prop · H403104 · 2017-01-30 00:00:00 — Stödet handlar om att bereda livsmedelsföretag tillgång till personer, organisationer och arenor dit enbart företag med offentlig uppbackning släpps in. Turismen har utvecklats starkt både vad gäller tillväxt och sysselsättning. Enligt uppgick turismkonsumtionen 2015 till , varav spenderades på restaurangbesök. Enligt , () kommer det globala resandet och turismen att öka med . Turismens exportvärde, dvs. utländska besökares konsumtion i , har ökat så mycket som den inhemska turismkonsumtionen . Det totala exportvärdet uppgick till 2015, varav är konsumtion av mat och dryck. Turismens andel av den totala exporten har ökat från år 2015. Besöksnäringen sysselsätter 165 400 personer, vilket är en ökning enligt om svensk turism 2015. Den totala sysselsättningen har ökat . Besöksnäringens tillväxt och utvecklingsfond bedömer att det 2023 kommer att behövas 190 000 sysselsatta i hotell- och restaurangbranschen. Besöksnäringen sysselsätter en hög andel unga män och kvinnor, vilka Visita bedömer att det kommer att bli ökad konkurrens om med hänsyn tagen till den demografiska utvecklingen. Restaurangnäringen har haft en god sysselsättningsutveckling och sysselsatte 2014 nästan 119 000 personer. Branschen ser att det finns stora utmaningar med kompetensförsörjning för vissa centrala yrkeskategorier, vilket hämmar utvecklingen. Enligt en studie av anställer restaurangnäringen nästan dubbelt så många unga mot vad som motiveras av dess andel av de sysselsatta, särskilt unga med utländsk bakgrund. Totalt sett fick av personer födda utanför sitt första arbete i branschen. Som en del av regeringens förenklingsarbete ingår restaurangbranschen i regeringens arbete med digitalisering. Genom ett fördjupat samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) är målsättningen att 2017 kunna erbjuda majoriteten av alla restaurangföretagare i digitala tjänster för att starta och driva sin verksamhet. Arbetet kommer även att omfatta andra branscher där tillväxtviljan och sysselsättningspotentialen är stor. Den ekologiska produktionen ökar i alla världsdelar och andelen ekologiskt producerade exportgrödor som kaffe, choklad och tropiska frukter ökar. Internationell certifiering av ekologiskt går ofta hand i hand med rättvisemärkning och utvecklingen kan under rätt förutsättningar bidra till såväl ekonomisk, miljömässig som social hållbarhet i många utvecklingsländer. Konsumenternas efterfrågan på ekologiska produkter ökar på många marknader. De största konsumentmarknaderna finns i och i . Efterfrågan på ekologiska produkter ökar även i andra delar av världen, bl.a. i och i . Ekologiska certifieringar blir alltmer internationellt harmoniserade, vilket ökar möjligheter till handel och utveckling. Andelen ekologiskt odlad jordbruksmark i var och arealen under omställning till ekologisk produktion motsvarade . Den ekologiskt odlade jordbruksmarken har ökat . minskade arealen under omställning kraftigt och därmed även ökningstakten. ökade dock arealen under omställning något. En betydande del av odlingen på den ekologiska jordbruksmarken avser vall, foder och bete för den ekologiska djurhållningen. Efter har störst andel ekologisk jordbruksmark i världen. Den svenska ekologiska produktionen uppvisar en långsiktig tillväxt; den ekologiska mjölkproduktionen har ökat med och produktionen av ekologiskt kött med . I figuren nedan syns volymutvecklingen per produktionsinriktning inom animalieproduktionen. Svagast utveckling har griskött och slaktkyckling haft. Figur 2 Ekologisk produktion 2009–2014 Får och lamm, slakt Tot Nötkreatur, slakt Tot svin, slakt Källa: statistikdatabas. var antalet mjölkkor i ekologisk produktion 47 700, vilket motsvarar av alla mjölkkor och av den invägda mjölken. Andelen ekologiska ägg ökade till 2015. 2014 var av de slaktade nötkreaturen ekologiska och andelen ekologiska får och lamm i slakten var . Störst skillnader mellan de ekologiska och de konventionella produktionssystemen finns inom grisproduktion, t.ex. krav på utevistelse samt inom kycklingproduktion, t.ex. krav på tillgång till djur från långsamväxande avelslinjer. Det är också de kategorier som har minst andel av djuren inom ekologisk produktion. var av slaktsvinen ekologiska och av kycklingarna. Ekologiska livsmedel utgjorde av livsmedelsförsäljningen i detaljhandeln . hade andelen ökat till av försäljningen och på den nivån låg andelen . ökade andelen till . rapporterar de största detaljhandelskedjorna preliminära siffror som visar att andelen ekologiskt fortsätter att öka. Andelen ekologiska varor är olika stor i olika produktkategorier. kom av värdet av ekomatsförsäljningen från kategorin frukt och grönsaker, medan motsvarande andel av den totala livsmedelsförsäljningen var . Kategorin mjölk, ost och ägg har av värdet av ekomatsförsäljningen, medan den har av den totala livsmedelsförsäljningen. Den snabba efterfrågeökningen för ekologiskt har medfört att det har uppstått brist på vissa varor. Det är främst inom kategorierna frukt och grönt, ägg, kyckling och gris som efterfrågan nu är större än produktionen i . Den svenska ekologiska produktionen säljs nästan uteslutande på hemmamarknaden, men efterfrågan på ekologiska produkter ökar globalt och det finns en potential för export till andra länder. Ekologiska livsmedel förknippas ofta med hälsa, miljö, naturlighet eller djurvälfärd. Över tid och på olika marknader har skälen till varför konsumenter väljer ekologiskt växlat. KRAV uppger i sin marknadsrapport att den medvetenhet kring ekologisk mat som har funnits har förskjutits från ett miljöperspektiv och djurens välfärd till att nu omfatta den egna hälsan. Konsumenterna uppger att de vanligaste orsakerna till att inte välja de ekologiska alternativen är den stora prisskillnaden mellan ekologiska och konventionella produkter, att produktutbudet av ekologiska varor inte är tillräckligt stort och att det finns flera överlappande standarder för ekologiska produkter skriver Agrifood, i sin promemoria Vad vill konsumenterna ha för information om livsmedel?, 2015. I kunskaps- och innovationssystemet kan tre funktioner identifieras: beställarfunktionen, utförarfunktionen samt spridningen och nyttiggörandet av resultat. Beställare är företagen och övriga samhället inom livsmedelskedjan som har behov av forskning och ny kunskap för att utveckla verksamhet, produktion och produkter. Utförare är de universitet, högskolor, institut och vissa företag som bedriver forskning och utveckling för livsmedelskedjan. Den tredje funktionen är att föra över ny kunskap och sprida forskningsresultaten från utförarna till företagen och till övriga samhället genom bl.a. rådgivning. Ett fungerande kunskaps- och innovationssystem är en förutsättning för innovationer och kommersialisering av nya idéer, men också för att utveckla produktionen för framtida miljö- och klimatutmaningar. Speciella förutsättningar för innovationer i livsmedelskedjan Ett flertal studier visar på starka positiva samband mellan företags och branschers forsknings- och utvecklingsinvesteringar (FoU) och deras Marknaden misslyckas ofta med att generera tillräckligt med FoU och innovation. Detta beror delvis på en stor osäkerhet gällande framtida forskningsresultats kommersialiseringspotential och delvis på att det är svårt att tillgodoräkna sig resultatet av forskning eftersom kun- skap i viss mån är en kollektiv nyttighet som det är svårt att hindra andra aktörer att dra nytta av. Privata aktörer är därmed i många fall inte villiga eller kapabla att ta de ekonomiska risker som är förknippade med utveckling av nya produkter, vilket resulterar i för lite resurser till ris- kabla och innovativa investeringar. Utmaningarna är särskilt stora i näringar som kännetecknas av många små företag. Innovationsverksamhet består av många sammanflätade och föränder- Innovationssystemets huvudsakliga funktion är att driva fram innovationsprocesser, dvs. att utveckla, sprida och använda kännetecknas innovationssystemet ofta av svag- heter som begränsar eller hindrar konkurrenskraftig förnyelse, utveck- lingskraft och tillväxt som brister i infrastrukturen, institutionella begränsningar, svag interaktion (t.ex. relevanta nätverk) samt svagheter i Ett antal specifika utmaningar för jordbrukets innovationssystem har Jordbrukssektorn omfattar komplicerade biologisk-tekniska verksamheter och branschen består av många små enheter, ofta utan egen forsknings- och utvecklingsverksamhet. Sektorn utsätts också för stark konkurrens och hög risk. Utvecklingen på den globala marknaden inne- bär ökad integration inom livsmedelskedjan som drivs av ökad konkur- rens och för att möta krav från konsumenterna. lingen inom informationsteknologin underlättat för ökad spridning av kunskap, vilket innebär att kunskap som har genererats för andra syften och på andra platser kan användas i nya sammanhang, t.ex. inom livsme- Många av företagen inom livsmedelskedjan är vidare verksamma på landsbygden, vilket är en gles miljö som kan försvåra möjligheten till deltagandet i innovationssystemet. För att skapa starka innovations- miljöer krävs det ofta en kritisk massa av innovativa idéer och företag. Spridningseffekter uteblir när företagstätheten är låg som Forskning behövs för att främja tillväxt och innovation inom livsmedels- Forskning behövs även för utveckling av hållbara och resurs- effektiva produktionsmetoder och livsmedel med nya egenskaper. Grundforskning styrs av forskarens nyfikenhet och kan definieras som ett systematiskt och metodiskt sökande efter ny kunskap och nya idéer. Tillämpad forskning är samma slags sökande efter ny kunskap men med en bestämd tillämpning i sikte. Behovsmotiverad forskning utgår från ett problem eller från en frågeställning inom en sektor och kan innehålla element av både grundforskning och tillämpad forskning. ning inom områden av strategisk betydelse för samhället och näringslivet är också behovsmotiverad. När forskningen är sådan att den spänner över flera discipliner talar man om mång- och tvärvetenskap. Internationellt har forskningsintensiteten inom jordbruksproduktionen ökat och den privata sektorn står i ökad utsträckning för genererande och spridning av ny kunskap och teknologi. SLU är en viktig genomförare av forskning med relevans för livsme- SLU har i uppdrag att bedriva forskning och utbildning inom jord- och trädgårdsbruk, landskapsplanering, livsmedelsproduktion, naturvård, skogsbruk, veterinärmedicin m.m. och rankas bland de tio bästa lantbruksuniversiteten i världen, grundat på antalet vetenskapligt har ett årligt anslag som uppgår till , varav 1 miljard är avsedd för forskning inklusive strategiska forskningssatsningar och s.k. institutsuppgifter. finns externa medel för forskning och uppdrag. konstaterar att forskningen i ökad grad har fått karaktär av grundforskning och fokus har flyttats mot mer gene- rell naturvetenskap och miljövetenskap. SLU konstaterar i sitt remissvar att forskning som direkt syftar till konkurrenskraft på en alltmer inter- nationell marknad för livsmedel har blivit eftersatt. Enligt Verket för innovationssystem (nedan ) finns en skillnad mellan hur SLU ser på sin sektorsroll och hur branschen ser på den. SLU samverkar främst med näringslivet i processer i leden efter forskningen, som i kommersialiseringsskedet, och i begränsad omfattning i forskningssatsningar som är gemensamma med branschen. påpekar att en ökad andel privat forskning och kunskapsinhämtning kan innebära försämring av konkurrenskraften för företagen på eftersom företag styrs av kortsiktiga målsättningar medan samhället ska ta ett mer långsiktigt ansvar som beaktar samhälleliga utmaningar som klimat, energi, miljö och demografi. Efterfrågan på hållbara lösningar ökar i samhället och kan också skapa nya möjligheter för företagens tillväxt. konstaterar att forskning och utveckling traditionellt har utförts av medlemsägda förädlingsföretag men att dessa i större utsträckning har förlagt sin verksamhet utomlands, där närhet till större marknader finns. konstaterar att kompetensen om produktionsprocesser, marknad, företagsledning och entreprenörskap behöver stärkas. Forskning med relevans för lantbrukets företagande bedrivs på flera universitet och högskolor. Forskning som rör företagsekonomi, marknadsföring och ny teknik generellt kan ha relevans för lantbrukets företag och konkurrenskraft. Forskning, relevant för livsmedelskedjan, bedrivs också inom industriforskningsinstituten. Centrala aktörer är JTI – , vilket är ett tekniskt forskningsinstitut med verksamhet inom produktion och teknik, miljö och energiteknik, och (f.d. och Bioteknik). Institutsforskningen har generellt sett en mindre roll i än i vissa andra länder. Forskning och utveckling inom framför allt djurhälsa bedrivs även vid , , och ekonomiska analyser och utvärderingar genomförs vid Agrifood Economics Center, som är ett samarbete mellan SLU och . Hushållningssällskapen bedriver utvecklingsarbete i form av fältförsök på uppdrag av näringens företag. konstaterar att det privata engagemanget inom forskning och utveckling är begränsat inom jordbruks- och trädgårdssektorn, vilket medför svårigheter för branschen att formulera behov, agera beställare, bidra med relevanta frågeställningar och aktivt delta i innovationsfrämjande arbete. Det saknas en gemensam utgångspunkt och beställarfunktion i branschen. Ett stort antal aktörer är aktiva inom kunskaps- och innovationssystemet men det saknas en gemensam målbild och mötesplatser. Formas är ett statligt forskningsråd som har i uppdrag att finansiera grundforskning och behovsmotiverad forskning med relevans för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och fördelar . Statliga medel finns även hos och Formas. Även () finansierar forskning relaterad till lantbruksnäringen. Medel för både grund- och behovsmotiverad forskning för lantbruksnäringen finns inom EU:s åttonde ramprogram för forskning, Horisont 2020. har i uppgift att förbättra förutsättningarna för innovation och att finansiera behovsmotiverad forskning med ett årligt anslag på ca . Stiftelsen lantbruksforskning förmedlar forskningsmedel som härrör såväl från lantbruksnäringen genom avsättning av en del av avräknings- priserna som från statliga forskningsmedel genom Formas. finansierar forskning med anknytning till svenskt lantbruk. uppgick stiftelsens totala forskningsmedel till ca , varav var statlig medfinansiering till Formas. Forskning och utveckling sker även inom livsmedelskedjans företag. påpekar dock att svenska företag inom livsmedelskedjan spen- derar mindre på FoU än andra branscher i det svenska näringslivet. kurrenskraftsutredningen redovisar de privata investeringarna i forskning och utveckling i företag med fler än tio anställda. För hela gruppen varu- producerande företag används av företagens omsättning för Motsvarande siffra för ”Jord, skog, fiske och ” är 0,3 pro- På samma nivå ligger gruppen ”Livsmedel, dryck och tobak” (0,3 En jämförelse görs också av andelen FoU-personal av total För hela gruppen varuproducerande företag är andelen 5 pro- cent, för Jord, skog, fiske och och för Livsmedel, dryck och tobak . Finansiering vid kommersialisering av produkter inom livsmedelskedjan kan ske genom ett flertal källor, som t.ex. banklån, AB, universitets och högskolors holdingbolag, landsbygdsprogrammet och regionalt finansierade innovationsstöd (konsult- och FoU-checkar). Den viktigaste finansieringsformen för de flesta företag är finansiering med egna medel. Det gäller i hög grad mindre företag, enmans- eller Därefter kommer finansiering med lån i bank. eller offentliga finansieringsstöden, lån eller kapital, utgör en förhållan- devis begränsad del av företagens totala finansiering. Rådgivare, som , och Växa AB, har en roll att föra över kunskap till företagen. bedriver viss rådgivning som i huvudsak är inriktad på miljöfrågor i SLU har olika modeller för samverkan, bl.a. regionala partnerskap, nätverk och centrumbildningar. SLU har också infört sam- verkanslektorat där 18 forskare har till uppgift att samverka med det omgivande samhället inom sina ämnesområden. Det Europeiska Innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbar- het inom jordbruket () finns på såväl nationell som på EU-nivå och är en del av en satsning på innovationer inom tillväxtstrategin syfte är att hjälpa lantbruket att bli mer produk- tivt, uthålligt och att få större möjligheter att klara utmaningar som ökad konkurrens, prissvängningar, klimatförändringar och miljökrav. kan sker mellan och ramprogram för forskning och inno- vation (Horisont 2020). Ett internationellt nätverk har inrättats för EIP- Nätverket ska bidra till att innovationer sprids över hela EU och att de forskningsbehov som identifieras i praktiken snabbare ska nå fors- karna och att det sker ett kunskapsutbyte mellan medlemsländer. Det svenska omfattar innovationssamarbeten inom jordbruk, trädgård och rennäring. består av ett nationellt innovations- nätverk som ska stimulera bildandet av innovationsgrupper och sprida resultaten från gruppernas arbete. Det finns ca avsatta i landsbygdsprogrammet för programperioden –2020 för att stödja innovationsprojekt inom ramen för . Myndigheter, kommuner, landsting, regioner, företag, föreningar och organisationer kan söka stöd för att bilda en innovationsgrupp och för att genomföra innovationsprojekt som syftar till att ta fram en ny produkt, process eller metod som har stor betydelse för jordbruks-, trädgårds- eller rennäringen. I har en s.k. innovationssupport etablerats med syfte att hjälpa innovationsgrupperna att ta innovationerna framåt. Det kan innebära att supporten hjälper grupperna att komma i kontakt med relevant forskning eller aktörer med en kompetens som gruppen behöver. Supporten består av sex experter inom områdena mjölkproduktion, växtodling, teknik, förnybar energi, trädgård och kött. är kontaktväg till denna support. Inom jordbruks- och livsmedelsområdet finns utbildningar på olika nivåer i utbildningssystemet. Inom gymnasieskolan finns det yrkes- program, högskoleförberedande program och introduktionsprogram. Naturbruksprogrammet är ett yrkesprogram med fyra inriktningar: djur, lantbruk, skog och trädgård. Antalet sökande till naturbruksprogrammet har minskat , delvis av demografiska orsaker, delvis av bristande kännedom bland elever om naturbruksprogrammets möjlighet att ge sådana kurser som ger högskolebehörighet. livsmedelsprogrammet har tappat i attraktionskraft, vilket har lett till brist på utbildad personal inom flera sektorer av livsmedelsindustrin. Yrkeshögsskolans utbildningar är eftergymnasiala och ska enligt lagen om (2009:128) väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande. Bestämmelserna i lagen syftar till att säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd. Utbildningar inom jordbruk och trädgård omfattar bl.a. agrotekniker, djurskötare, driftsledare för lantbruk, gårdsmästare eller trädgårdsmästare med olika inriktningar. De förkunskapskrav som ställs kan enligt leda till en begränsad rekryteringsbas, vilket i sin tur kan medföra brist på yrkesutbildad personal . Det finns även andra utbildningar som har stor betydelse för sektorns Olika tekniska program på gymnasie- och högskolenivå utbildar tekniker som behövs inom livsmedelsindustrin. sättningar och utmaningar som finns för utbildningarna inom jordbruk- och trädgårdsnäringarna finns också för utbildningarna inom restaurang Prognoser visar att det kommer att behövas fler personer med utbildning inom restaurang- och livsmedelssektorn. Inom högskolan ger SLU utbildningar på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå inom flera områden med koppling till jord- och träd- gårdsbruk och livsmedelsproduktion. Generellt täcker utbildningarna ett bredare fält av områden . ningen har emellertid svagare koppling till praktisk verksamhet än Exempelvis har förberedande praktiska kurser tagits bort. Lantmästar- och trädgårdsingenjörsutbildningen ges numera som treåriga utbildningar. Även andra universitet och högskolor erbjuder högre utbildning med relevans för jordbruks- och trädgårdsnäringarna. konstaterar att den högre utbildningen har stor betydelse för sektorns tillväxt och konkurrenskraft. Detta kan medföra framtida brist på kompetens inom sektorn och försämrad innovationsförmåga. De kvalitetsutvärderingar som genomförs av visar att det stora flertalet av SLU:s utbildningar håller hög kvalitet. konstaterar dock att utbildningsanordnarna inte i full utsträckning utbildar studenter för jordbruk och trädgård med den kompetensprofil som branschen efterfrågar. konstaterar vidare att sektorns innovationsförmåga inte enbart beror på utbildningens och rådgivningens omfattning och kvalitet utan också på livsmedelssektorns attraktivitet för dagens unga. En studie som Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA) har gjort visar att av personer som kan tänka sig att studera vidare på högskolan, kan tänka sig att läsa vidare inom naturbruk, lantbruk, trädgård, skog och fiske. Kompetensutvecklingsinsatser för branschens aktörer erbjuds av såväl offentliga som av privata aktörer. De offentliga insatserna sker främst via landsbygdsprogrammet, vilket innehåller åtgärder för kompetensutveckling, demonstrationer, information och rådgivning. Det finns även medel för fortbildning av rådgivare. Utvecklingen inom jordbrukssektorn ställer löpande krav på rådgivning inom nya områden. konstaterar att strukturomvandlingen inom jordbruket medför att det regionalt blir för få jordbruks- och trädgårdsföretag för att ett regionalt kompetensbehov ska kunna formuleras och mötas. Utredningen pekar särskilt på behov av kompetensutveckling inom arbetsgivarfrågor, riskhantering, marknadsförståelse, export, entreprenörskap, affärsmannaskap och produktionsoptimering. Det pågår redan insatser för att stärka rådgivningen. Med utgångspunkt i rekommendationerna från har för avsikt att –2020 nationellt samordna kompetensutvecklings- och rådgivningsmedlen inom landsbygdsprogrammet som syftar till att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Referensgrupper inom djurområdet (såväl djurvälfärd som konkurrenskraft), växtområdet (såväl miljö som konkurrenskraft) samt inom livsmedelsproduktion och andra näringar på landsbygden har bildats för att i samverkan med näringen ska prioritera inom vilka ämnesområden som medel ska utlysas. Sammanfattning av betänkandet Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15) har goda förutsättningar för en konkurrenskraftig och hållbar produktion av livsmedel. Det finns stora resurser av mark och vatten, forskning av god kvalitet och en stabil samhällsekonomi. Den svenska livsmedelsproduktionen kännetecknas av hög säkerhet och ett gott djurskydd. Livsmedelskedjan är viktig för sysselsättning. En livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion är en väsentlig del i förvaltningen av landets naturresurser och en förutsättning för att nå flera miljökvalitetsmål. Näringarna tillhandahåller också betydelsefulla ekosystemtjänster. Efter EU-inträdet har den svenska produktionen förlorat marknadsandelar. Konsumtionen har ökat och tillgodoses i allt högre grad av importerade produkter. En minskad produktion i medför miljökonsekvenser i både och i övriga delar av världen. Utredningen anser att jordbruks- och trädgårdsnäringen står inför stora utmaningar för att nå ökad konkurrenskraft och produktion. Utredningen föreslår därför: Att regeringen till lägger ett förslag till en vision om en hållbar, attraktiv och innovativ jordbruks- och trädgårdsnäring. För att nå denna vision föreslår utredningen en strategi för tillväxt och värdeskapande. Strategin delas in i etappmål och åtgärder för att uppnå dessa. Att strategin utgår från fyra fokusområden. Förslagen till åtgärder inom dessa ska tillsammans bidra till målet om en hållbar, attraktiv och innovativ jordbruks- och trädgårdsnäring.