prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Därutöver kan resolutions reservens kreditram komma att användas till att betala ut kompensation till företagets ägare och borgenärer i de fall dessa fått ett sämre ekono 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 miskt utfall vid resolution än vid konkurs eller likvidation. Kreditramen om motiveras därför av att den bör ha åtmin stone samma förmåga till förlusttäcknings- och återkapitaliseringsåtgärder som kreditramen till stabilitetsfonden, dvs. , samt dessutom innehålla utrymme för att hantera eventuella kompensationsfall. Garantiramen för resolutionsreserven kan användas för att banker i resolution initialt kan behöva stöd för sin finansiering (likviditet). Garantier kan ges till banken själv eller till Riks banken. Att uppskatta likviditetsbehov i en kris situation är svårt, men bedömning är att likviditetsstöd till ett antal av storbanker skulle behöva uppgå till . Då det även här kan finnas en negativ signaleffekt i att under ett krisförlopp behöva justera garantiramen föreslår regeringen att garantiramen för resolutions fonden sätts till . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 29 914 tkr prisnivå. 3Motsvarar 29 914 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för finans marknadsforskning och högst av anslaget får användas för programanknutna förvaltningsutgifter. Tabell 4.22 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:16 Finansmarknadsforskning Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är prelimi när. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvi sas under anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning . beräknas anslaget till respektive har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att i beredningen av budgeten pröva möjligheterna att utöka resurserna för att finansiera extern forskning inom penningpolitik och finansiell stabilitet i enlighet med ett förslag från (se bet. 2016/17:FiU23 och rskr. 2016/17:231). Under beredningen i har det dock framkommit att mer tid krävs för att på ett ändamålsenligt sätt omhänderta tillkännagi vandet. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Skälen för regeringens förslag: Från och med lämnades ett bemyndigande att ingå eko Regeringens förslag: Regeringen nomiska åtaganden för anslaget 1:16 Finans Regeringen bedömde att det att för anslaget 1:16 Finans för verksamheten bör medges en möjlighet att ingå fleråriga ekonomiska åtaganden om som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför Regeringen bör därför bemyndigas att under 2019–2022. 2018 för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av 2019–2022. Tabell 4.23 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning Erhållet/föreslaget bemyndigande 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statlig förvaltningspolitik omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Vidare omfattar området myndigheterna Statskontoret, Kammarkollegiet, (), och Statens servicecenter (SSC). Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som däri genom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Resultatredovisningen är inriktad på den statliga förvaltningens utveckling på en övergripande nivå. Vidare redovisas vissa förvaltningspolitiska åtgärder som vidtagits liksom relevanta resultat hos de myndigheter som omfattas av området. 5.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: –indikator för den offentliga sektorns måluppfyllelse, –organisationen ranking av världens länder utifrån korruption i den offentliga sektorn, och –undersökning om allmänhetens förtroende för den nationella regeringen. Indikatorerna förklaras närmare i avsnitt 5.3.2. Vid bedömningen beaktas också resultat från områdets myndigheter liksom särskilda åtgärder som vidtagits. resultat inom enskilda områden redovisas under respektive utgiftsområde. indikator Government Effective ness (GE) beskriver effektivitet i bred mening och avser måluppfyllelse för hela den offentliga sektorn. Med indikatorn redogör för kvalitet i offentliga tjänster och institutioner, självständighet från politiska påtryckningar, kvaliteten på politikens utformning och genom förande samt beständigheten i politiska åtagan den. Mätningar har gjorts . Rankat på percentilen låg 2016 på 96,2 av världens länder, vilket var en knapp förbättring jämfört med , men ett lägre resultat än åren (se tabell 5.1). 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Indikatorn Corruption Perceptions Index (CPI) tas fram av organisationen . rankas världens länder utifrån graden av korruption i den offentliga sektorn. har legat bra till i alla mätningar. I CPI 2016 rankades den svenska offentliga sektorn som världens fjärde minst korrupta (se tabell 5.1), vilket var en försämring med en placering jämfört med . Tabell 5.1 Korruption och effektivitet placering i Corruption Perceptions Index (CPI) och Government Effectiveness (GE) CPI (placering) GE (percentil) ger ut rapporten a Glance. Där följs den offentliga sektorn upp inom en rad områden, bl.a. allmänhetens förtroende för den nationella regeringen (se diagram 5.2). ligger över snittet för , men förtroendet har sjunkit . Resultaten ska tolkas med viss försiktighet. Enskilda länder med förhållandevis dåliga resultat i CPI, alltså för korruption i den offentliga sektorn, kan ha ett högt förtroende för den nationella regeringen. Jämfört med ligger dock över snittet. För index på en sådan aggregerad nivå som GE och CPI är det mycket svårt att dra slutsatser utifrån små förändringar från till ett annat. Resultaten talar emellertid för att den svenska offentliga sektorn hör till världens bästa. tidigt finns det utrymme för förbättringar. Diagram 5.1 Förtroende för den nationella regeringen Källa: (2016), Government at a glance 2016. En innovativ och samverkande statsförvaltning Regeringens arbete med tillitsreformen fort sätter. Bland annat har Statskontoret haft i upp drag att analysera hur regeringens styrning av statliga myndigheter kan utvecklas och bli mer sammanhållen och effektiv. Statskontoret har i rapporterna Mer tid till kärnverksamhet (Statskontoret 2016:19), Utvecklat medarbetar skap och ledarskap i staten (Statskontoret 2016:20), Utvecklad styrning – om samman hållning och tillit i förvaltningen (Statskontoret 2016:26) samt Myndighetschefernas syn på regeringens styrning (Fi2016/04261/SFÖ) konstaterat att styrningen av de statliga myndig heterna även fortsättningsvis behöver utvecklas. Statskontoret lyfter bl.a. fram behovet av att minska och förebygga onödigt tidskrävande administration genom att fortsätta att verk samhetsanpassa styrningen och att förenkla och digitalisera, exempelvis genom att ta bort myndigheternas delårsrapporter, upphäva för ordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll och vidareutveckla den interna ledningen och styrningen vid myndigheterna. Myndigheten lämnar även förslag som ska skapa bättre förutsättningar för en mer sammanhållen förvaltning, där ett verksamhetsperspektiv snarare än enskilda myndigheter är en viktig utgångspunkt, liksom en samlad funktion för värdegrundsfrågor i staten. Regeringen har vidtagit flera åtgärder som ligger i linje med rapporterna, se nedan. Rapporterna utgör ett värdefullt underlag i det löpande arbetet med att utveckla styrningen av de statliga myndig heterna. ESV har på uppdrag av regeringen vidtagit ett antal åtgärder och tagit fram underlag som ger vägledning för en mer strategisk styrning. ESV har bl.a. redovisat hur myndigheternas resultat kan synliggöras (ESV 2016:51), lämnat förslag på att kravet på att lämna delårsrapporter ska tas bort (ESV 2017:3) och kartlagt goda exempel på effektiviseringar i statsförvaltningen (ESV 2016:59). ESV:s översyn av den årliga värderingen av hur väl myndigheterna följer relevanta ekonomiadministrativa bestämmelser resulterade bl.a. i att antalet frågor som ska besvaras av myndigheterna minskade från 2016 till ett 40-tal 2017. Vidare har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över regeringens analys- och utvärderingsresurser och hur dessa bör vara organiserade (dir. 2017:79). Syftet är bl.a. att säkerställa att ökade behov av analyser med helhetsperspektiv kan mötas. Regeringen har bedömt att det finns ett ökat behov av styrning av den offentliga sektorns digitalisering (se avsnitt 6). Agenda 2030 – nationellt genomförande Regeringens ambition är att ska vara ledande i genomförandet av FN-resolutionen om hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling, Agenda 2030. Regeringen har fortsatt det kartläggnings arbete som behövs för att se hur väl uppfyller agendans mål, där bl.a. de redo visningar som inkommit från ett 90-tal statliga myndigheter utgör en viktig grund. På regeringens uppdrag har () i samarbete med ett stort antal statistikin samlande myndigheter systematiskt gått igenom och redovisat nuläget i för agendans 17 mål, 169 delmål och 232 unika indikatorer (Fi2017/00692/SFÖ). Arbetet har resulterat i att det nu finns en preliminär bedömning bl.a. av hur lever upp till de olika målen. I sin rapport redovisar SCB ett drygt 120-tal indi katorer, varav ca 100 helt eller delvis motsvarar de globala indikatorerna. Av samtliga globala indikatorer bedömer SCB att 49 stycken, dvs. , visar att nått det delmål till vilken indikatorn är kopplad. Agenda 2030-delegationen (dir. 2016:18 och dir. 2017:8) har vidare lämnat tre redovisningar, som bl.a. omfattar ett förslag till övergripande handlingsplan för genomförande av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Delegationens olika förslag bereds inom . I den ekonomiska vårpropositionen presenterade regeringen ett ramverk för nya mått på välstånd. I linje med Agenda 2030 ska utvecklingen av välståndet och ett hållbart sam hälle följas inom tre områden: ekonomiska, miljömässiga och sociala indikatorer. Agendans genomförande följs upp vid FN:s politiska högnivåforum. lämnade en rapport om genomförandet av agendan. Rapporten togs fram i nära samverkan med myndigheter, kommuner och landsting, näringsliv, civilsamhällesorganisationer, fackfö reningar, universitet och högskolor. Med en inkluderande förankringsprocess, där olika aktörer bjuds in att ta del av kunskap och erfarenheter, skapas förutsättningar för ett brett engagemang. Regeringens inriktning är att ge nomförandet av Agenda 2030 ska ske integrerat i ordinarie processer. Närmare redogörelser för genomförandet finns under respektive utgifts område. En god förvaltningskultur motverkar korruption har Statskontoret i uppgift att främja och samordna arbetet för en god förvaltningskultur i staten. Fokus ligger på ledarskapets betydelse och rollen som stats tjänsteman. Arbetet är en viktig del i tillits- reformen. Inom ramen för arbetet med en god förvaltningskultur har regeringen gett Statskon toret i uppdrag att stärka arbetet mot korruption och andra oegentligheter i statsförvaltningen, bl.a. genom att inrätta ett statligt nätverk mot korruption (Fi2017/01595/SFÖ). Arbetet med att främja en kultur fri från korruption och andra oegentligheter ska särskilt inriktas på myndig heter med stora inköp och myndigheter som verkar nära byggbranschen. Vidare innefattar uppdraget att utarbeta riktlinjer för hur statliga myndigheter kan underlätta för anställda, upp dragstagare, leverantörer och kunder som vill informera om misstankar om korruption eller andra oegentligheter, liksom hur myndigheterna själva kan hantera misstankar av detta slag. ESV har också i regleringsbrevet i uppdrag att se över vissa myndigheters tillämpning av 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förordningen om intern styrning och kontroll (Fi2017/02672/E2). Regeringens arbete med att se över myndig heternas lokalkostnader har fortsatt. Bland annat har ESV på regeringens uppdrag tagit fram rap porten Nyckeltal i statens lokalförsörjning (ESV 2017:49) och där lämnat förslag till nya nyckeltal för statens lokalförsörjning, vilket i betänkandet Systematiska jämförelser – För lärande i staten (SOU 2015:36) identifierats som ett område där man kan arbeta med systematiska jämförelser. ESV:s rapport bereds inom . Samordnade tjänster ökar effektiviteten Regeringens arbete med att skapa kostnads effektiva och säkra lösningar för myndighets gemensamma tjänster har fortsatt. SSC och Kammarkollegiet utför tjänster åt främst statliga myndigheter inom bl.a. inköpssamordning, fordringsbevakning, försäkring, kapitalförvalt ning, lönehantering och ekonomi. Antalet myndigheter som är anslutna till någon av de bastjänster som SSC levererar ökade till 150 stycken , vilket utgör av staten mätt i antalet anställda, jämfört med 147 myndigheter och av staten 2015. Regeringen har också utvidgat för ordningsregleringen av vilka myndigheter som ska använda SSC:s lönerelaterade tjänster. Nöjdheten hos de myndigheter som är anslutna till SSC ökade något 2016, från ett s.k. nöjd kund-index på 68 till 69. De största skillnaderna finns i de ekonomirelaterade tjän sterna, där nöjdheten ökat, och för service desken, där nöjdheten minskat. SSC redovisade ett resultat på -8,, vilket var en förbättring med . Sedan starten har resultatet förbättrats med totalt , vilket är en ökning . Regeringens mål är att myndigheten på årsbasis ska uppnå en ekonomi i balans. Som en följd av bl.a. systembyten har SSC haft ökade kostnader, vilket medfört avgifts höjningar som särskilt mindre myndigheter kan ha svårt att klara inom givna ramar. På rege ringens uppdrag har SSC redogjort för gällande situation med stödsystemen. SSC bedömer att systembyten kommer att kosta myndigheten 400–. För att stärka kapaciteten inom personal- och löneadministrationen har SSC tecknat ett kompletterande avtal med en systemleverantör, som sträcker sig som längst . Vidare har regeringen gett Kammarkollegiet och ESV i uppdrag att förbereda ett inordnande och en överföring av ESV:s uppgift att säkerställa stats förvaltningens tillgång till administrativa system till Kammarkollegiet (Fi2016/04307/E2 och Fi2016/04316/SFÖ). Förberedelserna inför överföringen ska slutföras fram till . Som en del i ett pågående regerings uppdrag om e-arkiv ska vidare SSC upphandla en förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv (Fi2017/01440/DF). Omsättningen i användningen av Kammar kollegiets ramavtal ökade från 2015 till 2016. har sociala risker och miljökrav inom de varu- och tjänsteområden som ram avtalen omfattar inventerats och analyserats. Områdena bedömdes utifrån risk för brott mot mänskliga rättigheter, rättigheter i arbetslivet och risk för korruption. Vidare ställs upp följningsbara miljömål i majoriteten av ram avtalsupphandlingarna. Kammarkollegiets mål är att ställa miljökrav och sociala krav som är relevanta, effektiva och uppföljningsbara. Det belopp som drivs in med hjälp av Kammarkollegiets tjänster för fordringar och indrivning ökade från 2015 till 98 miljoner 2016. Även antalet inkomna och avgjorda ärenden ökade. Kundnöjdheten i fordringsverksamheten steg påtagligt . bedömde av kunderna att tjänsterna var bra eller mycket bra. hade denna andel ökat till . Motsvarande andel uppgick . Marknadsvärdet av det kapital som förvaltas av Kammarkollegiet ökade 2016 med och uppgick till . I verksamheten görs en prövning av i vilka bolag som investeringar bör ske, bl.a. med hjälp av internationella standarder och normer som rör miljö, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och korruption. Kammarkollegiet investerar t.ex. inte i bolag som är involverade i bekräftade fall av korruption eller kränker mänskliga rättigheter. Myndigheten har även en egen policy för ansvarsfulla investeringar där det också sker ett positivt urval utifrån s.k. ESG- faktorer (Environmental, Social and Dessutom följs i vissa fall policy för ansvarsfulla investeringar. Premierna i Kammarkollegiets försäkrings verksamhet höjdes 2016 som en följd av högre skadekostnader. Totalt ökade premieintäkterna jämfört med föregående år. Myn dighetens mål är att driftskostnaderna i förhåll ande till premieintäkterna ska understiga . uppgick andelen till . Kvalitet, service och tillgänglighet Spridningen av statliga myndigheter har ökat Regeringen har fortsatt att omlokalisera verk samhet eller hela myndigheter från till andra delar av landet. Detta är del i rege ringens arbete med att säkerställa att statliga myndigheter finns i hela landet. En omlokalisering pågår av vissa delar av E- hälsomyndighetens verksamhet, inklusive dess säte, från till . Regeringen har också beslutat att den nya Jämställdhets myndigheten ska vara placerad i . Vidare har Fastighetsmäklarinspektionen i uppdrag att omlokalisera myndigheten till stad, vilket ska vara genomfört . SCB har i uppdrag att lokalisera ytterligare verksam het till , där också myndighetens säte ska ligga. Myndigheten för familjerätt och föräldra skapsstöd har i uppdrag att lokalisera sin verksamhet till , vilket ska vara genom fört . beslutade regeringen att lokalisera Myndigheten för kulturanalys till , till , Myndigheten för ungdoms- och civil samhällesfrågor till , viss verksamhet vid och Svenska ESF- rådet, inklusive myndigheternas säten, till respektive samt ytterligare verksamhet vid Universitets- och högskolerådet och till respektive Öster sund. Lokaliseringen ska för samtliga myndig heter vara avslutad , utom för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- ska vara avslutad senast 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 En ändamålsenlig statlig indelning Regeringen beslutade att ge en kommitté i uppdrag att bl.a. föreslå en ny läns- och landstingsindelning som skulle innebära att delades in i väsentligt färre län och landsting (dir. 2015:77). I uppdraget ingår även att föreslå en ändrad beteckning för kommuner på regional nivå, om det bedöms lämpligt. Regeringen beslutade att det förstnämnda uppdraget och tillhörande del uppdrag ska utgå. Kommittén ska inte heller utreda länsstyrelsernas organisation eller lämna förslag till hur det regionala utvecklingsansvaret ska tilldelas landstingen. Kommittén behåller dock bl.a. uppdragen i fråga om beteckningen för kommuner på regional nivå och statliga myndigheters regionala indelning. Uppdraget ska slutredovisas . Kommitténs förslag kommer därefter att beredas. Regeringen bedömer att den statliga förvalt ningen i ett internationellt perspektiv presterar bra, men att den kan bli bättre. I en föränderlig omvärld krävs att förvaltningen både är förutsebar och anpassningsbar. Genom bl.a. tillitsreformen har åtgärder vidtagits för att styrningen ska bli mer strategisk och sammanhållen samt för att den ska fokusera på helheten. Det är också viktigt att regeringens resurser för utvärdering och analys är ändamåls enligt organiserade och styrda, vilket de förslag som den ovan nämnda utredningen om dessa resurser kommer lämna förväntas bidra till. Myndigheternas möjligheter att möta föränd ringar stärks genom en god förvaltningskultur, där Statskontoret genom sin nya uppgift får en viktig roll. Regelverk och återrapporteringskrav ska inte i onödan medföra en detaljstyrning som hämmar myndigheternas förmåga att bedriva och utveckla sin verksamhet. krävs ökad samordning för att gemensamma lösningar och investeringar ska kunna tillvaratas. Regeringen bedömer att kostnaderna för byten av administrativa stödsystem i samband med att ramavtal löper ut är för stora. Rege ringen bedömer dock att det i samband med omfattande systembyten är en tydlig fördel med en samlande aktör som SSC. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 5.4Den årliga revisionens iakttagelser har avgivit en revisionsberättelse med reservation avseende Kammarkollegiets årsredovisning . Ett av skälen till detta är att normeringen inte ger förutsättningar för att säkerställa tillräckliga och ändamålsenliga underlag för att bedöma värdet i redovisningen av andelar i hel- och delägda företag. En annan anledning är att anser att Kammarkollegiet har gjort en för låg justering av värdet av innehavet i och att en komplett anslagsredovisning saknades till årsredovisningen. När det gäller redovisningen av andelar i hel- och delägda företag kan det konstateras att myndighetens redovisning har skett i enlighet med det normeringsbeslut som fattats av ESV om undantag från tillämpning av föreskrifter. Det krävs en noggrann analys av konse kvenserna innan någon förändring avseende Kammarkollegiets redovisning av andelar i hel- och delägda företag kan göras. Regeringen avser att ge ESV i uppdrag att utreda frågan. Innovativ och samverkande förvaltning Enskildas, organisationers och företags behov och förväntningar är en utgångspunkt för den offentliga förvaltningen. Dagens snabba samhällsutveckling innebär att den offentliga sektorn måste vara både förutsebar och anpass ningsbar. Det ställer höga krav på en mer sammanhållen styrning på flera nivåer. Regeringen vill värna och utveckla den svenska förvaltningsmodellen, med en stor tillit och ett långtgående delegerat ansvar till de statliga myndigheterna. Styrningen ska därför vara långsiktig, strategisk, verksamhetanpassad och utgå från ett helhetsperspektiv, med tillit och förtroende som grund. Med tillitsbaserad styrning avser regeringen en styrning som både tydliggör vad som ska uppnås och ger ett så stort handlingsutrymme som situationen tillåter för den som ska utföra verksamheten. En tillits- baserad styrning omfattar även en uppföljning och efterhandskontroll, som både ger tillräckliga underlag för fortsatt styrning och upplevs vara meningsfull och legitim av den som ska kontrolleras. För att främja statliga myndig heters idé- och verksamhetsutveckling inom ramen för en tillitsbaserad styrning har Stats kontoret fått i uppdrag att synliggöra och lyfta fram goda exempel som bidrar till en rättssäker och effektiv förvaltning med tillit och förtroende som grund (Fi2017/03341/SFÖ). Behovet av samordning har i flera fall ökat och styrningen behöver i en del fall bli mer samman hållen, t.ex. genom att utgå från verksamhets områden snarare än enskilda myndigheter. Lokalisering och digitalisering är exempel på områden där ett helhetsperspektiv medför fördelar för staten som helhet, vilket också avspeglas i regeringens styrning. Medborgarnas förtroende för det allmänna är även fortsättningsvis en grundläggande förutsättning för den statliga förvaltningen och dess förmåga att möta förändringar. Arbetet för en god förvaltningskultur och mot korruption fortsätter. För statens legitimitet är också statens närvaro i hela landet en fortsatt prioriterad fråga. har såväl ett gynnsamt utgångsläge som viktiga utmaningar framför sig i arbetet med Agenda 2030 för hållbar utveckling. Regeringen ser båda förhållandena som drivkrafter för det fortsatta arbetet med att genomföra Agenda 2030 i och därmed bidra till det globala förverkligandet av de 17 målen i agendan. Det finns utmaningar som kräver insatser både i och internationellt. Agendan ska genom föras inom ramen för ordinarie styrning och processer, genom arbetet inom alla politik områden, så som bl.a. jämställdhetspolitiken, miljöpolitiken samt politiken för global utveckling. Arbetet med att vidareutveckla existerande partnerskap kommer därför fortsätta, liksom arbetet med att främja och ingå i nya, innovativa partnerskap, inte minst av tvärsektoriell karaktär, både i och internationellt.