prop · H403158 · 2017-03-21 00:00:00 — En studerande som har beviljats studiestartsstöd ska ha uppgifts- skyldighet till CSN när det gäller ändrade förhållanden som har betydelse för rätten till studiestartsstöd eller stödets storlek. erande som är skyldiga att betala tillbaka och som saknar en aktuell folkbokföringsadress ska också vara skyldiga att lämna uppgift om aktuell adress till CSN. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian saknas förslag om att en studerande som är skyldig att betala tillbaka studiestartsstöd och som saknar en aktuell folkbokföringsadress ska vara skyldig att lämna uppgift om aktuell adress till CSN. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. och , tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Av de remissinstanser som särskilt har uttalat sig om förslaget anser () att studerande som är skyldiga att betala tillbaka studiestartsstöd och som inte har en aktuell folkbokföringsadress, bör vara skyldiga att anmäla en aktuell adress till CSN. Utan en sådan regel finns en risk för att studiestartsstödsskulder av betydande belopp preskriberas. Arbetsförmedlingen anser att det kan finnas situationer t.ex. vid omprövning eller överklagande, där det finns behov för CSN och att få del av uppgifter också för en annan tidsperiod än de sex månaderna som närmast föregår tidpunkten då frågan ställs till Arbetsförmedlingen. Myndigheten anför också bl.a. att det är oklart hur överlämnandet av uppgifter ska fungera. Beslut om specifika systemtekniska lösningar bör föregås av en dialog med E-samverkansprogrammet där Arbetsförmedlingen, CSN och Kommuner och Landsting (SKL) m.fl. är medlemmar. anför i fråga om rapportering av studieaktivitet att myndigheten i granskningen av rekryteringsbidraget 2005 fann att CSN inte hade definierat för utbildningsanordnarna när de skulle rapportera att studierna var avbrutna eller när studieaktiviteten inte skulle betraktas som tillfredsställande. anser att det är viktigt att resultaten från tidigare studier beaktas när riktlinjerna utformas och att CSN tydligt föreskriver hur deltagandet i studier ska dokumenteras och följas upp. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) saknar en analys av om uppgiftsskyldigheten mellan arbetslöshetskassorna och CSN är tillräcklig för att säkerställa att det inte finns risk för några felaktiga utbetalningar. Skälen för regeringens förslag Uppgifter till CSN från andra myndigheter För att kunna hantera studiestartsstödet och genomföra den prövning som förslås i denna proposition, behöver CSN få tillgång till vissa uppgifter från andra myndigheter, utbildningsanordnare och studerande. Dessa bör därför, där det bedöms nödvändigt att detta särskilt regleras, ges uppgiftsskyldighet gentemot CSN. När det gäller uppgifter från andra myndigheter finns det för myndigheter en allmän uppgiftsskyldighet i 6 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400, OSL). Enligt den bestämmelsen är en myndighet skyldig att på begäran av en annan myndighet lämna uppgifter som den förfogar över, om inte uppgiften är sekretessbelagd eller det skulle hindra arbetets behöriga gång. För uppgifter som inte omfattas av sekretess behöver någon särskilt reglerad uppgiftsskyldighet därför inte anges. Det finns emellertid uppgifter som CSN behöver för att handlägga ärenden om studiestartsstöd som inte kan lämnas till CSN med stöd av 6 kap. 5 § OSL, dvs. sådana uppgifter som kan omfattas av sekretess. Detaljerna kring uppgiftsskyldigheten kan enligt regeringens bedömning regleras på förordningsnivå med stöd av den s.k. restkompetensen. För att tydliggöra att CSN kommer att behöva uppgifter från andra myndigheter anser dock regeringen att det finns skäl att i lagen om studiestartsstöd ha med en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om att andra myndigheter ska vara skyldiga att lämna CSN de uppgifter som har betydelse för tillämpningen av lagen om studiestartsstöd och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Den uppgiftsskyldighet som bör regleras i förordning rör sådana uppgifter som behövs för att kunna avgöra om personen tillhör målgruppen för stödet. Enligt den inriktning för stödet som det redogjorts för i avsnitt 7.3 och 7.4 handlar det f.n. om vissa uppgifter från Arbetsförmedlingen och uppgifter om utlänningars rätt att vistas i från . Även uppgiftsskyldighet för uppgifter om utbetalning av olika ersättningar och uppgifter om godkända sjukperioder från behövs, bl.a. för att säkerställa att inte olika ersättningar lämnas (se vidare avsnitt 8.7). Uppgifterna från och bör således i princip motsvara de uppgifter som myndigheterna redan lämnar i ärenden om studiemedel (jfr 3 kap. 13 och 13 a §§ studiestödsförordningen). Hur uppgifterna sedan rent tekniskt ska lämnas över, en fråga som Arbetsförmedlingen lyfter, är vidare något som bör hanteras av CSN och Arbetsförmedlingen i det fortsatta arbetet (se vidare avsnitt 9.5). IAF efterfrågar en analys av om uppgiftsskyldigheten mellan arbetslöshetskassorna och CSN är tillräcklig för att säkerställa att det inte finns risk för felaktiga utbetalningar. I denna del gör regeringen bedömningen att den reglering som finns i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring är tillräcklig. Enligt den lagen ska CSN till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild som har betydelse för tillämpningen av lagen om arbetslöshetsförsäkring (48 c §). Vidare ska en arbetslöshetskassa till CSN lämna de uppgifter om ersättning enligt den lagen som har betydelse hos mottagaren i ett ärende om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild (48 d §). Regeringen bedömer därför att någon ytterligare reglering inte är nödvändig i detta avseende. För att kunna beräkna studiestartsstödets storlek och för att pröva rätten till sådant stöd behöver CSN få uppgifter från läroanstalterna. Uppgifter behövs både inför att stödet beviljas och därefter också löpande som stödet betalas ut. Det är exempelvis viktigt att studerande som får studiestartsstöd bedriver aktiva studier. Studieaktivitetskontrollen bör därför bl.a. bygga på rapportering från skolorna till CSN. 6 kap. 6 § studiestödslagen får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddela föreskrifter om en läroanstalts skyldighet att till CSN lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av studiestödslagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. I 6 kap. 10 § studiestödsförordningen regleras de närmare detaljerna när det är fråga om studiemedel. Där anges bl.a. att läroanstalter är uppgiftsskyldiga till CSN när det gäller uppgifter om utbildning, studietid, studiernas omfattning, studieaktivitet och studieresultat. Sådana uppgifter är offentliga inom den kommunala vuxenutbildningens verksamhet. En läroanstalt med huvudman skulle således redan till följd av 6 kap. 5 § OSL vara skyldig att lämna sådana uppgifter till CSN. Det krävs dock en författningsreglerad uppgiftsskyldighet för att en folkhögskola, som inte är någon myndighet, ska vara skyldig att lämna sådana uppgifter till CSN. För att det, i förhållande till studiestödslagens och studiestödsförordningens bestämmelser, inte ska råda några tveksamheter om att även en läroanstalt med en huvudman är skyldig att lämna dessa uppgifter till CSN gör regeringen bedömningen att uppgiftsskyldigheten också när det gäller studiestartsstöd bör omfatta alla läroanstalter. framför att det i betänkandet vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20), påpekas att kommunernas uppföljning av komvux på grundläggande nivå innehåller brister, bland annat vad gäller studieavbrott. Regeringen delar synpunkt om vikten av att beakta tidigare studier om hur studieaktivitetet rapporteras. Med anledning av det ovan nämnda betänkandet har regeringen därför också gett CSN och i uppdrag att informera skolhuvudmän och utbildningsanordnare om avbrottsrapportering inom vuxenutbildning (U2015/1773/SF). Uppdraget redovisades och myndigheterna har med anledning av uppdraget bl.a. klargjort kraven på rapportering av studieavbrott i berörda författningar samt genomfört informationsinsatser om vad som gäller för avbrottsrapportering inom komvux. Med anledning av dessa vidtagna åtgärder bör det enligt regeringens mening finnas goda förutsättningar för att dokumentera och följa upp studieaktiviteten även vad gäller studier med studiestartsstöd. Uppgifter från studerande är av stor vikt för att rätt studiestartsstöd ska kunna betalas ut. Som redan nämnts är det exempelvis viktigt att studerande som får studiestartsstöd bedriver aktiva studier. En studieaktivitetskontroll bör därför, utöver den ovan nämnda rapporteringen från lärosätena, också bygga på den studerandes egen uppgiftsskyldighet. Studerande bör därför enligt regeringens mening vara skyldiga att anmäla sådana förändringar till CSN som kan påverka rätten till stödet eller stödets storlek. Det är också av stor vikt att CSN har aktuella adresser till de personer som myndigheten har en utomstående fordran på. Regeringen anser därför, i likhet med vad CSN framför, att studerande som är skyldiga att betala tillbaka studiestartsstöd och som inte har någon aktuell folkbokföringsadress, bör vara skyldiga att lämna uppgift om aktuell adress till CSN. En sådan skyldighet finns reglerad i studie- Prop. 2016/17:158 stödslagen (jfr 5 kap. 6 a § studiestödslagen). reglerar en sådan motsvarande skyldighet bör därför också finnas i lagen om studiestartsstöd. Uppgifter från CSN till kommunerna För att en kommun ska kunna rekrytera personer till studier och ge en god vägledning om bl.a. de studieekonomiska förutsättningarna gör regeringen bedömningen att kommunen kan behöva efterfråga uppgifter om namn, personnummer eller samordningsnummer, adress och tidigare studiestöd från CSN. Det bedöms att de nämnda uppgifterna normalt inte omfattas av sekretess. Sådana uppgifter bör därför kunna lämnas ut från CSN till en kommun med stöd av 6 kap. 5 § OSL. Den sekretess som i undantagsfall skulle kunna bli aktuell är den som regleras i de s.k. minimiskyddsbestämmelserna i 21 kap. 3 § OSL och 21 kap. 5 § OSL. Dessa bestämmelser är tillämpliga inom hela den offentliga sektorn. Enligt 21 kap. 3 § OSL gäller sekretess för uppgift om en enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt, den enskildes telefonnummer, e-postadress eller annan jämförbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med denne samt för motsvarande uppgifter om den enskildes anhöriga, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denna kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs. Enligt 21 kap. 5 § OSL gäller sekretess för uppgift som rör en utlänning, om det kan antas att ett röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller lider annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och en utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar. Då de nämnda sekretessbestämmelserna är tillämpliga inom hela den offentliga sektorn bör uppgifter som omfattas av sekretessbestämmelserna kunna lämnas ut från CSN till en kommun med stöd av bestämmelsernas skaderekvisit. I båda fallen kan 6 kap. 5 § OSL aktualiseras. Enligt den bestämmelsen är alltså en myndighet skyldig att på begäran av en annan myndighet lämna uppgifter som den förfogar över, om inte uppgiften är sekretessbelagd eller det skulle hindra arbetets behöriga gång. Någon särskilt reglerad uppgiftsskyldighet bedöms därför inte vara nödvändig. 9.5Vissa justeringar på förordningsnivå behövs för CSN:s behandling av personuppgifter Regeringens bedömning: CSN bör, på annat sätt än genom direktåtkomst, få lämna ut personuppgifter elektroniskt till kommunerna när det är fråga om viss studiestödsinformation. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens bedömning. I promemorian föreslås dock att CSN elektroniskt, på annat sätt än genom direktåtkomst, utöver vissa studiestödsuppgifter även ska få lämna personuppgifter från om tillstånd att vistas i till kommunerna. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. Kammarrätten i , och har inga invändningar motförslaget. () instämmer i bedömningen i promemorian om vikten av god information och vägledning till den enskilde, för att studiestartsstödet ska ha avsedd rekryterande effekt. Myndigheten framför dock att den rättsliga grunden för CSN att behandla personuppgifter avseende personer, som inte har förekommit i något ärende hos CSN bör förtydligas. Myndigheten föreslår därför en ändring i studiestödsdatalagen (2009:287). CSN avstyrker det som sägs i promemorian om att CSN ska försäkra sig om att det, hos de kommuner till vilka CSN får lämna ut uppgifter elektroniskt, finns en adekvat behörighetskontroll för kommunens hantering av ärenden om studiestartsstöd. Detta ansvar åvilar redan den personuppgiftsansvariga på den mottagande myndigheten, d.v.s. kommunen. Två remissinstanser, CSN och Kommuner och Landsting (SKL), förespråkar direktåtkomst till uppgifter. CSN anser att Arbetsförmedlingen och bör ges rätt att bereda CSN direktåtkomst till de uppgifter, som omfattas av myndigheternas uppgiftsskyldighet gentemot CSN och att CSN bör ges rätt att bereda kommunerna direktåtkomst till de uppgifter, som kommunerna behöver för sin hantering av ärenden enligt den föreslagna lagen. För att kommunen ska kunna vägleda individer om studieekonomiska förutsättningar anser SKL att det behövs direktåtkomst till elektronisk information från CSN och vad gäller personuppgifter samt ett webbaserat systemstöd vad gäller ärendehanteringen. Datainspektionen anser att kommunen inte har mandat att behandla personuppgifter som inte behövs för kommunens prövning. Enligt promemorian ska CSN elektroniskt lämna ut uppgifter från om tillstånd att vistas i till kommunerna. Eftersom de sistnämnda personuppgifterna inte behövs för kommunernas prövning, ställer sig Datainspektionens frågande till vilket rättsligt stöd det finns för kommunerna att behandla dessa personuppgifter och för CSN att lämna ut dessa uppgifter till kommunerna. Datainspektionen ställer sig även frågande till vilket rättsligt stöd har att lämna ut personuppgifter till CSN innan en ansökan om studiestartsstöd har getts in till CSN. Datainspektionen avstyrker förslagen i dessa delar. Datainspektionen vill också erinra om den nya dataskyddsförordningen som kommer att börja tillämpas och konstaterar bl.a. att förslaget måste prövas mot förordningens regler. Skälen för regeringens bedömning För handläggning av ärenden om studiestartsstöd kommer det att krävas behandling av vissa personuppgifter. Om personuppgifterna behandlas helt eller delvis automatiserat eller om de ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för Prop. 2016/17:158 sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier blir person- uppgiftslagen (1998:204, PUL) tillämplig. Genom PUL har och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet) genomförts i svensk rätt. Syftet med direktivet är att skapa en hög och likvärdig skyddsnivå för behandlingen av personuppgifter i EU:s medlemsstater i syfte att avskaffa hinder mot flöden av personuppgifter inom den inre marknaden (ingresspunkt 8 och 10). Syftet med PUL är att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter (1 §). PUL är dock subsidiär, dvs. om det i en annan lag eller i en förordning finns bestämmelser som avviker från PUL, ska de bestämmelserna gälla (2 §). Avvikande bestämmelser finns bl.a. i s.k. registerförfattningar, dvs. författningar som reglerar personuppgiftsbehandling på avgränsade områden. Exempel på sådana författningar är studiestödsdatalagen (2009:287) och den anslutande studiestödsdataförordningen (2009:321). Studiestödsdatalagen tillämpas vid behandling av personuppgifter i CSN:s studiestödsverksamhet. I den mån PUL innehåller bestämmelser om behandling av personuppgifter som saknar motsvarighet i studiestödsdatalagen ska PUL tillämpas vid behandling av personuppgifter i studiestödsverksamheten (1 och 2 §§ studiestödsdatalagen). Som närmare kommer att utvecklas nedan kommer PUL att vara tillämplig hos kommunerna i deras verksamhet att rekrytera vuxna till studier med hjälp av studiestartsstödet och studiestödsdatalagen och studiestödsdataförordningen kommer att vara tillämplig i CSN:s verksamhet att bl.a. pröva ansökningar om studiestartsstöd. Ett informationsstöd behövs för att underlätta administrationen kring stödet För att administrationen kring stödet ska vara effektiv är det viktigt att uppgifter kan efterfrågas på ett snabbt och enkelt sätt, liksom att överföringen av ansökningar och kommunala beslut till CSN fungerar smidigt. CSN bör därför tillhandahålla ett informationssystem i vilket kommunen både kan efterfråga uppgifter och hantera överföringen av ansökningar och kommunala beslut till CSN. I detta informationssystem bör tekniska lösningar, som ger möjlighet till snabb överföring av information eftersträvas, för att i så stor utsträckning som möjligt underlätta myndigheternas arbete. Både CSN och kommunen har enligt 31 § PUL ansvar att vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda de personuppgifter som behandlas. Dessa frågor bör således beaktas av CSN och kommunerna i det fortsatta arbetet med att ta fram informationssystemet och i den framtida hanteringen av dessa ärenden. Nedan utvecklas vilka uppgifter respektive myndighet kommer att kunna behandla inom ramen för verksamheten med studiestartsstöd. Med behandling avses varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas i fråga om personuppgifter, vare sig det sker på automatisk väg eller inte, t.ex. insamling, registrering, organisering, lagring, bearbetning eller ändring, återvinning, inhämtande, användning, utlämnande genom översändande, spridning eller annat tillhandahållande av uppgifter, sammanställning eller samkörning, blockering, utplåning eller förstöring. Behandling av personuppgifter i ärenden om studiestartstöd hos CSN Som framgått regleras CSN:s behandling av personuppgifter i myndighetens studiestödsverksamhet i studiestödsdatalagen och i studiestödsdataförordningen. Då studiestartsstöd är ett studiestöd kommer dessa författningar att bli tillämpliga på CSN:s behandling av personuppgifter i verksamheten med studiestartsstöd. Enligt 4 § studiestödsdatalagen får personuppgifter behandlas i CSN:s studiestödsverksamhet om det behövs för att bl.a. handlägga ärenden i den verksamheten, administrera handläggningen, förbereda handläggningen, informera studiestödsberättigade om studiestödsförmåner och studiesociala förmåner, ta fram och distribuera bevis om studiestöd för studier till studerande, eller anmäla oegentligheter inom studiestödsverksamheten till ett offentligt organ som har att utreda eller beivra oegentligheterna. Personuppgifter som behandlas för nämnda syften får även behandlas bl.a. genom att lämnas ut till den registrerade själv och, i den utsträckning skyldighet för att lämna uppgifter följer av lag eller förordning, till andra. Enligt motiven till studiestödsdatalagen tillkom lagen bl.a. för att även en verksamhet som innefattar behandling av ett stort antal kategorier mindre integritetskänsliga uppgifter, som samlats in för ett bestämt ändamål, kan innebära betydande risker för den personliga integriteten. Detta eftersom förekomsten av ett stort antal, var och en för sig harmlösa, uppgifter ger stora möjligheter att för nytillkomna syften göra omfattande sammanställningar av uppgifterna som innehåller mycket information om de registrerade. Regelverket är bl.a. utformat så att största möjliga hänsyn tas till de särskilda integritetsrisker som myndighetens verksamhet innebär utan att i onödan hindra myndighetens effektivitet (jfr prop. 2008/09:96 s. 28 f.). I studiestödsdatalagen finns särskilda begränsningar för behandling av s.k. känsliga personuppgifter, dvs. uppgifter som avslöjar bl.a. etniskt ursprung och hälsa. Sådana uppgifter får behandlas bl.a. för att handlägga ärenden i studiestödsverksamheten om uppgifterna har lämnats i ett sådant ärende eller behövs för handläggningen av ett sådant ärende (6 §). I lagen finns också en bestämmelse som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om villkoren för elektronisk tillgång till personuppgifter för den som arbetar i CSN:s studiestödsverksamhet. Sådan tillgång ska begränsas till vad som behövs för att han eller hon ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter inom studiestödsverksamheten. CSN ska också se till att elektronisk tillgång till personuppgifter dokumenteras och att myndigheten systematiskt och återkommande kontrollerar om någon obehörig åtkomst till uppgifterna har förekommit (9 §). När det gäller de uppgifter som CSN kommer att behandla i ärenden om studiestartsstöd gör regeringen bedömningen att det i stor utsträckning kommer att handla om uppgifter som var för sig inte är integritetskänsliga. Det kommer dock att röra sig om behandling av en förhållandevis stor mängd personuppgifter och det kan också förekomma känsliga uppgifter om exempelvis sjukdomsperioder eller uppgifter som den Prop. 2016/17:158 registrerade kan uppleva som känsliga om exempelvis ekonomiska för- hållanden (jfr prop. 2008/09:96 s. 29). Den behandling av personuppgifter som kommer att förekomma i ärenden om studiestartsstöd bör enligt regeringens bedömning inte skilja sig nämnvärt från den personuppgiftsbehandling som redan sker i ärenden om studiemedel, varken när det gäller vilka uppgifter som behandlas eller vilket intrång i den personliga integriteten som behandlingen innebär. Den enda skillnaden är att CSN kommer att behöva behandla uppgifter om att en person är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och sådana ytterligare uppgifter från Arbetsförmedlingen som kan tillkomma för att pröva om en person tillhör målgruppen för stödet. Behandling av personuppgifter hos uppgiftsskyldiga myndigheter och lärosäten Arbetsförmedlingen får enligt 5 § 1 lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten behandla personuppgifter för tillhandahållande av information som behövs inom CSN:s verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd. I 6 § förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten specificeras vilka uppgifter som får behandlas för att tillhandahålla CSN information. Det handlar om namn, person- eller samordningsnummer, adress, e-postadress och telefonnummer. Därutöver får för detta ändamål de personuppgifter behandlas som framgår av vissa i bestämmelsen angivna författningar. Regeringen avser att i det fortsatta förordningsarbetet möjliggöra för Arbetsförmedlingen att till CSN lämna ut sådana uppgifter som utgör en förutsättning för att den enskilde ska kunna komma i åtnjutande av den förmån som studiestartsstödet utgör. Med hänsyn till att den enskilde själv kommer att ha ansökt om studiestartsstödet och det integritetsskydd som studiestödsdatalagens bestämmelser är avsedda att ge den enskilde gör regeringen bedömningen att behovet för CSN att få behandla sådana uppgifter i verksamheten som rör studiestartsstödet överväger de eventuella integritetsintrång som behandlingen möjligtvis skulle kunna innebära för den enskilde. Vidare får enligt 11 och 12 §§ utlänningsdatalagen (2016:27) behandla personuppgifter för vissa där angivna ändamål, bl.a. om det behövs för handläggning av ärenden.