prop · H403158 · 2017-03-21 00:00:00 — Även de som har slutfört sina studier och övergår till ett arbete kommer med den föreslagna fribeloppsnivån i de allra flesta fall att kunna göra det utan att bli återbetalningsskyldiga. Som exempel kan nämnas att den genomsnittliga timlönen för anställda inom hotell- och restaurangsektorn var . För den som arbetar motsvarar en timlön på ca . Det svarar mot ca , räknat på årets samtliga , vilket alltså är något lägre än det föreslagna fribeloppet. För den som har en inkomst som överstiger fribeloppsgränsen bör studiestartsstödet, på liknande sätt som sker inom studiemedelssystemet, Av 3 kap. 18 § studiestödslagen framgår att om den studerandes 2016/17:158 inkomst är högre än fribeloppet, ska det belopp som får lämnas minskas av den överskjutande inkomsten. Det belopp som lämnas för studiestartsstöd ska dock minskas av den i förhållande till fribeloppet överskjutande inkomsten. Den föreslagna minskningen motsvarar den som görs för studiemedel men anpassat till studiestartsstödets storlek. Stödet ska bara lämnas till den som skött tidigare åtaganden kring årsbelopp och återkrav Regeringens förslag: En studerande som senast före studie- starten har fått studiestöd enligt studiestödslagen ska kunna beviljas studiestartsstöd bara om den studerande har betalat sådant fastställt årsbelopp enligt studiestödslagen som ska betalas före det kalenderår som studiestartsstödet avser och har betalat tillbaka så mycket av återkrävt studiestöd att högst ett kalenderhalvårs återkrävt studiestöd kvarstår att betala. Om det finns synnerliga skäl ska studiestartsstöd trots detta ändå beviljas. I studiestödslagen ska en bestämmelse införas som innebär att också obetalda återkrav som gäller studiestartsstöd kan påverka rätten till Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Promemorian innehåller ingen bestämmelse som anger att det endast är obetalda fastställda årsbelopp , dvs. det kalenderår som studiestartsstödet avser, som ska kunna utgöra hinder för beviljande av studiestartsstöd. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. Centrala , har inga invändningar mot förslaget. () noterar att promemorians förslag innebär att även obetalda årsbelopp som avser som studierna påbörjas kan hindra beviljning av studiestartsstöd. Enligt ÖKS utgör detta en väsentlig skillnad mot studiestödslagen. Skälen för regeringens förslag: De flesta som kommer att rekryteras till studier med hjälp av studiestartsstödet kommer att vara personer som inte har studerat med studiestöd. En del kan dock ha studerat med studiestöd för länge sedan. De kan då ha obetalda årsbelopp eller återkrav av tidigare lämnat studiestöd. Med obetalda årsbelopp avses att det fastställda beloppet som lånet och räntan ska betalas med varje kalenderår, som återbetalning ska göras, inte har betalats in till CSN (jfr 4 kap. 7 § Mot bakgrund av att det finns generösa trygghetsregler för låntagare och en skyldighet att anmäla ändrade för- hållanden, finns det normalt inte skäl att bevilja studiestöd till personer som inte har skött sina åtaganden kring lån och återkrav. regleras i 3 kap. 26 § studiestödslagen. Där anges att en studerande som har fått studiestöd kan beviljas studiemedel bara om den stu- derande har betalat fastställt årsbelopp enligt 4 kap. 7 § studiestödslagen, som ska betalas före det kalenderår som de nya studiemedlen avser och tillbaka så mycket av återkrävt studiestöd enligt 5 kap. studiestödslagen att högst ett kalenderhalvårs återkrävt studiestöd återstår Prop. 2016/17:158 att betala. Den som har sådana obetalda årsbelopp eller återkrav för mer än ett kalenderhalvår bör enligt regeringens mening inte heller beviljas studiestartsstöd. En motsvarande bestämmelse om detta bör därför finnas i lagen om studiestartsstöd. Till skillnad från vad som föreslogs i promemorian bör enligt regeringens mening, och i enlighet med vad ÖKS noterar, endast fastställda årsbelopp utgöra hinder mot beviljande, inte obetalda årsbelopp under innevarande år. Detta bör förtydligas i lagen om studiestartsstöd. Det bör dock, i likhet med vad som gäller för studiemedel, kunna göras undantag från kravet på betalda årsbelopp och återkrav om det finns synnerliga skäl (jfr 3 kap. 26 § andra stycket studiestödslagen). Motsvarande bestämmelser bör även införas i studiestödslagen som innebär att obetalda återkrav som gäller studiestartsstöd kan påverka rätten till studiemedel. 8.7Stödet ska samordnas med studiemedel och andra förmåner Regeringens förslag: Om en person som har studiestartsstöd därefter beviljas studiemedel enligt studiestödslagen, ska studiestartsstöd inte få lämnas eller tas emot för den tid för vilket det lämnas studiemedel. En följdändring ska göras i studiestödslagen som innebär att inte heller studiemedel ska få lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas studiestartsstöd. Därutöver ska samordningen mellan studiestartsstödet och andra ersättningar i huvudsak överensstämma med samordningsbestämmelsen i studiestödslagen. Det innebär att studiestartstöd inte heller kan lämnas eller tas emot som bl.a. aktivitetsstöd lämnas. I socialförsäkringsbalken ska följdändringar göras så att studiestartsstödet hanteras på samma sätt som studiemedel när det gäller minskning av rehabiliteringsersättning, rätten till sjukpenning i särskilda fall, rätten till handikappersättning samt vid beräkning av inkomstunderlaget för betalningsskyldighet för underhållsstöd och bidragsgrundande inkomst för bostadsbidrag. En följdändring ska även göras i lagen om särskild bestämmelse om bostadsbidrag som innebär att studiestartsstöd, på motsvarande sätt som gäller för studiebidrag enligt studiestödslagen, ska ingå med vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Om tilläggsbidrag för ett barn kan lämnas enligt både lagen om studiestartsstöd och studiestödslagen ska en samordning av bidragen göras så att tilläggsbidrag enligt båda lagarna sammanlagt inte ska kunna lämnas med mer än ett tilläggsbidrag . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian lämnas inget förslag om samordning mellan lagen om studiestartsstöd och studiestödslagen när det gäller tilläggsbidrag. Det lämnas heller inget förslag om att studiestartsstöd, vid beräk- ning av den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag, ska ingå med . Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget. delar uppfattningen att det är viktigt att de som studerar med studiestartsstöd inte överkompenseras. anser att det bästa sättet att så inte blir fallet är att införa ett förbud mot att anvisa till arbetsmarknadspolitiska program som ger rätt till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning i sådan omfattning att programmet tillsammans med studiestartsstödet uppgår till . () anser att studiemedel och studiestartsstöd inte ska kunna lämnas för olika aktiviteter under samma kalendertid. CSN föreslår därför att det klargörs att de två stöden inte får lämnas under samma kalendervecka. Vidare anför CSN att myndigheten och har uppmärksammat att samordningen av studiemedel och aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning fungerar bristfälligt. CSN och avser därför att återkomma med förslag om en förändrad och mer träffsäker samordning av olika studiestöd och aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Myndigheten för delaktighet (MFD) anser att det i kommande uppföljning blir viktigt att titta just på hur studiestödet har använts och fungerat för personer med funktionsnedsättning som tar del av andra stöd eller ersättningsystem. Handikappförbunden avstyrker förslaget till begränsningar i samordningen med andra förmåner. För att studiestartsstödet ska vara attraktivt för personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning måste det enligt förbunden vara möjligt att kombinera ersättningarna från de båda systemen på deltid. Skälen för regeringens förslag Studiestartsstöd ska samordnas med andra förmåner… Det kan inte uteslutas att studerande med studiestartsstöd kommer att uppfylla villkoren för olika samhällsstöd . Det är viktigt att de som studerar med studiestartsstöd inte överkompenseras genom att de får mer än en ersättning som är avsedd att täcka kostnader för uppehälle. Att förmåner inte kan lämnas innebär att en studerande inte kan ha ersättning från två olika håll för samma aktivitet. Det bör däremot, på samma sätt som gäller för studiemedel, vara möjligt att parallellt uppbära vissa ersättningar om det rör sig om skilda aktiviteter som under samma kalendertid berättigar till respektive ersättning. Den sammanlagda ersättningen kan dock aldrig överstiga ersättning för mer än heltid. … som studiemedel… Det kan uppstå situationer då studier med studiestartsstöd bör få bedrivas parallellt med studier med studiemedel fast för olika aktiviteter. En sådan situation kan vara om flera personer bedöms ha samma utbildningsbehov enligt de lokala riktlinjerna men där de begränsade medlen för studiestartsstödet innebär att heltidsstudier med studiestartsstöd inte är möjligt. Något förbud mot att den som först beviljats studiestartsstöd därefter också parallellt kan få studera med studiemedel bör mot denna bakgrund inte införas. Däremot bör en samordning av stöden göras så att den sammanlagda ersättningen aldrig kan överstiga ersättning för mer än heltid. Regeringen anser därför att om en person som har studiestartsstöd därefter beviljas studiemedel enligt studiestödslagen bör studiestartsstöd inte få lämnas eller tas emot för vilket det lämnas studiemedel. På motsvarande sätt bör inte heller studiemedel få lämnas eller tas emot för samma aktivitet för den tid för vilken det lämnas studiestartsstöd. CSN anser inte att studiemedel och studiestartsstöd ska kunna lämnas för olika aktiviteter under samma kalendertid och önskar ett förtydligande av bestämmelsen så att det framgår att de två stöden inte får lämnas under samma kalendervecka. En sådan ändring skulle enligt CSN:s mening även underlätta beräkningen av fribelopp enligt de olika regelverken. Regeringen bedömer dock att det bör finnas en viss följsamhet i regelverken. Regeringen anser, mot bakgrund av den ovan angivna situationen, att det inte kan uteslutas att den lösning som CSN föreslår innebär en viss risk för att vissa studerande skulle kunna hindras att studera i större omfattning än vad studiestartsstöd kan lämnas för. Utöver vad som föreslås i promemorian anser regeringen att den del av studiestartsstödet som kan bestå av tilläggsbidrag bör samordnas på så sätt att det för varje barn kan lämnas sammanlagt högst ett tilläggsbidrag enligt lagen om studiestartsstöd och studiestödslagen. En sådan samordning är nödvändig utifrån två olika situationer. För det första kan det röra sig om en situation där båda föräldrarna studerar, den ena med studiestartsstöd och den andra med studiemedel. Endast högst ett tilläggsbidrag bör då enligt regeringens mening kunna lämnas för samma barn och . Som regeringen nämnt ovan kan det därutöver också inträffa att en person får ersättning både enligt lagen om studiestartsstöd och enligt studiestödslagen. Också i en sådan situation anser regeringen att en samordning av tilläggsbidraget enligt de båda lagarna är nödvändig för att inte dubbel ersättning för samma barn och tid ska utgå. … och andra ersättningar Många av dem som kommer att rekryteras till studier med hjälp av studiestartsstödet kan även förväntas ha andra samhälleliga förmåner t.ex. i form av arbetsmarknadspolitiska ersättningar. En del av dessa kan under vissa omständigheter lämnas till studerande. Inom studiemedelssystemet sker en samordning som innebär att studiemedel inte kan lämnas eller tas emot för vilken det lämnas olika förmåner och ersättningar (jfr 3 kap. 25 § studiestödslagen). På i huvudsak samma sätt som inom studiemedelssystemet bör det också för studiestartsstödet ske en samordning mellan stödet och andra förmåner. Studiestartsstöd bör därför inte kunna lämnas som bl.a. aktivitetsstöd, utvecklingsersättning, sjukersättning, aktivitetsersättning, rehabiliteringsersättning eller etableringsersättning, När det gäller CSN:s synpunkt om den bristfälliga samordningen av studiemedel och aktivitetsstöd samt utvecklingsersättning avser regeringen att avvakta myndighetens och förslag om en förändrad och mer träffsäker samordning av dessa innan eventuella åtgär- Mot denna bakgrund bedömer regeringen vidare, till skillnad mot , att det inte behöver införas något särskilt förbud mot att anvisa individer till arbetsmarknadspolitiska program som ger rätt till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning i sådan omfattning att programmet tillsammans med studiestartsstödet uppgår till . På samma sätt som inom studiemedelssystemet bör det också ske en samordning som innebär att studiestartsstöd inte får lämnas som det lämnas statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten respektive , utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning eller studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land. Studiestartsstöd bör inte heller få lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Samordningen med andra förmåner bör dels regleras genom en bestämmelse i lagen om studiestartsstöd, dels genom en ändring i studiestödslagen. Vissa justeringar ska även göras i socialförsäkringsbalken Även i några andra fall bör studiestartsstödet samordnas med andra förmåner på samma sätt som sker för studerande med studiemedel. Regeringen lämnar därför förslag till följdändringar i vissa bestämmelser i socialförsäkringsbalken som innebär följande. Rehabiliteringspenning bör minskas för den som får studiestartsstöd (31 kap. 12 §). Vidare bör sjukpenning i särskilda fall inte lämnas när en person bedriver studier med studiestartsstöd (28 a kap. 6 §). Studerande som får studiestartsstöd bör jämställas med studerande som får andra studiestöd vid prövningen av rätten till handikappersättning (50 kap. 6 §). Slutligen bör studiestartsstödet räknas med i inkomstunderlaget vid beräkning av betalningsbelopp för underhållsstöd (19 kap. 15 §), och ingå i den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag (97 kap. 13 § och 98 kap. 9 §). På motsvarande sätt som gäller för studiemedel bör dock inte eventuellt tilläggsbidrag ingå i inkomstunderlaget i dessa båda fall. Vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag ingår studiebidrag enligt studiestödslagen . Detta regleras inte i socialförsäkringsbalken utan i lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag. Någon ändring i den lagen föreslogs inte i promemorian. Som tidigare nämnts är emellertid tanken att studiestartsstödet bör hanteras på samma sätt som studiemedel. Därför bör en konsekvensändring göras även i lagen om särskild bestämmelse om bostadsbidrag som innebär att studiestartsstöd, på motsvarande sätt som gäller för studiebidrag enligt studiestödslagen, ska ingå med vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. För att studiestartsstödet ska vara attraktivt för personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning måste det enligt Handikappförbunden, som avstyrker förslaget till begränsningar, vara möjligt att kombinera ersättningarna från de båda systemen på deltid. Enligt förbunden är det vidare problematiskt att hela sjuk- och aktivitetsersättningen blir vilande oavsett hur studierna bedrivs, t.ex. på deltid. Detta innebär att personer med sjuk- och aktivitetsersättning måste studera på heltid för att inte förlora ekonomiskt på att börja studera. Regeringen är medveten om att Prop. 2016/17:158 dagens regelverk inte är fullt så flexibelt i detta avseende. i socialförsäkringsbalken gäller följande. Vilandeförklaring får avse hel sjukersättning eller aktivitetsersättning eller under vissa förutsättningar en viss andel av ersättningen. Vid studier ska dock alltid den beviljade förmånen i sin helhet vilandeförklaras. (36 kap. 12 § socialförsäkringsbalken). Eftersom frågan om vilandeförklaring rör studier generellt är det regeringens bedömning att den frågan inte bör behandlas inom ramen för denna proposition. Frågan om alla studerandes lika tillgång till utbildning måste dock uppmärksammas kontinuerligt. Regeringen instämmer därför i vad Myndigheten för delaktighet anför om uppföljning. I den kommande uppföljningen av studiestartsstödet bör det vara möjligt att se över hur stödet har använts och fungerat för personer med funktionsnedsättning som tar del av andra stöd eller ersättningsystem. Stödet bör kunna behållas vid sjukdom och Regeringens förslag: Bestämmelserna om studiestartsstöd under sjukdom och annan ledighet ska i huvudsak överensstämma med bestämmelserna i studiestödslagen. Det innebär att det ska finnas en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om för vilken tid studiestartsstöd får lämnas under sjukdom och annan ledighet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. Social- styrelsen och (), har inga invänd- ningar mot förslaget. Arbetsförmedlingen anser dock att det i promemo- rian är oklart hur reglerna kring sjukskrivning förhåller sig till personer som är sjukskrivna på deltid. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 24 § studiestödslagen meddelar regeringen föreskrifter om att studiemedel får lämnas för tid då den studerande är sjuk. Enligt samma bestämmelse meddelar också rege- ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskrifter om studerandes rätt till studiemedel vid ledighet för tillfällig vård av barn, för närståendevård eller i samband med att ett barn har I 3 kap. 26–32 i §§ studiestödsförordningen regleras detaljerna Där anges bl.a. förutsättningarna för att behålla studiemedel vid sjukdom, vård av barn m.m. På samma sätt som studerande med studiemedel har möjlighet att behålla stödet vid sjukdom m.m. anser regeringen att även studerande med studiestartsstöd bör ha möjligheter att behålla stödet om de blir sjuka, vårdar barn m.m. Regeringen föreslår därför att lagen om studiestartsstöd ska innehålla en upplysningsbestäm- melse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om för vilken tid studiestartsstöd får lämnas under sjukdom och annan ledighet. Sådana bestämmelser kan regeringen föreskriva med stöd av den s.k. restkompetensen. regleras på förordningsnivå. 2016/17:158 Vidare bör bestämmelserna om vad som ska gälla om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt ansluta till bestämmelserna för studiemedel. I 6 kap. 1 § studiestödslagen anges i denna del att lagen (1969:93) om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt ska tillämpas på studiestöd, om detta har sökts efter varsel om eller utbrott av arbetskonflikt. Lagen ska dock inte tillämpas på studiestöd till sådana personer med funktionshinder som av medicinska eller sociala skäl behöver utbildning på grund av funktionsnedsättningen. Motsvarande bör gälla i fråga om studiestartsstödet. Med anledning av Arbetsförmedlingens fråga om vad som gäller vid deltidssjukskrivning vill regeringen betona att bestämmelserna som rör studiestartsstödet i huvudsak bör korrespondera med de bestämmelser som finns i studiestödsförfattningarna. Detta innebär att det på motsvarande sätt som enligt 3 kap. 26 § studiestödsförordningen, enligt dess nuvarande lydelse, bör krävas att den studerande ska vara helt oförmögen att studera p.g.a. sjukdom för att få behålla studiestartsstödet utan att några studier bedrivs. En studerande som är delvis oförmögen att studera kan därför, enligt gällande regler, inte behålla studiestartsstödet för den tid som den studerande är sjuk, utan kan enbart få studiestartsstöd för den tid han eller hon studerar. Den nuvarande inriktningen bör dock, till skillnad från vad som gäller för studiemedel, vara att veckor då den studerande haft studiestartsstöd under sjukdom, för tillfällig vård av barn, för vård av närstående eller i samband med att ett barn har avlidit, räknas in det totala antalet veckor som studiestartsstöd kan beviljas för (se avsnitt 8.3). När det gäller bestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst (SGI) bör motsvarande ordning gälla för studier med studiestartsstöd som vid studier med studiemedel. I socialförsäkringsbalken används ordet SGI- skydd. Det innebär att SGI för tid då den försäkrade avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete av vissa särskilt angivna skäl beräknas med utgångspunkt i förhållandena närmast före avbrottet eller inskränkningen, om SGI:n därigenom blir högre än om den hade beräknats med beaktande av förhållandena under avbrottet eller inskränkningen (26 kap. 9 § socialförsäkringsbalken). Enligt 11 § samma kapitel gäller SGI-skydd under tid då den försäkrade bedriver studier, för vilka han eller hon uppbär studiestöd enligt studiestödslagen. I paragrafen upplyses också om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om vilka studier som medför att skyddet är tillämpligt. Sådana föreskrifter finns i förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst. Detaljerna kring SGI-skydd vid studier med studiestartsstöd bör hanteras i det fortsatta förordningsarbetet. 8.9Felaktigt utbetalt stöd ska kunna återkrävas Regeringens förslag: Studiestartsstöd som betalats ut felaktigt eller med för högt belopp ska kunna återkrävas. Bestämmelserna om återkrav, ränta, avgifter och avskrivning i studiestödslagen ska också tillämpas när det gäller studiestartsstöd. Även bestämmelsen om åter- betalning av inte utnyttjat studiestöd i studiestödslagen ska tillämpas när det gäller studiestartsstöd. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Promemorian innehåller emellertid inget förslag om att återkrav av studiestartsstöd ska skrivas av eller vid dödsfall. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget. () och () noterar att förslaget inte omfattar bestämmelserna i studiestödslagen om att återkrav avskrivs eller vid dödsfall. CSN bedömer att avskrivning av återkrav av studiestartsstöd bör kunna ske enligt samma förutsättningar som gäller för övriga studiestöd. Skälen för regeringens förslag: Studiestartsstödet är tänkt att betalas ut i förskott för att möjliggöra studier, vilket innebär att stödet betalas ut med utgångspunkt i förväntade förhållanden (se vidare avsnitt 9.3). I ett sådant system är det särskilt viktigt att stödet kan återkrävas om planeringen inte fullföljs, t.ex. om studierna avbryts eller om den studerande minskar sin studietakt. Studiestartsstöd bör också kunna återkrävas om den studerande har en inkomst som överstiger fribeloppsgränsen. Återkrav bör därutöver naturligtvis också kunna göras om någon genom oriktiga uppgifter eller genom att inte fullgöra sin uppgifts- och anmälningsskyldighet eller på något annat sätt har orsakat att studiestartsstöd har lämnats felaktigt eller med för högt belopp. Det bör därför anges i lagen om studiestartsstöd att bestämmelserna i 5 kap. 1 och 2 §§ studiestödslagen, där de ovan nämnda situationerna regleras när det gäller studiemedel, också ska tillämpas för studiestartsstödet. Det innebär bl.a. också att om det finns synnerliga skäl, bör ett krav på återbetalning helt eller delvis kunna efterges. För studiemedel gäller att om någon som har tagit emot studiestöd meddelar att han eller hon inte önskar utnyttja detta, får det genast betalas tillbaka utan tillämpning av 4 eller 5 kap. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om sådan återbetalning (6 kap. 2 § studiestödslagen). På motsvarande sätt som gäller för studiemedel anser regeringen att också studiestartsstöd som inte utnyttjats under sådana förutsättningar bör kunna betalas tillbaka utan att återkravsbestämmelser blir tillämpliga.