prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitikens bidrag är ofta svårt att mäta och avgränsa från effekterna av omvärldsfaktorer såsom konjunk- turutvecklingen, andra offentliga insatser eller insatser från andra aktörer på arbetsmarknaden. Grunden för analysen kring måluppfyllelsen utgörs därför av en rad olika indikatorer. Huvudindikatorerna utgörs av övergången till arbete och utbildning. Utbildning är i många fall avgörande för att arbetsgivarna ska få den arbetskraft de efterfrågar och att de arbetssö- kande kan få ett arbete. Arbetsmarknads- politiken kan dock i många fall inte direkt påverka övergången till arbete och utbildning men indirekt genom olika insatser som stärker de arbetsökandes ställning på arbetsmarknaden. Därigenom är detta indikatorer på i vilken utsträckning arbetsmarknadspolitiken bidrar till en väl fungerande arbetsmarknad. De inledande indikatorerna belyser i huvudsak de förutsättningar arbetsmarknadspolitiken har att utgå från och inte direkta resultat (se diagram 3.1–3.4). Den svenska arbetsmarknaden utvecklas fortsatt starkt. Sedan regeringen tillträdde har antalet sysselsatta ökat med över 200 000 personer, varav två av tre personer är utrikes födda. Även sysselsättningsgraden, dvs. andelen sysselsatta av befolkningen i arbetsför ålder (15–), fort- sätter att öka enligt SCB och uppgick , vilket enligt är den högsta nivån i EU. För både inrikes och utrikes födda är sysselsättningsgraden den högsta . Skillnaden mellan dessa grupper är fortsatt stor men har minskat från till . sysselsatta kvinnor är fortfarande lägre än ande- len sysselsatta män, respektive , även om skillnaden har minskat . Skillnaden mellan kvinnor och män är större bland utrikes födda, 7,7 procent- enheter, än bland inrikes födda, 2,7 procent- enheter. Arbetslösheten låg på relativt höga nivåer när regeringen tillträdde, men har minskat tydligt (se diagram 3.1). fortsatte arbetslösheten att minska, till , trots att antalet personer i arbetskraften ökade relativt snabbt. Arbetslösheten har minskat bland både kvinnor och män. Särskilt tydlig är minskningen i arbetslösheten bland ungdomar. Även långtids- arbetslösheten (6 månader eller mer) som andel av arbetskraften har minskat. Diagram 3.1 Arbetslöshet, 15–74 år Källa: SCB, . Sammansättningen bland de arbetslösa har förändrats och arbetslösheten har blivit alltmer ojämnt fördelad i arbetskraften. En allt större andel av de som skriver in sig på Arbetsförmedlingen har en svagare ställning på arbetsmarknaden och är således i behov av stöd i olika former och omfattning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden (se diagram 3.2).1 handlade det om närmare tre fjärdedelar av de i genomsnitt 362 800 inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen (16–). 1 I grupper med svagare ställning ingår individer med en eller flera av följande karaktäristika: Högst förgymnasial utbildning, utomeuropeiskt född, funktionsnedsättning eller äldre . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 3.2 Inskrivna arbetslösa (16–), grupper med svagare ställning samt övriga efter kön Kvinnor - svagare ställning Män - svagare ställning Anm.: Säsongrensade och utjämnade värden. Källa: Arbetsförmedlingen. som det är en tydlig indikation på att allt fler av de arbetslösa har en svagare ställning på arbetsmarknaden är det värt att påminna om att gruppen i sig är heterogen. Inom gruppen finns individer med både goda och sämre förut- sättningar att etablera sig på arbetsmarknaden. Av de inskrivna arbetslösa på Arbetsför- medlingen var 151 000 födda utanför . Av de utomeuropeiskt födda hade 41 000 efter- gymnasial utbildning som 70 000 hade högst förgymnasial utbildning (se diagram 3.3). Diagram 3.3 Inskrivna arbetslösa, födda utanför efter utbildningsnivå Anm.: Inskrivna arbetslösa i åldrarna 16–. Källa: Arbetsförmedlingen. Antalet inskrivna arbetslösa utomeuropeiskt födda med högst förgymnasial utbildning har ökat . Dessa personer tende- rar att ha en särskilt svår situation på arbets- marknaden jämfört med inrikes födda. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 hälften () av de 70 000 som ingick i gruppen 2016 hade varit utan arbete . Motsvarande andel för inrikes födda var . Av de i genomsnitt 362 800 inskrivna arbets- lösa 2016 var 161 200 () kvinnor. Av de inskrivna arbetslösa som var utomeuropeiskt födda var i genomsnitt 68 000 kvinnor (). Av de utomeuropeiskt födda som dessutom varit långtidsarbetslösa var kvinnor och av de långtidsarbetslösa utomeuro- peiskt födda som hade högst förgymnasial utbildning var kvinnor. Ett sätt att mäta situationen för de inskrivna arbetslösa på Arbetsförmedlingen är hur stor andel som övergår till arbete (den s.k. jobbchansen). Trots att konjunkturläget förbättrats har detta inte resulte- rat i motsvarande ökning av andelen som fått arbete. Det gäller både för gruppen med svagare ställning och för övriga inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. Med reservation för osäkerheten i tidsseriens sista värden har jobb- chanserna försämrats något för gruppen med en svagare ställning på arbetsmarknaden, medan de i viss mån förbättrats för övriga (se diagram 3.4). Sannolikheten att få jobb för gruppen med sva- gare ställning är i genomsnitt mindre än hälften så stor som för övriga inskrivna arbetslösa. Diagram 3.4 Jobbchanser för grupper med svagare ställning samt övriga Anm.: Jobbchansen definieras som antalet som lämnat arbetslöshet till subventionerat eller osubventionerat arbete som andel av kvarstående inskrivna arbetslösa. Källa: Arbetsförmedlingen. Antal arbetssökande som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen fortsatte att minska 2016, från 1 011 031 perso- ner till 987 510 personer . Som beskrivits ovan har dock andelen inskrivna arbetssökande med en svagare ställning på arbetsmarknaden ökat kraftigt . Andelen inskrivna som gick vidare till arbete eller utbildning minskade trots den sjunkande arbetslösheten . Totalt övergick av de inskrivna till arbete (motsvarande 381 198 personer), jämfört . Totalt övergick av de inskrivna till utbildning (motsvarande 33 277 personer), jämfört . Nedgången i andel övergångar till arbete eller utbildning skedde inte bara i den samlade gruppen inskrivna utan även i de flesta delgrupper av inskrivna. En större andel män () än kvinnor () över- gick till arbete. När det gäller övergångar till utbildning är skillnaden mindre, men fler kvin- nor () än män () övergick till studier. Den genomsnittliga tiden mellan inskrivning och avaktualisering till arbete eller utbildning var 2016 , vilket innebär en fortsättning av den svaga ökning som har pågått . Arbetsmarknadspolitiken syftar till att underlätta tillsättandet av lediga platser bl.a. genom att sammanföra arbetssökande och arbetsgivare. Arbetsförmedlingen erbjuder arbetsgivare en rad tjänster, bl.a. annonsering, urval och rekryteringsträffar. nyan- mäldes närmare 1,3 miljoner lediga platser till Arbetsförmedlingen, vilket var en kraftig ökning jämfört med då drygt en miljon lediga plat- ser anmäldes. Förändringen pekar mot att det har skett en avsevärd ökning av efterfrågan på arbetskraft. Arbetsmarknadspolitiken ska även bidra till en effektiv matchning genom spridning av infor- mation om och prognoser för utbud och efter- frågan på kompetens till arbetssökande, arbets- givare och andra aktörer som berörs av kompe- tensförsörjningsfrågor på nationell och regional nivå. Arbetsförmedlingen har inom ramen för detta bl.a. publicerat två arbetsmark- nadsprognoser på riks- och länsnivå. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera hur statens åtagande för en väl fungerande arbetsmarknad och Arbetsför- medlingens uppdrag kan utformas. Utredningen har tagit namnet (A 2016:03). har tillkännagett att regeringen bör ge utredningen tilläggsdirektiv (bet. 2016/17:AU16, rskr. 2016/17:184). Rege- ringen har därför beslutat om tilläggsdirektiv i vilka det framgår att utredningen bl.a. ska analy- sera och lämna förslag på hur Arbetsförmedling- ens samarbete med andra relevanta aktörer kan förbättras och hur de delar av Arbetsförmedling- ens uppdrag som inte innebär myndighets- utövning kan läggas ut på andra aktörer och hur det statliga åtagandet i övrigt i så fall bör organi- seras. Utredningen ska även analysera om kom- munernas roll i arbetsmarknadspolitiken bör förtydligas, hur enskilda kommuner i högre grad ska kunna medverka i genomförandet av arbets- marknadspolitiken, hur kompetensförsörjningen kan stärkas och hur arbetsmarknadsutbildningen bättre kan svara mot arbetsmarknadens behov. Regeringen anser därmed att tillkän- nagivande är slutbehandlat. Arbetsmarknadspolitiska program, nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar För att de arbetssökande ska få en starkare ställ- ning på arbetsmarknaden och förbättra sina för- utsättningar att få ett arbete erbjuder arbetsmarknadspolitiska program. Huvuddelen av programinsatserna riktas till de arbetssökande inom jobbgarantin för ungdomar och jobb- och utvecklingsgarantin, dvs. till per- soner som står relativt långt från arbetsmark- naden. Arbetsförmedlingens programinsatser kan översiktligt beskrivas genom antalet deltagare i de olika programmen och utfallet i form av arbetsmarknadsstatus efter programmens slut. En sådan översiktlig redovisning framgår av tabellerna 3.2 och 3.3. Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program minskade 2016 jämfört med . Antalet deltagare i jobbgarantin för ung- domar har fortsatt minska i takt med den mins- kande ungdomsarbetslösheten. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 I genomsnitt deltog närmare 21 000 personer i arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning. Männen utgjorde lik- en större andel av deltagarna än kvinnor. En allt större andel av de arbetsmarknadspoli- tiska insatserna sker inom ramen för etable- ringsuppdraget för vissa nyanlända. Dessutom befinner sig ca hälften av deltagarna som avslutat sin etableringsplan i insatser, främst inom jobb- och utvecklingsgarantin. För en redovisning av resultaten inom etable- ringsuppdraget (se utg.omr. 13 avsnitt 3.4.6). Validering är ett arbetsmarknadspolitiskt program. En anvisning till programmet förutsätter att Arbetsför- medlingen gör en kartläggning av den arbets- sökandes kunskaper och kompetenser, en arbetsmarknadspolitisk bedömning samt att det finns ett fastställt valideringssyfte. Arbetsför- medlingen upphandlar validering inom ett antal branscher enligt lagen (2008:962) om valfrihets- system. Möjligheten att ansöka om att delta som valideringsutförare påbörjades under slutet av . Första avtalet beräknas vara klart i början av . Eftersom programmet är under uppbyggnad har myndigheten inte redovisat antal deltagare . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.2 Genomsnittligt antal kvarstående i konjunkturberoende program, nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Förberedande eller orienterande utbildning Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling Övriga förberedande insatser m.m. 1 1 Avser övriga förberedande insatser som som består av en sammanslagning av vissa förberedande insatser som tidigare särredovisats, traineejobb, projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning och arbetsträning inom etableringsuppdraget. Källa: Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Arbete med stöd är en arbetsmarknadspolitisk insats som innebär att arbetsgivaren får ekono- misk kompensation för att anställa personer som annars skulle ha svårt att få arbete. Det totala antalet unika beslut om subventionerade anställ- ningar har minskat jämfört med föregående år. Minskningen skedde framför allt inom särskilt och förstärkt särskilt anställningsstöd. Extra- tjänsterna och instegsjobben ökade däremot i jämförelse med 2015. Män tar del av subventio- nerade anställningar i större utsträckning än kvinnor, vilket gäller alla anställningsstöd för- utom traineejobb inom välfärden och extra- tjänster. Personer kan anvisas särskilt anställningsstöd om de har deltagit i jobb- och utvecklingsgaran- tin . Ett högre handledarstöd lämnas om den som anvisas det särskilda anställ- ningsstödet har deltagit i jobb- och utvecklings- garantin längre än , det s.k. förstärkta särskilda anställningsstödet. I genomsnitt hade närmare 9 000 personer en anställning med särskilt anställningsstöd , vilket är en minskning med 1 800 personer jämfört med . Andelen kvinnor utgjorde omkring av det totala antalet deltagare i båda stöden. Extratjänster infördes för yrken inom välfärden. Syftet med stödet är att erbjuda långtidsarbetslösa som har deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin en möjlighet till anställning med kollektivavtals- enlig lön. Stödets målgrupp utvidgades i decem- ber 2016 till att även omfatta nyanlända. Dess- utom höjdes handledarstödet och är det möjligt att besluta om extratjänster på heltid. uppgick antalet extratjänster till i genomsnitt närmare 1 000 platser . Antalet unika deltagare var ca 2 000 personer varav huvuddelen var kvin- nor. Efter förändringarna i regelverket har anta- let extratjänster ökat. var antalet extratjänster (inkl. moderna beredskapsjobb) drygt 4 600 stycken. Regeringen lämnade uppdrag om moderna beredskapsjobb till statliga myndigheter i respektive regleringsbrev . Myndighet- erna ska bidra till satsningen genom att efter- sträva anställningar av personer som varit arbetslösa längre än eller nyanlända. Rege- ringens målsättning är att sysselsätta 500 personer och minst 5 000 personer under Regelverket och ersättningen för de moderna beredskapsjobben motsvarar de som gäller för extratjänster. hade ca 580 personer ett pågående beslut om modernt beredskapsjobb (dvs. extratjänst inom staten), inklusive personer med beslut som började . till påbör- jades totalt 521 personer ett modernt bered- skapsjobb. Instegsjobb är ett anställningsstöd till arbets- givare riktat till nyanlända som studerar kom- munal vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) eller motsvarande utbildning vid folkhög- skola, svenska som andraspråk eller yrkes- svenska. har i genomsnitt 4 000 personer haft ett instegsjobb och män utgjorde en betydligt större andel av del- tagarna än kvinnor. Traineejobben är en subventionerad anställ- ning som kombineras med en reguljär yrkes- utbildning. Antalet unika deltagare med trainee- jobb var ca 380. Nystartsjobb har den största omfattningen av de subventionerade anställningarna och uppgick i genomsnitt till ca 47 000 anställningar . hade drygt 86 500 individer nystartsjobb, vilket var oförändrat jämfört med . av deltagarna var kvinnor och var män. I syfte att göra nystartsjobben mer träffsäkra och effektiva infördes vissa förändringar . Bland annat kortades tiden med stödet till maximalt , subventionen sänktes för personer som varit frånvarande från arbetsmarknaden mindre än som subventionen höjdes för perso- ner som varit frånvarande eller längre och för nyanlända. Dessutom infördes krav om att anställningsvillkor ska följa eller vara likvärdiga med dem i relevant kollektivavtal. Stödet för yrkesintroduktionsanställningar trädde i kraft och riktade sig ursprungligen till ungdomar . inkluderar målgruppen för stödet även nyanlända och långtidsarbetslösa som är eller äldre. En yrkesintroduktionsanställning innebär en möjlighet att lära sig ett yrke på arbetsplatsen i kombination med utbildning eller handledning som deltagaren erbjuds ett arbete med lön. fanns det ca 800 deltagare i yrkesintroduktionsanställningar i 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Det innebär en liten minskning jämfört med året innan. Könsfördel- ningen inom stödet är ojämn, av deltagarna var kvinnor och män. Antalet personer som fått stöd till start av näringsverksamhet uppgick till i genom- snitt 1 600 personer , vilket är en ökning med drygt 400 personer jämfört med . Det var fler män än kvinnor som tog del av stödet och skillnaden har ökat något jämfört med föregående år. Arbetsförmedlingen gick in i ett samarbete med . Det handlar om projekt för att främja nyanlän- das företagande. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.3 Andelen i arbete eller reguljär utbildning efter avslutat arbetsmarknadspolitiskt program Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling Fördjupad kartläggning och vägledning Särskilt anställningsstöd och förstärkt särskilt Stöd till start av näringsverksamhet Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning Källa: Arbetsförmedlingen. Tabell 3.3 ger en överblick över resultatet av de arbetsmarknadspolitiska programmen i form av andelen av deltagarna som efter avslutat program har ett arbete eller deltar i en reguljär utbildning. Jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar utgör s.k. rampro- gram där deltagare kan delta i flera olika pro- gram. I tabellen redovisas därför även resultaten för dem som deltar i program inom ramen för garantierna. Det bör noteras att resultatet inte är samma sak som programmets effekt, eftersom resultatet inte beaktar vad som skulle ha skett om individen inte fått insatserna. Av tabellen framgår inte heller vilket resultat som skulle uppnåtts om en individ tagit del av en annan insats. Resultaten för vissa av programmen ska också tolkas mot bakgrund av att de ofta är individuellt anpassade och av förberedande karaktär där arbetssökande efter avslutat program går vidare till andra insatser, såsom är fallet t.ex. med för- beredande utbildning. Flera program syftar såle- des i första hand till att öka individens förutsätt- ningar att etablera sig på arbetsmarknaden och är en del av uppdraget att stärka och rusta indivi- derna. Det kan dock vara svårt att mäta resulta- ten i detta avseende. Dessa program har normalt en lägre övergång till arbete, men syftar till att deltagarna successivt ska öka sina möjligheter att få ett arbete eller en utbildning. Effekten av arbetsmarknadsutbildningen har avtagit, men den bidrar ändå till högre syssel- sättning . Deltagarnas allt sämre förut sättningar kan inte förklara nedgången (IFAU 2016:20). hade i genomsnitt arbete efter att de avslutat en arbetsmarknadsutbildning. Detta var en liten förbättring av resultatet jämfört med . var denna andel kring . Resultaten av arbetsmarknadsutbild- ning är, ur ett historiskt perspektiv, därmed fort- satt låga även om resultaten har förbättrats sedan regeringen tillträdde. Detta som den genomsnittliga kostnaden per deltagare var rela- tivt hög. Resultatet var sämre för kvinnorna, jämfört med männen . Av kvinnorna hade i genomsnitt arbete efter att de avslutat en arbetsmarknadsutbildning, jämfört med för männen. Förbätt- ringen av resultatet har främst skett bland män- nen, jämfört med . Arbetsförmedlingen har analyserat varför arbetsmarknadsutbildningens effekt har försäm- rats och vidtagit ett antal åtgärder. Bland annat riktas utbildningarna, , i större grad till de arbetssökande som har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Myndigheten har också påbörjat ett arbete med att ta fram en strategi för upphandlade arbetsförmedlings- tjänster. För att säkerställa kvalitet ska arbets- marknadsutbildning följas upp systematiskt och deltagarenkäter ska användas i syfte att få kun- skap om hur deltagarna upplever arbetsmark- nadsutbildningens kvalitet. hade i genomsnitt arbete efter att de avslutat en förbere- dande eller orienterande utbildning. Andelen var lägre för kvinnor, , jämfört för männen. Andelen i arbete efter för- beredande eller orienterande utbildning är därför låg. Stöd till start av näringsverksamhet uppvisar förhållandevis goda resultat vad gäller övergångar till arbete efter avslutat programdeltagande. var andelen i arbete efter deltagande , en viss förbättring jämfört med . Att vara i arbete innebär i merparten av fallen att personen är fortsatt sysselsatt i sitt företag. Arbetsförmedlingens leverantörer och service Arbetsförmedlingen disponerade totalt . De största delarna av dessa användes till individersättningar eller till lönesubventioner. Arbetsförmedlingen har ansvar för att upphandla tjänster där det anses bidra till en effektiv verksamhet. har Arbetsförmedlingen upphandlat tjänster inom områdena arbetsförmedlingstjänster som främst består av stöd och matchning, introduktion till arbete, yrkessvenska B samt inom utbildning som består av förberedande utbildning och arbetsmarknadsutbildning. Totalt har drygt 192 000 personer deltagit i upp- handlade arbetsförmedlingstjänster och utbild- ning till en totalkostnad av 5 440 miljoner kro- nor. Antalet leverantörer har fortsatt att minska kraftigt. För området arbetsförmedlingstjänster har antalet leverantörer minskat till 187 stycken 2016 jämfört med 461 stycken 2015 och 1 115 stycken 2014. Detta beror till stor del på att tjänsten etableringslots avslutades . Antalet leverantörer inom tjänsten utbildning var 137 stycken 2016 jämfört med 168 stycken 2015 och 304 stycken 2014. Av de som anvisades till de upphandlade arbetsförmedlingstjänsterna 2016 var det en större andel män, , än kvinnor, . Dock har skillnaderna jämnats ut för dessa tjänster totalt sett . Det är dock en mer ojämn könsfördelning för de upphandlade utbildningstjänsterna. anvisades män respektive kvinnor till de upphandlade utbild- ningstjänsterna. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetsförmedlingen har ett uppdrag att arbeta med jämställdhetsintegrering. Arbetsför- medlingens viktigaste mål i myndighetens handlingsplan för jämställdhetsintegrering 2016– 2018 är att ge kvinnor och män tillgång till arbetsmarknadspolitiska program och insatser på lika villkor. Den totala ersättningen till olika externa leve- rantörer uppgick till vilket är något lägre än 2015 då kostnaden upp- gick till . Utöver de kom- pletterande arbetsförmedlingstjänsterna och tjänster inom utbildning ingår även ersättning till anordnare inom garantierna och inom etable- ringsuppdraget. Ersättningarna belastar både utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Att en stor del av verksamheten inte genom- förs i Arbetsförmedlingens regi innebär ett omfattande ansvar för myndigheten att säker- ställa att den upphandlade verksamheten bedrivs effektivt och med hög kvalitet för de arbets- sökande. Arbetsförmedlingen arbetar utifrån en systematisk uppföljningsmodell där granskningar görs utifrån leverantörsdialoger samt klagomål- och avvikelserapportering. har Arbetsförmedlingen genomfört en nationell granskning av de mest verksamhets- kritiska leverantörerna. Granskningen visade på omfattande brister och resulterade i att avtal på ett antal orter har avbrutits eller sagts upp. Arbetsförmedlingen har också genomfört en tematisk uppföljning av hur leverantörerna arbetar med jämställdhet i de arbetsmarknads- politiska insatserna. Arbetsförmedlingen har identifierat ett antal utvecklingsområden där myndigheten kommer att arbeta vidare tillsam- mans med leverantörerna för att uppnå en ökad jämställdhet. Arbetsförmedlingen har förändrat sitt kontorsnät. Totalt har beslut fat- tats om att stänga 72 kontor, varav de flesta har genomförts. Arbetsförmedlingen har ca 250 kontor, vilket är 30 färre kontor än 2015. Antalet fysiska besök vid kontoren har minskat , både i antal och som andel av de totala kontakterna. Service via kundtjänst på telefon och webbtjänster står för en ökande del av kontakterna (Arbetsförmedlingens tillgäng- lighet och tjänsteleverans, A2017/00623/A). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringens mål är att långtidsarbetslösheten ska förebyggas och motverkas samt att andelen långtidsarbetslösa och de som riskerar långtids- arbetslöshet som går till arbete eller studier ska öka. Antalet inskrivna långtidsarbetslösa på Arbetsförmedlingen ökade som det totala antalet arbetslösa har minskat. Andelen av samtliga inskrivna arbetslösa som var långtidsarbetslösa ökade från 2016. Andelen långtidsarbetslösa kvinnor var högre men var antalet långtidsarbetslösa män fler. Det ökande inflödet av deltagare i etableringsuppdraget har lett till att såväl antalet som andelen i etableringsuppdraget som är långtidsarbetslösa har ökat.