prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — verksamheter som bryter naturgrus eller deponerar avfall att få realt sett ökade produktionskostnader genom tillägget av två var 434 företag skatt- (Fi2017/01244/S2). skyldiga för naturgrusskatten och 114 företag skattskyldiga för avfallskatten. skatterna bedöms övervältras på de skatt- skyldigas kunder, dvs. förteckning över remissinstanserna finns i genererar avfall som behöver deponeras samt företag som efterfrågar naturgrus. svårt att bedöma hur många företag som i (Fi2017/01244/S2). övervältringsledet påverkas, men skattehöj- ningarna bedöms ha begränsad effekt för dessa inhämta lagrådets yttrande över de lagförslag Effekter för hushåll och offentlig sektor Förslaget om indexering av skatterna bedöms yttrande finns i bilaga 14, avsnitt 5. inte innebära några större förändringar för behandlar Lagrådets synpunkter i avsnitt 6.18.3. hushåll och offentlig sektor. Effekter för myndigheter och domstolar 6.18.2 Bakgrund och gällande rätt Indexeringarna innebär att behöver uppdatera informationsmaterial inför ikraft- Rådets direktiv /96/EG av Bedömningen är även att förslaget 2003 om en omstrukturering av gemenskaps- inte föranleder behov av ytterligare informa- ramen för beskattning av energiprodukter och tionsinsatser än de som normalt sker vid elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, kallat förslag i avsnitt 6.18–6.20 beräknar ramverk för hur medlemsstaterna ska utforma att förslaget leder till kostnader av engångs- sin nationella beskattning av bränslen och el. karaktär om och löpande nationell nivå regleras skatter på bränslen och el i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad Kostnaderna ska hanteras inom befintliga Grundregeln i såväl energiskattedirektivet som LSE är att bränslen och el ska beskattas. eventuellt ökad arbetsbörda inom . bränslen som omfattas av energiskattedirektivet Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller beskattas vid användning som motorbränslen på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de eller som bränslen för uppvärmning. allmänna förvaltningsdomstolarna och inte heller innehåller dock även krav på obligatorisk skatte- medföra några ökade kostnader för andra befrielse i vissa situationer samt möjligheter för medlemsstaterna att ge skattenedsättning eller fullständig skattebefrielse i andra situationer. Befrielser och nedsättningar från energiskatt kan vara utformade så att de utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, kallat EUF-fördraget. Detta innebär att och andra medlemsstaters möjlighet att fritt utforma den nationella energibeskattningen inte bara begränsas av innehållet i energiskattedirektivet P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 utan därutöver bl.a. av de regler om statligt stöd som följer av EUF-fördraget. Huvudregeln är att Europeiska kommissionen, utifrån om statligt stöd, måste pröva och godkänna åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden innan de kan träda i kraft. Kommissionen antog Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020, förkortade EEAG (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1). Kommissionen har dock sökt förenkla förfarandet kring statsstödsprövningen och har antagit förordningar på olika områden, varigenom vissa kategorier av stöd har ansetts förenliga med EUF-fördraget under förutsätt- ning att vissa villkor uppfylls (s.k. gruppundan- tagsförordningar). I dessa fall kan medlems- staterna, på de villkor som anges i förordningen, införa åtgärder inom ramen för förordningen utan att behöva iaktta det normala förfarandet med föranmälan och kommissionens god- kännande av åtgärderna. Det åligger dock medlemsstaterna att uppfylla olika regler om informationsskyldighet för de stöd som genom- förs inom ramen för en gruppundantags- förordning. Med stöd av ett bemyndigande från rådet enligt artikel 109 i EUF-fördraget har kommissionen antagit bl.a. kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1), förkortad GBER. I förordningen anges vilka grupper av stöd- åtgärder som är undantagna från skyldigheten att anmäla åtgärden till kommissionen innan den genomförs. GBER tillämpas t.o.m. . GBER omfattar bl.a. stöd i form av nedsättningar av eller befrielse från energi- och koldioxidskatter. Av artikel 17 i energiskattedirektivet följer att medlemsstaterna har rätt att tillämpa skatte- lättnader för energiintensiva företag under förut- sättning att minimiskattenivåerna enligt direktivet iakttas. Med stöd av den bestämmelsen tillämpas enligt LSE skatte- lättnader för bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, kallat EU ETS. Dessa skattenedsättningar är att betrakta som ett sådant statligt stöd som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. beslut i statsstödsärende N22/2008 godkänt den lägre koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i fjärrvärmeanläggningar inom EU ETS t.o.m. utgången av 2017. Den lägre energi- skatt som gäller för bränslen som förbrukas i kraftvärme- och industrianläggningar inom EU ETS uppfyller villkoren enligt GBER och är därmed förenligt med om statligt stöd (jfr statsstödsärende SA.36295, där viss sammanfattande information om stödet har lämnats). Koldioxidskatten på bränslen som förbrukas i anläggningar inom EU ETS har varit föremål för justeringar i syfte att samordna de ekonomiska styrmedlen för bränslen som förbrukas i dessa anläggningar. En första sänkning av koldioxidskatten på bränslen inom EU ETS genomfördes (se prop. 2007/08:121, bet. 2007/08:SkU27, rskr 2007/08:238). Ändringen innebar att koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i industri- och kraftvärmeanläggningar inom EU ETS ändrades från av den generella koldioxidskattenivån. En sänkning om genomfördes även för bränslen som förbrukas i övriga värmeanlägg- ningar inom EU ETS. Efter ändringen uppgick skattebelastningen för bränslen i dessa anläggningar till av den generella koldioxidskattenivån. Som ett andra steg slopades koldioxidskatten helt för bränslen som förbrukas i industri- anläggningar inom EU ETS (se prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr 2009/10:122). behölls dock den totala skattebelastningen för fossila bränslen för värmeproduktion i såväl kraftvärmeanläggningar som andra värmeanläggningar inom EU ETS på den dåvarande nivån. Koldioxidskatten slopades inte för sådan bränsleförbrukning utan sattes ned till av den generella koldioxid- skattenivån för kraftvärmeanläggningar. Sam- tidigt infördes en energiskatt på fossila uppvärmningsbränslen inom industrin samt för värmeproduktion i kraftvärmeverk. Det rörde sig om sektorer där energiskatten dittills varit noll. För övriga värmeanläggningar inom EU ETS behölls skattenivån om av den generella koldioxidskattenivån och en oförändrad, full skattenivå på energiskatten. Samordningen mellan de ekonomiska styrmedlen fortsatte genom att koldioxidskatten för bränslen som förbrukas för framställning av värme i kraftvärmeanläggningar inom EU ETS slopades helt fr.o.m. (se prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr 2012/13:37). Slutligen sänktes koldioxidskatten för bränslen som förbrukas vid annan värme- produktion inom EU ETS än den som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i kraftvärmeproduktion från av den generella koldioxidskattenivån fr.o.m. (se prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr 2013/14:56). Syftet med sänkningen var att åtgärda den över- kompensation som förelåg för vissa skatte- befriade vegetabiliska och animaliska oljor och fetter som användes i värmeverk. tillsatte regeringen om ekonomiska styrmedel för el- och värmeproduktion inom EU ETS och ekonomiska styrmedel för avfallsförbränning (Fi 2016:02). Uppdraget skulle enligt de ursprungliga direktiven (dir. 2016:34) redovisas . Genom tilläggsdirektiv (dir. 2017:49) har dock utredningstiden förlängts t.o.m. . Utredningens uppdrag innefattar flera delar, varav en är att lämna förslag på hur prissignalen på utsläpp av fossil koldioxid inom EU ETS kan kompletteras med andra ekonomiska styrmedel vad gäller el- och värmeproduktion. Härmed avses att se över behovet av och lämpligheten av ytterligare skatt eller annat ekonomiskt styrmedel på fossila koldioxidutsläpp även om anläggningen omfattas av EU ETS, med syfte att skapa ett långsiktigt förutsägbart omställningstryck. Av kommitté- direktiven framgår att utgångspunkten bör vara att en ny skatt eller förändrat ekonomiskt styrmedel bör vara samhällsekonomiskt effektivt samt kostnadseffektivt och innebära så låga administrativa kostnader som möjligt. 6.18.3Höjd koldioxidskatt för viss värmeproduktion inom EU ETS Regeringens förslag: Koldioxidskatt för bränslen som förbrukas i kraftvärme- anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter tas ut av den generella koldioxidskattenivån. För bränslen som förbrukas vid annan värmeproduktion inom EU ETS än den som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i kraftvärmeproduktion höjs P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 koldioxidskatten från till av den generella koldioxidskattenivån. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissutfallet är blandat. Av de remissinstanser som inte avgränsat sitt yttrande till endast andra avsnitt i promemorian uppger drygt hälften att de tillstyrker, alternativt inte har något att invända mot förslagen. Totalt nio remissinstanser avstyrker förslagen. anser att dagens betydande överskott av utsläppsrätter i EU ETS innebär att utsläppsminskningar som sker i till följd av nationella styrmedel inte inom överskådlig framtid riskerar att leda till ökade utsläpp någon annanstans inom systemet. uppger att det också finns skäl att djupare analysera frågan om vilken ytterligare styrning som kan vara motiverad som komplement till EU ETS med hänsyn till det nationella långsiktiga klimatmålet till 2045. Återvinningsindustrierna ställer sig positiva till förslagen, men påpekar att de inte påverkar utsläppen från avfallsförbränningsanläggningar som står för av utsläppen inom el- och fjärrvärmeproduktion. Ny teknik, som innebär att visst avfall som förbränns skulle kunna omvandlas till drivmedel m.m. och därmed ersätta jungfruliga oljeråvaror och minska utsläppen av växthusgaser, är under utveckling. Det finns dock en snedvriden konkurrens mellan avfallsförbränning av polymera kolväten i kraftvärmeanläggningar och produktion av drivmedel ur dessa. För att nya innovativa industrilösningar ska kunna konkurrera på marknaden med avfallsför- bränning måste beskattningen förändras så att lösningar som hanterar avfallet högre upp i avfallshierarkin stimuleras. Återvinnings- industrierna föreslår att regeringen utreder koldioxid- och energibeskattningen så att den stimulerar tekniklösningar som ligger på en högre nivå i avfallshierarkin. (Svebio) stödjer förslagen men anser att värmeverk och kraftvärmeverk inom EU ETS har mycket låg koldioxidskatt medan värmeverk utanför EU ETS har en mycket hög koldioxidskatt och att värmeverken har mycket olika incitament att byta ut oljeanvändning för topplast. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 att förslagen i någon mån åtgärdar problemet i och framhåller att nationella åtgärder som inte inom EU ETS men att de inte alls berör förändrar de samlade utsläppen gör att EU ETS utsläppen i industrin. fungerar sämre och undergräver den gemen- bör införa ett gemensamt prisgolv inom EU ETS samma klimatpolitiken inom EU. inte skulle ge någon nettoeffekt på EU:s utsläpp () pekar på att de noteras i promemorian. samlade utsläppen inom EU ETS inte påverkas. med hänvisning till att EU ETS-systemet Mot bakgrund av att det föreslagna långsiktiga eventuellt kan komma att ändras framöver på ett nationella utsläppsmålet är betingat av sådant sätt att dessa åtgärder trots allt blir en ambitionshöjning inom EU ETS, att Inget sägs om vilka måltidpunkten ligger långt bort och att det ännu fördelarna är med att genomföra åtgärder redan är oklart om en ambitionshöjning inom EU ETS innan de blir meningsfulla. blir tillräckligt stor anser KI att skälen för höjd koldioxidskatt av bränsle som förbrukas i vissa och anser att det är principiellt fel med en svenska anläggningar inom EU ETS är oklara. koldioxidskatt inom EU ETS eftersom en sådan förslagen innebär att relativpriserna förändras saknar effekt på EU:s samlade klimatpåverkande mellan olika värmeproduktionssätt, men att det Förslagen går även stick i stäv med är svårt att bedöma vilka konkurrensmässiga Miljömålsberedningens ställningstagande om att konsekvenser förslagen får mellan olika inte tillämpa dubbla styrmedel inom utsläpps- Det hade därför varit önskvärt om Energiföretagen anser vidare att förs- konsekvensanalysen hade behandlat effekter av lagen föregriper Utredningen om ekonomiska de förändrade relativpriserna. styrmedel för el- och värmeproduktion inom Trafikanalys har ingen större invändning mot EU ETS och ekonomiska styrmedel för förslagen, men framhåller att förslagen i dagsläget inte annat än indirekt kan förväntas förslagen begränsad styrande effekt eftersom en leda till minskade koldioxidutsläpp totalt sett, omställning till fossilfria bränslen redan pågår. utan endast till att den minskning som sker i Det är dock nödvändigt att kunna garantera kommer att generera en ökning i ett fullgod funktion för reservanläggningar för annat land inom EU. värmebehovet kalla vinterdagar. att den omständigheten att koldioxidskatte- anser även att förslagen står i strid med EU:s höjningen leder till ökade kostnader i konkurrensregler eftersom kraftvärmeverk med utan att det får någon direkt påverkan på fjärrvärmeproduktion får sämre konkurrens- koldioxidutsläppen globalt kan ses som ett villkor jämfört med industrins kraftvärmeverk problem, men att höjningen också ger och i förhållande till kraftvärmeverk i övriga incitament till omställning i . Kommuner och Landsting (SKL) att det finns en överhängande risk för att anser att förslagen har ett tveksamt värde för förslagen leder till överkompensation av de omställningen till förnybar energi i kraft- och fjärrvärmesektorn eftersom en utfasning av fossil Energigas ställer sig bakom Energi- energi redan pågår med befintliga styrmedel. företagen remissvar och vill betona att Förslagens främsta effekt skulle därmed vara att organisationen är kritisk till förslaget att försämra konkurrenskraften för kraft- och återinföra koldioxidskatten för kraftvärme- fjärrvärme i när dessa redan har en tuff produktion inom EU ETS och till att höja den konkurrenssituation som de fyller för annan värmeproduktion. viktiga funktioner i energisystemet. förutsätter att den slutliga utformningen av anger att de inte leder till minskade utsläpp i ett skatten samordnas med resultatet som kommer globalt perspektiv trots att utsläpp kan att lämnas av Utredningen om ekonomiska tänkas minska marginellt. En nationell skatt på styrmedel för el- och värmeproduktion inom värmeproduktion i inom EU ETS blir EU ETS och ekonomiska styrmedel för avfalls- därför endast en fiskal skatt. Innovations- och kemiindustrierna (IKEM) ansluter sig till Svenskt Näringslivs synpunkter. avstyrker förslagen och påpekar att det pågår en revidering av EU ETS och att de politiska motiven för att minska utbudet av utsläppsrätter och stärka prissignalen har varit att undvika nationella särlösningar på klimatområdet. anser därför att utsläpp som omfattas av EU ETS inte ska omfattas av koldioxidskatt. Skogsindustrierna avstyrker förslagen och menar att åtgärderna är helt utan klimateffekt eftersom det inom EU ETS redan finns ett tak på utsläppen. Åtgärderna innebär vidare ett allvarligt avsteg från principen om att inte ha dubbla styrmedel, vilket leder till en ineffektiv klimatpolitik. Åtgärderna innebär också att regeringen föregriper Utredningen om ekonomiska styrmedel för el- och värme- produktion inom EU ETS och ekonomiska styrmedel för avfallsförbränning. avstyrker förslagen om höjd koldioxidskatt på värmeproduktion inom EU ETS och anser att regeringen bör fortsätta på den inslagna vägen med att undanröja dubbel styrning av utsläppen i dessa verksamheter samt invänta utredningens resultat. påtalar att förslagen inte väsentligen påverkar de totala utsläppen och att åtgärden riskerar att sända en olycklig signal till näringslivet om att den inte längre litar på och står bakom EU:s mest centrala styrmedel på klimatområdet när det gäller de berörda sektorerna. I verksamhet är den fossila oljeanvändningen på väg att fasas ut där det är ekonomiskt rimligt och tekniskt möjligt, men det är viktigt att kunna garantera fullgod funktion för reservanläggningar för värme- behovet kalla vinterdagar. framhåller också den generella synpunkten att förändrings- takten inom energiskatteområdet medför betydande svårigheter för regelefterlevnaden. E.ON avstyrker förslagen och anser att regeringen ska invänta utredningens betänkande innan förslag om höjd koldioxidskatt för viss värmeproduktion läggs fram. Dubbelbeskattning är normalt sett inte effektivt och en reformering av EU ETS-systemet är på gång. E.ON framhåller att de föreslagna skattehöjningarna påverkar värmesektorns konkurrenskraft och kräver stora investeringar samt anser att sektorn därför bör ges för anpassning. E.ON pekar också på att det inom värmesektorn i stort P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 pågår en omställning mot att all värme- E.ON anser även att de skäl som gällde för borttagandet av koldioxidskatten i budget- propositionen bör beaktas innan några förhastade beslut tas i frågan. Skälen för regeringens förslag: Klimatet är en av regeringens prioriterade frågor. Klimat- avtalet från innebär att världen har ett globalt klimatavtal där alla länder åtar sig att bidra med allt ambitiösare åtaganden utifrån förmåga. Genom avtalet ska samtliga länder sträva efter att begränsa den globala temperaturökningen till . Regeringen uttalade i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) att ska vara en global föregångare i klimatomställningen och att rika länder måste gå före och sprida lösningar, som utvecklingsländer ges stöd i sin klimatomställning och klimatanpassning. har antagit ett etappmål för klimatutsläpp som sker utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, kallat EU ETS, dvs. för den s.k. icke-handlande sektorn. Enligt detta nationella mål ska utsläppen minska till 2020 jämfört med nivå. Regeringen har bedömt att målet kommer att uppnås (skr. 2015/16:87). Den förra regeringens inriktning var att en tredjedel av minskningen skulle ske i form av investeringar i andra EU- medlemsstater eller genom användning av flexibla mekanismer. Regeringens ambition är dock att målet så långt som möjligt ska nås genom nationella insatser. I budget- propositionen anges vidare att utsläppen av växthusgaser i tydligt ska minska –2018. Miljömålsberedningen har i betänkandet Ett klimatpolitiskt ramverk för (SOU 2016:21) föreslagit ett långsiktigt nationellt mål för utsläppen av växthusgaser till 2045. Regeringen beslutade att till överlämna propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) som bl.a. innefattar förslag till en ny klimatlag och ett långsiktigt utsläppsmål i enlighet med Miljömålsberedningens förslag. har beslutat att godkänna det regeringen föreslagit om mål för den svenska klimatpolitiken (se bet. 2016/17:MJU24 och rskr. 2016/17:320). Detta innebär bl.a. följande. Det klimatpolitiska arbetet ska utgå från ett P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 långsiktigt, tidssatt utsläppsmål som exempel är att utformningen av en avfallsför- Målet ska vara att bränningsskatt utreds (dir. 2016:34 och 2017:49) inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser och att utredningen om Styrmedel för att före- till atmosfären, för att därefter uppnå negativa bygga uppkomst av avfall i syfte att främja en Utsläppen från verksamheter inom cirkulär ekonomi (dir. 2016:3) har remitterats. svenskt territorium ska vara Som framgår av historiken för koldioxid- lägre än utsläppen . Förslaget om s.k. netto- beskattningen inom EU ETS har beskattnings- nollutsläpp omfattar även utsläpp inom EU ETS. nivåerna för de olika anläggningstyperna varierat I syfte att minska utsläppen av koldioxid från De nu aktuella förslagen innebär svenska anläggningar och bidra till en globalt visserligen ett avsteg från den samordning med hållbar utveckling samt för att lägga grunden till EU ETS som varit inriktningen . en omställning till nettonollutsläpp till 2045 Regeringen anser emellertid, i motsats till föreslår regeringen följande höjningar av Energiföretagen, inte att åtgärderna står i strid koldioxidskatten i värmesektorn. skatten för bränslen som förbrukas i kraftvärme- önskemål om ytterligare kompletterande styr- medel till EU ETS respektive önskemål om ett Detta innebär att skattebefrielsen minskas gemensamt nationellt prisgolv inom EU ETS. Analyser av och förslag på sådana åtgärder ryms inte i detta lagstiftningsärende. generella koldioxidskattenivån för bränslen som Några remissinstanser, däribland Skogs- förbrukas vid annan värmeproduktion inom EU ETS än den som sker i tillverkningsprocessen i ifrågasätter att det nu läggs fram förslag om höjd industriell verksamhet eller i kraftvärme- koldioxidskatt i värmesektorn, trots att även Detta innebär en minskning av Utredningen om ekonomiska styrmedel för el- och värmeproduktion inom EU ETS och ekonomiska styrmedel för avfallsförbränning har i uppdrag att titta på denna fråga. I denna del gör att de föreslagna åtgärderna inte påverkar de regeringen bedömningen att arbetet med att totala utsläppen inom EU ETS, att det är värna klimatet behöver prioriteras. principiellt fel med dubbla styrmedel, dvs. arbetar på bred front med dessa frågor och för värmeföretagen möts både av ett pris på därför fram de aktuella förslagen. utsläppsrätter och en koldioxidskatt, samt att en De gällande skattelättnaderna för omställning till fossilfria bränslen redan pågår bränslen som förbrukas i kraftvärmeanlägg- ningar respektive i fjärrvärmeanläggningar inom bedömningen att det i ljuset av de nationella EU ETS utgör statligt stöd och omfattas av klimatmål som beslutat om är angeläget att arbeta för att sänka utsläppen från har godkänts av kommissionen genom ett svenska anläggningar och parallellt bedriva statsstödsbeslut (se avsnitt 6.18.2). arbete för en skärpning av EU ETS. stödordningar uppfyller dock de materiella bedöms som ändamålsenliga i detta avseende. villkoren i GBER. Vad gäller stödordningen för Med dessa mål för ögonen anser regeringen att fjärrvärmeanläggningar är det därför inte skälen för förslagen inte kan anses vara oklara, nödvändigt att ansöka om ett nytt statsstöds- något som KI har framfört. godkännande hos kommissionen när det nuvarande löper ut . regeringen utreder koldioxid- och stället bör GBER tillämpas avseende båda energibeskattningen så att den stimulerar Detta innebär bl.a. att tekniklösningar som ligger på en högre nivå i De aktuella förslagen om höjd information om stöden till kommissionen. koldioxidskatt för viss värmeproduktion syftar Lagrådet anger i sitt yttrande att det är svårt till att minska nationella utsläpp av växthusgaser. att få en överblick över de lagförslag i För att styra uppåt i avfallshierarkin arbetar ändringar avseende energiskatt i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Regeringen noterar att Lagrådets yttrande emellertid inte innehåller några invändningar i sak mot de aktuella förslagen i sig. När det gäller överskådligheten av lagråds- remissens lagförslag beror svårigheten enligt Lagrådet bl.a. på att vissa delar av LSE ändras mycket ofta, även innan en tidigare ändring har hunnit börja tillämpas. Enligt Lagrådets mening indikerar förslagen att det finns strukturella brister i LSE, i vart fall om lagen ska fungera med nuvarande lagstiftningstakt. Lagrådet lämnar mot denna bakgrund den generella synpunkten att det bör göras en teknisk översyn av LSE för att underlätta ändringstakten.