prop · H403179 · 2017-04-19 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:179 Nytt mål för förnybar el och kontrollstation Regeringen överlämnar denna proposition till . (Miljö- och ) Propositionen innehåller förslag till ändringar i lagen (2011:1200) om elcertifikat som innebär att elcertifikatssystemet förlängs till 2045 och att systemet utökas med till 2030. Förslaget innebär en linjär upptrappning av de . Den linjära upptrappningen föreslås börja och blir fram . Ändringarna innebär också att kvoterna för beräkning av kvotplikten, som finns i lagen, flyttas till förordningen (2011:1480) om elcertifikat och att värden för de terawattimmar som ska användas för beräkning av kvoterna anges i lagen. I propositionen föreslås bestämmelser som anger vilka ändringar av kvoterna, så kallade tekniska justeringar, som får göras i förordningen och hur sådana justeringar ska göras. I propositionen finns även förslag som innebär förändringar i kvotplikten för vissa leveranser av el bland annat till laddstationer för fordon. Några förändringar avseende hanteringen av torv i elcertifikatssystemet föreslås inte. Det är nödvändigt att en överenskommelse träffas mellan och för att det nya målet till 2030 ska kunna genomföras. Regeringen avser att återkomma till med en sådan överenskommelse . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat ....... Ärendet och dess beredning............................................................ Nytt mål till 2030 och förlängning av elcertifikatssystemet ........... Utformning av kvotkurvan för det nya målet till 2030 ................... Förändringar av kvotkurvan............................................................ Kvotkurvan bör flyttas till förordningen om Beräkning av tekniska justeringar.................................... Tidpunkter för tekniska justeringar av kvotkurvan .......... mål för elcertifikatssystemet bör framgå av lagen....... Stoppmekanism kopplad till det nya målet 2030............................ Effektgräns för godkännande av anläggningar inom Torvens roll i elcertifikatssystemet................................................. Förenklingar i kvotplikten för bland annat leveranser av el till Förteckning över remissinstanserna – rapporten Förteckning över remissinstanserna – rapporten Torvutvinningens och torvanvändningens klimat- Förteckning över remissinstanserna – promemorian....... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat. 2Förslag till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2011:1200) om elcertifikat dels att 1 kap. 1 och 2 §§ och 4 kap. 1, 4, 6 och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas nio nya paragrafer, 4 kap. 1 a, 1 b, 5 a–5 f och 12 a §§, och närmast före 4 kap. 5 a § en ny rubrik av följande lydelse. Denna lag syftar till att främja produktion av förnybar el. Denna lag syftar till att främja produktion av förnybar el för att 1.inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden med a) nå målet om att finansiera ny förnybar elproduktion, b) nå målet om att utöka elcertifikatssystemet med nya elcertifikat, och c) för perioden uppfylla volymrelaterade förpliktelser, och 2.år 2020 nå det nationella målet om att finansiera ny förnybar elproduktion jämfört med . I denna lag betyder 1.förnybar el: elektricitet som produceras av förnybara energikällor eller torv, 2.förnybar energikälla: biobränsle, geotermisk energi, solenergi, vattenkraft, vindkraft och vågenergi, 3.anläggning: elproduktionsanläggning med en eller flera produktionsenheter bakom samma mätpunkt, 1 Senaste lydelse 2012:399. 2016/17:179 4. elcertifikat: bevis som har utfärdats enligt denna lag eller av en annan stat enligt en sådan internationell överenskommelse som avses i 5 §, och som innehåller uppgift om att förnybar el har producerats, 5.kvotplikt: skyldighet att inneha och annullera elcertifikat i förhållande till försäljning eller användning av el, 6.beräkningsår: det kalenderår som föregår den annullering som enligt 4 kap. 11 § sker , 7. elleverantör: den som yrkes- 7. elleverantör: mässigt levererar el, el i en elanvän- 8.elintensiv industri: företag eller del av ett företag som utgör en egen verksamhet eller verksamhetsgren, där det a) bedrivs och har bedrivits industriell tillverkning i en process där det använts i genomsnitt el för varje miljon kronor av förädlingsvärdet, b) bedrivs ny verksamhet med industriell tillverkning i en process där det används eller beräknas användas i genomsnitt el för varje miljon kronor av förädlingsvärdet, eller c) bedrivs verksamhet för vilken avdrag får göras för skatt på elektrisk kraft enligt 11 kap. 9 § 2, 3 eller 5 lagen (1994:1776) om skatt på energi, 9.förädlingsvärde: skillnaden mellan den elintensiva industrins –sammanlagda omsättning, det vill säga intäkter från försålda varor och utförda tjänster, inräknat egna uttag, som ingår i företagets normala verksamhet (nettoomsättningen), förändring av varulager, aktiverat arbete för egen räkning, övriga rörelseintäkter samt ränteintäkter, och –sammanlagda inköp, det vill säga alla rörelsekostnader, inräknat avskrivningar och nedskrivningar på tillgångar, samt räntekostnader dock inte personalkostnader, inräknat arbetsgivaravgifter och kostnader för inhyrd personal. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som avses med biobränsle i första stycket 2. 2.elanvändare som använder el som de själva producerat om mängden använd el uppgår till per beräkningsår och har producerats i en anläggning med en installerad effekt som är högre än , 3. elanvändare i den utsträckning 3. elanvändare i den utsträckning de har använt el som de har impor- de har använt el som de har impor- terat eller köpt på den nordiska terat eller köpt på den nordiska 4. elproducenter som produce- rar el i ett nät som används utan stöd av nätkoncession, om mäng- den levererad el uppgår till mer än per beräknings- Prop. år och om elen yrkesmässigt leve- reras vidare till användare som tar ut elen på samma nät, och 4. elintensiva industrier som har 5. elintensiva industrier som har 1.en elleverantör börjar leverera el, 2.en elanvändare börjar använda el som avses i första stycket 2 eller 3, eller 3.en elintensiv industri har registrerats. 1.en elleverantör upphör att leverera el, 2.en elanvändare upphör att använda el som avses i första stycket 2 eller 3, eller 3.en elintensiv industri har avregistrerats. Kvotplikten inträder när en 2.elanvändare börjar använda el som avses i 1 § 2 eller 3, 3.elproducent börjar leverera el som avses i 1 § 4, eller 4.elintensiv industri har registrerats. Kvotplikten upphör när en 1.elleverantör upphör att leverera el, 2.elanvändare upphör att använda el som avses i 1 § 2 eller 3, 3.elproducent upphör att leverera el som avses i 1 § 4, eller 4.elintensiv industri har avregistrerats. Kvotplikten ska beräknas genom att multiplicera det antal megawattimmar el som sålts eller använts under beräkningsåret med den kvot som för beräkningsåret anges inom parentes enligt följande: –2003 (0,074), –2004 (0,081), –2005 (0,104), –2006 (0,126), –2007 (0,151), –2008 (0,163), –2009 (0,170), –2010 (0,179), –2011 (0,179), –2012 (0,179), –2013 (0,135), –2014 (0,142), –2015 (0,143), –2016 (0,231), –2017 (0,247), –2018 (0,270), –2019 (0,291), –2020 (0,288), –2021 (0,272), –2022 (0,257), –2023 (0,244), –2024 (0,227), –2025 (0,206), –2026 (0,183), –2027 (0,162), –2028 (0,146), –2029 (0,130), –2030 (0,114), –2031 (0,094), –2032 (0,076), –2033 (0,052), –2034 (0,028), och –2035 (0,013). Om den beräknade kvotplikten inte omfattar elcertifikat till ett heltal, ska antalet avrundas till närmaste heltal. Kvotplikten ska beräknas genom att det antal megawattimmar el som sålts eller använts under beräkningsåret multipliceras med den kvot för beräkningsåret som anges i föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 12 a §. 2 Senaste lydelse 2015:624. Regeringens bestämmande av kvot för beräkning av kvotplikt Den kvot som avses i 4 § ska bestämmas genom att en grundterm för beräkningsåret summeras med en justeringsterm . Grundtermen ska bestämmas genom att det antal terawattimmar som anges inom parentes för beräkningsåret divideras med den prognostiserade kvotpliktiga elanvändningen : –2018 (22,), –2019 (24,), –2020 (26,), –2021 (23,), –2022 (24,), –2023 (24,), –2024 (24,), –2025 (24,), –2026 (25,), –2027 (26,), –2028 (27,), –2029 (27,), –2030 (27,), –2031 (25,), –2032 (24,), –2033 (22,), –2034 (20,), –2035 (18,), –2036 (17,), –2037 (16,), –2038 (14,), –2039 (12,), –2040 (10,), –2041 (08,), –2042 (06,), –2043 (04,), –2044 (02,), –2045 (01,). Justeringstermen ska bestämmas genom att avvikelser för beräk- ningsåret divideras med den prog- Avvikelserna ska avse skillnaden mellan å ena sidan faktiska och och å andra sidan tidigare beräk- ningar för beräkningsåret i fråga om annullering, med utgångspunkt i 1. produktion i anläggningar som godkändes för tilldelning av elcer- tifikat före , och 2. kvotpliktig elanvändning, åren innan det år som justerings- termerna ska gälla från. Avvikelser som avser åren efter det gälla från ska läggas på de beräkningsår då avvikelserna inträffar. Avvikelser som avser åren innan det år som justeringstermerna ska gälla från ska normalt läggas på endast detta år eller på detta år och det närmast efterföljande året. Avvikelserna får dock vid behov fördelas på det år som justeringstermerna ska gälla från och högst tre av de efterföljande åren. Avvikelserna ska fördelas jämnt över de år som avvikelserna läggs ut på. Kvoter för beräkning av kvotplikten ska bestämmas minst till och med . Kvoterna ska bestämmas innan det år de ska träda i kraft. Den som är kvotpliktig enligt 1 § Den som är kvotpliktig enligt 1 § första stycket 1, 2 eller 3 ska skrift- 1, 2, 3 eller 4 ska skriftligen anmäla ligen anmäla detta till tillsynsmyn- detta till tillsynsmyndigheten. Anmälan ska ske senast mälan ska göras senast efter det att kvotplikten efter det att kvotplikten inträdde. registrera den kvotpliktige. Om tillsynsmyndigheten har en Om tillsynsmyndigheten har en välgrundad anledning att anta att välgrundad anledning att anta att någon är kvotpliktig enligt 1 § någon är kvotpliktig enligt 1 § första stycket 1, 2 eller 3 utan att 1, 2, 3 eller 4 utan att ha gjort en ha gjort en anmälan om det ska anmälan om det, ska myndigheten myndigheten registrera denne. nan en sådan registrering sker, ska registrering görs, ska den som be- den som berörs av åtgärden få rörs av åtgärden få tillfälle att yttra tillfälle att yttra sig. Ett beslut om registrering gäller . Den som är kvotpliktig Den som är kvotpliktig enligt 1 § första stycket 1, 2 eller 3 enligt 1 § 1, 2, 3 eller 4 ska skrift- ska skriftligen göra en anmälan om ligen göra en anmälan om detta till detta till tillsynsmyndigheten. mälan ska göras senast göras senast efter det att efter det att kvotplikten upphörde. digheten ska avregistrera den som rera den som anmälan avser. Om tillsynsmyndigheten har an- Om tillsynsmyndigheten har an- ledning att anta att någons kvot- ledning att anta att någons kvot- plikt har upphört utan att den regi- plikt har upphört utan att den regi- strerade har gjort en anmälan som strerade har gjort en anmälan som avses i första stycket, ska myndig- avses i första stycket, ska myndig- heten avregistrera denne. heten avregistrera denne. registrering sker, ska den som be- registrering görs, ska den som be- rörs av åtgärden få tillfälle att yttra rörs av åtgärden få tillfälle att yttra Ett beslut om avregistrering gäller . Regeringen får meddela föreskrifter om de kvoter som ska gälla för beräkning av kvotplikten. Denna lag träder i kraft . 3Ärendet och dess beredning fick i uppdrag att inför kontrollstationen 2017 för elcertifikatssystemet utreda frågor om justering av kvotkurvan, tidpunkt för godkännande av anläggningar, marknadsförbättrande åtgärder, torvens utveckling och elcertifikatssystemets utveckling (dnr M2015/03314/Ee). De fyra första frågorna skulle rapporteras till Miljö- och . Frågan om elcertifikatssystemets utveckling skulle rapporteras . redovisade den första delen av uppdraget i rapporten 2017 för elcertifikatssystemet – en delredovisning, ER 2016:09 (dnr M2016/01587/Ee). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 1. Rapporten har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Rapporten benämns i fortsättningen delredovisning 1. En ramöverenskommelse om den svenska energipolitiken (energiöverenskommelsen), som bland annat innebär att elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med till 2030, träffades mellan , , de gröna, och . I energiöverenskommelsen angavs att skulle få i uppdrag att ta fram förslag på utformning av kvotkurvan för elcertifikaten efter 2020. fick ett sådant uppdrag . Uppdraget skulle rapporteras till Miljö- och . redovisade samlat uppdraget om elcertifikatssystemets utveckling och uppdraget om utformning av kvotkurvan för elcertifikaten efter 2020 i rapporten 2017 för elcertifikatsystemet – Delredovisning 2 och förslag på kvoter för till 2030, ER 2016:19 (dnr M2016/02399/Ee). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 3. Rapporten har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Rapporten benämns i fortsättningen delredovisning 2. Regeringen gav i uppdrag att analysera och redovisa torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan, särskilt med avseende på miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan och Myllrande våtmarker samt att föreslå hur torvutvinningens negativa inverkan på uppfyllelsen av dessa mål kan minska, bland annat genom förslag till styrmedelsförändringar. Uppdraget redovisades i en skrivelse (dnr M/2015/03518/Nm). I denna proposition behandlas den del av uppdraget som avser torvens roll i elcertifikatssystemet. En sammanfattning av skrivelsen finns i bilaga 5. Skrivelsen har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Energiföretagen kom in till med en begäran om att lagen (2011:1200) om elcertifikat ska ändras så att en aktör som endast levererar el via laddningsstationer inte ska vara kvotpliktig (dnr M2016/01780/Ee). Med anledning av de förslag om flytt av kvotkurvan och hantering av Prop. 2016/17:179 tekniska justeringar som lämnade i sin rapport den och Energiföretagens begäran har en promemoria med förslag till ändringar i lagen om elcertifikat tagits fram inom (dnr M2016/02715/R). Promemorians lagförslag finns i bilaga 7. Promemorian har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. Enligt avtalet av mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat krävs det samråd om någon av parterna önskar införa ett nytt mål för en ökning av den förnybara elproduktionen efter 2020 inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden. Det är nödvändigt att en överenskommelse träffas mellan och för att det nya målet till 2030 ska kunna genomföras. Regeringen avser att återkomma till med en sådan överenskommelse . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 9. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. Lagrådet anser att det inte fyller någon lagteknisk funktion att målen för elcertifikatssystemet anges i den inledande bestämmelsen i lagen och avstyrker förslaget i den delen. Lagrådets synpunkt behandlas i avsnitt 8. I förhållande till lagrådsremissen har det gjorts vissa ändringar i 1 kap. 1 § och 4 kap. 5 b och 5 f §§. Dessa ändringar är författningstekniskt och i övrigt av enkel beskaffenhet. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. infördes elcertifikatssystemet för att främja en ökad elproduktion från förnybara energikällor. Elcertifikatssystemet ersatte huvuddelen av tidigare drifts- och investeringsstöd till förnybar elproduktion. Bestämmelser om systemet finns i lagen (2011:1200) om elcertifikat, förordningen (2011:1480) om elcertifikat och i föreskrifter som meddelats av , som är tillsynsmyndighet. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem. Producenter av förnybar el tilldelas under vissa förutsättningar elcertifikat av staten. En efterfrågan på certifikaten skapas genom att det i lagen om elcertifikat finns en skyldighet för bland annat elleverantörer och vissa andra elanvändare att köpa och annullera elcertifikat i förhållande till sin försäljning respektive användning av el (kvotplikt). På det sättet skapas en marknad för elcertifikat som innebär att förnybar el kan produceras kostnadseffektivt. Storleken på kvotplikten speglar hur mycket förnybar elproduktion som måste finansieras för att målen inom systemet ska nås. Man kan alltså säga att det finns både mål och finansieringsåtaganden inom elcertifikatssystemet. 2016/17:179 Elproducenter som har en elproduktion som uppfyller kraven i lagen om elcertifikat får ett elcertifikat för varje megawattimme el som de producerar. Elcertifikat får tilldelas för produktionen av el i högst , dock längst till utgången av , som systemet ser ut . Den mängd elcertifikat som ska köpas av de kvotpliktiga elanvändarna – kvotplikten – ändras . Hur stor kvotplikten är för ett givet år framgår av 4 kap. 4 § lagen om elcertifikat. Målet inom elcertifikatssystemet var inledningsvis att produktionen av förnybar el skulle öka med till 2010. Målet har höjts och elcertifikatssystemet har förlängts i omgångar till det nuvarande . Elcertifikatsmarknaden är gemensam med . Samarbetet om den gemensamma elcertifikatsmarknaden regleras i ett bilaterat avtal mellan och . I avtalet regleras bland annat målet för den gemensamma marknaden samt volymrelaterade förpliktelser. Det samlade målet för ny förnybar elproduktion inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden är till 2020. mål är att finansiera förnybar elproduktion till 2020 jämfört med , vilket inom den gemensamma marknaden med innebär ett mål om att finansiera ny förnybar elproduktion till 2020. De volymrelaterade förpliktelserna innebär att elcertifikat ska annulleras till 2020 och totalt fram motsvarande för perioden och för perioden . Nytt mål till 2030 och förlängning av Regeringens förslag: Ett nytt mål inom elcertifikatssystemet innebär att systemet utökas med nya elcertifikat till 2030. Elcertifikatssystemet förlängs till utgången av 2045. Regeringens bedömning: Inga grundläggande förändringar av sys- temet bör göras. bör få i uppdrag att utreda om det ska ha gått efter att tilldelningen av elcertifikat har upphört innan en ny tilldelningsperiod får påbörjas. Rapportens förslag (delredovisning 2) överensstämmer med reger- ingens förslag när det gäller förlängningen av elcertifikatssystemet till 2045 och med regeringens bedömning. Det nya målet om att utöka elcer- tifikatssystemet med till 2030 är en del av energiöver- Utökning och förlängning av elcertifikatssystemet , , Oberoende elhandlare, OX2, Statkraft, Kungl. Tekniska högskolan, Svensk Kraftmäkling (SKM) och Skogsindustrierna stödjer ställningstagande att det nuvarande elcertifikatssystemet ska förlängas för att genomföra det nya målet. Energiföretagen , Energi och Fortum stödjer slutsats att all utbyggnad inom det befintliga elcertifikatssystemet som överskrider det gemensamma målet till 2020 ska bidra till att den nya ambitionen om uppnås och anser att det är i linje med energiöverenskommelsen att ingen ambitionshöjning ska göras i . påpekar att kommer att ha en mycket god försörjningssituation av el och att det är samhällsekonomiskt ineffektivt fortsätta subventionera ny elproduktion, särskilt som möjligheterna till ökad export är begränsade. Statkraft anser att ny elproduktion bör vara lönsam utan subventioner eller andra stödsystem. Uniper, Energiföretagen är tveksamma till förslaget om en förlängning av systemet eftersom de anser att elcertifikatssystemet medför att viktiga prissignaler inte når fram till marknadens aktörer. anser att den föreslagna förlängningen inte löser de utmaningar som den svenska elmarknaden står inför efter 2020. Svensk Vindenergi anser att målet om ytterligare innebär en nedgång i utbyggnaden av förnybar el jämfört med dagens utbyggnadstakt i . Åtgärder till skydd för sjunkande produktionskostnader Svensk Vindenergi och anser att det är problematiskt att den risk som sjunkande produktionskostnader innebär för tidigare investeringar inte hanteras. , , Oberoende elhandlare, kraft och Svensk Solenergi anser att teknikutvecklingens konsekvenser bör hanteras av marknaden. Axpo anser att lösningen för att skydda tidigare investeringar från teknikutvecklingens påverkan på elcertifikatspriset är att stänga det nuvarande elcertifikatssystemet i balans och att det nya målet ska genomföras genom att skapa ett eget elcertifikatssystem. Enligt Kraftö och Vindkraft behöver ta fram ett nytt förslag som möjliggör en livskraftig förnybarbransch genom att ta hänsyn till teknikutveckling. , och E.ON anser att det bör utredas om ett auktionsbaserat stödsystem kan vara ett alternativ. Svensk Kraftmäkling (SKM) menar att en gemensam sammanhållen marknad för nuvarande och tillkommande är oerhört väsentligt för marknadens funktion och prisbildning och att risken för priskollaps har undanröjts och därmed lagt grunden till en fortsatt fungerande marknad. Oberoende elhandlare anser att det är viktigt med likviditeten på marknaden för elcertifikat och att det är därför betydligt bättre att fortsätta med dagens system än att starta med något nytt efter 2020. Statkraft påpekar att en uppdelning av systemet i två delar skulle innebära betydande svårigheter för det befintliga elcertifikatssystemet. E.ON, , OX2, Skogsindustrierna, Svenskt näringsliv, Svensk solenergi och Uniper anser att det är viktigt att elcertifikatssystemet inte ges andra funktioner än att få fram den billigaste förnybara elproduktionen och att effektfrågan, dvs. tillgången till effekt, bör hanteras utanför 2016/17:179 elcertifikatssystemet. och anser att effektfrågan bör utredas vidare och att en sådan utredning bör fokusera på bland annat elproduktion med mer tillgänglig effekt. och anser att elcertifikatssystemet måste styras om så att det stimulerar investeringar i kraftslag som kan garantera effekt, i första hand biokraft och inte enbart belönar produktion och att en förnyad analys bör göras för att klarlägga hur man kan genomföra energiöverenskommelsen beträffande effekt inom elcertifikatssystemet. kraft anser att en ökning av ambitionsnivån bör kompletteras med energipolitiska åtgärder som även bidrar till effektutbyggnad. Energiföretagen har liknande synpunkter och anser att bör ges i uppdrag att analysera framtida utveckling i energisystemet, med hänsyn till förlängningen av elcertifikatssystemet och med avseende på tillgången på tillgänglig effekt. Reglering av tiden mellan elcertifikatens tilldelningsperioder Energiföretagen , Energi , E.ON, , Oberoende elhandlare, Skogsindustrierna, Svensk solenergi, Svensk Vindenergi och och Uniper stödjer förslag att tiden mellan tilldelningsperioder av elcertifikat bör regleras efter ytterligare utredning avseende tidsperiod och undantag. anser inte att någon tidsgräns ska införas. Tilldelning av elcertifikat om det rörliga elpriset (spotpriset) är på noll eller lägre Oberoende elhandlare och Skogsindustrierna stödjer inte förslag om att inga elcertifikat bör delas ut om spotpriset är på noll eller lägre. Energiföretagen , Energi , Fortum, , , , Svenskt näringsliv, Svensk solenergi, Svensk Vindenergi, , och stödjer förslag i denna fråga. Utredning av elcertifikatens giltighetstid E.ON, Svensk vindenergi, , Skogsindustrierna, Svensk Kraftmäkling (SKM), Statkraft och renewable anser inte att elcertifikatens giltighetstid bör begränsas eller utredas vidare. Även uttrycker tveksamhet inför en utredning med motiveringen att det är svårt att förstå att en utredning skulle resultera i värdefulla förbättringar som uppväger osäkerheterna med sådan utredning.