prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — att förstärka totalförsvaret. Regeringspartierna har tillsammans med och kommit överens om ytterligare åtgärder och väsentliga resursförstärkningar om för en ökad operativ förmåga i krigsförbanden och förstärkt förmåga inom totalförsvaret. Förstärkningarna möjliggör prioritering av åtgärder för att säkerställa att samtliga krigs- förband ökar sin krigsduglighet och förmågan att kunna mobilisera hela krigs- organisationen i händelse av höjd beredskap. Inom det civila försvaret ska bl.a. kommunernas, landstingens, övriga bevakningsansvariga myndigheters och länsstyrelsernas arbete med totalförsvarsplaneringen fortsatt stärkas. Regeringen föreslår även förstärkningar av det psykologiska försvaret. Det demokratiska samhällets sårbarhet för angrepp och påverkan från externa aktörer i form av bl.a. it-attacker och informations- påverkan ska minskas. Ytterligare åtgärder ska därför genomföras för att stärka arbetet med samhällets informationssäkerhet och med dess förmåga att motstå angrepp på viktiga samhällsfunktioner. Internationell samverkan och utvecklingssamarbete ger ökad säkerhet En hörnsten i svensk säkerhetspolitik är att bygga säkerhet i samverkan med andra länder och organisationer. Mot bakgrund av den försämrade säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde fortsätter bi- och multi- laterala försvars- och säkerhetspolitiska sam- arbeten att förstärkas. bistånd har förstärkts . föreslås biståndsramen uppnå av BNI, från att ha legat på 2014. I kombination med en stark BNI-utveckling innebär detta att regeringens politik lett till en betydande förstärkning av biståndet. Utvecklingssamarbetet ska i huvudsak vara inriktat på de länder där behoven är mest omfattande, resurserna är minst och där ett svenskt deltagande ger störst mervärde. Fokus ska läggas på ett effektivt bistånd i konflikt- drabbade områden, där mänskliga rättigheter, liksom flickors och kvinnors rättigheter samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), kränks och på hur biståndet ska bidra P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 till genomförandet av Agenda 2030. där den ekonomiska utvecklingen inte är lika för global utveckling (PGU) är ett verktyg för att effektivisera det gemensamma arbetet mot de globala målen och Agenda 2030. ringarna medför också stora utmaningar. ska vara ledande i internationellt klimat- Regeringen föreslår därför betydande Regeringens samlade politik under mandatperi- resursförstärkningar på området. oden har bidragit till en mer jämlik fördelning. Konflikterna i världen växer och närområdet Regeringen har genomfört betydande satsningar präglas av tilltagande osäkerhet. på vård, skola och omsorg, liksom ett antal att värna FN:s roll att upprätthålla folkrätten. reformer riktade till hushåll med låga inkomster. är medlem i 2017 och De höjningar av inkomstskatten som har ska verka för att FN ska arbeta mer bedömts vara nödvändiga för att finansiera dessa viktiga satsningar har riktats mot dem med höga liksom för att åtgärder för att främja dialog och kvinnors inflytande i fredsprocesser ska stärkas. Reformerna i denna proposition innebär en Regeringen kommer att verka för att genom- fortsättning på detta arbete. förandet av EU:s globala strategi utvecklar EU:s rade disponibla inkomsten och den utökade civila och militära krishanteringsförmåga. inkomsten bedöms i genomsnitt öka i alla kommer också att bidra med riskreducerande och förtroendeskapande åtgärder i andra (se diagram 1.13). Reformerna bedöms ha en organisationer såsom och . tydligt utjämnande fördelningspolitisk profil där fortsätter att stödja mänskliga rättigheter effekten är störst i de lägre inkomstgrupperna. Effekten på den utökade inkomsten varierar medier och motståndskraft mot desinformation. reformerna (se diagram 1.14). 1.9Fördelningseffekter av regeringens politik Fördelningspolitiken ska bidra till att tillväxt och välfärd kommer alla till del så att levnads- villkoren och livschanserna utjämnas mellan individer och grupper i samhället. En del av omfördelningen sker via skatter och transfereringar som direkt påverkar de disponibla inkomsterna. En annan viktig del av omfördelningen i den svenska modellen är offentligt finansierade välfärdstjänster som vård, skola och omsorg. Ett utökat inkomstbegrepp, som utöver disponibel inkomst även tar hänsyn till välfärdstjänster, ger en mer komplett bild av politikens effekter. är den utjämning av livschanser som sker genom välfärdstjänster, inte minst utbildning, av en vidare betydelse än vad som framgår av sådana ekonomiska beräkningar som görs i denna proposition. Dessa effekter är dock svåra att mäta. Ytterligare ett viktigt område för fördelnings- politiken rör omfördelning mellan olika delar av landet, för att säkerställa att god offentlig service och välfärd även finns att tillgå i delar av landet Diagram 1.13 Genomsnittlig effekt på utökad inkomst i olika inkomstgrupper till följd av reformer i budgetpropositionen Bidrag från disponibel inkomst Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Utökad inkomst är ekvivalerad disponibel inkomst plus subventioner för individuella välfärdstjänster som t.ex. barnomsorg, utbildning och hälso- och sjukvård. De totala subventionerna räknas samman för varje hushåll och fördelas lika på alla i hushållet. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Diagram 1.14 Andel i olika inkomstgrupper som får en förändrad utökad inkomst till följd av reformer i budgetpropositionen Inkomstgrupp (ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Individer som beräknas få en förändring av sin utökade inkomst som är placeras i kategorin Oförändrad/marginell. Källor: och egna beräkningar. Den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män ökar Regeringens politik har stärkt den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män (se ekonomiska vårproposition, bilaga 2). Kvinnor gynnas i större utsträckning än män av reformerna även i denna proposition och därmed stärks den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män ytterligare. För kvinnor beräknas refor- merna innebära att den individuella, utökade inkomsten i genomsnitt ökar med ca 0,9 pro- cent, jämfört med en ökning med för män (se diagram 1.15). Diagram 1.15 Effekt på individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män () till följd av reformer i budgetpropositionen Bidrag från individuell disponibel inkomst Anm.: Individuell utökad inkomst är individuell disponibel inkomst plus subventioner för individuella välfärdstjänster som t.ex. barnomsorg, utbildning och hälso- och sjukvård. De totala subventionerna räknas samman för varje vuxen i hushållet. Summan av barnens subventioner delas jämt på de vuxna i hushållet. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och förslag till statens budget 1.godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar till och (avsnitt 5.2), 3.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till (avsnitt 5.2), 4.fastställer målet för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet) till i genomsnitt en tredjedels procent av bruttonationalprodukten över en konjunkturcykel (avsnitt 5.6), 5.fastställer ett riktmärke för nivån på den offentliga sektorns konsoliderade brutto- skuld (Maastrichtskulden) till av bruttonationalprodukten (avsnitt 5.6), 6.godkänner beräkningen av inkomster i statens budget (avsnitt 7.1 och bilaga 1 avsnitt 2), 7.godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.1 och tabell 7.3), 8.beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 8.1 och tabell 8.2), 9.godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 8.1 och tabell 8.2), 10.godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 8.1 och tabell 8.2), 11.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 8.2 och tabell 8.3), 12.bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) (avsnitt 9.2), 13.godkänner beräkningen av Riksgälds- kontorets nettoutlåning (avsnitt 9.2 och tabell 9.10), 14.godkänner beräkningen av den kassa- mässiga korrigeringen (avsnitt 9.2 och tabell 9.10), 15.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investe- ringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 39 (avsnitt 10.2), 16.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas ränte- konton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst 13 (avsnitt 10.2), P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 17.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut om ändring av anslaget inte hinner inväntas och överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten (avsnitt 10.7). vad gäller skattefrågor och andra förslag som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster 18.antar förslaget till lag om skatt på flygresor (avsnitt 3.1 och 6.21), 19.antar förslaget till lag om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen (avsnitt 3.2 och 6.15), 20.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam (avsnitt 3.3 och 6.25), 21.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt (avsnitt 3.4 och 6.3), 22.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (avsnitt 3.5 och 6.4), 23.antar förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) (avsnitt 3.6och avsnitt 6.27) 24.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt (avsnitt 3.7 och 6.23), 25.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt (avsnitt 3.8 och 6.23), 26.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.9, 6.15, 6.19, 6.20 och 6.23), 27.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus (avsnitt 3.10och 6.17), 28.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaks- varor och energiprodukter (avsnitt 3.11, 6.23och 6.24), 29.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1999:673) om skatt på avfall (avsnitt 3.12 och 6.17), 30.antar förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.13, 6.2, 6.3, 6.5, 6.6 och 6.11), 31.antar förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 3.14 och 6.6), 32.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet (avsnitt 3.15 och 6.23), 33.antar förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227) (avsnitt 3.16 och 6.16), 34.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen (avsnitt 3.17 och avsnitt 6.15) 35.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat (avsnitt 3.18 och 6.20), 36.antar förslagen till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) (avsnitt 3.19, 3.20, 6.3, 6.6 och 6.23), 37.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2015:750) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.21, 6.18 och 6.19), 38.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021 (avsnitt 3.22 och 6.10), 39.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik (avsnitt 3.23 och 6.17) , 40.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.24, 6.19 och 6.20), 41.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1077) om ändring i skatteför- farandelagen (2011:1244) (avsnitt 3.25, 6.19, 6.20 och 6.25), 42.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1079) om ändring i lagen (2016:506) om ändring i lagen (2015:750) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.26 och 6.18), 43.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2017:387) om ändring i skatteför- farandelagen (2011:1244) (avsnitt 3.27 och 6.6), 44.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2017:404) om ändring i lagen (2016:1077) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) (avsnitt 3.28, 6.20 och 6.23), 45.antar förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) (avsnitt 3.29och 6.21), 46.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2017:405) om ändring i lagen (2017:387) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) (avsnitt 3.30, 6.20, 6.21 och 6.23), 47.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2017:410) om ändring i lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.31, 6.19 och 6.20), 48.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.32och 6.15), 49.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2017:000) om reduktion av växthusgas- utsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen (avsnitt 3.33 och 6.15), 50.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2017:000) om reduktion av växthusgas- utsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen (avsnitt 3.34 och 6.15), genom försäljning överlåter fastigheten 3 i (avsnitt 7.4), 52.godkänner att regeringen från försäljnings- intäkterna vid en försäljning enligt 51 får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljnings- kostnader som uppkommer för staten (avsnitt 7.4), 53.godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastigheten 1 i (avsnitt 7.4), P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 54.godkänner att regeringen från försäljnings- intäkterna vid en försäljning enligt 53 får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljnings- kostnader som uppkommer för staten (avsnitt 7.4), 55.godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastigheten 5 i (avsnitt 7.4), 56.godkänner att regeringen från försäljnings- intäkterna vid en försäljning enligt 55 får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljnings- kostnader som uppkommer (avsnitt 7.4), 57.godkänner att regeringen genom försäljning överlåter del av fastig- heterna Järnvägen 100:1 i , Gullbergsvass 703:6 i , Stora Älberg 2:2 i , Järnvägen 1:1 i , Butängen 2:1 i och 30:1 i samt fastigheterna Brynäs 92:4 i och Tågordningen 1 i (avsnitt 7.4), 58.godkänner att regeringen från försäljnings- intäkterna vid en försäljning enligt 57 får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheterna, dels de direkta försäljnings- kostnader som uppkommer för staten (avsnitt 7.4). P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1Förslag till lag om skatt på flygresor Härigenom föreskrivs följande. 1 § Skatt ska betalas till staten enligt denna lag för kommersiella flygresor och för flygresor med svenskt statsflyg (flygskatt). 2 § I denna lag avses med 1. flygföretag: a)en fysisk eller juridisk person som innehar ett giltigt drifttillstånd eller motsvarande tillstånd som ger personen rätt att utföra kommersiella flygresor, b)den som svarar för driften av det svenska statsflyget, 2.flygplats: ett mark- eller vattenområde som helt eller delvis har inrättats så att flygplan ska kunna ankomma, avgå samt röra sig på marken eller vattnet, 3.flygande personal: varje person ombord på ett flygplan som a)flyger flygplanet, b)tar hand om teknisk övervakning, underhåll eller reparation, c)är ansvarig för säkerheten för passagerare i kabinen, eller d)ger service till passagerarna. 3 § Flygskatt ska betalas för passagerare som reser från en flygplats i i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. 4 § Flygskatt ska inte betalas för 1. barn , P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 2.passagerare som på grund av teknisk störning, väderförhållanden eller annan oförutsedd händelse inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid en förnyad avgång, 3.flygande personal som är i tjänst under flygningen, 4.passagerare som ankommit till en flygplats i och därifrån fortsätter flygresan med samma flygplan (transitpassagerare) enligt vad som framgår av resedokumentationen, eller 5.passagerare som ankommit till en flygplats i och därifrån fortsätter med ett annat flygplan (transferpassagerare) om den efterföljande flygningen enligt vad som framgår av resedokumentationen påbörjas . 5 § Det flygföretag som utför flygningen är skattskyldigt. 6 § Skyldighet att betala skatt inträder när flygplanet lyfter från en flygplats i . 7 § Skatten ska betalas med –per passagerare som reser till en slutdestination i ett land som anges i bilaga 1 till denna lag, –per passagerare som reser till en slutdestination i ett land som anges i bilaga 2 till denna lag, och –per passagerare som reser till en annan slutdestination. Med slutdestination avses den destination som framgår av rese- dokumentationen. 8 § För och efterföljande kalenderår ska flygskatt tas ut med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 7 § angivna skattebeloppen multiplicerat med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Flygskattebeloppen avrundas till hela kronor. Regeringen fastställer före november månads utgång de omräknade skattebelopp som enligt denna paragraf ska tas ut för påföljande kalenderår. 9 § Bestämmelser om förfarandet vid uttag av skatten finns i skatteförfarandelagen (2011:1244). Denna lag träder i kraft . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Bilaga 1 till lag om skatt på flygresor P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Bilaga 2 till lag om skatt på flygresor P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 3.2Förslag till lag om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om en skyldighet att minska växthusgasutsläppen från bensin och dieselbränslen genom inblandning av biodrivmedel. 2 § I denna lag betyder bensin: ett bränsle som är avsett för motordrift och omfattas av KN-nr 2710 11 41, 2710 11 45, 2710 11 49, 2710 11 51 eller 2710 11 59, biodrivmedel: ett vätskeformigt bränsle som framställs av biomassa och som är avsett för motordrift, biomassa: den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter av biologiskt ursprung från jordbruk, skogsbruk och därmed förknippad industri inklusive fiske och vattenbruk, liksom den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall, dieselbränsle: ett bränsle som är avsett för motordrift och omfattas av KN- nr 2710 19 41 eller 2710 19 45, koldioxidekvivalent: den mängd växthusgas som medför en lika stor klimatpåverkan som ett kilogram koldioxid, KN-nr: nummer i Kombinerade nomenklaturen enligt kommissionens förordning (EG) nr 2031/2001 av om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om gemensamma tulltaxan, reduktionsplikt: en skyldighet att minska utsläppen av växthusgaser i ett livscykelperspektiv per energienhet från reduktionspliktigt drivmedel genom inblandning av biodrivmedel, reduktionspliktigt drivmedel: ett drivmedel som innehåller högst 98 volymprocent biodrivmedel och som skattskyldighet har inträtt för enligt 5 kap. lagen (1994:1776) om skatt på energi, om drivmedlet är –en bensin som inte är en alkylatbensin enligt 5 § drivmedelslagen (2011:319), eller –ett dieselbränsle som inte har försetts med märk- eller färgämnen enligt 2 kap. 8 § lagen om skatt på energi, reduktionspliktig energimängd: den energimängd som motsvarar volymen reduktionspliktigt drivmedel under ett kalenderår, växthusgas: koldioxid, metan och dikväveoxid. 3 § Den myndighet som regeringen bestämmer (tillsynsmyndigheten) prövar frågor enligt denna lag och utövar tillsyn över att lagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen följs. 4 § Den som är skattskyldig enligt 4 kap. 1 § 1 och 2 lagen (1994:1776) om skatt på energi för ett reduktionspliktigt drivmedel har reduktionsplikt och ska anmäla det till tillsynsmyndigheten senast efter det att reduktionsplikten började. 5 § Den som har reduktionsplikt ska för varje kalenderår se till att utsläppen av växthusgaser från den reduktionspliktiga energimängden jämfört med P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 utsläppen från motsvarande energimängd fossil bensin eller fossilt dieselbränsle minskar med 1.minst 2,6 procent för bensin, och 2.minst 19,3 procent för dieselbränsle. 6 § De biodrivmedel som används för att uppfylla reduktionsplikten ska omfattas av ett hållbarhetsbesked enligt 3 kap. lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. 7 § Om den som har reduktionsplikt har minskat utsläppen på det sätt som anges i denna lag och mer än vad som krävs enligt 5 §, får överskottet genom en överenskommelse överlåtas till någon annan som har reduktionsplikt för samma typ av drivmedel och så att denne kan tillgodoräkna sig minskningen. 8 § Den som har reduktionsplikt ska redovisa till tillsynsmyndigheten i vilken utsträckning och hur reduktionsplikten har uppfyllts under det föregående kalenderåret. Överlåtelse och förvärv av en utsläppsminskning ska framgå av redovisningen. 9 § ska ta ut en förseningsavgift av den som har reduktionsplikt och inte redovisar enligt 8 § i rätt tid. Avgiften får vara högst . får besluta att sätta ned eller avstå från att ta ut avgiften, om det finns synnerliga skäl. 10 § ska ta ut en reduktionspliktsavgift av den som har reduktionsplikt och inte har uppfyllt plikten för ett kalenderår. Avgiften får vara högst per kilogram koldioxidekvivalenter som i fråga om minskade växthusgasutsläpp kvarstår för att reduktionsplikten ska vara uppfylld. får besluta att sätta ned eller avstå från att ta ut avgiften, om det finns synnerliga skäl. 11 § Om en förseningsavgift eller en reduktionspliktsavgift inte har betalats efter betalningsuppmaning ska avgiften lämnas för indrivning. Indrivningen får verkställas enligt utsökningsbalken. Skyldighet att spara uppgifter 12 § Den som har eller har haft reduktionsplikt ska spara uppgifter som har betydelse för reduktionsplikten från utgången av det kalenderår som uppgifterna avser. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 13 § Den som har eller har haft reduktionsplikt ska på tillsynsmyndighetens begäran lämna de upplysningar och de handlingar som myndigheten behöver för tillsynen. 14 § får besluta de förelägganden som behövs för tillsynen och för att se till att den som har reduktionsplikt fullgör sina skyldigheter enligt denna lag och enligt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. 15 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.hur reduktionsplikten ska uppfyllas, 2.beräkning av den reduktionspliktiga energimängden, 3.beräkning av växthusgasutsläpp och koldioxidekvivalenter, och 4.redovisning av reduktionsplikt. 16 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om förseningsavgiften och reduktionspliktsavgiften. föreläggande enligt 14 § överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.År 2018 ska den reduktionspliktiga energimängden omfatta månaderna juli–december. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 3.3Förslag till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam