prop · H403175 · 2017-04-06 00:00:00 — 4.Kronofogdemyndighetens verksamhet som underlag för bedömning enligt 4 kap. utsökningsbalken av i vilken utsträckning en gäldenär har utmätningsbar egendom, 5.socialnämndernas verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453), 6.Migrationsverkets verksamhet som underlag för beslut om bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., samt 7.kompletterande aktörers verksamhet enligt uppdrag från Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen får även behandla personuppgifter för att tillhandahålla information till eller regeringen eller till annan för att fullgöra uppgiftslämnande i enlighet med lag eller förordning. I övrigt gäller 9 § första stycket d och andra stycket personuppgiftslagen (1998:204). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i ärenden om ersättning enligt den upphävda lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 2016/17:175 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Härigenom föreskrivs att 4 och 15 §§ lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska ha Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får behandla personuppgifter, om det behövs 1.för tillsyn över arbetslöshetskassorna och uppföljning av arbetslöshetsförsäkringen enligt 89 § första stycket lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, 2.för tillsyn över handläggning av och rutiner för handläggning av sådana ärenden hos Arbetsförmedlingen som har samband med arbetslöshetsförsäkringen eller som rör återkallande av anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program, 3. för tillsyn över handläggning 3. för tillsyn över handläggning av och rutiner för handläggning av av och rutiner för handläggning av sådana ärenden hos Arbets- sådana ärenden hos Arbets- kassan som rör åtgärder inom kassan som rör åtgärder inom ersättning eller för uppföljning av ersättning eller för uppföljning av 4.för registrering av uppgifter enligt lagen om arbetslöshetskassor, 5.som underlag och för kontroll vid utfärdande av intyg enligt 48 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Personuppgifter som behandlas enligt första stycket får också behandlas, om det behövs för statistiska och vetenskapliga ändamål. för ändamål som anges i 4 § första för ändamål som anges i 4 § första stycket 1, 2 och 4 skall gallras två stycket 1, 2, 3 och 5 ska gallras två år efter utgången av det år då år efter utgången av det år då avslutats i ett ärende hos den avslutats i ett ärende hos den Om personuppgifter enligt första Om personuppgifter enligt första stycket behövs för statistiska eller stycket behövs för statistiska eller 1 Senaste lydelse 2014:1589. gallras efter det att upp- gallras efter det att gifterna avskildes för dessa ända- gifterna avskildes för dessa ända- Regeringen, eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om undantag meddela föreskrifter om undantag från föreskrifterna i första och från föreskrifterna i första och andra styckena, om detta behövs andra styckena, om detta behövs för forskningens behov. med personuppgifter, som om- med personuppgifter som omfattas fattas av en sådan föreskrift, skall av en sådan föreskrift ska lämnas lämnas över till en arkiv- över till en arkivmyndighet. Denna lag träder i kraft . 2016/17:175 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter Härigenom föreskrivs att 3 kap. 7 § lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter ska ha följande lydelse. En kommun får ingå avtal med En kommun får ingå avtal med en annan kommun om att uppgifter en annan kommun om att uppgifter som kommunen har enligt lagen lagen (2010:197) om etablerings- (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska invandrare eller lagen (2013:156) utföras av den andra kommunen. om samhällsorientering för vissa av den andra kommunen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande när en nyanländ invandrare har en etableringsplan enligt den upphävda lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 1 Senaste lydelse 2013:157. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 28 kap. 12 a § och rubriken närmast före 28 kap. 12 a § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast efter 28 kap. 10 a § ska lyda ”Arbetsförmedling, etableringsinsatser, arbetslöshetsersättning m.m.”. Utöver vad som följer av 21 kap. Utöver vad som följer av 21 kap. 5 § gäller sekretess för uppgift om 5 § gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga för- en enskilds personliga för- hållanden när uppgiften före- hållanden när uppgiften före- kommer i ärende om etablerings- kommer i ärende om etablerings- plan och i ärende om ersättning insatser och i ärende om ersättning lagen (2010:197) som kan lämnas för deltagande i etableringsinsatser, om det inte nyanlända invandrare, om det inte står klart att uppgiften kan röjas står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. närstående till denne lider men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för uppgifter i ärende om etableringsplan och i ärende om ersättning enligt den upphävda lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 1Senaste lydelse 2010:208. 2Senaste lydelse 2010:208. 2016/17:175 2.12 Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs att 20 kap. 29 § skollagen (2010:800) ska ha Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen. Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till utbildning i svenska för invandrare inträtt. Om det inte finns sär- skilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . Varje kommun ska aktivt verka Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas för att en nyanländ som omfattas av lagen (2010:197) om etable- av lagen (2017:000) om ansvar för nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig det att den nyanlände anmält sig till utbildning i svenska för till utbildning i svenska för invandrare hos kommunen. invandrare hos kommunen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande när en nyanländ invandrare har en etableringsplan enligt den upphävda lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, så länge den planen gäller. 1 Senaste lydelse 2015:482. 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (2013:156) Prop. 2016/17:175 om samhällsorientering för vissa nyanlända Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare dels att 1 och 2 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 1 a och 2 a §§. Denna lag innehåller bestämmelser om kommuners ansvar att erbjuda samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Lagen gäller inte nyanlända som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Det finns särskilda bestämmelser i den lagen om en kommuns skyldighet att erbjuda samhällsorientering för dessa personer. Lagen gäller för nyanlända invandrare som har fyllt 18 men inte , är folkbokförda i en kommun och har beviljats uppehållstillstånd enligt 1.5 kap. 1, 2, 4 eller 6 § utlänningslagen (2005:716), 2.12 kap. 18 § utlänningslagen, 3.21 eller 22 kap. utlänningslagen. Lagen gäller för nyanlända in- Lagen gäller även för nyanlända vandrare som har fyllt 18 men inte invandrare som har fyllt 18 men , är folkbokförda i en inte , är folkbokförda i en kommun och har beviljats kommun och har beviljats 1.uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 § första stycket utlänningslagen (2005:716), 2.uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 a § första stycket 1–3, andra eller tredje stycket utlänningslagen, 3.uppehållskort efter ansökan enligt 3 a kap. 10 § utlänningslagen, 1Ändringen innebär att andra stycket tas bort. 2Senaste lydelse 2014:954. 4. uppehållstillstånd på grund av stark anknytning enligt 5 kap. 15 a § första stycket 2 utlänningslagen, familjemedlem eller anhörig enligt familjemedlem eller anhörig enligt föreskrifter som har meddelats av 5 kap. 23 § tredje, av 5 kap. 23 § tredje, fjärde eller, när det gäller familje- fjärde eller, när det gäller familje- medlem till en utlänning som har medlem till en utlänning som har arbete, sjätte stycket utlännings- arbete, sjätte stycket utlännings- familjemedlem enligt 6 a kap. 10 § familjemedlem enligt 6 a kap. 10 § 7. uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som har stöd av någon av bestämmelserna i 1 a §. Lagen gäller dock inte nyanlända som går i gymnasieskola eller är medborgare i ett land som är anslutet till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i . Lagen gäller inte för nyanlända invandrare som går i gymnasieskola eller är medborgare i ett land som är anslutet till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för en nyanländ invandrare som har en etableringsplan enligt den upphävda lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, så länge den planen gäller. Förslag till lag om ändring i lagen (2017:000) Härigenom föreskrivs att 25 § lagen (2017:000) om studiestartsstöd ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Om en person som har Om en person som har enligt 3 kap. studie- enligt 3 kap. studie- stödslagen (1999:1395) får studie- stödslagen (1999:1395) får studie- startsstöd inte lämnas eller tas startsstöd inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det emot för den tid för vilken det eller tas emot för den tid för vilken eller tas emot för den tid för vilken 3 kap. 25 § första stycket 1–7 och andra och första stycket 1–6 och andra och inte får lämnas. inte får lämnas. Om tilläggsbidrag lämnas enligt 18 § denna lag och tilläggsbidrag kan lämnas för samma barn och enligt studiestödslagen ska bidragen samordnas så att sammanlagt högst ett tilläggsbidrag lämnas enligt båda lagarna . Denna lag träder i kraft . 2016/17:175 3 Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen angav regeringen som sin avsikt att se över regelverket för etableringsuppdraget i syfte att minska onödig administration och skapa förutsättningar för en ökad flexibilitet och effektivitet i uppdraget. Inom har därför promemorian Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet (Ds 2016:35) utarbetats. Departementspromemorian innehåller de lagförslag som översynen har resulterat i, liksom en beskrivning av hur det förändrade regelverket i övrigt är tänkt att utformas. pågår arbete med de delar av det nya regelverket som föreslås regleras på förordningsnivå. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (A2016/01883/I). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har delvis följt Lagrådets synpunkter. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6.1, 6.2, 6.6, 6.7, 11, 13.1 och 13.2. I förhållande till lagrådsremissen har även vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Regeringen föreslår i propositionen, utöver förslagen i lagrådsremissen, även ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och i en föreslagen lag om studiestartsstöd (prop. 2016/17:158). Nuvarande regelverk och reformbehov Nuvarande regelverk för nyanländas etablering reformerades mottagandet av nyanlända invandrare genom införandet av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, nedan kallad etableringslagen (prop. 2009/10:60, 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Reformen innebar att staten tog över det samordnande ansvaret från kommunerna för introduktionen av flyktingar och andra skyddsbehövande samt deras anhöriga. reformen tog staten också över ansvaret för de nyanländas försörjning Det grundläggande syftet med reformen var att åstadkomma en snabbare etablering på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare, genom att sätta arbete i centrum för insatserna och genom att ge Arbetsförmedlingen ansvaret för samordningen av insatserna för Av propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknads- – egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60) framgår att syftet var att skapa incitament och ökade förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden genom att villkora den nyanländes ersättning med aktivt deltagande i etableringsinsatser. Ett ytterligare syfte var att minska de inlåsningseffekter som gjorde att det för många nyanlända inte lönade sig att arbeta. Reformen var också avsedd att öka individens egenmakt genom att ge individerna ett mer reellt inflytande och eget ansvar att göra egna val . Etableringslagen innehåller bestämmelser om ansvar och insatser som syftar till att underlätta och påskynda de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Insatserna syftar till att ge de nyanlända förutsättningar för egenförsörjning och stärka deras aktiva deltagande i arbets- och samhällslivet. Den målgrupp som omfattas av lagen är flyktingar, andra skyddsbehövande m.fl. som har beviljats uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring och deras anhöriga som ansöker om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. Målgruppen är begränsad till personer i åldern 20–, men även nyanlända i åldern 18–omfattas av lagen om de saknar föräldrar i . Etableringslagen kompletteras av förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare, förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. En nyanländ har rätt att få en etableringsplan efter att han eller hon första gången folkbokfördes i en kommun. Det är Arbetsförmedlingen som ska upprätta etableringsplanen. Syftet med insatserna enligt etableringsplanen ska vara att underlätta och påskynda den nyanländes etablering. Utformningen av planen ska ske tillsammans med den nyanlände och i samverkan med berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer. Planen ska utformas med utgångspunkt i en kartläggning av den nyanländes utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet och behov av utbildning och andra insatser. En annan utgångspunkt är vad som är bäst för den nyanländes etablering i arbetslivet på . Det ska framgå av etableringsplanen den gäller, vilka aktiviteter som ingår och de olika aktiviteternas omfattning och längd. Tiden för etableringsplanens genomförande ska bestämmas med beaktande av den nyanländes behov av insatser. För att möjliggöra för den nyanlände att snabbt etablera sig på arbetsmarknaden ska planen inte omfatta än nödvändigt med hänsyn till den enskildes bedömda behov av insatser. Den får vid behov förlängas och revideras av Arbetsförmedlingen och som huvudregel längst vara 24 månader. Planen kan dock förlängas utöver 24 månader vid föräldraledighet på deltid. Etableringsplanen ska som utgångspunkt omfatta aktiviteter på heltid, men får omfatta aktiviteter på deltid om den nyanlände är förhindrad att delta på heltid på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Planen får även vara på deltid om den nyanlände vårdar barn och uppbär föräldrapenning. En etableringsplan upphör, förutom då tiden för etableringsplanen har löpt ut, då den nyanlände har haft ett förvärvsarbete på heltid eller då den nyanlände påbörjar en utbildning på högskolenivå för vilken studiemedel 2016/17:175 kan lämnas enligt studiestödslagen (1999:1395). Under vissa förutsättningar upphör etableringsplanen också om den nyanlände utan godtagbart skäl avvisar ett erbjudet lämpligt arbete. Nyanlända som medverkar till upprättande av en etableringsplan, eller deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan, har rätt till statlig etableringsersättning. Att delta i etableringsinsatserna är alltså ett villkor för att den nyanlände ska få etableringsersättning. Genom detta villkor skapas ett incitament för individen att delta aktivt i etableringsinsatserna och uppnå målet med etableringsplanen. En nyanländ ska också i en aktivitetsrapport, liksom övriga arbetssökande, utifrån sin etableringsplan redovisa vilka åtgärder han eller hon har vidtagit för att ta sig ur sin arbetslöshet. Förutom etableringsersättning lämnas under vissa förutsättningar även bostadsersättning och etableringstillägg då den nyanlände deltar i aktiviteter enligt planen. Det är Arbetsförmedlingen som beslutar om rätt till etableringsersättning, medan det är som beslutar om rätt till etableringstillägg och bostadsersättning. betalar ut samtliga tre ersättningar. Då rätten till etableringsplan upphör har den nyanlände inte längre rätt till fortsatta insatser enligt etableringslagen. Detta innebär också att rätten till etableringsersättning, bostadsersättning och etableringstillägg upphör. När det gäller vilka aktiviteter som ska ingå i planen föreskrivs i etableringslagen att den minst ska innehålla vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning för den som har rätt till sådan utbildning enligt skollagen (2010:800), samhällsorientering och aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Exempel på aktiviteter som kan underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet är instegsjobb, validering och bedömning av utbildning och yrkeserfarenhet. Andra sådana aktiviteter kan vara yrkespraktik, provtjänstgöring, deltagande i arbetsmarknadspolitiska program t.ex. arbetsmarknadsutbildning samt starta eget-aktiviteter och förvärvsarbete. Även kompletterande grundskole- och gymnasieutbildning, högskoleförberedande studier och rehabilitering kan vara arbetsförberedande aktiviteter. Vidare kan arbetssökande vara sådana insatser. 4.2Regelverket för övriga arbetssökande Arbetsmarknadspolitiska insatser för övriga arbetssökande regleras i princip uteslutande på förordningsnivå. Målgrupperna för och innehållet i olika insatser regleras bl.a. i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program, förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin och förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. Ersättning till arbetssökande som deltar i arbetsmarknadspolitiska program regleras i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Arbetsförmedlingen ska under den arbetssökandes medverkan upprätta en individuell handlingsplan där arbetssökandes skyldigheter, planerade aktiviteter och arbetssökandets inriktning anges. senast från det att han eller hon anmäler sig som arbetssökande Prop. 2016/17:175 hos Arbetsförmedlingen. En handlingsplan för den som inte har fyllt 25 år bör dock upprättas tidigare. Handlingsplanen ska säkerställa en effektiv strategi för den sökande, och att han eller hon får del av de insatser som svarar mot hans eller hennes behov. Handlingsplanen ska även utgöra ett underlag för att följa upp den arbetssökandes aktiviteter. Att medverka till att upprätta en individuell handlingsplan utgör ett villkor för rätt till ersättning. En arbetssökande som inte medverkar till att upprätta en handlingsplan riskerar att stängas av från rätt till ersättning. Det finns inte någon skyldighet för Arbetsförmedlingen att upprätta en sådan handlingsplan om en etableringsplan ska upprättas enligt etableringslagen. För övriga arbetssökande gäller dessutom en ordning där Arbetsförmedlingen anvisar den sökande till insatser eller program. En anvisning innebär att en arbetssökande erbjuds att ta del av insatserna eller programmet. Som grund för en anvisning ligger den individuella handlingsplan som Arbetsförmedlingen ska upprätta. Även om det är handlingsplanen som ligger till grund för en anvisning till ett program ska den vara arbetsmarknadspolitiskt motiverad för att få göras. Det innebär att anvisningen får göras endast om den framstår som lämplig både för den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program har rätt till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Det är som handlägger och betalar ut dessa ersättningar. Arbetssökande kan under vissa omständigheter varnas eller stängas av från rätt till ersättning. 4.3Behov av förändringar i regelverket för nyanlända Integrationspolitikens mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Målet ska främst uppnås genom generella insatser som når ut till hela befolkningen, oavsett födelseland eller etnisk bakgrund. De generella insatserna ska kompletteras med riktade åtgärder för att stödja och underlätta nyanländas etablering i . I fokus står en snabb etablering på arbetsmarknaden. som etableringslagen med tillhörande förordningar har varit i kraft har flera aktörer – bl.a. Arbetsförmedlingen och – uppmärksammat att regelverket för etableringsuppdraget i vissa avseenden är svårt att tillämpa, mindre effektivt och onödigt arbetskrävande att administrera. Arbetsförmedlingen har bl.a. påpekat att frånvarorapporteringen och administrationen av etableringsersättningen tar mycket tid i anspråk. Arbetsförmedlingen bedömer också att det kan finnas fördelar med att göra reglerna mer lika de som gäller för övriga arbetssökande bl.a. avseende sanktionsmöjligheter och utbetalning av olika typer av individersättningar. har i granskningsrapporten etablering – är statens insatser (RiR 2015:17) gjort bedömningen att det finns betydande 2016/17:175 utrymme för förbättringar av etableringsinsatser bl.a. genom större möjligheter att delegera, decentralisera och skapa lokala och regionala lösningar. avråder från större reformer av etableringsuppdraget och bedömer att förutsägbarhet och stabilitet troligen är viktiga framgångsfaktorer i arbetet. Utöver den kritik som har riktats mot effektiviteten i delar av regelverket för etableringen, utgör regleringen i lag en avvikelse från regeringens övriga styrning på arbetsmarknadsområdet. Regleringen i lag skiljer sig från regleringen av Arbetsförmedlingens övriga uppgifter, vilka i huvudsak regleras på förordningsnivå. Regleringen i lag har stor betydelse för möjligheten att anpassa regelverket efter förändrade förutsättningar, eftersom lagändringar tar att genomföra. Därtill har andelen individer som lämnar etableringsuppdraget för arbete eller studier varit låg, i genomsnitt bland kvinnor och bland män –2015. Regeringen anser mot bakgrund av det ovan anförda att etableringsuppdraget behöver reformeras. Förslagen som presenteras i propositionen syftar till att minska onödig administrativ börda och skapa bättre förutsättningar för en ökad flexibilitet och effektivitet i etableringsuppdraget. 5Ett nytt regelverk för vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet Regeringens bedömning: Regelverket för etableringsuppdraget bör i större utsträckning harmoniseras med det regelverk som gäller för övriga arbetssökande. Promemorians bedömning: Överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna tillstyrker, ställer sig positiva till eller har inga invändningar mot att regelverket för etableringsuppdraget i större utsträckning harmoniseras med det regelverk som gäller för övriga arbetssökande, däribland , , Myndigheten för delaktighet, , i , i , Förvaltningsrätten i , , Statskontoret, , , Arbetsförmedlingen,