prop · H403106 · 2017-02-21 00:00:00 — 6.1Förslaget till lag (2017:000) om samverkan vid utskrivning från sluten vård Lagens innehåll och tillämpningsområde 1 § I denna lag finns bestämmelser om 1. samverkan vid planering av insatser för enskilda som efter att de skrivits ut från sluten vård kan komma att behöva insatser från , den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården eller den landstingsfinansierade öppna vården, 2.hur insatserna ska planeras för enskilda som efter utskrivning behöver insatser från flera berörda enheter inom de aktuella verksamheterna, och 3.kommunens betalningsansvar för vissa utskrivningsklara patienter. Det som i denna lag sägs om landsting gäller även kommuner som inte ingår i ett landsting. Paragrafen beskriver lagens innehåll. Enligt paragrafens första stycke innehåller lagen bestämmelser om samverkan för att möjliggöra planering av insatser för enskilda som efter att de skrivits ut från den slutna vården kan komma att behöva insatser från , den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården eller den landstingsfinansierade öppna vården. Lagen ska alltså inte tillämpas i samband med utskrivning av patienter som inte har sådana behov. Som anges ska berörda enheter planera inför de insatser som den enskilde behöver. Därmed avses sådana insatser som har en viss omfattning. Lagen avser inte sådana situationer där enskilda efter utskrivning själva exempelvis kan boka tid och ta sig till en enhet för eventuell eftervård såsom att ta bort stygn på en vårdcental. Paragrafen anger även att det i lagen finns bestämmelser om hur insatser ska planeras när samverkan behövs från flera enheter. Vidare anges det att lagen även innehåller bestämmelser om kommunens betalningsansvar för vissa utskrivningsklara patienter. Enligt paragrafens andra stycke ska vad som i lagen sägs om landsting även gälla kommuner som inte ingår i ett landsting. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.2. 2 § Denna lag syftar till att främja en god vård och en socialtjänst av god kvalitet för enskilda som efter utskrivning från sluten vård behöver insatser från , den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården eller den landstingsfinansierade öppna vården. I detta syfte ska lagen särskilt främja att en patient med behov av insatser skrivs ut från den slutna vården så snart som Prop. 2016/17:106 möjligt efter det att den behandlande läkaren bedömt att patienten är Paragrafen anger lagens syfte. God vård och socialtjänst av hög kvalitet innebär bl.a. att en enskild får insatser av den eller de aktörer som bäst kan tillgodose den enskildes behov. Målet med lagen är att den ska leda till en trygg och säker utskrivningsprocess och att den så långt möjligt ska bidra till att den enskilde inte i onödan ska behöva tillbringa tid på sjukhus. Lagen syftar därför särskilt till att sådana insatser erbjuds som är nödvändiga för att patienten ska kunna skrivas ut från den slutna vården. Lagen avser inte sådana situationer där enskilda efter utskrivning själva kan boka tid och ta sig till en enhet för eventuell eftervård, till exempel att ta bort stygn på en vårdcental (jfr kommentaren till 1 kap. 1 §). En förbättrad utskrivningsprocess möjliggörs av att de olika verksamheterna och huvudmännen var och en ger en god hälso- och sjukvård respektive en socialtjänst av god kvalitet. Det huvudsakliga ansvaret och skyldigheterna som verksamheter och huvudmän har är reglerat i annan lagstiftning såsom hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och socialtjänstlagen (2001:453). Nämnda hälso- och sjukvårdslag kommer att ersättas av en ny hälso- och sjukvårdslag (2017:30), jfr prop. 2016/17:43. Den slutna vård som avses är hälso- och sjukvård som ges under intagning vid en vårdinrättning, jfr 1 kap. 3 § denna lag. Den slutna vården omfattar även sluten psykiatrisk tvångsvård och sluten rättspsykiatrisk vård i enlighet med lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård samt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.3. 3 § I denna lag avses med 1.hälso- och sjukvård: åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador samt sjuktransporter, 2.socialtjänst: insatser för en enskild enligt författningarna om socialtjänst och stöd och service till vissa funktionshindrade samt insatser enligt de särskilda författningarna om vård utan samtycke av unga eller av missbrukare, 3.sluten vård: hälso- och sjukvård som ges till en patient som är intagen vid en vårdinrättning, 4.öppen vård: annan hälso- och sjukvård än sluten vård, och 5.utskrivningsklar: att en patients hälsotillstånd är sådant att den behandlande läkaren har bedömt att patienten inte längre behöver vård vid en enhet inom den slutna vården. I paragrafen finns vissa av de uttryck som används i lagen definierade. Uttrycket hälso- och sjukvård har samma innebörd som den som anges i patientlagen (2014:821). Till skillnad från definitionen av hälso- och sjukvård i hälso- och sjukvårdslagen (jfr 2 kap. 1 § nya hälso- och sjukvårdslagen och 1 § nuvarande hälso- och sjukvårdslagen [1982:763]), omfattar definitionen i nu aktuella lag inte omhändertagande av avlidna. All psykiatrisk vård omfattas av begreppet, således även den vård som ges med stöd av lagen (1991:1128) om psykiatrisk 2016/17:106 tvångsvård, förkortad LPT, och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, förkortad LRV. Uttrycket socialtjänst hänvisar till socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall samt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Uttrycken sluten vård och öppen vård har samma utformning som 2 kap. 4 och 5 §§ i den nya hälso- och sjukvårdslagen (jfr 5 § hälso- och sjukvårdslagen [1982:763]). Uttrycket utskrivningsklar definieras på samma sätt som i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. Det ankommer på den behandlande läkaren att avgöra om en patient är utskrivningsklar. Enligt förarbetena avgör läkaren med hänsyn tagen till patientens tillstånd samt till vetenskap och beprövad erfarenhet när en patient är utskrivningsklar, det vill säga när patienten är i behov av den slutna vården (prop. 2002/03:20 s. 41). I likhet med nämnda förarbete så omfattar uttrycket utskrivningsklar även utskrivningsklara patienter i sluten psykiatrisk vård. Med det avses dels sådan vård som getts i frivilliga former enligt hälso- och sjukvårdslagen, dels sådan vård som getts med stöd av LPT eller LRV. För en patient som tvångsvårdats enligt LPT eller LRV måste den behandlande läkarens bedömning i vissa fall föregås av ett beslut av domstolen att tvångsvården ska upphöra (prop. 2002/03:20 s. 41). Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.4. 2 kap. Inskrivningsmeddelande och planering 1 § Om den behandlande läkaren, när en patient skrivs in i den slutna vården, bedömer att patienten kan komma att behöva insatser från , den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården eller den landstingsfinansierade öppna vården efter det att patienten har skrivits ut, ska den slutna vården underrätta de berörda enheterna om denna bedömning genom ett inskrivningsmeddelande. Om insatser bedöms behövas från den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården, ska inskrivningsmeddelandet även skickas till den landstings- finansierade öppna vården. Paragrafen motsvarar delvis 10 a § lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. För att landsting och kommun ska kunna erbjuda god hälso- och sjukvård samt socialtjänst av god kvalitet så snart det är möjligt efter det att en patient bedöms vara utskrivningsklar är det viktigt att säkerställa att planeringsarbetet kommer igång tidigt i processen. Med ett inskrivningsmeddelande avses ett meddelande till den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården, den landstingsfinansierade öppna vården och som syftar till att informera om att en viss patient har blivit intagen i den slutna vården och att denne kan komma att behöva vård och omsorg när han eller hon är utskrivningsklar. Genom inskrivningsmeddelandet får de berörda enheterna en signal om att en patient kan komma att behöva insatser och enheternas planering kan därmed påbörjas. sådana insatser som behöver planering och inte sådana situationer där Prop. 2016/17:106 enskilda efter utskrivning själva exempelvis kan boka tid och ta sig till en enhet för eventuell eftervård såsom att ta bort stygn på en vårdcental (jfr kommentaren till 1 kap. 1 §). Meddelandet ska skickas av den slutna vården och det är vårdgivaren som får bestämma vem inom den slutna vården som ska skicka inskrivningsmeddelandet. De berörda enheter som avses är de enheter i kommun och landsting som förväntas tillhandahålla den socialtjänst eller hälso- och sjukvård som patienten efter utskrivning bedöms behöva. Även privata utförare med finansiering av kommun eller landsting kan vara berörda enheter. Av andra stycket framgår att i de fall insatser bedöms behövas av den kommunala hälso- och sjukvården ska ett inskrivningsmeddelande även skickas till den landstingsfinansierade öppna vården såsom primärvård, öppen psykiatrisk vård eller annan öppen specialiserad vård. Den landstingsfinansierade öppna vården kommer därmed att anses vara en berörd enhet vid planeringen av den vård och omsorg patienten kan komma att behöva efter det att denne skrivits ut från den slutna vården, såväl när den landstingsfinansierade öppna vården uttryckligen har ett eget ansvar för patientens insatser som när insatserna huvudsakligen ska genomföras inom den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården. Det är viktigt att ansvariga aktörer tidigt kan inleda planeringen av de insatser som den enskilde kan komma att behöva så att övergången från den slutna vården till och den öppna vården blir så bra som möjlig för den enskilde. Bestämmelsen får sekretessbrytande effekt enligt 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och därtill införs en sekretessbrytande bestämmelse i 25 kap. samma lag (se avsnitt 6.3). Bestämmelsen innebär även att uppgifterna kan lämnas utan hinder av den tystnadsplikt som gäller vid enskilt bedriven hälso- och sjukvård enligt 6 kap. 12–14 och 16 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659). Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.5.1 och 5.5.4. 2 § Ett inskrivningsmeddelande ska innehålla upplysningar om patientens namn, personnummer och folkbokföringsadress samt om beräknad tidpunkt för utskrivning. I paragrafen anges att ett inskrivningsmeddelande ska innehålla patientens namn, personnummer, folkbokföringsadress och beräknad tidpunkt för utskrivning. Bestämmelsen får sekretessbrytande effekt enligt 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och därtill införs en sekretessbrytande bestämmelse i 25 kap. samma lag (se avsnitt 6.3). Bestämmelsen innebär även att uppgifterna kan lämnas utan hinder av den tystnadsplikt som gäller vid enskilt bedriven hälso- och sjukvård enligt 6 kap. 12–14 och 16 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659). Ytterligare uppgifter får skickas med patientens samtycke eller i övrigt med beaktande av bestämmelserna om tystnadsplikt och sekretess i patientsäkerhetslagen och offentlighets- och sekretesslagen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.5.3 och 5.5.4. 2016/17:106 3 § Ett inskrivningsmeddelandet ska skickas timmar efter det att patienten har skrivits in i den slutna vården. Om den behandlande läkaren först senare under vårdförloppet bedömer att en patient kan komma att behöva insatser enligt 1 §, ska den slutna vården skicka inskrivningsmeddelandet timmar efter det att den behandlande läkaren gjorde den bedömningen. Paragrafen anger tidpunkten för när ett inskrivningsmeddelande ska skickas till berörda enheter. Informationen behöver komma tidigt till de berörda enheterna för att dessa ska hinna planera den vård och omsorg en patient kan vara i behov av vid utskrivningen. Meddelandet ska skickas timmar efter det att patienten har skrivits in i den slutna vården. Om behandlande läkare först senare under vårdförloppet bedömer att en patient kan komma att behöva insatser av socialtjänst eller hälso- och sjukvård efter det att denne skrivits ut från den slutna vården ska inskrivningsmeddelandet skickas till berörda enheter timmar efter det att den behandlande läkaren gjorde den bedömningen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.5.2. 4 § Om den beräknade tidpunkten för utskrivning ändras efter det att ett inskrivningsmeddelande har skickats, ska den slutna vården så snart det är möjligt underrätta de berörda enheterna om den nya beräknade tidpunkten för utskrivning. Paragrafen anger en skyldighet för den slutna vården att så snart det är möjligt meddela berörda enheter om att den beräknade tidpunkten för utskrivning har ändrats. Som framgår av 1 § så ska ett inskrivningsmeddelande även skickas till den landstingsfinansierade öppna vården i de fall patienten bedöms behöva kommunalt finansierad hälso- och sjukvård. Den landstingsfinansierade öppna vården är därmed att anse som berörd enhet. Bestämmelsen får sekretessbrytande effekt enligt 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och därtill införs en sekretessbrytande bestämmelse i 25 kap. samma lag. Bestämmelsen innebär även att uppgifterna kan lämnas utan hinder av den tystnadsplikt som gäller vid enskilt bedriven hälso- och sjukvård enligt 6 kap. 12–14 och 16 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659). Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.5.3 och 5.5.4. Fast vårdkontakt i den öppna vården 5 § När en enhet i den landstingsfinansierade öppna vården har tagit emot ett inskrivningsmeddelande i fråga om en patient, ska verksamhetschefen vid den enheten utse en fast vårdkontakt för patienten. Verksamhetschefen ska utse den fasta vårdkontakten innan patienten skrivs ut från den slutna vården. Om patienten redan har en fast vårdkontakt vid enheten, får denne fortsätta att vara patientens fasta vårdkontakt. Enligt 6 kap. 1 § patientlagen (2014:821) ska patientens behov av trygghet, kontinuitet och säkerhet i vården tillgodoses och olika insatser för patienten ska samordnas på ett ändamålsenligt sätt. Om det är nödvändigt för att tillgodose dessa behov, eller om en patient begär det, ska enligt 6 kap. 2 § patientlagen en fast vårdkontakt utses för patienten. Verksamhetschefens ansvar för att i sådana fall utse den fasta vård- kontakten regleras i 29 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 2016/17:106 bestämmelse föreslås dock utgå i den nya hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) som träder i kraft . Bestämmelsen kan i stället komma att flyttas till förordning eller föreskrift. De patienter som har ett fortsatt sjukvårdsbehov efter utskrivning från den slutna vården är generellt en patientgrupp med särskilt stora behov av kontinuitet och samordning m.m. Verksamhetschefen för den enhet som ska ansvara för patientens vård inom den landstingsfinansierade öppna vården, ska enligt paragrafens första stycke utse en fast vårdkontakt för patienten. Som framgår av förarbetena till 6 kap. 2 § patientlagen och 29 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska verksamhetschefen så långt det är möjligt samråda med och respektera patientens önskemål när den person som ska vara patientens vårdkontakt utses. Samordning av insatser och förmedling av information med t.ex. andra myndigheter förutsätter dock samtycke från patienten och att allmänna bestämmelser om sekretess beaktas (jfr prop. s.61 f. och 80 f. och prop. 2013/14:106 s. 99 f. och 122). I paragrafen anges det att verksamhetschefen ska utse den fasta vårdkontakten innan patienten skrivs ut från den slutna vården. Syftet med bestämmelsen är att det ska finnas någon som ansvarar för patientens trygghet, säkerhet, kontinuitet och samordning efter utskrivningen. Av andra stycket framgår att i de fall patienten redan har en fast vårdkontakt vid berörd öppenvårdsenhet får denne fortsätta att vara patientens fasta vårdkontakt. Den fasta vårdkontakten ska enligt 4 kap. 3 § kalla till den samordnade individuella vårdplaneringen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.6. Planering inför patientens utskrivning 6 § När en berörd enhet inom , den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården eller den landstingsfinansierade öppna vården har fått ett inskrivningsmeddelande, ska enheten börja sin planering av de insatser som är nödvändiga för att patienten på ett tryggt och säkert sätt ska kunna lämna den slutna vården och efter utskrivningen få sina behov av socialtjänst eller hälso- och sjukvård tillgodosedda. I paragrafen anges en skyldighet för de enheter som fått inskrivningsmeddelandet att påbörja sin planering av de insatser som patienten kan komma att behöva efter utskrivning från den slutna vården. Till skillnad från vad som anges i 4 kap. 1 § ska planeringen avse den egna enhetens insatser. Planeringen ska påbörjas redan när enheten får ett inskrivningsmeddelande avseende en viss patient. Det innebär att en enhet i vissa fall då patienten vistas i sluten vård får god tid att förbereda inför de insatser som patienten har behov av, i andra fall får enheten en mer begränsad tid att planera. Bestämmelsen innebär inte någon skyldighet att kommunicera information med andra enheter. Först i samband med utskrivning aktualiseras den samordnade planeringen med övriga enheter enligt 4 kap. 1 §. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.7. Underrättelse om att en patient är utskrivningsklar 1 § När den behandlande läkaren har bedömt att en patient är utskrivningsklar, ska den slutna vården underrätta berörda enheter om denna bedömning, om bestämmelser om sekretess eller tystnadsplikt inte hindrar det. En underrättelse i enlighet med 7 a § tredje stycket lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård ska motsvara en underrättelse enligt första stycket. För att patienten ska få de insatser som han eller hon bedömts behöva efter utskrivningen eller för att underlätta planeringen av de insatser som patienten kan behöva efter utskrivningen ska den slutna vården underrätta berörda enheter om att patienten har bedömts vara utskrivningsklar. Om insatser bedöms behövas av den kommunala hälso- och sjukvården är även öppna vård en berörd enhet som ska får nämnda underrättelse. Bestämmelsen är inte tillämplig på patienter som efter utskrivningen inte behöver insatser från landsting eller kommun. Underrättelse ska skickas av den slutna vården vilket innebär att det är vårdgivaren som får bestämma vem inom den slutna vården som ska skicka meddelandet till berörda enheter. I likhet med vad som anges i kommentaren till 1 kap. 3 § så omfattar uttrycket utskrivningsklar även utskrivningsklara patienter i sluten psykiatrisk vård. Med den senare avses dels sådan vård som getts i frivilliga former enligt hälso- och sjukvårdslagen, dels sådan vård som getts med stöd av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV). För en patient som tvångsvårdats enligt LPT eller LRV måste den behandlande läkarens bedömning om att patienten är utskrivningsklar i vissa fall föregås av ett beslut av domstolen att tvångsvården ska upphöra. Underrättelse ska dock endast skickas om bestämmelser om sekretess eller tystnadsplikt inte hindrar det. Det innebär att bestämmelsen inte föreskriver en sådan uppgiftsskyldighet som innebär att den är sekretessbrytande enligt 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller att den bryter tystnadsplikten i 6 kap. 12–14 och 16 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659). För att uppgifterna ska få lämnas ut krävs den enskildes samtycke. Uppgifterna kan också lämnas ut efter det att en prövning i det enskilda fallet har gjorts och det har bedömts att sekretess inte föreligger eller att en annan sekretessbrytande bestämmelse är tillämplig, t.ex. 25 kap. 13 § offentlighets- och sekretesslagen. Utgångspunkten för all vård och behandling är ett väl utvecklat samarbete med patienten själv och, i förekommande fall, hans eller hennes närstående. Det ankommer därför såväl på hälso- och sjukvården som att först och främst prata med patienten och efterfråga hans eller hennes inställning till att uppgiftslämnande sker. I andra stycket anges att en underrättelse i enlighet med 7 a § LPT motsvarar en underrättelse enligt första stycket. Enlig nämnda bestämmelse ska chefsöverläkaren underrätta berörd enhet vid landsting, kommun eller annan huvudman om beslut om öppen psykiatrisk tvångsvård. I 12 a § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård anges det att vid ansökan om öppen rättspsykiatrisk vård tillämpas bl.a. 7 a § LPT och att vad som sägs i den bestämmelsen om öppen psykiatrisk tvångsvård i Prop. 2016/17:106 stället gäller öppen rättspsykiatrisk vård. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.8. 2 § Om bestämmelser om sekretess eller tystnadsplikt inte hindrar det, ska den slutna vården till berörda enheter överföra den information som är nödvändig för att ge patienten socialtjänst eller hälso- och sjukvård. Informationen ska överföras senast som patienten skrivs ut från den slutna vården. I paragrafen anges det att den slutna vården ska överföra den information som är nödvändig för att patienten ska få de insatser som denne behöver från , den kommunala hälso- och sjukvården eller den landstingsfinansierade öppna vården. Informationsöverföringen ska göras senast som patienten skrivs ut. Informationen får dock endast överföras om bestämmelser om sekretess eller tystnadsplikt inte hindrar det. Bestämmelsen innehåller inte en sådan uppgiftsskyldighet som innebär att den är sekretessbrytande enligt 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller att den bryter tystnadsplikten i 6 kap. 12– 14 och 16 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659). För att uppgifterna ska få lämnas ut krävs den enskildes samtycke. Uppgifterna kan också lämnas ut efter det att en prövning i det enskilda fallet har gjorts och det har bedömts att sekretess inte föreligger eller att en annan sekretessbrytande bestämmelse är tillämplig, t.ex. 25 kap. 13 § offentlighets- och sekretesslagen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.9. 3 § Närmare bestämmelser om den information som ska ges till patienten och dennes närstående vid utskrivning anges i 3 kap. patientlagen (2014:821). Paragrafen innehåller en upplysningsbestämmelse om att närmare bestämmelser om att den information som ska ges till patienten och dennes närstående vid utskrivning anges i 3 kap. patientlagen (2014:821). En ny bestämmelse införs i 3 kap. patientlagen om den information som en patient ska och bör få vid utskrivning från sluten vården i de fall avsikten är att patienten ska få insatser från socialtjänst, hälso- och sjukvård eller landstingsfinansierad öppen vård, jfr kommentaren i avsnitt 6.4. I 3 kap. patientlagen anges även att om informationen inte kan lämnas till patienten, ska den i stället såvitt möjligt lämnas till en närstående till honom eller henne, om bestämmelser om sekretess eller tystnadsplikt inte hindrar detta. Vidare anges det i 3 kap. patientlagen att den information som lämnas ska vara anpassad till mottagarens ålder, mognad, erfarenhet, språkliga bakgrund och andra individuella förutsättningar. Det kan noteras att det även anges att mottagarens önskan om att avstå från information ska respekteras. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.10. Samverkan mellan landsting och kommun 1 § Om patienten efter utskrivningen behöver insatser från både landsting och kommun i form av hälso- och sjukvård eller socialtjänst, ska en samordnad individuell planering genomföras av representanter för de enheter som ansvarar för insatserna. Om insatser behövs från den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården, ska även den landstingsfinansierade öppna vården medverka i den samordnade individuella planeringen. För patienter som behöver insatser i samband med öppen psykiatrisk tvångsvård eller öppen rättspsykiatrisk vård, ska planeringen i stället genomföras enligt bestämmelserna om en samordnad vårdplan i 7 a § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och 12 a § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård.