prop · H403206 · 2017-06-08 00:00:00 — Ansvarsfördelning mellan och för personer som inte vill ansöka om asyl eller legalisera sin vistelse i , PM/rättsutredning , dnr 1.3.4-2015-79660. När påbörjas handläggningen av en asylansökan, PM/rättsutredning , dnr 1.3.4-2015-79649. Operativa chefens uppdrag om tillfällig standard ansökningsförfarande, stabsläge, dnr A-74/2015. Operativa chefens administrativa beslut om prioritering och resurssättning, stabsläge, dnr A-75/2015. Framställan till om behov av ändring i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling (), dnr 1.1.2-2015-53377. förordar införande av gränskontroll, skrivelse till , dnr 1.1.2-2015-75130. Verksamhets- och utgiftsprognos (). 90 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Skrivelse med svar på frågor från i granskning efter flyktingsituationen , . FOI och MSB, 2013. Ppt-bilder till rapporten öva tillsammans – mot en gemensam inriktning och samordning av tvärsektoriella övningar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Förslag till nytt beslut om tjänsteman i beredskap och ledningsfunktion vid statliga myndigheter, MSB, dnr 2013-5987. MSB 2010, Beslut om Övningsinriktning , 2015 och 2016 för tvärsektoriella övningar på nationell och på regional nivå, MSB, dnr 2010-6381-142. MSB, Nationella lägesbilder . MSB, 2014. Gemensamma grunder för samverkan och ledning vid samhällsstörningar. MSB, 2014. Övergripande inriktning för samhällsskydd och beredskap (), MSB, 2015. En sammanställning av riskområden och scenarioanalyser 2012–2015. MSB, 2016. Etablera stab under press. Erfarenheter och rekommendationer från MSB:s metodstöd till i , dnr 2016:728. MSB, 2016. Ansvar, samverkan, handling – åtgärder för stärkt krisberedskap utifrån erfarenheter från skogsbranden i (). MSB, 2016. Rapportering av MSB:s uppdrag från regeringen avseende flyktingsituationen (). revisorer, 1992, Invandrarpolitikens inriktning och resultat, rapport /92:12. föreskrifter och allmänna råd om Po- inre utlänningskontroll (RPSFS 2011:4 FAP 273-1). Länsstyrelsernas krisberedskapsarbete, Skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar (RiR 2015:18). Asylboenden – arbete med att ordna boenden åt asylsökande (RiR 2016:10). Ett förutsägbart bistånd – trots en osäker finansiering (RiR 2016:17). Upprättandet av tillfälliga gränskontroller vid inre gräns (RiR 2016:26). , 1993, Vad kostar förläggningar?, RRV F 1993:5. , 1994, Hantering av asylärenden, RRV 1994:20. SOU 1992:33, Mottagandet av asylsökande och flyktingar. Betänkande av utredningen om mottagandet av asylsökande och flyktingar. SOU 1993:89, Massflykt till av asyl- och hjälpsökande. Delbetänkande från Hot- och riskutredningen. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R D O M A R A V F L Y K T I N G S I T U A T I O N E N H Ö S T E N 2 0 1 5 – B E R E D S K A P O C H H A N T E R I N G SOU 1993:113, Invandring och asyl i teori och praktik. En jämförelse mellan tolv länders politik. Rapport från Invandrar- och flyktingkommittén. SOU 1995:19, Ett säkrare samhälle. Hot- och riskutredningens huvudbetänkande. , 1991, Skrivelse till regeringen , dnr 111-91-8282. , 1992, Skrivelse till regeringen , dnr 119-92-3928. , 1992, Skrivelse till regeringen , dnr 119-92-4231. Kommuner och Landsting (SKL), Behov av regeländringar med anledning av flyktingsituationen, PM , (rev), (rev), (rev. kommuner och landsting (SKL), Flyktingsituationen ur ett fastighetsperspektiv Erfarenheter /. Vägledning med anledning av flyktingsituationen, dnr UHM/2015-111-1. betänkande 2007/08: FöU 12. betänkande 2013/14: FöU 11. betänkande 2015/16:FiU 11. betänkande 2009/10:KU 10 betänkande 2015/16:KU 20. 1987/88:158, Om ny organisation för statens invandrarverk. 1994/95:179, Ändringar i utlänningslagen (1989:529). 1996/97;11, Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. 2004/05:170, Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. 2007/08:92, Stärkt krisberedskap - för säkerhets skull. 2009/10:60, Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering - egenansvar med professionellt stöd. 2010/11:1 (Budgetproposition) UO6, Försvar och samhällets krisberedskap. 2013/14:21, Särskilt ömmande omständigheter. 2013/14:144, Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling. 2014/15:1 (Budgetproposition) UO6, Politikens inriktning för samhällets krisberedskap. 2015/16:2, Höständringsbudget . 92 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2015/16:129, Interimistiska beslut vid överprövning av upphandlingar. 2015/16:174, Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . protokoll 1989/90:34. Riksdagsskrivelse 2007/08: 193. Riksdagsskrivelse 2013/14:324. Riksdagsskrivelse 2015/16:19-25. Skrivelse 2009/10:124, Samhällets krisberedskap – stärkt samverkan för ökad säkerhet. , skrivelser daterade , 2016- 03-17 (kompl) med begäran om svar på frågor med anledning av granskningsärende 42 Statsminister och regeringens förberedelse inför och agerande under den uppkomna flyktingsituationen, dnr 1269-2015/16. Regeringsbeslut och övrigt material från Dir 1992:51, Översyn av vissa delar av utlänningslagstiftningen. Dir. 1993:4, Utredning om påfrestningar och risker i det fredstida samhället samt om vissa frågor inom totalförsvarets civila del. Tjänsteanteckning, , dnr Ju2016/04198/RK KH. Genomförda övningar och utbildningar för regeringen och politisk ledning i 2016. Tjänsteanteckning , dnr Ju2015/08659/PO. Regeringsbeslut, dnr Ju2015/086859/PU. Regeringsbeslut, dnr Ju2015/07321/SSK. Regeringens promemoria (2015) om att underlätta etableringen av tillfälliga anläggningsboenden för mottagande av asylsökande. Riktlinjer för krishanteringsförmåga , dnr Ju2015/05678/RK KH. Medie- och lägesbilder från Ju/KH . 2016, svar på granskningsärende 42 Statsminister och regeringens förberedelse inför och agerande under den uppkomna flyktingsituationen, , , dnr SB2016/00693/RCK. , Förslag till tillhandahållanden av tillfälliga asylboenden i statlig regi /16. Arbetsmaterial, ej diariefört. 2015, Uppdrag till länsstyrelserna att inventera förekomsten av befintliga platser för tillfälliga asylboenden, dnr Ju2015/07537/SIM. 2015, Lägesbild från RK/KKC . R I K S R E V I S I O N E N L Ä R D O M A R A V F L Y K T I N G S I T U A T I O N E N H Ö S T E N 2 0 1 5 – B E R E D S K A P O C H H A N T E R I N G Lagtexter och EU:s rättsakter och parlamentets förordning (EG) nr 562/2006 av om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna). Rådets direktiv /85/EG av om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus [asylprocedurdirektivet]. Förvaltningslag (1986:223). Lag (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap. Lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Förordning (1996:1515) med instruktion för . Socialtjänstlag (2001:453). Utlänningslag (1989:529). Utlänningslag (2005:716). Lag (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Förordning (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap (upphävd ). Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Förordning (2007:996) med instruktion för . Lag (2007:1091) om offentlig upphandling. Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Plan- och bygglag (2010:900). Budgetlag (2011:203)Förordning om ändring i plan- och byggförordningen (2011:338). Förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Lag (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Chef för Flykting- och invandraravdelning 1992, Erfarenheter Balkankris, presentation vid seminarium om migration vid . 94 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Biträdande operativ chef, , . Ledningsstab, , . Försvarsmakten, kontaktperson för region och Öst, . Krisledare och sektionschef, region , . Refugees Welcome, , . Röda Korset, , . Regionchef region , . Sektionschef, , . Stabschef i , . Kommuner och Landsting, . MSB:s ledning, . Chefsstrateg, för vård och omsorg (), (telefonintervju). Röda Korset, , . Generaldirektör i 1992, . Sammankallande i länsstyrelsernas försvarsdirektörsnätverk, (telefonintervju). MSB, (telefonintervju). Chef för Flykting- och invandraravdelningen i 1992, . R I K S R E V I S I O N E N L Ä R D O M A R A V F L Y K T I N G S I T U A T I O N E N H Ö S T E N 2 0 1 5 – B E R E D S K A P O C H H A N T E R I N G Lärdomar av flyktingvågen 1992 beslutade att inleda en granskning av om regeringen och berörda myndigheter tagit till vara lärdomar från flyktingvågen under krigen i på 1990-talet.295 I denna bilaga redovisas granskningens resultat. erfor , liksom hela , en kraftig ökning av antalet personer som sökte asyl. Krigen i , och gjorde att många flydde från de länderna, men den främsta orsaken till att vi hade så många asylsökande i var att det föll sönder till följd av etniska konflikter i spåren av . Sammantaget tvingades ett par miljoner människor på flykt.296 Det år då flest flyktingar nådde var 1992 då det kom 84 000 asylsökande (se diagram 1), varav från forna Jugoslavien.297 De flesta kom med färja från till och många kom också till . och kunde det röra sig om flera hundra flyktingar per dag bara till . Som mest hanterade de lokala polismyndigheterna och dåvarande (fortsättningsvis kallat ) cirka 5 000 asylansökningar per vecka.298 Den lokala polismyndigheten och utvecklade ett samarbete med rederierna; när en färja avgått från fick myndigheterna uppgift från rederierna om hur många asylsökande som kunde väntas till . Många av dem som valde som asylland hade också redan någon anknytning till eftersom det hade kommit många jugoslaver till som arbetskraftsinvandrare framförallt under senare delen av 1960-talet.299 295Riksrevisionen, dnr 3.1.1-2016-0150. 296Nationalencyklopedin, uppslagsord: Jugoslaviska krigen, pedi/l%C3%A5ng/jugoslaviska-krigen. 297SOU 1993:113, Mottagandet av asylsökande och flyktingar, s. 28. 298Riksrevisionen, 2016, Asylboenden – arbete med att ordna boenden åt asylsökande (RiR 2016:10), s. 26. 299Se t.ex. revisorer, 1992, Invandrarpolitikens inriktning och resultat, rapport /92:12, s. 6. 96 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 1 Antal asylsökande till 1983–1993 Källa: SOU 1993:113. När den stora flyktingvågen från inträffade skedde detta i då det redan rådde ansträngda förhållanden i mottagningssystem. Även under de tre föregående åren hade det också kommit rekordmånga flyktingar, runt 30 000 (se diagram 1), förläggningarna fylldes på och väntetiderna hade ökat kraftigt. Många av de som fanns på förläggningarna hade överklagat verkets avslag på asylansökan och väntade på beslut från prövning hos regeringen. Ännu en orsak var att det rådde ett s.k. verkställighetsstopp där asylsökande från som fått avslag inte kunde avvisas eftersom situationen i hemlandet hade förvärrats . Enligt en skrivelse från till regeringen flyktingströmmen kulminerade, fanns redan drygt 40 000 asylsökande inom verkets förläggningar.300 Verket anförde även att ”ungefär 25 000 befinner sig på slussar, annex eller förläggningar runt om i . […] Några bor hos anhöriga och några tusen har sannolikt återvänt”. I skrivelsen bedömde också att det under den kommande sommaren skulle krävas 12 000–15 000 nya sängplatser. Men kom 11 000 asylsökande, 000, och vardera ca 10 000 flyktingar, se diagram 2 nedan. Ett visumtvång som regeringen införde ledde till att flyktingströmmen från och avtog . kom istället 40 000 bosnier 300 , skrivelse till regeringen , dnr 119-92-3928. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R D O M A R A V F L Y K T I N G S I T U A T I O N E N H Ö S T E N 2 0 1 5 – B E R E D S K A P O C H H A N T E R I N G varpå regeringen införde visumtvång även för dem (se vidare avsnittet Flyktingpolitiska beslut nedan). bodde som mest lite över 80 000 personer på boenden.301 Diagram 2 Antal asylsökande till 1988–1994 Källa: RRV 1994:20. Flyktingvågens svenska kontext 1992 När flyktingvågen från nådde befann sig ekonomin mitt i en djup lågkonjunktur; den s.k. 90-talskrisen. Krisen medförde att många kommuner hade gott om outhyrda allmännyttiga bostäder, vilket underlättade boendefrågorna; både i det akuta läget och senare vid kommunplacering av dem som fick stanna.302 var den svenska opinionen i flyktingfrågan betydligt mer negativ . 1990 var andelen i befolkningen som ville ta emot färre flyktingar men har minskat trendmässigt 2015 ligga på 40 procent.303 Ny Demokrati, som ville minska flyktinginvandringen betydligt, fick 301Motsvarande siffra var drygt 100 000 (intervju med tillförordnad operativ chef i , då: administrativ chef i Statens invandrarverks region , ). är det betydligt fler asylsökande som ordnar eget boende . 302Intervju med tillförordnad operativ chef i , då administrativ chef i region , , intervju med Statens invandrarverks dåvarande generaldirektör, . 303Demker, och van der Meiden, , 2016, ”Allt starkare polarisering och allt lägre flyktingmotstånd”, i , , , (red), Ekvilibrium. : , s. 200. 98 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N av rösterna i riksdagsvalet och blev vågmästare. Då som förekom också anlagda bränder på flyktingförläggningar.304 Både regelverket och organiseringen på området var relativt nya när flyktingströmmen ökade. hade svensk invandringspolitik ställts om från en utlänningslag som främst var avsedd och lämpad för arbetskraftsinvandring till en invandring som omfattade större andelar flyktingar. Ungefär omorganiserades också för att bättre kunna ta emot och besluta i flyktingärenden. En viktig förutsättning för hur flyktingsituationen kunde hanteras såsom den gjordes var att inte var bundet till någon gemensam flyktingpolitik utöver . Regeringen var därför fri att föra en mer aktiv och diskretionär invandringspolitik . Den tekniska utvecklingen är också en viktig kontextuell skillnad mellan och . underlättas hantering, kommunikation, betalningar m.m. av tekniken på ett helt annat sätt än då. Under det tidiga 1990-taet fanns det knappt faxar i myndigheten, inga mobiltelefoner och det mesta skickades med post.305 gör också tekniken det möjligt att ta fingeravtryck på alla asylsökande, något som endast förekom i undantagsfall under det tidiga 90-talet.306 För de berörda myndigheterna innebar vågen av asylsökande till samma utmaningar som , dvs. att snabbt få fram boenden, registrera asylansökningarna och ordna grundläggande skydd, samt därefter handlägga och fatta beslut i ett snabbt ökande antal asylärenden. Finns lärdomar års flyktingvåg? I inledningsskedet av granskning av beredskap för och hantering av flyktingsituation, som redovisas i huvudtexten i denna granskningsrapport, väcktes frågan om det fanns dokumenterade erfarenheter från flyktingvågen 1992. Eftersom ett lärande-moment är en viktig del både i verksamhetsutveckling av ordinarie verksamhet och i myndigheters krisberedskapsarbete, ställde vi också frågan huruvida dessa hade tagits tillvara. Även om antalet asylsökande 1992 endast var runt häften så stort som , ville vi också jämföra eventuella lärdomar om hur asylprövnings- och mottagandeinsatser fungerade vid de 304Intervju med dåvarande generaldirektör, , intervju med dåvarande chef för Statens invandrarverks Flykting- och invandraravdelning, . 305Intervju med stabschef, , då chef för mottagningsenheten i i Statens invandrarverks region . 306Riksrevisionsverket, 1994, Hantering av asylärenden, RRV 1994:20, s. 39. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R D O M A R A V F L Y K T I N G S I T U A T I O N E N H Ö S T E N 2 0 1 5 – B E R E D S K A P O C H H A N T E R I N G två olika flyktingvågorna. Att besvara dessa frågor bedömdes kunna bli så omfattande att de fick besvaras i en separat granskning, vars resultat alltså redovisas i denna bilaga. I denna granskning har vi sökt efter utredda och dokumenterade erfarenheter av flyktingvågen 1992. Vi har då vänt oss till offentligt tryck och relevant forskningslitteratur. Vi har också sökt i olika myndighetsarkiv, men det har försvårats av att det gått så sedan flyktingvågen 1992. Huruvida sådana utredda erfarenheter från förr skulle kunna förmodas vara relevanta och framgent påverkas förstås av likheter och skillnader i förutsättningar mellan och . har också gjort intervjuer med tjänstemän som var i ledande positioner i vid tiden för flyktingvågen 1992. Det är främst den dåvarande generaldirektören, som tjänstgjorde mellan 1988 och , och den dåvarande chefen för verkets Flykting- och invandraravdelningen () som bistått med intressanta tillbakablickar och information som väsentligt bidragit till att vi kunnat teckna en mer fullständig bild av flyktingsituationen 1992, dess hantering och kontext. De intervjuade tillfrågades också bl.a. om framgångsfaktorer, misstag och utmaningar i samband med hanteringen av flyktingvågen. har i denna granskning fokuserat på . Under 1990- talets början hade även de lokala polismyndigheterna en roll i mottagandet och asylprocessen (gränskontroll, registrering och viss utredning). Bl.a. av resursskäl har det inte varit möjligt att intervjua vid polismyndigheter i denna granskning. Granskningen avgränsas till erfarenheter av beredskap inför och hantering av den akuta situationen som uppstod när många flyktingar kom . Konsekvenserna för den vidare asylprövningen och -mottagandet fram till beslut i första instans berörs endast i viss utsträckning. Resten av bilagan är disponerad som följer. I nästa avsnitt beskrivs den beredskap som fanns inför den stora flyktingvågen 1992. Därefter följer ett avsnitt om dåtidens asylskäl, processerna för asylmottagande respektive asylprövning samt ansvarsförhållandet för detta mellan offentliga aktörer. Detta ska beskriva hur förvaltningen var organiserad för att hantera flyktingsituationen och vilket regelverk som gällde för detta. I bilagans femte avsnitt beskrivs sedan hur de facto hanterade den stora flyktingströmmen som anlände till 1992. Några framgångsfaktorer respektive problem redovisas också. I ett sjätte avsnitt beskrivs kort och exemplifieras hur ändringar i regelverket, ”flyktingpolitiken”, i realiteten styrde och begränsade flyktingströmmarna till för . Bilagans sjunde och avslutande avsnitt drar slutsatser och diskuterar kortfattat eventuella lärdomar. 100 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Beredskap och krisberedskap inför flyktingvågen 1992 På samma sätt som gör lämnade budgetunderlag till regeringen, baserade på egna prognoser om verksamhetens volym.307 kom det till ca 30 000 asylsökande (se diagram 1 ovan), vilket redan det var en rekordnivå. skrev verket till regeringen att den svåra situationen i inte bedömdes ha någon lösning i sikte.308 Mot bakgrund av ”den relativt stora grupp jugoslaver som redan finns i ” bedömde verket det som sannolikt att många skulle söka sig till just till . Verket prognostiserade och planerade för 30 000 asylsökande som kapacitetstaket bedömdes till 40 000–50 000 asylsökande med ordinarie, men förstärkt, organisation. Verket klargjorde att konsekvenserna skulle bli att väntetiderna i alla led skulle öka kraftigt liksom att budgeten skulle överskridas.309 Av en senare skrivelse till regeringen framgår att ledningen för för att underlätta platsanskaffningen hade skrivit till samtliga militärbefälhavare och bett om hjälp med inkvartering m.m. Motsvarande förfrågan hade också gjorts till frivilligorganisationer.310 Verksledningen hade också i en skrivelse orienterat samtliga kommuner, med länsavdelningar, länsstyrelser, civilbefälhavare m.fl. om verkets bedömning och planering vid en eventuell extraordinär inströmning.311 begränsades samhällets beredskap för extraordinära situationer och händelser till att antingen röra hot om krig, vilket var totalförsvarets ansvarsområde, eller sådant som olyckor, bränder, gasutsläpp osv, vilket hanterades av räddningstjänsten. För andra sorters ansträngda situationer i fredstid fanns varken någon särskild organisation eller någon särreglering. I frånvaro av sådana var det, liksom det är , varje myndighets ansvar och befogenhet att lösa sina uppgifter liksom att lämna andra myndigheter hjälp inom ramen för den egna verksamheten.312 307Intervju med dåvarande generaldirektör, . lämnar myndigheterna budgetprognoser . 308Statens invandrarverk, skrivelse till regeringen , dnr 111-91-8282. 309Statens invandrarverk, skrivelse till regeringen , dnr 111-91-8282. 310Statens invandrarverk, styrelsens skrivelse till regeringen , dnr 119-92-4231. 3126 § förvaltningslagen (1986:223). R I K S R E V I S I O N E N L Ä R D O M A R A V F L Y K T I N G S I T U A T I O N E N H Ö S T E N 2 0 1 5 – B E R E D S K A P O C H H A N T E R I N G uppmärksammade också regeringen på att det fanns en påtaglig risk för en regelrätt massflykt till , med så mycket som 50 000 hjälpsökande över längre tidsperioder.313 Bakgrunden till detta var situationen i före detta , vilket också var något fler västeuropeiska länder var medvetna om.314 För en sådan situation, med strömmar långt över kapacitetstak, fanns det, påpekade verket, ingen beredskap med gällande reglering. föreslog därför att regeringen skyndsamt skulle ta fram ett slags undantagsreglering som, på flyktingområdet, ”fyller ut det gap som finns mellan det fredstida regelverket och den beredskapslagstiftning som får sin tillämpning i krig eller krig i vår omvärld föranledda utomordentliga förhållanden”.315 Verket framförde också att även behövde ha en beredskap för det fall massflykten skulle inträffa innan en ny sådan undantagsreglering var på plats.316 Till följd av skrivelsen fick en särskild utredare året därpå regeringens uppdrag att överväga behovet av en sådan undantagslagstiftning vid massflykt.317 Enligt den skiss på förslag som utredaren sedan lämnade skulle denna lagstiftning under normala omständigheter vara vilande och aktiveras endast när regeringen beslutade om det, i händelse av massflykt till . En viktig del i utredarens förslag var att kommunerna skulle ta över mottagandet när system inte längre klarade av det. Utredaren föreslog också en helt ny sorts flyktingkategori, ”hjälpsökande”, för vilka beslut om ”tillfälligt skydd” skulle kunna fattas på gruppnivå (till skillnad från asylärenden där varje ärende prövas individuellt). Huvudregeln för hjälpsökande med tillfälligt skydd skulle vara att de inom skulle återvända till det land de kom från. Att döma av direktiven till en ny utredning, Hot- och riskutredningen, uppmärksammade regeringen att samma lagstiftningsmässiga tomrum även fanns för andra fredstida påfrestningar som för en eventuell massflyktsituation.318 Den nya utredningens uppdrag var att beskriva och analysera olika krisscenarion, där massflykt till var ett bland flera, och lämna förslag till ny lagstiftning regler och förvaltningsändringar för att öka beredskapen för fredstida påfrestningar. 313Statens invandrarverk, skrivelse till regeringen , dnr 111-91-8282. 314Exempelvis hade hanteringen av en situation med massflykt från diskuterats ända bland de nordiska generaldirektörerna vid regelbundna möten (intervju med dåvarande generaldirektör, ). 315Statens invandrarverk, skrivelse till regeringen , dnr 11-91-8282. föreslog att regeringen skulle skaffa bemyndigande för att kunna tvinga kommunerna att delta i det direkta mottagandet av asylsökande från , vid en fortsatt stark inströmning av asylsökande från . 1992:51, Översyn av vissa delar av utlänningslagstiftningen.