prop · H403215 · 2017-06-28 00:00:00 — Samma metodik som har således använts för att bestämma den föreslagna riksgränspunktens koordinater. Regeringen instämmer även i detta fall i utredningens förslag. Den föreslagna nya lagen ska ange geografiska koordinater för baslinjerna och platsnamn för de punkter som har sådant. Lantmäteriet har där så behövs uppdaterat platsnamnen på föreslagna punkter. De punkter som utgör ändpunkter på en rät baslinje benämns baslinjepunkter. De ska numreras med löpnummer. Punkter på lågvattenlinjen utmed normala baslinjer samt punkter på lågvattenskär som används för att beräkna territorialhavets bredd ska numreras med föregående baslinjepunkts nummer följt av ett kolon och löpnummer på samma sätt som lågvattenskär numreras i nuvarande lagstiftning. Baslinjepunkt 1 är den punkt på mot som fastställdes skiljedom. Punkten är markerad med en flytboj som ägs och förvaltas gemensamt av och . har mätt in bojens geodetiska position. Baslinjepunkt 103 är den punkt 2016/17:215 där en rät baslinje möter mot . Baslinjepunkterna runt har nummer 201–226. Punkterna på lågvattenlinjen utmed den normala baslinjen på västra sidan av har nummer 301:1– 301:7. Punkterna på lågvattenlinjen utmed den normala baslinjen runt har nummer 401:1–401:15. Baslinjepunkterna vid Märket har nummer 501–508. Baslinjepunkterna runt Märketshällarna har nummer 601–607. Bilaga 2 till den föreslagna lagen ska redovisa baslinjerna som sex separata sträckningar runt fastlandet och , runt inklusive och , längs västra sidan av , runt , vid Märket samt runt Märketshällarna. Bilaga 2 ska också ange koordinater för de punkter på lågvattenskär utanför baslinjerna som påverkar beräkningen av territorialhavets och/eller den angränsande zonens bredd. Punkterna ska beskrivas med koordinater i latitud och longitud och ges löpnummer i enlighet med utredningens förslag. Koordinaterna ska anges i grader och minuter med sex decimaler på minuten i referenssystemet SWEREF 99. Långa linjer ska segmenteras i enlighet med utredningens förslag. Regeringens förslag: Den nya lagen ska ange att maritima zoner utgörs av kontinentalsockel, ekonomisk zon och angränsande zon och att de maritima zonerna avgränsas i enlighet med vad som överenskommits med motstående eller intilliggande stater. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: innehåller bestämmelser om vilken folkrättslig regim som gäller inom olika havsområden. Konventionen definierar tre maritima zoner utanför en kuststats eget sjöterritorium där staten får utöva vissa suveräna rättigheter eller viss jurisdiktion: kontinentalsockeln, den exklusiva ekonomiska zonen och den angränsande zonen. har lagstiftning som reglerar verksamheter på kontinentalsockeln respektive inom ekonomiska zon. De maritima zonerna ska avgränsas i enlighet med vad som överenskommits med motstående eller intilliggande stater såsom redovisas i avsnitt 6.3.1, 6.3.2 och 7.2. Regeringen instämmer i utredningens förslag att den föreslagna lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner ska innehålla en paragraf som anger att har tre maritima zoner och identifierar dem. Regeringens förslag till en ny lag som inrättar angränsande zon presenteras i avsnitt 7. Regeringens förslag: Den nya lagen ska ange den yttre avgränsningslinjen för det geografiska tillämpningsområdet för lagen om kontinentalsockeln med enhetliga geografiska koordinater. Linjen ska Prop. 2016/17:215 dras i enlighet med gällande överenskommelser med stater med motstående eller intilliggande kuster. Avgränsningslinjens brytpunkter ska ges löpnummer. Koordinaterna ska anges i bilaga 3 till den nya lagen. Texten i 1 § lagen om kontinentalsockeln ska uppdateras och ange att den lagens geografiska tillämpningsområde framgår av bilaga 3 till den nya lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: Havsrättskonventionen innehåller detaljerade bestämmelser om den maximala bredd en kuststats kontinentalsockel får ha. Den svenska kontinentalsockeln når inte så långt ut i havet att dessa bestämmelser blir tillämpliga. Den föreslagna lagen behöver därför inte innehålla någon bestämmelse om hur långt utanför baslinjerna som den svenska kontinentalsockeln högst kan sträcka sig. Lagen (1966:314) om kontinentalsockeln är tillämplig på havsbottnen och dess underlag inom allmänt vattenområde i havet samt inom de havsområden utanför sjöterritoriet som framgår av överenskommelser med andra stater. Det innebär att bestämmelserna i den svenska kontinentalsockellagstiftningen även är tillämpliga på de havsområden på sjöterritoriet som inte utgörs av enskilt vatten. Regeringen ser ingen anledning att överväga förändringar av den svenska kontinentalsockellagstiftningens geografiska tillämpningsområde. Nuvarande lagstiftning är emellertid föråldrad och svårtolkad. De bestämmelser som anger koordinater för kontinentalsockelns yttre avgränsningslinje finns i förordningen (1992:1226) om ekonomiska zon. Regeringen delar utredningens uppfattning att lagstiftningen bör renodlas och förenklas. Avgränsningslinjerna för kontinentalsockeln respektive den ekonomiska zonen ska redovisas var för sig i separata koordinatbilagor till den föreslagna nya lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner i enlighet med utredningens förslag. överenskommelser med intilliggande eller motstående stater om avgränsning av kontinentalsockeln och/eller den ekonomiska zonen fastställer punkter vars geografiska koordinater är uttryckta på olika sätt och i olika referenssystem. De koordinater som anges i nuvarande lagstiftning är således inte jämförbara sinsemellan. har på utredningens uppdrag transformerat koordinaterna i gällande överenskommelser med berörda grannstater från det referenssystem som använts i varje enskilt avtal till SWEREF 99. Koordinaterna uttrycks på ett enhetligt sätt i grader och minuter, med sex decimaler på minuten. Verket har använt sig av bästa tillgängliga kunskap om relevanta äldre sjökort och transformationssamband mellan olika äldre referenssystem. Hänsyn har också tagits till vilken typ av linjer som använts i avtalen, loxodrom eller geodetisk linje. Koordinater som är uttryckta i referenssystemen EUREF 89, WGS 84 eller ETRS 89 i nyare 2016/17:215 överenskommelser har inte transformerats eftersom verket bedömt att dessa referenssystem kan anses vara identiska med SWEREF 99 i detta Långa linjer har segmenterats. baseras på beräkningar. Verket har senare gjort vissa kompletterande korrekturrättelser som har beaktats i regeringens I några fall saknas överenskommelse med berörda grannstater om koordinater för en punkt där kontinentalsockeln ska avgränsas mellan Det gäller bl.a. två s.k. trestatspunkter och en trestatspunkt mellan I dessa fall föreslår utredningen att samma metodik ska användas i den föreslagna nya lagen som i nuvarande lagstiftning för att ange en provisorisk svensk avgränsningslinje, nämligen att den sista punkten i en bilateral överenskommelse ska förbindas direkt med den första punkten i nästa bilaterala I avvaktan på att nya överenskommelser ingås med föreslagna nya lagen. sträcker sig utmed hela den svenska gentemot andra staters kontinentalsocklar i enlighet med gällande Den svenska kontinentalsockellagens tillämpningsområde inåt land utgår från gränsen mellan allmänt och enskilt vatten enligt (1950:595) om gräns mot I flera fall saknas det fullständig information om gränslinjernas sträckning. i dessa fall krävas att avgränsningslinje för kontinentalsockellagens tillämpningsområde. yttre avgränsningslinjen ska i förekommande fall sammanfalla med Linjen ska utgöra en heldragen linje mellan den punkt där mot möter gränsen mellan kontinuerligt allmänt vattenområde och enskilt vattenområde och den punkt där mot möter gränsen mellan allmänt och enskilt vattenområde. Lantmäteriet har på utredningens uppdrag identifierat den punkt på mot i där enskilt vatten övergår i kontinuerligt allmänt vatten. lag anger att gränsen mot allmänt vatten på mot i går vid 65 grader nordlig bredd. Vid ön i har utredningen föreslagit att avgränsningslinjen ska avvika från och i stället sammanfalla med de räta baslinjer som föreslås längs den svenska sidan av ön. svenska delen av ön ingår inte i fastighetsregistret. Lantmäteriet bedömer emellertid att den med stor sannolikhet skulle komma att göra det om en fastighetsbestämning av landområdet Området betecknas som ”outrett” av Utredningen har mot denna bakgrund valt att betrakta havet utanför öns svenska del som allmänt vatten fram till öns baslinjer. Kontinentalsockellagen (1966:314) är tillämplig på havsbottnen och dess underlag utanför Märket, men inte på enskilt vatten eller på landområdet ovanför vattenytan. I syfte att undvika ett glapp vid den svenska delen av Märket i kontinentalsockelns heldragna yttre avgränsningslinje föreslår utredningen att de koordinater som mätts in eller beräknats för de punkter mellan vilka utredningen föreslår att räta baslinjer ska dras längs Märkets svenska del tills vidare också ska användas för att indikera potentiellt enskilt vatten utmed öns svenska del och fungera som brytpunkter på avgränsningslinjen inåt land för kontinentalsockellagens tillämpningsområde där. Regeringen instämmer i utredningens förslag eftersom den svenska delen av Märket med stor sannolikhet kommer att tilldelas enskilt vatten när en fastighetsbestämning görs. Vid Märket sammanfaller således den föreslagna yttre avgränsningslinjen med avgränsningslinjen inåt land för kontinentalsockellagens tillämpningsområde. Denna provisoriska lösning gör det möjligt att redovisa kontinentalsockelns yttre avgränsningslinje som en heldragen linje. påpekar att utredningen inte nämner att har genomfört en teknisk översyn av koordinaterna i den konvention angående icke-befästande och neutralisering som antogs i (SÖ 1921:26), och har kommunicerat resultatet till signatärmakterna , samt att inget heller framkommer som tyder på att detta underlag har studerats inom utredningen. Verket bedömer att resultatet från den finländska översynen av konventionen är angeläget att studera i syfte att reda ut återstående oklarheter och identifiera samstämmigheter och eventuella tveksamheter. Regeringen konstaterar att har använt koordinaterna års gemensamma svensk-finska översyn av för de fem punkter i som ska sammanfalla med mellan och . Dessa koordinater överensstämmer också med utredningens förslag till koordinater för motsvarande punkter. Det finländska materialet bör emellertid analyseras ytterligare och beaktas inför den gemensamma svensk-finska tekniska revision av koordinaterna överenskommelse med om avgränsning av kontinentalsockeln i , , och nordligaste delen av (SÖ 1973:1) som fortfarande återstår att genomföra i enlighet med bl.a. överenskommelse jämte protokoll med om avgränsningen i och norra av ekonomiska zon och av kontinentalsockel och fiskezon (SÖ 1995:18) och gemensamma svensk-finska översyn av (SÖ 2010:2). Regeringen föreslår att en paragraf om kontinentalsockelns geografiska omfattning ska införas i den nya lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Bilaga 3 till den föreslagna lagen ska redovisa den yttre avgränsningslinjen för kontinentalsockellagens tillämpningsområde som en heldragen linje. Avgränsningslinjens brytpunkter ska beskrivas med koordinater i latitud och longitud och ges löpnummer i enlighet med utredningens förslag. Koordinaterna ska anges i grader och minuter med sex decimaler på minuten i referenssystemet SWEREF 99. Långa linjer ska segmenteras i enlighet med utredningens förslag. 2016/17:215 6.3.2 Den ekonomiska zonens yttre avgränsningslinjer Regeringens förslag: Den nya lagen ska ange de yttre avgränsningslinjerna för ekonomiska zon med enhetliga geografiska koordinater. Linjerna ska dras i enlighet med gällande överenskommelser med stater med motstående eller intilliggande kuster. Avgränsningslinjernas brytpunkter ska ges löpnummer. Koordinaterna ska anges i bilaga 4 till den nya lagen. Texten i 1 § lagen om ekonomiska zon ska uppdateras och ange att den lagens geografiska tillämpningsområde framgår av bilaga 4 till den nya lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: Havsrättskonventionen anger att en kuststat får inrätta en exklusiv ekonomisk zon utanför sitt territorialhav. Zonens bredd får uppgå till högst räknat från statens baslinjer. Havsområdena utanför Sveriges sjöterritorium är inte tillräckligt omfattande för att denna bestämmelse ska aktualiseras. Den föreslagna lagen behöver därför inte innehålla någon bestämmelse om hur långt utanför baslinjerna som ekonomiska zon högst kan sträcka sig. Den ekonomiska zonen ska i stället avgränsas i enlighet med ingångna överenskommelser med stater med motstående eller intilliggande kuster enligt artikel 74 i havsrättskonventionen. Zonen omfattar endast havsområden utanför sjöterritoriet. Den består därför av fyra från varandra åtskilda havsområden längs , i , i och i . Den ekonomiska zonens yttre avgränsningslinjer sammanfaller med kontinentalsockelns yttre avgränsningslinje utanför sjöterritoriet. Regeringen instämmer i utredningens förslag till brytpunkter för de yttre avgränsningslinjerna för ekonomiska zon. Regeringen föreslår att en paragraf om den ekonomiska zonens geografiska omfattning ska införas i den föreslagna lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Bilaga 4 till den föreslagna lagen ska redovisa den ekonomiska zonens yttre avgränsningslinjer som fyra heldragna linjer. Avgränsningslinjernas brytpunkter ska beskrivas med koordinater i latitud och longitud och ges löpnummer i enlighet med utredningens förslag. Koordinaterna ska anges i grader och minuter med sex decimaler på minuten i referenssystemet SWEREF 99. Långa linjer ska segmenteras i enlighet med utredningens förslag. 7.1Förslag till ny lag Regeringens förslag: En ny lag om angränsande zon ska ange att en angränsande zon inrättas längs den svenska kusten utanför, och i direkt anslutning till, territorialhavet. Den nya lagen ska göra det möjligt för att inom den angränsande zonen fullt ut utnyttja de rättigheter som följer av FN:s havsrättskonventions artikel 33 att förhindra eller bestraffa överträdelser på svenskt territorium av lagar och andra författningar som rör tullar, skatter, inresa eller hälsofrågor och att skydda fornlämningar, fornfynd och andra föremål av arkeologiskt eller historiskt intresse som påträffas inom zonen. Vissa begrepp förtydligas i den nya lagtexten för att bättre återge innebörden i motsvarande begrepp i havsrättskonventionens officiella engelska språkversion av artikel 33. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag efter vissa lagtekniska och redaktionella ändringar. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. tillstyrker att den angränsande zonen inrättas genom lag. Försvarsmakten välkomnar möjligheten att utöva svensk myndighetshantering även i en angränsande zon, vilket indirekt kan komma att påverka myndigheten då det blir ett större havsområde där andra myndigheter kan begära dess stöd enligt förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. lämnar vissa förtydliganden och sakupplysningar med anledning av utredningens avsnitt om hälsoskydd och förtydligar ändamålet med hälsodeklarationer enligt 16 § lagen (2006: 1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. lämnar vissa synpunkter på användandet av begreppet hälsoskydd. har inte något att invända mot inrättandet av en angränsande zon och bedömer konsekvenserna för energiintressen som vindkraft, vågkraft och sjöliggande kablar vara små. Region ställer sig positiv till inrättandet av en angränsande zon i svensk ekonomisk zon och framhåller att långa kustlinje och exponerade läge mitt i gör att det finns mycket som talar för att myndigheter stationerade på kommer kunna dra nytta av det nya lagrum som följer på inrättandet av en angränsande zon. Ytterst handlar det om att öka skyddet för miljö, kulturarv och människors liv samt att värna rättssamhället, vilket i samtliga fall är positivt enligt regionen. För del, speciellt mot bakgrund av den ökade militära aktivitetsnivån i , bör all förstärkning av statens möjligheter när det gäller havsövervakning betraktas som välkommen. Skälen för regeringens förslag: fastslår den redan existerande rätt en kuststat har att inrätta en angränsande zon utanför dess territorialhav. Zonens bredd får vara högst räknat från baslinjerna. Kuststaten kan själv välja i vilken utsträckning 2016/17:215 den vill utnyttja de rättigheter som zonen ger upphov till. zon ger inte kuststaten några skyldigheter eller någon överhöghet över de områden som omfattas av zonen. Kuststaten behöver således inte utöva tillsyn eller övervaka den angränsande zonen för att t.ex. uppfylla några Regeringen instämmer i utredningens förslag att en angränsande zon ska inrättas genom lag och föreslår en ny lag om angränsande Zonen ska inrättas i direkt anslutning till sjöterritoriet i de havsområden där det finns tillräckligt utrymme. Den är därmed per definition belägen på internationellt vatten och inom Den angränsande zonens yttre avgränsningslinjer ska regleras och anges med geografiska koordinater i den föreslagna nya lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner på motsvarande sätt som avgränsningslinjerna för övriga två maritima zoner, kontinentalsockeln och den ekonomiska zonen. Regeringen instämmer också i utredningens förslag att den nya lagen om angränsande zon ska utformas så att den ger möjlighet att fullt ut utnyttja de rättigheter som omfattas av havsrättskonventionens Utredningens lagförslag har i denna del formen av ett bemyndigande till regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att föreskriva om åtgärder som kan omfattas av konventionens artikel 33. Syftet med förslaget är att regeringen vid behov ska kunna utvidga i första hand och rättsliga befogenheter till att gälla inom den angränsande zonen så att myndigheterna ska kunna agera inom zonen avseende överträdelser av sådana lagar och andra författningar som kan innefattas i de rättsområden som omfattas av havsrättskonventionens artikel 33, nämligen tullar, skatter, inresa och hälsofrågor samt de svenska bestämmelser om skydd för föremål av arkeologiskt eller historiskt intresse som kan omfattas av Enligt havsrättskonventionens artikel 33.1 får en kuststat utöva nödvändig kontroll inom sin angränsande zon för att förhindra överträdelser från att begås på det egna territoriet, inklusive territorialhavet, och för att kunna bestraffa överträdelser som har begåtts på territoriet, inklusive territorialhavet, av lagar och andra författningar som rör tullar, skatter, inresa eller hälsofrågor. således begås, eller ha begåtts, på territoriet medan den åsyftade kontrollen av inkommande eller utgående fartygstrafik får genomföras inom kuststatens angränsande zon. Ordet ”kontroll” i artikel 33 kan därmed omfatta såväl kontroll- och tillsynsverksamhet i förebyggande syfte som övervakning och ingripande i brottsbekämpande syfte. som passerar genom kuststatens angränsande zon utan att vara på väg in till eller ut från statens sjöterritorium får däremot inte kontrolleras på annat sätt än vad som annars gäller. formuleringen ”customs, fiscal, immigration or sanitary laws and havsrättskonventionens artikel 33 är avsedd att täcka in alla rimliga intressen som en kuststat kan anses ha legitim rätt att skydda genom kontrollåtgärder inom sin angränsande zon. genom användning av varje ord för sig eller flera ord tillsammans i olika Genom den föreslagna nya lagen inrättas en svensk angränsande zon på vissa områden utanför sjöterritoriet där kan agera för att förhindra eller bestraffa överträdelser på svenskt territorium inom vissa rättsområden i enlighet med vad som medges i havsrättskonventionens artikel 33. Regeringen instämmer som framgår ovan i syftet med utredningens lagförslag men noterar att de rättsliga befogenheter som krävs för att svenska myndigheter ska kunna agera och vidta sådana åtgärder som skulle kunna bli aktuella inom den angränsande zonen är reglerade i lag. Dessa befogenheter kan således inte utvidgas till att gälla utanför sjöterritoriet genom beslut av regeringen eller en myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen har därför av lagtekniska skäl omarbetat utredningens förslag när det gäller den föreslagna lagens form. Vissa begrepp i den föreslagna lagtexten har också förtydligats för att bättre återge innebörden i motsvarande begrepp i den officiella engelska språkversionen av artikel 33. I den svenska översättningen av havsrättskonventionen används uttycket ”territorium eller territorialhav” (SÖ 2000:1) som är en ordagrann översättning. Utredningen använder i sitt lagförslag endast ordet ”territorium” med motiveringen att det svenska territorialhavet är en del av territorium. har förståelse för denna ändring men påpekar att anledningen till att både ”territorium” och ”territorialhav” nämns i konventionens artikel 33 är både att det skulle vara tydligt att rätten till förföljande gäller för överträdelser av kuststatens lagar på landets territorium inklusive dess territorialhav och att betona den skillnad som trots allt finns mellan egentligt territorium, ”territory proper”, och territorialhav på grund av andra staters rätt till oskadlig genomfart på territorialhavet. anser att det är viktigt att lagförslagets ordalydelse i detta avseende är förenlig med havsrättskonventionen för att undvika eventuell missuppfattning och att det således är nödvändigt att både ”territorium” och ”territorialhav” nämns i lagförslaget. Regeringen konstaterar att territorialhavet visserligen utgör del av territorium men instämmer i universitets påpekande att det är viktigt att lagförslagets ordalydelse är entydig och förenlig med havsrättskonventionen för att undvika eventuell missuppfattning. I regeringens förslag till lag om angränsande zon används därför formuleringen ”territorium, inklusive territorialhav”. anser vidare att mot bakgrund av den förklaring som ges i utredningen är ändringen av ”hindra” till ”förhindra” som motsvarighet till det engelska ”prevent” helt förståelig och i överensstämmelse med motsvarigheter till detta ord i andra officiella språkversioner av havsrättskonventionen. Regeringens lagförförslag överensstämmer i detta avseende med utredningens förslag. Enligt regeringens uppfattning vore ”inresa” mer korrekt än ”invandring” i den svenska översättningen av artikel 33. Den officiella engelska språkversionens ord är ”immigration”. Med hänsyn till vad som avses och till användningen av olika uttryck i utlänningslagen (2005:716) anser regeringen att det är mest ändamålsenligt att använda ordet ”inresa” i förslaget till lag om angränsande zon. 2016/17:215 anser också att utredningens ändring av ”hälsovård” till ”hälsoskydd” som motsvarighet till det engelska ordet ”sanitary” i havsrättskonventionen är helt förståelig och i överensstämmelse med motsvarigheter till ordet i andra officiella språkversioner. noterar emellertid att ordet hälsoskydd förekommer i bl.a. 9 kap. och har en inarbetad betydelse. När utredningen använder det ordet ges det en annan innebörd än i hälsoskyddsbegrepp. Myndigheten ser en risk för begreppsförvirring och anser att en definition av hälsoskydd i detta sammanhang vore önskvärd.