att erbjuda sådan hjälp i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. För att ytterligare öka elevernas möjlighet till hjälp med läxor eller annat skolarbete har förordningen ändrats så att huvudmännen inte längre behöver använda behöriga lärare. I stället får huvudmannen, för denna hjälp, utöver lärare använda sig av annan personal inom huvudmannens organisation. Genom dessa två förordningsändringar skapades bättre förutsättningar för en jämlik skolgång. Ändringarna ledde även till ett ökat söktryck och prognostiserar ett fullt utnyttjande av bidraget (388,). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 , som tillsattes 2015, har haft i uppdrag att lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervis- ningen och en ökad likvärdighet i skolan (U2015:03). Kommissionen överlämnade del- betänkandet Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet (SOU 2016:38) . I delbetänkandet redovisades en analys av orsakerna till de fallande kunskapsresultaten, en samlad problembild, nationella målsättningar för ett sammanhållet skolsystem, förslag till en långsiktig plan med utvecklingsområden samt en plan för kommissionens fortsatta arbete. lämnade sedan sitt slut- betänkande, Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35), . I slutbetänkandet redovisas kommissionens bedömningar och förslag inom de identifierade utvecklings- områdena. konstaterar att skolan kännetecknas av allvarliga systemsvagheter, som enligt kommissionen framför allt består i följande brister. –Sviktande kapacitet och ansvarstagande hos många skolhuvudmän. –För svag kompensatorisk resursfördelning, –Otillräcklig kompetensförsörjning till lärar- och skolledaryrkena. –Bristande förutsättningar för professions- utveckling. –Brister i resultatinformation som försvårar kvalitetsarbetet. –Skolsegregation som leder till kvalitets- skillnader mellan skolor. –Problem i lärandemiljön. –Splittrad och oenig nationell styrning av skolan. De bedömningar och förslag som kommissionen har lämnat bildar en samlad strategi för skol- systemet som helhet när det gäller förskoleklass, grundskola och gymnasieskola. Skolkommis- sionen lämnar bl.a. följande förslag: –Ett villkorat statsbidrag till huvudmännen för undervisning och elevhälsa i förskole- klass och grundskola införs, baserat på socioekonomiskt betingade förutsättningar, med infasning . –En statlig reglering av skolchefens ansvar införs, så att det förtydligas att det i huvudmannens organisation alltid ska finnas en skolchef som aktivt ska verka för att de nationella bestämmelserna för verksamheten uppfylls. –Bestämmelserna om statliga åtgärder för rättelse i skollagen ändras så att det tydliggörs att sådana åtgärder för kommunala huvudmän bör aktualiseras i motsvarande situationer som ett åter- kallande av ett godkännande för enskild huvudman. –En nationell funktion för lärar- och skolledarutveckling inrättas, som bl.a. ska driva utvecklingsarbete gällande lärares och skolledares kompetensfrågor på basis av forskning och beprövad erfarenhet. –Ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare inrättas med syfte att skapa ett system för utveckling under en lärares yrkesliv, samt stärka läraryrkets identitet och attraktivitet. –En utredning bör tillsättas i syfte att dels etablera miniminivåer för huvudmännens resurser för undervisning och elevhälsa, dels analysera förutsättningarna för ett sektorsbidrag eller andra former av nationell finansiering av skolan. –Skollagens portalparagraf om likvärdig utbildning ändras så att huvudmannen aktivt ska verka för en allsidig social sammansättning av elever på sina skol- enheter. –I skollagen införs en ny bestämmelse som innebär att placering av elever i förskole- klass och grundskola med huvudman ska göras utifrån en ansökan från vårdnadshavarna. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Regeringen gav i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor i grund- och gymnasieskolan och motsvarande skolformer (U2015/03844/S). Syftet med de nationella skolutvecklingsprogrammen är att utveckla och stärka utbildningen för att ge eleverna de bästa förutsättningarna för att utvecklas så långt som möjligt. Insatserna ska bl.a. ge lärare fler metoder i undervisningen för att kunna anpassa undervisningen efter elevers olika behov. Uppdraget utvidgades till att även omfatta förskolans personal. Syftet är att stärka förskolans pedagogiska uppdrag genom olika kompetensutvecklingsinsatser. Insatserna i de nationella skolutvecklings- programmen består av olika kompetens- utvecklings- och stödinsatser inom områden där det finns ett dokumenterat nationellt utvecklingsbehov. Ett program kan definieras som ett nationellt prioriterat utvecklingsområde som erbjuder skolutveckling inom. De nationella skolutvecklingsprogrammen består av: –bedömning och betyg, –elevhälsa och barns omsorg, –kunskaper och värden, –nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande, –skola och arbetsliv samt vidare studier, –styrning och ledning, och –systematiskt kvalitetsarbete. har tagit fram en programbeskrivning för varje program, som omfattar syfte, övergripande mål samt de skolutvecklingsbehov som insatserna inom programmen ska svara mot. Flera av kompetensutvecklingsinsatserna utgår från kollegialt lärande. För att kollegialt lärande ska ge effekt när det gäller utveckling av undervisningen fyller handledaren en viktig funktion. erbjuder handledar- utbildning inom flera olika insatser t.ex. inom Läslyftet, Matematiklyftet och Specialpedagogik för lärande. För att på ett samlat och lättöverskådligt sätt kunna informera huvudmän, skolor och förskolor om vilka statliga insatser som finns och hur de kan användas har en gemensam lärportal skapats på webbplats där samtliga modulbaserade kompetensutvecklingsinsatser presenteras. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Samverkan för bästa skola Inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola har regeringen beslutat om två uppdrag (U2015/03357/S, U2017/00301/S) till och ett uppdrag (U2015/03631/GV) till . ska i dialog med huvudmän för skolor med låga kunskapsresultat och tuffa förutsättningar genomföra insatser i syfte att höja kunskaps- resultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor. Insatserna ska ske på vetenskaplig grund och baseras på beprövad erfarenhet. bedömning av vilka skolor som ska prioriteras för deltagande samt vilka utvecklings- områden som är relevanta ska främst baseras på underlag från Skolinspektionen, som har fått i uppdrag att lämna ett sådant underlag. ska komma överens med varje berörd huvudman om hur insatserna ska utformas och genomföras. I överenskommel- serna ska och skolhuvudmannens respektive ansvar och åtaganden klargöras. fattar beslut om att genomföra insatserna. Samarbetet mellan och respektive skolhuvudman kan pågå . Sammanlagt deltar 57 huvudmän och 127 skolor i satsningen. Den geografiska fördelningen motsvarar i stort befolkningsfördelningen i landet. beräknas 180 skolor ha medverkat i satsningen. De största insatserna på skolorna gäller stöd för det systematiska kvalitetsarbetet samt in- satser gällande undervisning och lärande. Därutöver görs insatser inom områdena betyg och bedömning, trygghet och studiero och extra anpassning och särskilt stöd. Förskolan och förskoleklass ingår i urvalet . Urvalsgrunderna utgörs främst av Skolinspektionens tillsynsrapporter för för- skolan och olika index. Urvalet baseras också på Skolinspektionens urval av skolor, vilket kan användas för att indikera förskolor i behov. Sammanlagt deltar 23 förskolor i satsningen. Fler anställda i elevhälsan I syfte att öka den genomsnittliga personal- tätheten inom elevhälsan beslutade regeringen förordningen (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. Statsbidraget innebär bl.a. att skolhuvudmän kan få statsbidrag för att anställa personal i form av skolläkare, skolsköterska, skolkurator eller skolpsykolog. avsattes för personalförstärkningar inom elevhälsan. Av de avsatta medlen utnyttjades . Eftersom förordningen trädde i kraft kom satsningen igång sent . Den senaste ansökningsomgången avslutades dock med ett högt söktryck och prognosen är därför att avsatta medel kommer att utnyttjas i väsentligt högre utsträckning . Regeringen gav i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan i syfte att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. Uppdraget del- redovisades . Av delredovisning (U2017/00400/S) framgår att valt att inrätta ett bidrag som är sökbart för huvudmän som vill utveckla det hälsofrämjande och förebyggande arbetet. Intresset för bidraget har varit mycket stort. Det inkom närmare 600 ansökningar motsvarande ett belopp om . Detta kan jämföras med de som avsatts för uppdraget. Av dessa utbetalade 2016 fördelat på 99 huvudmän. En slutredovisning av uppdraget ska lämnas till (Utbildningsdepartemen- tet) . Därutöver beslutade regeringen att ge och i uppdrag att genomföra ett utvecklingsarbete för tidiga och samordnade insatser för barn och unga. Uppdraget syftar till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. En slutredovisning av uppdraget ska lämnas till () . Personalförstärkning när det gäller special- pedagogiska insatser och för fortbildning för sådana insatser Som tidigare nämnts har regeringen beslutat förordningen (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. Bidrag får bl.a. lämnas för kostnader för personal- förstärkning när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning som syftar till att lärare eller förskollärare kan avlägga en speciallärarexamen eller specialpedagogexamen. utbetalades i statsbidrag för personalförstärkning och fort- bildning när det gäller specialpedagogiska insatser. har i uppdrag att med start svara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik för lärare i , motsvarande utbildning vid särskilda ungdoms- hem och sameskolan. ska också svara för utbildning av handledare med uppgift att handleda lärare inom det specialpedagogiska området samt erbjuda en webbplats för fort- bildning där forskningsbaserat stödmaterial publiceras. Syftet med uppdraget är att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt i skolan. Innehållet i fortbildningen ska utgå från lärarnas behov och vara verksamhetsnära. Fortbildningen bör baseras på kollegialt lärande med professionellt stöd i form av handledare. Handledarna ska i första hand vara behöriga speciallärare och specialpedagoger som på av heltid tjänstgör som hand- ledare för lärare som deltar i fortbildningen. Huvudmannen kan ansöka om statsbidrag för såväl deltagande lärare som handledare. har lanserat kompetensutvecklingsinsatsen Specialpedagogik för lärande och publicerat fem delar i en fort- bildningsmodul om inkludering och delaktighet. Modulen, som finns tillgänglig på lärportal, riktar sig till lärare i årskurs 1–9 och innehåller bl.a. vetenskapliga artiklar och diskussionsunderlag. har även anordnat en uppstartskonferens för rektorer och blivande handledare samt påbörjat genom- förandet av utbildningen för handledare. Totalt utbetalades 2016. En slutredovisning inklusive en utvärdering av satsningen ska lämnas till . Det ökade antalet asylsökande har i flera kommuner lett till en stor ökning av antalet elever , vilket ställer stora krav på skolväsendet. Uppdrag om insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever fick 2015 i uppdrag att genom- föra insatser för att stärka huvudmännens för- måga att erbjuda nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska en utbildning av hög och likvärdig kvalitet (U2015/03356/S). Målet är högre måluppfyllelse i förskolan, för- skoleklassen och fritidshemmet och att förbättra elevernas förutsättningar för goda kunskaps- resultat inom och motsvarande skolformer samt gymnasieskolan och gymnasie- särskolan. Målgrupper för de olika insatserna är huvudmän, rektorer, lärare i alla ämnen, modersmålslärare, studiehandledare på moders- målet samt annan personal inom och motsvarande skolformer samt gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan. innefattar satsningen även förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet. har fortsatt arbetet med att genomföra uppdraget, dels med gene- rella insatser som är tillgängliga för alla via Skol- verkets webbplats, dels med riktade insatser som är tillgängliga för de skolhuvudmän som Skol- verket efter urval erbjuder särskilt samarbete. har landets samtliga huvudmän erbjudits möjligheten att utse samordnare för frågor som rör nyanlända elever. Totalt har 277 kommunala och en enskild huvudman antagit erbjudandet. Av dem har 192 rekvirerat bidrag från till ett totalt belopp om . Inom de riktade insatserna har 52 skolhuvudmän erbjudits samarbete med under fyra terminer. Av dessa har 50 tackat ja. De nulägesanalyser som genomförts i samarbete med dessa huvudmän visar att det finns stora behov av insatser som rör organi- sation och mottagning av nyanlända elever samt undervisning av nyanlända elever. De enkät- uppföljningar som gjort visar att huvudmännen i stor utsträckning är nöjda med det stöd som de fått. Särskild kvot vid urval till fristående skolor Det ökade elevunderlaget ställer stora krav på skolväsendet när det gäller nya skolplatser och 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 därmed ett behov av att bättre kunna utnyttja skolväsendets samlade resurser. Därtill är det en viktig och grundläggande princip att en fristående skola ska vara öppen för alla som har rätt till utbildning i den aktuella skolformen. En elev som har anlänt till landet har inte samma möjligheter att välja en fristående förskoleklass, grundskola eller grundsärskola som tillämpar kötid som urvalsgrund och som har fler sökande än platser, som elever som har varit bosatta i och har haft möjlighet att ställa sig i kö. Som ett led i regeringens arbete att bättre utnyttja skolväsendets samlade resurser föreslog regeringen i propositionen Fler elever i fler skolor (prop. 2015/16:184) sådana ändringar i skollagen som skulle möjliggöra för regeringen att meddela föreskrifter om att en huvudman för en fristående skola som använder kötid som urvalsgrund ska få välja att ta emot ett begränsat antal elever per läsår (särskild kvot) som ges företräde framför övriga sökande. Den särskilda kvoten ska avse elever som varit bosatta i landet än före starten av det aktuella läsåret. beslutade i enlighet med regeringens förslag och regeringen har meddelat de aktuella föreskrifterna (bet. 2016/17:UbU3, rskr. 2016/17:5, förord- ningen [2016:910] om särskild kvot i fristående skolor). har huvudmän för fristående skolor som har kö till sina platser möjlighet att inrätta en särskild kvot för elever som inte varit bosatta i landet än . Fjärrundervisning och entreprenad – möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål tog regeringen initiativ till ändringar i skollagen (2010:800) som innebär att uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmål ska få överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Uppgifterna får dock endast överlämnas på entreprenad om huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen. Lagändringarna trädde i kraft . Utökad undervisningstid i svenska pågår en försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska för nyanlända elever i . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 huvudmän för skolor med elever i årskurs 1–9 som får undervisning i svenska eller svenska som andraspråk som omfattar minst per läsår utöver den ordinarie undervisningen. Satsningen är en del i arbetet för att stärka nyanlända elevers resultat. deltog 86 huvudmän och ca 4 300 elever i försöks- verksamheten. Försöksverksamheten har förlängts och huvudmän som deltar kommer att kunna rekvirera bidrag . utvärderingar visar att huvud- männen valt att organisera försöksverksamheten på olika sätt beroende på de lokala förutsättningarna. Bland lärare, ansvariga i kommunerna och elever finns såväl positiva som negativa erfarenheter av försöksverksamheten. De positiva rösterna lyfter bl.a. fördelar med den extra tiden och de små grupperna. De negativa rösterna menar bl.a. att den utökade undervisningstiden medför långa dagar för eleverna. Utifrån de två utvärderingar som genomförts går det inte att dra några generella slutsatser om effekter på elevernas studieresultat eller inlärning. Extra resurser till kommunerna Ett statsbidrag om delades ut till de kommuner som tagit emot ett stort antal eller en stor andel asylsökande och kommunplacerade barn och ungdomar i åldern 1–och där det, utifrån storleken på befolkningsökningen, kan finnas brist på skollokaler. Medlen fördelades proportionellt mellan kommunerna i förhållande till antalet asylsökande och kommunplacerade barn. Bidraget fördelades mellan åtta kommuner och de utbetalade beloppen varierade mellan ca 1,2–34,. ”” i skolan har i ett tillkännagivande (bet. 2012/13:UbU6, punkten 20, rskr. 2012/13:186) anfört att det krävs kvalitetssäkrade och evidensbaserade anti-mobbningsmetoder och kunskap och kompetens om mobbningens mekanismer. Lärare och annan skolpersonal behöver få den kunskap och kompetens som krävs för att kunna arbeta mot mobbning. Det behövs forskning om och utvärdering av vilka metoder mot mobbning som fungerar. ” bör införas i skolan och det bör övervägas om skolors skyldighet att agera mot mobbning bör skärpas. Regeringen bör enligt tillkännagivandet vidta lämpliga åtgärder för att tillgodose detta. I 6 kap. skollagen (2010:800) finns bestämmelser som har till ändamål att motverka kränkande behandling av barn och elever. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda en anmälan om kränkande behandling och att i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra sådan behandling (6 kap. 10 § skollagen). Huvudmannen ska, om denne eller personalen åsidosatt sina skyldigheter enligt bl.a. 10 §, betala skadestånd (6 kap. 12 §). har på uppdrag av regeringen (U2007/01205/S) genomfört en utbildnings- satsning om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning i skolan. Detta innefattade en utvärdering av program som används mot mobbning och kränkningar. lät externa forskare utvärdera åtta program mot mobbning som används i skolorna (Utvärdering av metoder mot mobbning, rapport 353, 2011). har arbetat med att sprida de nya kunskaper som utvärderingen gett och som kan vara till stöd för verksamheterna, bl.a. genom framtagandet av publikationen Vad fungerar? Resultat av utvärdering av metoder mot mobbning, som huvudsakligen riktar sig till dem som arbetar i skolan. har även publicerat allmänna råd om arbetet mot diskriminering och kränkande behandling (SKOLFS 2012:10). gav regeringen ett förnyat uppdrag att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling (U2011/00567/S och U2011/02649/S). Uppdraget har redovisats i myndighetens årsredovisning och slut- redovisades (U2015/00299/S). Chefen för uppdrog åt dåvarande utbildningsdirektören att biträda (Utbildnings- departementet) med att utarbeta förslag som innebär en minskad administration för lärare (2012:E, U2012/05725/). Genom beslut utvidgades uppdraget till att även omfatta vilka konsekvenser det skulle få för lärares administrativa arbete att genomföra en sådan rapporterings- och anmälningsskyldighet avseende missförhållanden inom skolväsendet och vissa andra verksamheter som Utredningen om skyldighet att anmäla missförhållanden inom skolväsendet m.m. föreslog i betänkandet Rapportera, anmäla och avhjälpa miss- förhållanden – för barns och elevers bästa (SOU 2011:33). gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844/S). Insatserna ska bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser och kan avse arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. avseende trygghet, studiero, arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, jämställdhet och normkritik. Myndigheten redovisade en långsiktig plan för genomförandet av uppdraget i dess helhet –2019. En utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen avseende 2016 och 2017 ska lämnas till (). gav regeringen i uppdrag att föreslå nationella it- strategier för skolväsendet (U2015/04666/S). I uppdraget ingick att lämna förslag för en kritisk, säker och ansvarsfull it-användning hos eleverna, t.ex. när det gäller studiero, personlig integritet och förebyggande av kränkningar, samt vid behov förändringar i läroplaner, kursplaner eller ämnesplaner. redovisade uppdraget 2016 (U2016/01646/S och U2016/02148/GV). fattade regeringen beslut om ändringar i läroplanerna för , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen gällande digitalisering i skolan.