prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — utgörs av den energiskattesats på el som följer av 11 kap. 3 § lagen om skatt på energi. Energiskattebefrielse på el vid deltagande i PFE inom industrin För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering (PFE) gäller befrielse från energiskatten på el (11 kap. 9 § 6 och 7 lagen om skatt på energi) . Detta innebär en ytterligare skattenedsättning från den tidigare nedsatta skattesatsen för el inom industrisektorn på /kWh. Skattskyldiga med sjöinkomst under hela be- skattningsåret har enligt 67 kap. 3 § inkomst- skattelagen rätt till skattereduktion med om fartyget till över- vägande del gått i fjärrfart och med om det gått i närfart. Om den skatte- skyldige haft sjöinkomst under endast en del av året, ska reduktion medges för som sjöinkomst uppbärs. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt (1984:1052) ska statlig fastighetsskatt betalas för lokaler i hyreshus. Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt som enbart träffar fastighets- kapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighets- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 skatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas på industri- enheter. Fastighetsskatten på industrienheter är en objektskatt som enbart träffar fastighets- kapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastig- hetsskatten (som är avdragsgill mot intäkter- na), till den del den inte reducerar inkomst- skatten, en skattesanktion. medges inte längre avdrag för representationsutgifter som avser lunch, middag, supé eller annan för- täring, utom för enklare förtäring av mindre värde (16 kap. 2 § inkomstskattelagen). Tidi- gare har kostnader per person och tillfälle varit avdragsgilla. Skatte- sanktionen består i att kostnader i närings- verksamheten normalt är avdragsgilla. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förut- sättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1, utg.omr. 24 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå de globala målen för hållbar utveck- ling och Agenda 2030 samt målen i EU:s gemen- samma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020, som omfattar de tre prioritering- arna smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Ett övergripande sysselsättningsmål vägleder regeringens politik. Sysselsättningen och antalet arbetade timmar ska öka så att 2020 når EU:s lägsta arbetslöshet. Regeringens jobb- politik vilar på en grund av stabila offentliga finanser och spänner över en rad områden som omfattar såväl investeringar i infrastruktur, utbildning och bostäder som åtgärder för bättre matchning på arbetsmarknaden. I näringsutskottets betänkande avseende budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24, bet. 2016/17:NU1, rskr. 2016/17:103) efterfrågades ett förtydligande av hur de olika målen förhåller sig till varandra. Regeringen vill därför förtydliga att det närings- politiska målet är sammankopplat med syssel- sättningsmålet. Näringspolitiken ska, genom främjande av ett konkurrenskraftigt näringsliv, skapa förutsättningar för företag att både stärka sin produktivitet och sina möjligheter för att utveckla nya produktiva verksamheter, nya affärsmodeller och nya marknader. I den ekono- miska omvandlingsprocessen, där företag växer fram, utvecklas och utmanas på marknader i konkurrens med andra företag, kommer arbets- kraft att röra sig mellan företag och sektorer i ekonomin. Genom insatser för ökad produktivi- tet i näringslivet och insatser för att främja marknadsdynamik och underlätta struktur- omvandling, förväntas en ökad tillväxt och ett ökat arbetskraftsbehov. Den samhälleliga struk- turomvandlingen är generellt trög och påverkas i hög grad av andra samtidiga förändringar i samhället inom exempelvis utbildningsväsende, offentlig sektor och infrastruktur. Konkurrenskraft anger den svenska ekonomins produktivitet i jämförelse med andra länders ekonomier. För att mäta den svenska kon- kurrenskraften används vissa ekonomiska indikatorer som sammantaget anger denna produktivitet samt svenska företags konkurrens- förmåga på internationella marknader. Nedan följer en redovisning av hur regeringen valt att gå tillväga för att stärka den svenska konkurrenskraften genom insatser inom utgifts- område 24 Näringsliv. Utvecklingen i näringslivet påverkas av en rad olika faktorer. På så sätt har många av regering- ens ansvarsområden relevans för svensk kon- kurrenskraft. En god ekonomisk utveckling samt stabila offentliga finanser är en förutsätt- ning för efterfrågan på näringslivets produkter samt för statens möjligheter att göra nödvändiga investeringar. Skatter, boende, kompetensför- sörjning, regionala tillväxtfrågor, jordbruks- politik och infrastruktur är exempel på centrala förutsättningar för svensk konkurrenskraft. På väl fungerande marknader ökar marknadsdyna- miken och omvandlingstrycket då mindre kon- kurrenskraftiga företag får lämna plats för företag med starkare konkurrenskraft. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv genomförs insatser som skapar goda villkor för företag och företags- utveckling, ett modernt och hållbart näringsliv som möter förändringar och utmaningar i samhället och omvärlden, insatser som främjar entreprenörskap, innovation och insatser för att skapa och vårda väl fungerande marknader. Aktiviteterna inom utgiftsområdet ska sammantaget leda till att svenska företag, både existerande och potentiella, ges goda förutsättningar att utveckla sin kompetens, effektivitet och innovationsförmåga på väl fungerande marknader. På så sätt kan företag utvecklas, växa och sysselsätta fler i hela och stärka den svenska konkurrenskraften. Med anledning av näringsutskottets syn- punkter i betänkandet avseende budgetproposi- tionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24, bet. 2016/17:NU1, rskr. 2016/17:103) pågår ett arbete med att tydliggöra hur insatserna bidrar till målet för näringspolitiken. Regeringen avser att fortsätta utvecklingsarbetet även efter denna proposition. Resultatredovisningen inleds med en genom- gång av indikatorer som på en övergripande nivå följer utvecklingen i näringslivet. Resultat av insatser redovisas därefter under avsnitten: –Stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse. –Stärkt entreprenörskap – för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv. –Ramvillkor som stärker företags konkurrenskraft. –Väl fungerande marknader. I avsnittet Särskild insats – enklare vägar till jobb beskrivs regeringens arbete för att skapa förutsättningar för enklare vägar till jobb i näringslivet. Regeringens samlade bedömning är att de näringspolitiska insatserna bidragit till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Utvecklingen i näringslivet påverkas av många olika faktorer. Nedan presenteras de indikatorer som används för att på en övergripande nivå följa utvecklingen i näringslivet: –internationella konkurrenskraft (relativ enhetsarbetskostnad och export- förmåga). –Näringslivets utveckling (antal sysselsatta, produktion, antalet arbetade timmar och produktivitet). –Innovation bland svenska företag (närings- livets forskning och utveckling, innova- tionsverksamhet i företagen samt immate- riella rättigheter). –Dynamik i näringslivet (växande företag och nystartade företag). –Förutsättningar för företagen att utvecklas (lagar och myndighetsregler, tillgång till kapital, förmågor och attityder till företa- gande). För att åstadkomma en stärkt konkurrenskraft behövs det insatser inom ett stort antal politik- områden. Hur konkurrenskraften utvecklas beror även på utvecklingen i omvärlden. Efter- som konkurrenskraft innehåller många olika aspekter så kan den också mätas på många olika sätt. Nedan redovisas relativ arbetskraftskostnad och exportförmåga som övergripande mått på konkurrenskraften i det svenska näringslivet. Den relativa enhetsarbetskostnaden (arbets- kraftskostnaden för att producera en enhet) speglar den sammantagna utvecklingen av pro- duktivitet, lönekostnader och växelkurs i förhåll- ande till de viktigaste konkurrentländerna. Ökade lönekostnader och lägre produktivitets- tillväxt påverkar måttet negativt. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 duktivitetstillväxt möjliggör dock för ökade löner utan att konkurrenskraften försämras. I steg de relativa enhetsarbetskostnaderna . Därefter har de relativa enhetsarbetskostnaderna sjunkit, vilket inneburit ett förbättrat konkurrensläge i förhållande till konkurrentländerna. ökade dock den relativa enhetsarbetskostnaden marginellt. Exportförmåga mäts som den faktiska till- växten i exporten i förhållande till tillväxten på exportmarknader. Från början av 1990- talet och fram växte svensk export snabbare än exportmarknaderna, men därefter har exporten vuxit långsammare än exportmarknaderna. Denna utveckling är inte unik för , utan har även skett i många andra länder i och . De länder som gått i motsatt riktning, med en export som vuxit betydligt snabbare än dess exportmarknader, är , och . Även har haft en positiv utveckling. har dock den svenska exportförmågan återhämtat sig något med en svag uppgång. Antalet sysselsatta i näringslivet växer snabbare än befolkningen i arbetsför ålder och nådde 3,45 miljoner personer 2016. Av dessa var män och kvinnor, vilket betyder att det är betydligt fler män än kvinnor som är sysselsatta i näringslivet. Diagram 3.1 Antal sysselsatta i näringslivet Källa: , Arbetskraftsunderökningarna. Produktivitetstillväxt kan bidra till att ett land stärker sin samlade konkurrensförmåga. För- ädlingsvärdet kan öka både genom att fler arbetar och att arbetet sker effektivare. Produk- tionen i det svenska näringslivet växer och denna utveckling drivs både av att fler är sysselsatta och att produktiviteten ökar. Tabell 3.4 Näringslivets utveckling Antal arbetade timmar i Källa: , Nationalräkenskaperna. Innovation bland svenska företag För att främja innovation genomför bl.a. staten, landsting, regionala samverkansorgan, kommu- ner och privata företag olika typer av innova- tionsinsatser, i varierande storlek och på olika samhällsnivåer. Innovation är ett brett begrepp som innefattar ett stort antal aktiviteter och utfall. För att kunna ge en övergripande bild över utvecklingen redovisas därför ett antal mått som speglar olika delar av innovation. Forskning och utveckling (FoU) är en viktig innovationsdrivare inom många verksamheter. Nedan visas näringslivets utgifter för FoU som andel av bruttonationalprodukten (BNP), för att visa hur FoU-insatserna i näringslivet utvecklas . Näringslivets FoU-utgifter som andel av BNP minskade , men ökade åter något . Tabell 3.5 Näringslivets forskning och utveckling (FoU) Utgifter som andel av BNP, procent Företagens utgifter för egen FoU FoU är centralt för att utveckla vissa verksam- heter, medan andra verksamheter utvecklas med hjälp av andra typer av innovationsaktiviteter. Nedan redovisas andelen företag med innova- tionsverksamhet för att ge en kompletterande bild. Då några nya siffror inte finns tillgängliga är tabellen och den beskrivande texten i stort sett oförändrad jämfört med föregående år. redovisas även företags internationella innova- tionssamarbeten. Innovationsverksamhet kan förekomma i olika former, t.ex. produkt- och processutveck- ling, utveckling av företagets organisation eller förändring i marknadsföringen av produkter. Tabell 3.6 Innovationsverksamhet i företagen varav organisatoriskt innovativa företag2 varav samarbete med leverantör3 varav samarbete med kunder eller klienter3 varav samarbete med universitet eller Andel av de produktinnovativa företagens omsättning som kommer från, för företaget, varav nya även för företagets marknad 1I både denna undersökning och i omgången 2012–14 har det tillkommit näringsgrenar. Här är dock dessa exkluderade för att möjliggöra jämförelser mellan perioderna. 2Ett företag kan bedriva innovationsverksamhet inom fler än ett område. 3Det finns flera samarbetsaktörer i grundmaterialet, här har tre exempel valts. Ett företag kan bedriva samarbeten m.fl. olika aktörer. 4Innovationssamarbeten med EU-länder, EU-kandidatländer eller EFTA- medlemmar. med innovationsverksamhet minskade från perioden –2010 till perioden –2014. Nedgången återfinns inom alla redo- visade innovationsverksamheter, förutom för företag med processinnovationer där andelen är oförändrad. Innovationsprocesser är starkt beroende av kunskap och kunskapsspridning. Ett sätt att sprida och utveckla ekonomiskt värdefull kun- skap är att företagen samarbetar med olika aktö- rer. I tabell 3.6 visas mått på företagens innova- tionssamarbeten med några utvalda aktörer. –2014 uppgav av företagen att de hade innovationssamarbeten, vilket var en liten ökning sedan föregående period, men en minskning –2010. Innovationssamarbetena med leverantörer och kunder har minskat. Samarbetena med univer- sitet och högskolor har minskat – 2012 men ligger på samma nivå som 2008–2010. med internationella innova- tionssamarbeten är relativt oförändrad –2010. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Vidare visas andelen av företagens omsättning som kommer från nya produkter, som en form av mått på innovationsgrad. Andelen av företa- gens omsättning som härrör från nya produkter har haft en något vikande trend mellan 2008–2010 och 2010–2012, och har ökat mar- ginellt 2012–2014. Europeiska kommissionen har utvecklat en indikator för att mäta förekomsten av företag som är både snabbväxande och inno- vativa. Indikatorn mäter antalet sysselsatta i innovativa snabbväxande företag som andel av sysselsatta i alla snabbväxande företag. Indika- torn är tänkt att fånga ett lands förmåga att snabbt ställa om sin ekonomi för att möta nya behov och för att dra nytta av framväxande efterfrågan. Utvecklingen av sysselsättningen i snabbväxande innovativa företag i har endast förändrats marginellt . Om man jämför med andra EU-länder ligger en bit över EU-genomsnittet, men hör inte till de länder som har högst nivå på syssel- sättning i innovativa snabbväxande företag. Skillnaderna mellan och liknande länder är dock relativt små. Tabell 3.7 Innovativa snabbväxande företag Sysselsatta i innovativa snabbväxande Källor: , Företagens och arbetsställenas dynamik och egna beräkningar. Patent och andra immateriella rättigheter har central betydelse för många företag eftersom det ger dem en möjlighet att ta igen gjorda investe- ringar och få avkastning på forskning och annan innovationsverksamhet. Patenteringsverksamheten ser olika ut i olika branscher och för olika typer av produkter. För att visa en bredare bild av immateriella rättighet- er inkluderas även antalet registrerade varumärk- en, vilket i högre utsträckning speglar utveck- lingen av innovation i tjänstesektorn. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.8 Patent och varumärken (svenska sökandes) ansökningar i (USPTO) Svenska registrerade varumärken i EU (Community Trade ) Källor: och European Union Intellectual Property Office (EUIPO). Trenden var att antalet patent som beviljades i minskade. har trenden vänt och antalet beviljade patent ökade även 2016. Antalet svenska patentansökningar i har legat runt 2 000 . har antalet svenska sökandes patentansökningar utomlands ökat . Det finns dock ännu inga uppgifter . Antalet varumärkesregistreringar i har legat på ungefär samma nivå , dock med betydande skillnader mellan enskilda år. var antalet högre . Antalet svenska registrerade varumärken i EU har ökat. Bakom ökningen av antalet sysselsatta i näringslivet finns en underliggande dynamik. I många företag ökar antalet sysselsatta som sysselsättningen minskar i ett stort antal andra företag. I av de befintliga företagen ökar antalet sysselsatta från till nästa. Det betyder att det är över 50 000 företag som ökar sin sysselsättning. har betydelse för skap- andet av nya arbetstillfällen, vilket bidragit till att dessa företag har fått stor uppmärksamhet . Här definieras ett snabbväxande företag som ett företag som haft en genomsnitt- lig sysselsättningstillväxt på i följd. Antalet snabbväxande företag är relativt få, men de har ändå stor betydelse för skapandet av nya jobb. En annan viktig del i sysselsättnings- dynamiken är skapandet av nya företag och att företag som inte klarar konkurrensen läggs ner. Antalet nystartade företag har ökat trendmässigt över en längre tidsperiod. har dock antalet nystartade företag legat på ungefär samma nivå, med vissa variationer mellan enstaka år. Tabell 3.9 Dynamik i näringslivet Antalet företag med positiv sysselsättningsutveckling relativt föregående år Antalet företag med positiv sysselsättning relativt föregående år per 1000 existerande Antalet snabbväxande företag per 1000 existerande Källor: , Företagens och arbetsställenas dynamik och egna beräkningar samt Tillväxtanalys. Förutsättningar för företagen att utvecklas Att skapa goda villkor för företagande är en viktig del i politiken, för att ge företagen bättre möjligheter att utvecklas. En del av den verklig- het som företag möter är de lagar och myndig- hetsregler som företagen ska följa. genomför enkätundersökningen Företagens villkor och verklighet där myndig- heten bl.a. ställer frågor om företag upplever lagar och myndighetsregler som hinder för sin utveckling och tillväxt. Resultaten visar att av de tillfrågade småföretagen upplevde lagar och myndighetsregler som ett stort hinder för utveckling och tillväxt. Detta är en marginell minskning . skedde en större minskning av andelen småföretagare som upplevde lagar och myndig- hetsregler som ett hinder. minskade andelen i alla branscher utom utbild- ning. Tabell 3.10 Lagar och myndighetsregler Andel, procent 1 som anger lagar och myndighetsregler som ett stort hinder för företagens utveckling och tillväxt 1 Baserat på ca 16 000 svar 2014. Källa: , Företagens villkor och verklighet. För många företag är tillgång till finansiellt kapital en förutsättning för start, utveckling och tillväxt. Den främsta källan för tillförsel av finan- siellt kapital till företagen är via banklån. Utvecklingen av den totala utlåningen till icke finansiella företag i visar på en ökning . Tabell 3.11 Företagens tillgång till kapital 1 Riskkapitalinvesteringar i tidiga skeden och tillväxtfaser. Riskkapital som investeras av riskkapitalbolag, inklusive flera av de offentliga riskkapital- aktörerna. Källa: och Tillväxtanalys. För att få lån krävs säkerheter, vilket t.ex. små nystartade företag med tillväxtambitioner ofta saknar. Då krävs andra former av kapitaltillförsel t.ex. i form av riskkapital (ägarkapital). De före- tag som erhåller riskkapitalinvesteringar är ofta 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tillväxtorienterade företag som har potential att bidra relativt starkt till utvecklingen i närings- livet. Det gör att utvecklingen av riskkapital- investeringar är intressant att följa även om de jämfört med lånefinansiering står för relativt blygsamma belopp. Som tabellen visar kan omfattningen av riskkapitalinvesteringarna vari- era . Det beror bl.a. på att det är genomförda investeringar, och inte stocken investerat kapital, som avses. Omfattningen av riskkapitalinvesteringarna kan delvis förklaras av konjunkturen. minskade riskkapitalinvesteringarna kraftigt. Trenden vände uppåt igen 2013 och ökade investeringarna . Enligt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärde- ringar och analyser beror ökningen 2014 på en kraftig ökning av investeringar från utländska fonder. minskade återigen den totala investeringsvolymen till Såväl utländska som offentliga investeringar minskade . Befolkningens attityder till företagande kan också ha betydelse för hur företagen utvecklas. Även befolkningens förmåga att driva företag har betydelse, liksom tilltron till den egna för- mågan. Det är huvudsakligen genom enkät- undersökningar som information om upplevda attityder och förmågor erhålls. Tabell 3.12 Förmågor och attityder till företagande Andel av befolkningen, 18–, procent 1 Som känner till vad som krävs för starta Som helst vill vara företagare 1 Baserat på ca 10 300 svar 2016 Källa: , Entreprenörskapsbarometern. Andelen personer i som känner till vad som krävs för att starta och driva företag var 2016. Denna andel har minskat något jämfört med de tidigare mätningarna och gäller för både kvinnor och män. Andelen av befolk- ningen som anger att de helst skulle vilja vara företagare har däremot ökat från 2016. Enligt Entreprenörskapsbarometer har män i större utsträckning än kvinnor såväl större kännedom 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 om vad som krävs för att starta och driva företag (jämfört ) som vilja att vara företagare (jämfört ). 3.5.2Stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse Ett förnyelsebenäget näringsliv med innovativa företag är en central drivkraft för långsiktig pro- duktivitetsutveckling och ekonomisk omvand- ling. Därför är insatser för att främja innova- tionsförmåga i näringslivet och skapa bästa möjliga innovationsklimat prioriterat för att skapa förutsättningar för fler jobb och växande företag i hela landet. Området omfattar insatser som syftar till att det utvecklas ny kunskap som kan komma att omsättas i nya eller utvecklade varor och tjänster eller andra former av ekono- miska nyttigheter. Området omfattar också operativa innovationssatsningar i företag och offentliga verksamheter. Behovsmotiverad forskning och ökad innovationsförmåga Stöd till forskning och innovation via för ökad innovationsförmåga Verket för innovationssystem () har i uppdrag att främja hållbar tillväxt genom finansi- ering av behovsmotiverad forskning och utveck- ling av effektiva innovationssystem. Myndig- heten ska verka för nyttiggörande av forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. Detta sker genom ett antal insatser av olika karaktär som sammantaget sti- mulerar innovationssamarbeten mellan närings- liv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. beviljade till 1 366 forsk- nings- och innovationsprojekt. Det är något färre projekt än året innan, vilket i huvudsak förklaras av att projektstorleken ökat. Summan av utbetalade medel är högre 2016 än föregående år. Diagram 3.2 Antal ansökningar och beviljade projekt Källa: , årsredovisningar 2011–2016. Jämfört med 2015 har andelen beviljade medel till offentligt ägda företag och offentlig förvaltning ökat mest, medan forskningsinstitut har den största ökningen i absoluta tal. Beviljade medel till samtliga andra aktörsgrupper har ökat med undantag för ideella föreningar, stiftelser, fysiska personer m.fl. där det skett en nedgång . Ökningen av beviljade medel till offentliga aktörer ligger i linje med den övergripande strategin att arbeta mer utmaningsdrivet. Diagram 3.3 Fördelning av beviljade medel från Verket för innovationssystem 3,föreningar, stiftelser m.m. 4, Källa: , årsredovisning 2016. En viktig strategisk fråga för att stärka innova- tionssystemets kompetens och variationsrike- dom är kvinnors aktiva deltagande i statens utlysningar. Det är betydligt fler män än kvinnor som söker och tar del av utlysningar, vilket inne- bär att insatser behövs för att få fler kvinnor att ta del av statens resurser på området. inkom totalt 4 098 projektansökningar till , varav 1 363 projekt med kvinnor som projektledare och 2 735 inlämnades av män, dvs. var projekt som leddes av kvinnor och var projekt som leddes av män. Motsvarande uppgifter var för kvinnor och för män. Beviljandegraden av ansökningarna är lika mellan kvinnor och män. till ansökningarna fördel- ade på organisationstyp framgår att män har den största andelen sökta och beviljade projekt i samtliga sektorer, utom i offentlig sektor där kvinnor som projektledare överväger.