prop · H50355 · 2017-11-28 00:00:00 — I dessa fall kommer Kammarkollegiet endast att kunna få en uppgift om att ett parti har deltagit i valet. Som följer av avsnitt 15.2 måste Kammarkollegiet i princip bara utreda om ett sådant parti är skyldigt att lämna in en intäktsredovisning om en anmälan från en enskild eller andra omständigheter ger särskild anledning till det. och vissa andra statliga förvaltningsmyndigheter som hanterar statligt stöd kan även i fortsättningen komma att behöva lämna uppgifter till Kammarkollegiet om de partier som får statligt stöd. Regeringens förslag innebär att också kan behöva lämna uppgifter om statligt stöd till ett partis kvinnoorganisation. Även vid handläggningen av ett tillsynsärende kan det bli aktuellt för Kammarkollegiet att inhämta uppgifter från och andra statliga förvaltningsmyndigheter som hanterar sådant statligt stöd till partier och sidoorganisationer som ska tas upp i en intäktsredovisning enligt regeringens förslag. Detta kan dock förväntas medföra endast marginella kostnadsökningar för och övriga statliga förvaltningsmyndigheter som prövar frågor om statligt stöd till partier och sidoorganisationer. Detta bör enligt regeringens bedömning kunna hanteras inom ramen för befintliga anslag. Konsekvenser för landsting och kommuner Regeringens förslag att landsting och kommuner ska åläggas att göra uppgifter om utbetalt kommunalt partistöd tillgängliga för allmänheten på sina webbplatser innebär en viss administrativ börda för dem. Samtliga 20 landsting och 290 kommuner betalar ut kommunalt partistöd och berörs därför av den föreslagna regleringen. Landsting och kommuner har väl utvecklade webbplatser och publicerar löpande en mängd information till allmänheten på dessa sidor. I vissa fall publiceras på dessa webbplatser redan nu uppgifter om vilket kommunalt partistöd som har betalats ut av eller kommunen. Regeringens bedömning är att den administrativa börda som uppgiften att göra denna information tillgänglig för allmänheten på webbplatsen innebär för landsting och kommuner är begränsad. Förslaget att landsting och kommuner ska publicera de aktuella uppgifterna på sina webbplatser innebär dock ett nytt åliggande för kommuner och landsting. Regleringen innebär därmed en inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Det är dock fråga om en begränsad inskränkning eftersom uppgifterna kan begäras ut med stöd av offentlighetsprincipen. Regeringen anser att det är nödvändigt att de aktuella uppgifterna publiceras för att allmänheten på ett lättillgängligt och överskådligt sätt ska få insyn i hur partierna finansierar sin verksamhet. Inskränkningen får därmed anses vara proportionell i förhållande till syftet med förslaget. Vidare innebär regeringens förslag att det inte längre kommer att finnas något behov för Kammarkollegiet att från landsting och kommuner inhämta uppgifter om utbetalt partistöd, vilket är en förändring i kostnadsbesparande riktning. Sammantaget anser regeringen att kostnadsökningarna för landsting och kommuner med anledning av förslagen kan förväntas vara så begränsade att de inte bör aktualisera en tillämpning av den kommunala finansieringsprincipen. Konsekvenser för partier, sidoorganisationer, ledamöter, ersättare för ledamöter och valkandidater Regeringen anser, i likhet med kommittén, att det sannolikt blir enbart en mycket liten andel av dem som omfattas av de föreslagna bestämmelserna om redovisningsskyldighet som ett visst år kommer att behöva ge in intäktsredovisning. Alla som enligt bestämmelserna kan komma att bli skyldiga att ge in intäktsredovisning avseende måste emellertid hålla reda på sina intäkter för den perioden. Alla partier, sidoorganisationer, ledamöter, ersättare för ledamöter och valkandidater måste också hålla reda på sina intäkter på ett sådant sätt att de undviker att överträda förbudet mot att ta emot anonyma bidrag. Ideella föreningar på central nivå inom partier som deltar i val till eller omfattas redan enligt nuvarande ordning av kravet på intäktsredovisning. De är också skyldiga att samla in uppgifter från t.ex. företag som de har ett bestämmande inflytande över. För partier som är skyldiga att låta en revisor granska upprättade årsredovisningar innebär insynslagen också att det i revisorns uppdrag ingår att även granska intäktsredovisningarna. Enligt den nuvarande insynslagen ska personvalda ledamöter och ersättare för ledamöter av och lämna uppgifter om sina intäkter till sitt parti så att partiet kan redovisa de samlade intäkterna till Kammarkollegiet. Enligt regeringens förslag ska ledamöter och ersättare för ledamöter i stället redovisa direkt till Kammarkollegiet, om intäkterna överstiger gränsvärdet. För dessa föreningar, ledamöter och ersättare för ledamöter innebär förslaget inte någon ökad administrativ börda av betydelse. För de tillkommande redovisningsskyldiga, dvs. partier, ledamöter och ersättare för ledamöter på regional och lokal nivå samt sidoorganisationer, innebär skyldigheten att hålla reda på sina intäkter en i viss mån ökad administrativ börda. Större ideella föreningar inom partier och sidoorganisationer är dock enligt nuvarande ordning skyldiga att föra räkenskaper och upprätta årsredovisningar samt skattedeklarationer. Även mindre ideella föreningar är enligt nuvarande reglering skyldiga att ha sina räkenskaper ordnade, t.ex. för att kunna lämna särskild uppgift till . Den praktiska hanteringen av intäktsredovisningen underlättas för samtliga berörda också av att Kammarkollegiet avser att tillhandahålla information och blanketter för intäktsredovisningarna. När det gäller insamlingar av kontanter behöver de som omfattas av den föreslagna redovisningsskyldigheten spara uppgifter om vilka insamlingar som har förekommit och vilket belopp som har samlats in vid varje sådant tillfälle. I fråga om andra bidrag från enskilda har de som omfattas av redovisningsskyldigheten en skyldighet att spara uppgifter om bidragsgivares identitet och värdet av lämnade bidrag löpande för att kunna avgöra om ett nytt bidrag ska läggas samman med ett tidigare bidrag eller inte. Vidare måste de spara uppgifter om anonyma bidrag, som inte är otillåtna, när det gäller antal och storlek eftersom uppgifter om detta ska anges i en eventuell intäktsredovisning. Om ett otillåtet anonymt bidrag (dvs. vars värde överstiger gränsvärdet för tillåtna sådana bidrag) lämnas till någon som omfattas av förbudet måste det betalas tillbaka till givaren eller, om detta inte bedöms vara möjligt, betalas in till Kammarkollegiet . Ett bidrag är enligt regeringens förslag anonymt om mottagaren inte känner till givarens identitetsuppgifter och inte heller, med en rimlig arbetsinsats eller till en rimlig kostnad, kan ta reda på dessa uppgifter. När det gäller mycket små bidrag, som inte överstiger 0,005 prisbasbelopp (227,för ), behöver dock inga uppgifter om bidragsgivaren sparas. I intäktsredovisningen ska anges det totala beloppet som partiet eller ledamoten har tagit emot i sådana små bidrag. För sådana bidrag behöver det inte anges i redovisningen om bidragen är anonyma eller inte och de behöver inte räknas med vid bedömningen av om summan av bidrag från samma bidragsgivare överstiger gränsvärdet för redovisning av bidragsgivarens identitet. Mottagaren behöver alltså inte, när det gäller så små bidrag, spara uppgifter om givarens identitet eller om att bidraget är anonymt utan endast kunna ta fram uppgift om totalsumma . Det är ofrånkomligt att det blir betungande att avseende varje enskilt bidrag göra efterforskningar av detta slag. Partier och sidoorganisationer, 2017/18:55 liksom valkandidater, ledamöter och ersättare, bör dock på lämpligt sätt kunna informera givare om vilka uppgifter de ska ange vid inbetalning och i vilken mån det är tillåtet att lämna bidrag anonymt. Konsekvenser för andra enskilda Allmänheten får ökad insyn i finansieringen av partier genom regeringens förslag att utvidga kravet på intäktsredovisning till att omfatta även regional och lokal nivå samt sidoorganisationer. För fysiska och juridiska personer som lämnar bidrag över 0,5 prisbasbelopp (för ) till ett parti eller en ledamot, ersättare för en ledamot eller valkandidat (förutsatt att valkandidaten i valet utses till ledamot eller ersättare) på regional eller lokal nivå eller till en sidoorganisation innebär vidare förslaget att personens identitetsuppgifter, oftast namn och adress, ska offentliggöras. Ett sådant offentliggörande följer dock redan av den nuvarande insynslagen, såvitt avser riksdagspartierna och partierna i . I tillämpningen av den nuvarande insynslagen har det sällan förekommit att värdet av enskilda bidrag överstiger beloppsgränsen. Stora bidrag från enskilda är enligt kommitténs kartläggning inte mer vanligt på regional och lokal nivå än på central nivå. Enligt regeringens bedömning kan det därför inte förväntas förekomma i någon större omfattning att uppgifter om enskilda bidragsgivares identitet offentliggörs. Vidare får redovisningen av de aktuella uppgifterna om bidragsgivarens identitet, vilket bidrag, t.ex. pengar eller en viss vara eller tjänst, som har lämnats och bidragets storlek anses ha begränsade effekter för de fysiska personer som berörs, bl.a. eftersom uppgifterna inte kommer att göras tillgängliga på internet. Kravet på intäktsredovisning gäller för dem som enligt insynslagen är redovisningsskyldiga och något utlämnande av mer ingående uppgifter om de enskilda bidragsgivarna i fråga är inte aktuellt. Förslaget kan därmed antas få begränsade effekter för fysiska och juridiska personer som lämnar bidrag. Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Ett viktigt syfte med regeringens förslag är att bidra till att förebygga korruption genom att i ännu högre grad tillgodose allmänhetens intresse av insyn i hur partier och deras företrädare finansierar sin verksamhet. Regeringen bedömer att förslagen allmänt kan förväntas verka i förebyggande riktning i fråga om brott med korruptionsanknytning inom politisk verksamhet. Några övriga konsekvenser för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet kan, enligt regeringens bedömning, de framlagda förslagen inte förväntas ha. Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Regeringen bedömer att förslagen inte kan förväntas ha några konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. Konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag Enligt regeringens förslag ska ett partis eller en sidoorganisations redovisning i fråga om intäkter från insamlingar och bidrag från enskilda även avse sådana intäkter i bl.a. företag som ett parti eller sidoorganisationen har ett bestämmande inflytande över samt i stiftelser som är knutna till partiet eller sidoorganisationen. Såvitt avser partier innehåller den nuvarande insynslagen bestämmelser med samma innebörd. Det är partiet eller sidoorganisationen som är redovisningsskyldigt och inte företaget eller stiftelsen. Med hänsyn till detta bedömer regeringen att några administrativa kostnader eller andra effekter av betydelse inte kommer att uppkomma för de aktuella företagen eller stiftelserna till följd av förslagen. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män samt integration En ökad öppenhet och insyn såvitt gäller finansieringen av partier och sidoorganisationer samt ledamöter och ersättare för ledamöter av beslutande politiska församlingar, innebär en ökad tillgång till uppgifter. De uppgifter som kommer att publiceras på Kammarkollegiets webbplats eller annars finns tillgängliga hos myndigheten om t.ex. enskilda bidragsgivare och om ledamöter och ersättare för ledamöter som har fått bidrag från enskilda kommer att kunna analyseras utifrån olika aspekter. Regeringens förslag kan på detta sätt bidra till att öka kunskapen och synliggöra eventuella behov av åtgärder när det gäller bl.a. frågor som rör jämställdhet och integration, vilket är att bedöma som positiva konsekvenser. I övrigt ser regeringen inte att förslagen kan förväntas ha någon påverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män eller på möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Det är svårt att sätta ett ekonomiskt värde på den ökade öppenhet och transparens som regeringens förslag medför. De enskilda åtgärder som regeringen föreslår, och effekterna av dem, måste också ses i ett större sammanhang. Ökad insyn kan förväntas bidra till låg korruption och hög tillit, vilka är viktiga förutsättningar för samhällets ekonomiska och demokratiska utveckling. Det finns en lång tradition i av öppenhet och transparens och regeringen anser att förslagen bidrar till att förstärka denna positiva tradition och utveckling. Konsekvenser för de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Förslagen saknar enligt regeringens bedömning direkta konsekvenser för skyldigheter på grund av medlemskapet i den Europeiska unionen. Förslaget till lag om insyn i finansiering av 1 § Syftet med lagen är att trygga allmänhetens insyn i hur partier, ledamöter i beslutande politiska församlingar och ersättare för sådana ledamöter finansierar sin verksamhet. I paragrafen finns bestämmelser om lagens syfte. Paragrafen motsvarar i huvudsak 1 § lag. Övervägandena finns i avsnitten 8, 13.2 och 13.3. I paragrafen anges att syftet med lagen är att trygga allmänhetens insyn i hur partier, ledamöter i beslutande politiska församlingar och ersättare för sådana ledamöter finansierar sin verksamhet. Jämfört med lag tas begränsningen till politisk verksamhet och avgränsningen till personvalskampanjer bort. Syftet att trygga allmänhetens insyn utvidgas alltså till att avse all verksamhet som partier och ledamöter och ersättare för ledamöter i de beslutande politiska församlingarna bedriver, jfr författningskommentaren till 3 och 4 §§. Ord och uttryck i lagen 2 § I lagen avses med parti: ett parti som deltar eller har deltagit i val till , , kommunfullmäktige eller , ledamot: en ledamot av , , kommunfullmäktige eller , ersättare för ledamot: en ersättare för en ledamot av , , kommunfullmäktige eller , bidrag: prestationer i form av pengar, varor, tjänster och annat som har tagits emot helt eller delvis utan någon motprestation med undantag för sedvanligt frivilligt arbete och sedvanliga gratistjänster, uppgift om bidragsgivarens identitet: uppgift om namn och antingen personnummer eller organisationsnummer eller adress, anonymt bidrag: ett bidrag från någon vars identitet mottagaren inte känner till och inte heller utan betydande svårighet kan ta reda på, och prisbasbelopp: det prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken som gäller vid utgången av det räkenskapsår eller kalenderår som avses i I paragrafen, som har utformats enligt Lagrådets synpunkter, definieras vissa ord och uttryck som används i lagen. Paragrafen har inte någon Övervägandena finns i avsnitten 8, 9.1–9.3, 12.3 och 13.8. Med parti avses i lagen ett parti som deltar eller har deltagit i val till , , kommunfullmäktige eller Europa- I vallagen finns bestämmelser om krav på anmälan för partier som vill delta i val. Vilka partier som har deltagit i ett val fastställs slutligt med stöd av vallagen i samband med valresultatet. Med uttrycken ledamot och ersättare för ledamot avses i lagen en ledamot och en ersättare för en ledamot av , , kommunfullmäktige eller . I vallagen finns bestämmelser om vilka kandidater som enligt valresultatet ska utses till ledamöter och ersättare för ledamöter i de beslutande politiska församlingarna. Av 4 § lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län följer att uttrycken och kommunfullmäktige i lagen i stället gäller regionfullmäktige i vissa landsting och kommuner. Med bidrag avses i lagen prestationer i form av pengar, varor, tjänster och annat som har tagits emot helt eller delvis utan någon motprestation med undantag för sedvanligt frivilligt arbete och sedvanliga gratistjänster. I 17 § finns bestämmelser om hur bidrag som inte har lämnats i pengar ska värderas, jfr författningskommentaren till den paragrafen. Med uppgift om bidragsgivarens identitet avses i lagen uppgift om namn och antingen personnummer eller organisationsnummer eller adress. Bestämmelsen, som inte har någon motsvarighet lag, innebär ett förtydligande av vilka uppgifter som avses med bidragsgivarens identitet. Med anonymt bidrag avses i lagen ett bidrag från någon vars identitet mottagaren inte känner till och inte heller utan betydande svårighet kan ta reda på. Frågan om huruvida ett bidrag är anonymt har betydelse för tillämpningen av 9, 10 och 19 §§, om förbud mot och krav på särskild redovisning av anonyma bidrag. Definitionen, som i praktiken innebär att det som utgångspunkt krävs viss aktivitet av den som får ett bidrag för att kunna avgöra om bidraget är anonymt i lagens mening, ska ses i ljuset av detta. Kravet på aktivitet ska inte tolkas alltför vidsträckt. Om mottagaren inte genom rimliga arbetsinsatser till rimliga kostnader kan ta reda på bidragsgivarens identitet ska bidraget betraktas som anonymt. Det innebär bl.a. att det inte är tillräckligt för en mottagare av ett bidrag att hänvisa till att det finns vissa begränsade uppgifter om givarens identitet för att bidraget inte ska anses vara anonymt. Mottagaren måste då undersöka uppgifterna. Om en sådan undersökning inte leder till att man får reda på givarens identitet är bidraget anonymt. En lämplig åtgärd om mottagaren t.ex. har tillgång till betalarens bankkontonummer eller bankens referensnummer kan vara att fråga banken om betalarens identitetsuppgifter. Ett annat tänkbart exempel kan vara att mottagaren försöker ta reda på bidragsgivarens identitet med ledning av ett telefonnummer som har använts för att skicka bidraget eller med hjälp av någon annan uppgift som givaren kan ha lämnat. Frågan om vilka åtgärder som kan anses rimliga att vidta i syfte att ta reda på givarens identitet får utvecklas närmare i rättstillämpningen. Med prisbasbelopp avses i lagen prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. 2017/18:55 Skyldighet att redovisa intäkter Vilka som ska lämna intäktsredovisning och vad den ska avse 3 § Ett parti ska redovisa hur det har finansierat sin verksamhet. Av redovisningen ska det tydligt framgå vilka medel som har kommit in till verksamheten och varifrån medlen kommer (intäktsredovisning). Intäktsredovisningen ska avse partiets verksamhet och verksamhet som bedrivs i sidoorganisationer till partiet. Om verksamheten bedrivs genom flera ideella föreningar, ska varje sådan förening lämna intäktsredovisning om sin verksamhet. I paragrafen, som har utformats enligt Lagrådets synpunkter, regleras partiernas skyldighet att redovisa sina intäkter. Paragrafen motsvarar delvis 4 § första och andra styckena lag. Övervägandena finns i avsnitten 8, 9.1, 9.4, 9.5 och 13.3. Enligt första stycket ska ett parti redovisa hur det har finansierat sin verksamhet. Av redovisningen ska det tydligt framgå vilka medel som har kommit in till verksamheten och varifrån medlen kommer. Jämfört med lag tas begränsningen till politisk verksamhet bort. Kravet på intäktsredovisning utvidgas alltså till att avse all verksamhet som ett parti bedriver. Det innebär att intäktsredovisningen även ska avse sådan verksamhet som saknar politiska inslag, eller där sådana inslag är i det närmaste obefintliga, och där intäkterna inte heller används för att finansiera partiets politiska verksamhet i vid bemärkelse. Det kan gälla t.ex. internationell biståndsverksamhet som ett parti bedriver eller annars kontrollerar. I 11 § och 14–22 §§ finns bestämmelser om vilka uppgifter som intäktsredovisningen för ett parti ska innehålla. I 24–26 §§ finns bestämmelser om när och hur en intäktsredovisning ska ges in. Enligt andra stycket första meningen ska intäktsredovisningen avse partiets verksamhet och verksamhet som bedrivs i sidoorganisationer till partiet. Bestämmelsen innebär att intäktsredovisningen för ett parti som deltar eller har deltagit i val till , , kommunfullmäktige eller ska avse partiets verksamhet på samtliga organisatoriska nivåer och verksamhet som partiet bedriver genom sidoorganisationer. I förhållande till lag utvidgas kravet på intäktsredovisning alltså till att avse partiets hela verksamhet. Många av de etablerade partierna består av partiorganisationer på central, regional och lokal nivå. Kvinnoorganisationer och ungdomsförbund kan också finnas i partiorganisationen. Sådana organisationer och förbund räknas som sidoorganisationer och omfattas av kravet på intäktsredovisning även om de utgör separata juridiska personer. Redovisningsskyldigheten omfattar alltså partiets centrala, regionala och lokala verksamheter, inbegripet sidoorganisationer. Även enbart regionala och lokala partier omfattas av redovisningsskyldigheten. Detsamma gäller partier som består av endast en riksorganisation. Att bidrag från ideella föreningar inom partiet eller inom sidoorganisationer till partiet ska redovisas följer av 20 § 2, se författningskommentaren till den paragrafen. Av andra stycket andra meningen följer att om verksamheten bedrivs genom flera ideella föreningar, ska varje sådan förening lämna intäktsredovisning om sin verksamhet. Bestämmelsen innebär att varje organisation som är en ideell förening inom ett parti eller ett partis Prop. 2017/18:55 sidoorganisation ska lämna intäktsredovisning om sin egen verksamhet. Ett parti som bedriver verksamhet genom flera ideella föreningar ska alltså inte lämna en samlad intäktsredovisning för hela verksamheten. Av 25 § första stycket följer att ideella föreningar på central nivå alltid ska ge in en intäktsredovisning och att övriga ideella föreningar inte behöver ge in någon intäktsredovisning om summan av de belopp som ska redovisas understiger 0,5 prisbasbelopp. 4 § Ett parti som inte är en ideell förening ska vid tillämpningen av lagen jämställas med en ideell förening inom ett parti. Om ett parti som inte är en ideell förening har mandat i eller eller annars får stöd enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier, ska det jämställas med en ideell förening på central nivå inom ett parti som har sådant mandat eller får sådant stöd. I paragrafen regleras lagens tillämplighet i fråga om partier som inte är ideella föreningar. Paragrafen har inte någon motsvarighet lag. Övervägandena finns i avsnitt 9.6. Enligt första meningen ska ett parti som inte är en ideell förening jämställas med en ideell förening inom ett parti vid tillämpningen av lagen. En tillämpning av bestämmelsen kan aktualiseras t.ex. om en sammanslutning eller väljargrupp anmäler sitt deltagande i ett val utan att ha organiserat verksamheten på sådant sätt att kraven för att vara en juridisk person är uppfyllda. Lagen är alltså tillämplig på alla partier, oavsett valet av organisationsform. Av andra meningen följer att om ett parti som inte är en ideell förening har mandat i eller eller annars får stöd enligt lagen om statligt stöd till politiska partier, ska det jämställas med en ideell förening på central nivå inom ett parti som har sådant mandat eller får sådant stöd. Bestämmelsen preciserar regleringen i första meningen när det gäller partier som har mandat i eller eller annars får stöd enligt lagen om statligt stöd till politiska partier, men inte är ideella föreningar. Bestämmelsen innebär att ett sådant parti ska jämställas med en motsvarande ideell förening på central nivå inom ett parti. 5 § En ledamot eller en ersättare för en ledamot ska lämna intäktsredovisning om sin verksamhet som valkandidat, ledamot eller ersättare för en ledamot. Paragrafen reglerar skyldigheten för ledamöter och ersättare för ledamöter att redovisa sina intäkter. Paragrafen motsvarar delvis 4 § tredje stycket lag. Övervägandena finns i avsnitten 8, 9.3, 9.7 och 13.3.