prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Generationsmålet är det övergripande målet för miljöpolitiken och beskriver att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Generationsmålet förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och internationellt. Målen för miljöpolitiken ska integreras i andra politikområden och hänsyn ska tas till miljö- och klimatfrågorna när en myndighet fullgör sin huvuduppgift, för att på bästa sätt skapa förutsättningar för beslut som är hållbara i såväl ekonomiskt, social som miljömässigt perspektiv (prop. 2009/10:155 samt prop. 2013/14:141). Miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Målen är en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av FN:s globala hållbarhetsmål, Agenda 2030. Det framkommer i resultat- redovisningen nedan där respektive miljömål kopplas till berörda mål inom Agenda 2030. Målen kopplar även till andra tvärsektoriella mål som t.ex. EU:s mål om klimat och energi (EU2020), EU:s klimat och energiramverk 2030 och regeringens politik för en global utveckling (PGU). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 har beslutat om 16 miljökvalitetsmål (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377): –Bara naturlig försurning –Levande sjöar och vattendrag –Grundvatten av god kvalitet –Hav i balans samt levande kust och skärgård –Ett rikt odlingslandskap –God bebyggd miljö –Ett rikt växt- och djurliv Regeringen har beslutat om 28 etappmål. Av dessa har 18 målår som sträcker sig efter 2016, dessa gäller fortfarande, övriga mål är slutredovisade i denna eller tidigare budgetpropositioner. Etappmål som bidrar till att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan har beslutats av (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Etappmålen är målövergripande och kan bidra till såväl flera olika miljökvalitetsmål som till Generationsmålet. I tabell 3.3 redovisas de etappmål som har beslutats av regeringen. Endast etappmål som har målår 2016 eller senare redovisas i texten nedan. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Tabell 3.3 Etappmål som beskriver samhällsomställningar som är viktiga för att nå miljökvalitetsmålen och Generationsmålet Utsläpp av växthusgaser 2020 utsläppen i ESR-sektorn till 2030 utsläppen i ESR-sektorn till 2040 Begränsningar av utsläpp av Kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper Information om farliga ämnen i varor Utveckling och tillämpning av Effektivare kemikalietillsyn inom EU Giftfria och resurseffektiva kretslopp Barns exponering för farliga ämnen Ökad miljöhänsyn i EU:s En dialogprocess i ett nationellt Den biologiska mångfalden och Skydd av landområden, söt- Hotade arter och naturtyper1 Kunskap om genetisk mångfald Etappmålen bidrar till flera miljökvalitetsmål. I tabellen framgår under vilket miljökvalitetsmål som respektive etappmål redovisas samt om etappmålet är uppnått. 1 – slutredovisades i budgetpropositionen 2 – slutredovisades i budgetpropositionen 3 – slutredovisas i denna budgetproposition Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Till vart och ett av miljökvalitetsmålen hör ett antal s.k. preciseringar. Preciseringarna beskriver innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska uppnås. Preciseringarna utgör också grunden för att bedöma resultaten i budgetpropositionen, dvs. bedömnings- grunderna, och för att bedöma om styrmedel och insatser i samt inom EU och internationellt är tillräckliga för att nå målen (Ds. De myndigheter som ansvarar för ett eller flera miljökvalitetsmål använder sig också av indikatorer för att bedöma om målen går att nå. Indikatorerna som använts för resultat- uppföljningen redovisas på miljömålsportalen (). Alla indikatorer redovisas inte då de speglar långsamma skeenden och är resurskrävande att mäta. För att stärka och vidareutveckla uppföljningen har och de andra målansvariga myndigheterna på regeringens uppdrag tagit fram ett begränsat antal nya indikatorer för varje miljökvalitetsmål inklusive för Generationsmålet (dnr M2016/01592/Mm). En majoritet av de nya indikatorerna kan följas upp . De nya indikatorerna speglar också i viss mån uppföljningen av de globala målen för hållbar utveckling inom Agenda 2030 främst gällande den miljömässiga dimensionen. Från och med nästa års redovisning i budgetpropositionen kommer uppföljningen att göras bl.a. utifrån de nya indikatorerna. Indikatorerna kan i ett senare skede komma att modifieras och eventuellt bytas ut. I avsnitt 3.5.1 redovisas Generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Redovisningen av etapp- målen är integrerad i avsnitten för berörda miljökvalitetsmål (se tabell ovan). Samlad redovisning av miljökvalitetsmålen Utvecklingen av miljöarbetet går åt rätt håll på flera områden, bl.a. inom luftkvalitet och Regeringen har tagit initiativ till flera betydande reformer för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. Klimat är en prioriterad fråga för regeringen och ett klimatpolitiskt ramverk har beslutats av . Det innehåller nya mål, en klimatlag och inrättandet av ett klimatpolitiskt råd. Regeringen har stärkt förutsättningarna för bl.a. kommunerna att öka takten i sitt arbete med att nå miljömålen. Till exempel har delats ut i stöd till lokala klimatinvesteringar , i regeringens satsning Klimatklivet. Dessa investeringar beräknas totalt sett leda till en utsläppsminskning med koldioxidekvivalenter . Regeringen har gjort stora satsningar för skydd och skötsel av värdefull natur. Regeringen har höjt anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur och 1:14 Skydd av värdefull natur från ca till ca 2,3 miljarder och framåt. Exempelvis ökade antalet beslut om naturreservat från 154 stycken 2015 till 271 och arealen ökade till . Regeringens satsningar på en giftfri vardag och åtgärder för sanering bidrar också till att nå flera miljömål. Se anslagsutvecklingen för utgiftsområdet i diagram 3.1 nedan. Diagram 3.1 Anslagsutveckling UO 20 Allmän miljö- och naturvård inkl. miljöforskning 2006-2016 Anslagsutvecklingen inkl. ändringsbudgetar i löpande priser. Källa: Egna beräkningar Regeringen har också drivit en aktiv politik i EU och internationellt vilket ökar förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, luft och Begränsad klimatpåverkan. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 kvarstår bedömningen att det bara går att nå två av sexton miljökvalitetsmål med beslutade styrmedel. Det visar den årliga uppföljning av miljömålen som de målansvariga myndigheterna tar fram och som publiceras av (6749). Mer information om arbetet och uppnådda resultat i förhållande till miljömålen finns beskriven nedan i respektive målavsnitt. Regeringens samlade bedömning av miljökvalitetsmålen finns under Analys och slutsatser. Initiativ inom andra utgiftsområden bidrar till att nå miljömålen Flera initiativ som bidrar till att nå miljömålen finns inom andra utgiftsområden, t.ex. den nya livsmedelsstrategin som ska bidra till en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås. Nationella upphandlingsstrategin antogs i syfte att få fler myndigheter att använda offentliga inköp som ett strategiskt verktyg i sin verksamhet för att t.ex. genom en miljömässigt ansvarsfull upphandling bidra till att hållbarhetsmål uppfylls. En infrastruktur- proposition som sätter klimatförändringarna i fokus, en nationell cykelstrategi och strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi. Energiöverenskommelsen som utgör en gemensam färdplan för en övergång till ett helt förnybart elsystem bidrar också till att nå flera miljömål inklusive Generationsmålet. För att främja hållbara stadsmiljöer erbjuder regeringen statlig medfinansiering till kommuner och landsting för investeringar i anläggningar för kollektivtrafik och cykeltrafik i tätorter, s.k. stadsmiljöavtal. Regeringens satsning på stadsmiljöavtal uppgår till och till . har 1,73 miljarder kronorav stödets totalt beviljats. Det är ännu för tidigt att utläsa några miljöeffekter av stödet. Miljömålen bidrar till genomförandet av Agenda 2030 Regeringens ambition är att ska vara ledande i genomförandet av FN:s globala hållbarhetsmål Agenda 2030. Miljömålen är en viktig del i det nationella genomförandet av Agenda 2030. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att bidra till att genomföra P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 Myndigheterna med ett målansvar för miljömålen har fått flera uppdrag, både att analysera förhållandet mellan de nationella miljömålen och Agenda 2030-målen och ta fram indikatorer. Rapporterna från de målansvariga myndigheterna ger en tydlig bild av att miljömålen korrelerar väl med den miljömässiga dimensionen av mål och delmål i Agenda (se tabell). Flera av miljömålen bidrar även till att nå de sociala och ekonomiska dimensionerna i Agenda . Exempelvis bidrar insatser för luft och Giftfri miljö till förbättrad hälsa. Åtgärder som bidrar till att nå miljömålen bidrar också till att nå Agenda 2030-målen. Det framgår tydligt i de målansvariga myndigheternas rapport med en årlig uppföljning av miljömålen. I rapporten kopplas flera av de åtgärder som genomförts till mål och/eller delmål i Agenda . I resultatredovisningen nedan identifieras vilket eller vilka Agenda 2030-mål som berörs under respektive miljökvalitetsmål. De indikatorer som och de andra målansvariga myndigheterna tagit fram på uppdrag av regeringen (dnr M2016/01592/Mm) (se ovan under rubriken och bedömningsgrunder) speglar också i viss mån uppföljningen av de globala målen för hållbar utveckling Agenda 2030. I till FN:s högnivåforum lyfts att miljömålssystemet ger struktur och konkretisering åt arbete med klimat och miljö och att miljömålen korresponderar väl med den gröna dimensionen av Agenda 2030 samt skapar drivkraft i arbetet med genomförandet av agendan. Genomförandet av Agenda 2030 sker även inom ordinarie processer för genomförande av åtaganden under bl.a. de multilaterala miljö- och klimatkonventionerna och tillhörande förhandlingsprocesser och institutioner. EU- kommissionens två meddelanden om det interna och externa genomförandet av Agenda 2030 och FN:s högnivåforum är två centrala processer i det globala arbetet med att nå Agenda 2030. Dessa processer beskrivs mer utförligt i utg. omr. Tabell 3.4 Koppling mellan nationella miljömål och de 17 målen för FN:s Agenda 2030 – Hälsa och välbefinnande – Rent vatten och sanitet – Hållbar energi för alla (9 – Hållbar industri, innovationer och – Hållbara städer och samhällen – Hållbar konsumtion och produktion – Hav och resurser – Ekosystem och biologisk mångfald – Hållbar energi för alla (15 – Ekosystem och biologisk mångfald) – Hälsa och välbefinnande – Hållbara städer och samhällen (15 – Ekosystem och biologisk mångfald) – Ekosystem och biologisk mångfald – Hälsa och välbefinnande – Rent vatten och sanitet – Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk – Hållbar konsumtion och produktion – Hav och resurser (15 – Ekosystem och biologisk mångfald) – Hälsa och välbefinnande – Hälsa och välbefinnande – Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk – Rent vatten och sanitet – Hav och resurser (15 – Ekosystem och biologisk mångfald) – Rent vatten och sanitet – Ekosystem och biologisk mångfald – Rent vatten och sanitet – Hållbar konsumtion och produktion – Ekosystem och biologisk mångfald Hav i balans samt (2 – Ingen hunger) – Hav och resurser – Ekosystem och biologisk mångfald (6 – Rent vatten och sanitet) – Ekosystem och biologisk mångfald – Ekosystem och biologisk mångfald – Ekosystem och biologisk mångfald – Ekosystem och biologisk mångfald – Rent vatten och sanitet – Hållbar industri, innovationer och – Hållbara städer och samhällen – Hållbar konsumtion och produktion Ett rikt växt- och djurliv (3 – Hälsa och välbefinnande) – Hav och resurser – Ekosystem och biologisk mångfald De nationella miljömålen har kopplingar med flera av målen för Agenda 2030. I tabellen framgår vilka nationella miljömål som kopplar med respektive mål för Agenda 2030. Indirekta kopplingar mellan de svenska miljömålen och målen för Agenda 2030 visas inom parentes medan resterande visar direkta kopplingar. Kartläggningen genomfördes av de åtta myndigheter som har ansvar för miljökvalitetsmålen enligt sin instruktion och s amordnades av (Fi2016/01355/SF). publicerade en gemensam åtgärdslista på miljömålsportalen (). har åtagit sig 24 samverkansåtgärder 2017. Fem av dessa åtgärder är en vidareutveckling av samverkansåtgärder som rådet påbörjade . Hållbara transporter har varit ett egeninitierat tema för rådets arbete. En av de 44 samverkansåtgärder som påbörjades har slutförts, nämligen en åtgärd om minskade koldioxidutsläpp från flygresor. Åtgärden handlade om att utreda möjligheten för myndigheter att, inom ramen för sitt miljöledningsarbete, ansluta sig till . Tre åtgärder har övergått till löpande verksamhet och resterande 40 åtgärder fortsätter att genomföras. De 16 nationella myndigheterna och länsstyrelserna, som representeras i , har också redovisat åtgärder som respektive myndighet ska göra inom sin verksamhet för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. Näringslivet är avgörande för att nå miljömålen Näringslivet har en avgörande betydelse i arbetet för att nå miljömålen. Den nationella miljömålssamordnaren för näringslivet har arbetat med att stärka samverkan inom näringslivet och mellan myndigheter och näringsliv i arbetet med att nå Generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Många företag bedriver ett strukturerat miljöarbete som har stor betydelse för möjligheterna att nå miljömålen. Näringslivs- samordnaren har bidragit till att ett antal stora svenska företag har börjat redovisa hur deras arbete bidrar till att nå de nationella miljömålen. En gemensam målbild i form av miljömålen bidrar till ökade möjligheter för staten och näringslivet att prioritera och samarbeta i klimat- och miljöarbetet. Dessa frågor hanteras bl.a. i det företagsnätverk för miljömålen som samordnaren har startat. Miljömålssamordnaren har också synliggjort, främjat och tillvaratagit näringslivets miljöarbete i miljömålssystemet. Exempelvis har samordnaren tagit fram praktiska verktyg för företag så att de kan arbeta med att integrera miljömålen i sitt arbete samt för att se kopplingarna till andra initiativ som t.ex. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 2030-målen och Global Reporting Initiative (GRI). Miljöansvar integrerat i myndigheternas uppdrag 26 myndigheter har ett instruktionsenligt ansvar att arbeta för att nå miljömålen. 25 av myndigheterna har på uppdrag av regeringen (dnr M2015/02633/Mm och M2015/03393/Mm) analyserat vilka miljömål som är mest relevanta för den egna verksamheten. Med utgångspunkt i analysen har myndigheterna tagit fram konkreta åtgärdsplaner som de nu arbetar utifrån. Arbetet med genomförandet av åtgärder redovisas i myndigheternas årsredovisningar. Redo- visningarna är ett underlag i regeringens arbete för en mer verksamhetsanpassad styrning av myndigheterna. stödjer berörda myndigheter i deras arbete med att genomföra och följa upp arbetet med miljömålen. Det regionala arbetet med klimat och miljö stärks De högt ställda målen för klimat och miljö kräver ett aktivt och långsiktigt engagemang på alla politiska nivåer för att möjliggöra en omfattande samhällsomställning, inte minst på regional och nivå. Klimat och miljöperspektivet är väl integrerat i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 (dnr N2015/05297/RT). Strategin är vägledande för det regionala tillväxtarbetet fick aktörer med regionalt utvecklingsansvar i uppdrag att ta fram regionala handlingsplaner för att integrera och stärka klimat- och miljöperspektiven i det regionala tillväxtarbetet för perioden –2020 (dnr N2016/08077/RTS och N2016/08072/RTS). och fick i uppdrag att efter samråd med , stödja aktörer med regionalt utvecklingsansvar i arbetet med att ta fram och genomföra regionala handlingsplaner (dnr N2016/08073/RTS). Länsstyrelserna har en viktig roll i att bidra med kunskap och erfarenheter inom miljöpolitiken på regional nivå. I arbetet för att nå miljömålen är länsstyrelserna viktiga aktörer. Som en fördjupning av sitt uppdrag har länsstyrelserna haft i uppgift att särskilt redovisa om hur man integrerar arbetet med att nå P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 miljömålen i verksamhetsplaneringen och hur de stödjer och stimulerar åtgärder i kommuner och näringsliv. Miljöövervakning ger viktig information för att nå miljömålen och Havs- och vattenmyndigheten har enligt uppdrag från regeringen ansvar för den nationella miljöövervakningen. Miljöövervakningen är avgörande för att se hur arbetet med att nå miljömålen fortlöper, bl.a. genom att myndigheterna ger en lägesbeskrivning av tillståndet i miljön och de förändringar som sker samt att de uppmärksammar störningar. Enligt försiktighetsprincipen får inte kunskapsbrist om miljöeffekter användas som argument för att tillåta en verksamhet. Ökad kunskap om tillståndet i miljön ger emellertid bättre underlag för mer välunderbyggda beslut, exempelvis vid tillståndsprövning. Övervakningen bygger på återkommande och systematiskt upplagda undersökningar som mäter olika faktorer i miljön. Genom att analysera data och jämföra med befintlig kunskap och tidigare mätningar kan man följa både pågående förändringar (på grund av t.ex. klimatförändringen) och effekter av insatta åtgärder. Regeringens satsning på förstärkt miljöövervakning (anslag 1:2) med i budgetpropositionen 2016 (prop. 2016/17:1) har gjort det möjligt för och Havs- och vatten- myndigheten att öka sina insatser för att uppfylla de krav som ställs i EU:s vatten- respektive havsmiljödirektiv (se nedan om Levande sjöar och vattendrag respektive Hav i balans). Förstärkningen har även gett en utökad övervakning av miljögifter. Exempelvis har antalet screeningprojekt för att öka kunskapen om miljögifter ökat till 13 projekt 2016, att jämföra med 11 projekt 2014 och ett enda projekt 2015. Arbetet har utgått ifrån slutsatserna i om screening av högfluorerade ämnen (PFAS) och bekämpningsmedelsrester i yt- och grundvatten. (Se avsnitt nedan om Giftfri miljö.) har fortsatt att förstärka fågelövervakningen genom en totalinventering av övervintrande fåglar i ytterskärgårdarna och på öppet hav . Resultaten ger ett nytt och efterfrågat underlag för rapportering enligt fågel- och havsmiljödirektiven. har också stärkt övervakningen på luft vilket bl.a. bidrar till fullgörandet av internationella åtaganden inom EU och luftvårdskonventionen (CLRTAP). Ökad digitalisering genom smartare geografisk miljöinformation Miljödata spelar en viktig roll för innovation inom miljöområdet. Regeringen har gett i uppdrag att vara utvecklingsmyndighet för initiativet Digitalt först. I detta arbete ingår att ta fram utvecklings- och testmiljöer där miljöinformationen kan bidra till innovation. Med stöd av uppdraget har utvecklat samverkan om miljöinformation mellan 400 statliga myndigheter och kommuner. Myndigheter, kommuner, företag och allmänheten använder miljöinformation för att få en bild av hur miljön ser ut, följa förändringar i miljön, förutse, förebygga och hantera naturolyckor. För användarna är det av avgörande betydelse att det går att dela informationen på ett effektivt och ändamåls- enligt sätt. Mycket av informationen är digital och geografisk, dvs. anknyter till en plats eller ett område. Fram fanns särskilda medel avsatta för att samordna arbetet med att genomföra EU- direktivet om Inspire (2007/2/EG) (tidigare anslag 1:11 Inspire). Inspire-direktivet gör det lättare att kombinera olika myndigheters geografiska miljöinformation. Anslaget har upphört och arbetet med geografisk miljöinformation utförs nu inom ramen för myndigheter och kommuners ordinarie verksamhet. Arbetet har ökat tillgängligheten av miljöinformationen och minskat den administrativa bördan för att få tillgång till och använda informationen. Genom insatser på området är på god väg att uppfylla Inspire-direktivet enligt en rapport som tagits fram av Lantmäteriet (Member State Report: INSPIRE – , 2013–2015, dnr 100-2016/2168). Klimat- och miljöintegrering genom miljöledning Enligt Förordning (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter ska myndigheter ha ett miljöledningssystem som integrerar miljöhänsyn i myndigheternas verksamheter. omfattades 185 statliga myndigheter av den förordningen. Samtliga av dessa myndigheter har redovisat sitt miljöledningsarbete för . Ungefär hälften av myndigheterna har redovisat mål för både sin direkta och indirekta miljöpåverkan. Det är en ökning med omkring 20 myndigheter från . Allt fler myndigheter ställer miljökrav vid upphandling. Av det totala upphandlingsvärdet på hade 58 miljarder, eller , miljökrav vilket är högre än året innan. Det visar den redovisning av myndigheternas miljöledningsarbete som tar fram (6761). Antalet myndigheter som använder resfria möten fortsätter att öka. Det har skett en ökning från i snitt 6 till 11 resfria möten per anställd och år . De myndigheter som har varit med i projekt möten i myndigheter (REMM) har i snitt fler resfria möten än resor. De totala koldioxidutsläppen från myndigheternas resor och transporter var ca 2016. Det är en minskning med ca jämfört med året innan. Det är däremot en mindre minskning än . Myndigheternas koldioxidutsläpp från flyg, bil och buss har minskat något jämfört med . Medan utsläpp från tåg, maskiner och övriga fordon har ökat något . Maskiner och övriga fordon står för den största delen av de redovisade koldioxidutsläppen. De statliga myndigheternas sammanlagda energianvändning från verksamhetsel, fastighetsel, värme och kyla är ca . Det är i princip oförändrat . visar att 49 myndigheter har redovisat att de använder förnybar energi, vilket är åtta fler myndigheter än 2015. På uppdrag av regeringen har kartlagt potentiellt miljöskadliga subventioner. Rapporten subventioner 2 (6455) överlämandes och analyseras nu inom . Fram har ett antal olika kartläggningar av potentiellt miljöskadliga subventioner inom vissa myndigheters verksamhetsområden genomförts (, Havs- och vatten- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 0 myndigheten, , och ). Miljötillsyn är ett viktigt verktyg för att nå miljömålen Tillsyn över samt förordningar och föreskrifter under är ett viktigt verktyg för att nå miljömålen. Tillsynen säkerställer att syftet med nås, det vill säga att främja en hållbar utveckling. Ett mycket stort antal ärenden har hanterats av tillsynsmyndigheterna (länsstyrelser och kommun) . Antalet inkomna ärenden uppgick till ca 160 000. Därutöver tillkommer de tillsynsärenden som tillsyns- myndigheterna själva initierar. Sammanlagt fattade tillsynsmyndigheterna beslut i ca 185 000 tillsynsärenden samt fattade 2 692 beslut om miljösanktionsavgifter (M2016:04) överlämnade sitt betänkande (SOU 2017:63) . Bilateralt och regionalt miljö- och klimatsamarbete Regeringen bedriver bilateralt miljö- och klimatsamarbete med länder som är av strategisk betydelse för att minska den globala miljö- och klimatpåverkan. Insatser görs också för att stödja klimat- och miljöinsatser inom ramen för det regionala samarbetet inom och Barents. Regeringen har genom miljömyndigheterna fortsatt att bedriva bilateralt och regionalt samarbete med huvudsyfte att utveckla miljöpolicy och miljöförvaltning. I detta arbete har miljömyndigheterna bidragit aktivt. De insatser som har gjorts bidrar framför allt till det internationella genomförandet av miljömålen luft och Begränsad klimatpåverkan, samt innefattar frågor kopplade till Giftfri miljö och Hav i balans samt Levande kust och skärgård.