prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Inte minst i län har en viktig roll i detta genom sitt uppdrag att sprida olika metoder, rättighets- baserade arbetssätt, erfarenheter och material. Regeringen konstaterar vidare att de s.k. utvecklingskommunernas tidigare erfarenhet av arbete för romsk inkludering bidragit till att de har kommit olika långt i sin strävan att förankra arbetet i den kommunala strukturen. Såväl statliga myndigheter som kommuner har visat att det går att involvera romer på flera olika sätt i arbetet och ytterligare steg har tagits mot att romska företrädare deltar även i genom- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 förande av olika verksamheter. Regeringen anser att det är viktigt att säkerställa att romska kvinnor involveras i arbetet och att insatser också kommer romska kvinnor till del. Regeringen instämmer i Kommissionen mot antiziganisms bedömning om att det finns ett behov av fortsatt arbete mot antiziganism för att säkerställa romers rättigheter. Ytterligare kun- skapshöjande insatser, ökat deltagande från alla i det romska civila samhället och stärkande av romskt språk och romsk kultur är viktiga delar i detta. ska säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. Det är rättigheter som bl.a. följer av internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. För att säkerställa efter- levnaden av dessa och förverkliga det minoritets- politiska målet tar regeringen ett helhetsgrepp kring de utmaningar och möjligheter som finns inom området. Systematik, långsiktighet och de nationella minoriteternas egenmakt är nyckel- faktorer framöver. Utredningen om en stärkt minoritetspolitiks betänkande Nästa steg? – förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:60) och synpunkter från remissinstanser utgör viktiga underlag i regeringens fortsatta arbete. Till följd av utredningens förslag och ytte- rligare underlag har regeringen för avsikt att lämna en proposition med den fortsatta inrikt- ningen för minoritetspolitiken till . Mot bakgrund av den fortsatt positiva utvecklingen i förvaltningskommunerna, det betänkande som utredningen lämnat samt det intresse som finns från kommunsfären avser regeringen att återuppta möjligheten för nya kommuner att ansluta sig till förvaltnings- områdena för finska, meänkieli och samiska. En fortsatt möjlighet för kommuner och landsting att ingå i ett eller flera förvaltningsområden med- för att möjligheterna att åtnjuta lika rättigheter och möjligheter förbättras för fler personer. Regeringen kommer fortsatt att vidta åtgärder inom minoritetspolitikens samtliga tre del- områden. Delområdet inflytande och delaktighet är centralt i arbetet med att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. Detta gäller för alla delar av samhället, och därför fort- sätter arbetet med att utveckla regeringens och samråd med de nationella minoriteterna. Att stärka, utveckla, synliggöra eller på annat sätt främja de nationella minoriteternas kultur och språk är av stor betydelse. Fortsatta insatser vidtas på utbildningsområdet för att barn och unga ska ha möjlighet att få tala sitt språk och regeringen kommer att vidta flera åtgärder på kulturområdet (utg.omr. 16 avsnitt 9 och utg.omr. 17 avsnitt 4 och 11). Den diskriminering och utsatthet som finns ska bekämpas. Risken att utsättas för hot, hat och våld får inte vara hinder för personer som tillhör de nationella minoriteterna att kunna vara öppna med sin identitet, sitt språk och sin kultur eller lyfta sina frågor för debatt. Regeringen avser därför att inrätta en ny statsbidrags- förordning för säkerhetshöjande åtgärder (se vidare avsnitt 8.15.1) och vidta särskilda åtgärder för den judiska minoriteten. Regeringen kommer också att fortsätta det strategiska och samlade arbetet mot bl.a. antisemitism, antiziganism och rasism mot samer, kopplat till den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Med utgångspunkt från Kommissionen mot antiziganisms betänkande (SOU 2016:44) fortsätter arbetet med att motverka anti- ziganismen. Centralt i det arbetet är förslaget från utredningen om hur ett nationellt center för romska frågor kan inrättas. Detta förslag bereds nu inom . Inom ramen för strategin för romsk inkludering pågår det långsiktiga arbetet med att bygga upp och förankra strukturer för arbetet på lokal nivå. Regeringen avser därför att förlänga stödet till kommuner för utvecklingsverksamhet avseende romsk inkludering. Regeringen kommer också att fortsätta följa i vilken utsträckning myndigheternas insatser innebär ett stöd för arbetet på nivå och stärka deras möjligheter att utgöra ett sådant stöd. Vidare kommer regeringen att fortsätta att stödja brobyggarverksamheten och den nya utbildningsomgång som planeras . Regeringen kommer också att verka för att det romska civilsamhället och romska företrädare i övrigt, i synnerhet flickor och kvinnor, ska ges förutsättningar att både delta och utöva in- flytande i arbetet med strategin för romsk inkludering och i samhället i stort. Därutöver kommer regeringen att följa upp den struktur som byggts upp för styrning avseende strategin för romsk inkludering och om de insatser som genomförts bidragit till strategins övergripande mål. I detta ingår att identifiera vilka hinder som kvarstår för att romer ska få sina rättigheter tillgodosedda. Arbetet med att tillgodose tillkännagivande om fortsatta satsningar för bekämpandet av antiziganism och för romsk inkludering (bet. 2014/15:KU16, punkt 1, rskr. 2014/15:156) kommer därmed att fortsätta. 9.6.17:1 Åtgärder för nationella minoriteter Tabell 9.2 Anslagsutveckling 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 för utgifter för statsbidrag för verksamhet som främjar regeringens minoritetspolitik. Tabell 9.3 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter Förändring till följd av: Nationella minoriteter och nya Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för de nationella minoriteterna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och enligt språklagen (2009:900) samt enligt minoritets- åtaganden. Anslaget får även användas för Läns- styrelsen i och utgifter för det nationella samordningsansvaret för minoritetspolitiken samt för uppföljning enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Därutöver får anslaget användas för utgifter för statsbidrag enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk till kommuner och landsting inom förvaltnings- områdena för finska, meänkeli och samiska samt För att säkra de nationella minoriteternas rättigheter och möjliggöra för nya kommuner att anslutas till förvaltningsområden för finska meänkieli och samiska ökas anslaget med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . beräknas anslaget till respektive år. 9.6.27:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Tabell 9.4 Anslagsutveckling 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Anslaget får användas för utgifter för utveck- lingsarbete och samordning för att främja den nationella minoriteten romers rättigheter och livsvillkor. Anslaget får även användas för utgifter för utbildnings- och arbetsmarknads- åtgärder för den nationella minoriteten romer. Tabell 9.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . beräknas anslaget till respektive . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Avsnittet omfattar Myndigheten för press, radio och tv samt presstöd. Medieområdet är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier och trossamfund och fritid. I den del av budgetpropositionen som behandlar det senare utgiftsområdet återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av medieområdet. Tabell 10.1 Anslagsutveckling 8:1 Presstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till presstöd och utvecklingsstöd. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 8:1 Presstöd besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har beslutat om ett utvecklingsstöd för tryckta allmänna nyhetstidningar i syfte att ge för- utsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster. För att möjliggöra för presstödsnämnden vid Myndig- heten för press, radio och tv att fatta beslut om utvecklingsstöd till fleråriga utvecklingsprojekt behövs ett bemyndigande. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 8:1 Presstöd besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Tabell 10.2 Beställningsbemyndigande för anslaget 8:1 Presstöd Erhållet/föreslaget bemyndigande P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 10.3 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 8:1 Presstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med och ytterligare för ett nytt stöd till allmänna nyhetsmedier. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:1 Presstöd . beräknas anslaget till respektive . 10.2.28:2 Myndigheten för press, radio och tv Tabell 10.4 Anslagsutveckling för 8:2 Myndigheten för press, radio och tv 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 36 922 tkr prisnivå. 3Motsvarar 36 921 tkr prisnivå. Tabell 10.5 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 8:2 Myndigheten för press, radio och tv Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Delar av verksamheten vid Myndigheten för press, radio och tv finansieras genom att medel anvisas från rundradiokontot till statens budgets inkomstsida. föreslås att delfinansierar myndighetens verksamhet. föreslagna och aviserade anslagsföränd- ringar innebär att anslaget ökas med för att hantera ett nytt stöd till allmänna nyhetsmedier. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för Myndigheten för press, radio och tv:s förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.6 Offentligrättslig verksamhet– avgifter för analog kommersiell radio (som inte får 1 anges det belopp som Myndigheten för press, radio och tv har fastställt avgifterna till. Beloppet har inte räknats upp eftersom avgiften beräknas utifrån förändringar i KPI för oktober månad. Samtliga nu gällande 103 sändningstillstånd för analog kommersiell radio löper ut . Den prognos som lämnas avser därför endast 2018. kommer nya tillstånd att sända analog kommersiell radio att börja gälla. Myndigheten för press, radio och tv har utlyst 3 nationella och 35 regionala/lokala tillstånd. Tillståndsprocessen planeras att vara slutförd . Urvalet bland de sökande kommer att baseras på de sökandes anbud avseende den sändningsavgift de ska betala engångsvis i förskott för hela tillståndsperioden (2018–2026). Avgiften ska betalas . Att göra en prognos för hur stor den samlade sändningsavgiften kommer att bli är inte möjligt. Många faktorer kommer att påverka de sökandes bedömning av hur stora anbud de ska lägga, inte minst hur annonsmarknaden för radio kan förväntas utvecklas. Tabell 10.7 Offentligrättslig verksamhet– särskild avgift och viten (som inte får 1Att lämna en prognos och budget för särskilda avgifter och viten är inte möjligt då dessa är beroende av framtida beslut av dio och tv samt domstolsutslag. Myndigheten för press, radio och tv ansvarar för inkassering och eventuell indrivning av särskild avgift enligt radio- och tv-lagen (2010:696). inkasserades sammanlagt i särskilda avgifter. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 10.8 Offentligrättslig verksamhet – avgifter för ansökan om tillstånd att sända tv och digital kommersiell radio (som inte får Tillstånd för marksänd tv meddelades för en period som sträcker sig fram till . Myndigheten meddelade tillstånd för digital kommersiell radio som gäller fram till . Det är svårt att bedöma om några mer omfattande tillstånds- processer kommer att genomföras – 2020. Tabell 10.9 Offentligrättslig verksamhet utgivningsbevis för webbsidor m.m. (som inte får Myndigheten för press, radio och tv ansvarar för att utfärda utgivningsbevis för webbsidor m.m. Verksamheten är delvis avgiftsfinansierad. inflöt i ansöknings- avgifter. Målet är att avgifterna ska täcka av kostnaderna för verksamheten. De inkomna avgifterna 2016 täckte av kostnaderna. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 11 Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU-arbetet verksamhet samt informations- och kommuni- kationsinsatser gällande samarbetet inom EU. Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom området Sieps samt EU-information Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU -arbetet 9:1 för europapolitiska studier samt EU -information Summa Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU-arbetet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 11.2.1Resultat avseende för europapolitiska studier för europapolitiska studier (Sieps) är en myndighet vars uppgift bl.a. är att –ta fram forskningsbaserade analyser och annat underlag om utvecklingen av EU- samarbetet och europapolitik och göra detta tillgängligt för beslutsfattare i den politiska beslutsprocessen i samt –tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör EU som en del av kompetensförsörjningen i offentlig verksamhet. Forskningsrapporter, analyser och spridning av dessa Sieps har arbetat för att fokusera verksamheten mer och därigenom möta behovet av såväl forskningsbaserade analyser som att sprida kunskap i aktuella EU-frågor. Sieps har t.ex. haft ett särskilt fokus på flyktingfrågan och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 genom såväl publikationer som seminarier lyft några centrala frågeställningar inom området. Sieps har även publicerat rapporter om som visar på betydelse för politikutvecklingen i EU. En viktig insikt att förmedla då faktorer som påverkar rättsutvecklingen och därmed även EU:s ut- veckling kan förbises i tider när EU-samarbetet utsätts för stora prövningar. Turbulensen i EU har satt sin prägel på Sieps verksamhet även genom att det massmediala trycket på expertkommentarer från myndigheten avsevärt ökat. Sammantaget har myndigheten publicerat 28 rapporter och anordnat 13 seminarier . Det genomsnittliga antalet deltagare per seminarium ökade . Regeringen gav 2016 Sieps i uppdrag att ta fram en rapport för att belysa konsekvenserna av brexit, utvecklingen inom EU-samarbetet och för att utreda hur bäst tillvaratar sina intressen. Sieps påbörjade vidare arbetet med att utveckla en ny webbplats i syfte att uppnå god spridning av resultat och publikationer. möjliggjordes även webbsändning av Sieps seminarier i syfte att öka förut- sättningarna för att sprida resultatet av verk- samheten, inte minst ute i landet. Sieps har erbjudit både allmänna och specialiserade utbildningar om EU-samarbetet som en del av kompetensförsörjningen i offent- lig verksamhet. Därutöver har Sieps erbjudit anpassade EU-utbildningar för aktörer i offent- lig verksamhet. Utbildningarna utformas i sam- råd med beställaren och ska täcka dennes behov av kompetensförsörjning inom EU-området. Sieps nya webbplats möjliggör att utbildnings- verksamheten utvecklas ytterligare, bl.a. genom att använda olika former av digitala verktyg. 11.2.2Analys och slutsatser avseende för europa- politiska studier Forskningsrapporter, analyser och spridning av dessa Regeringen ser positivt på att Sieps fokuserat verksamheten mer för att möta behovet av forskningsbaserade analyser i aktuella EU-frågor. Uppdraget till Sieps med anledning av brexit, och motsvarande uppdrag till och Business , har utgjort värdefulla bidrag till regeringens ställningstaganden. Regeringen bedömer att Sieps sammantaget har etablerat goda kanaler för spridning av rapporter och resultat. De utbildningar som Sieps genomfört har gett möjlighet till fördjupade insikter om EU. Enligt deltagarnas utvärderingar av utbildningarna håller de hög kvalitet. En allmänt god kännedom om EU-samarbetet är en förutsättning för svenskt inflytande i EU och bidrar enligt regeringens mening till en effektiv offentlig förvaltning i och till att det kan föras ett kvalificerat offentligt samtal kring EU- samarbetet och roll i detta. 11.2.3 Resultat avseende EU-information Under har medel avsatts för att informera om vilka möjligheter till praktik- tjänstgöring och till anställning som EU:s institutioner erbjuder och om hur rekryteringen går till. Uppdraget har genomförts av Universitets- och högskolerådet (UHR) och har lett till ökad kännedom bland studenter om denna karriärväg. har medel från anslaget avsatts för att finansiera gemensamma aktiviteter med Europeiska kommissionen och Europa- parlamentet för att utbilda lärare och skolledare om EU-samarbetet. UHR har haft regeringens uppdrag att genomföra denna verksamhet i samverkan med kommissionen och Europa- parlamentet. Insatsen har bedömts som ange- lägen och regeringen beslutade därför att under 2016 ställa mer resurser till förfogande till denna insats för att nå ut till fler elever i skolan. överlämnade utredningen om delaktighet i EU betänkandet EU på hemmaplan (SOU 2016:10) till regeringen. Utredningen pekade bl.a. på brister i viktiga delar av det svenska samhället när det gäller kunskaperna om EU-samarbetet och dess vikt för . Utredningen konstaterade bl.a. att det fortsatt finns ett stort behov av att öka kunskapen om EU-relaterade frågor bland lärare, journalister, förtroendevalda inom kommuner och landsting samt unga. Utredningen lade även stor vikt vid förslag kring att bredda del- aktigheten vid beredning av EU-politiska frågor och att förstärka det offentliga samtalet kring EU-samarbetet. Remissinstanserna gav i allt väsentligt stöd till utredningens allmänna inriktning och huvudsakliga förslag. påbörjade reger- ingen arbetet med uppföljning av utredningens förslag. Medel har tillförts Sieps som har påbörjat en särskild utbildningssatsning för förtroendevalda och anställda inom kommuner och landsting. För att få fler att bidra i arbetet för ökad delaktighet togs initiativ till att genomföra EU-handslag med olika samhälls- aktörer. Därigenom åtar sig aktörerna att förbättra sitt eget arbete med frågorna. Arbetet med EU-handslag har fortsatt . Regeringen beslutade att avsätta medel för ytterligare en insats riktad till unga i skolan. I syfte att uppmuntra skolor att upp- märksamma EU och genomförde UHR en tävling för och gymnasie- skolan. En viktig del i utredningens förslag gäller frågor kring en förstärkning av delaktighet i EU- arbetet för centrala aktörer i samhället. En sådan delaktighet bör avspeglas i initiativ från rege- ringens sida till bättre former för dialog. Det har införts en ny arbetsmetod kallad sakråd, för att på ett systematiskt sätt ta till vara på expertis i olika sakfrågor inom det civila samhället och hos andra samhällsaktörer (se utgiftsområde 17, avsnitt 16.4 Resultatredovisning för politiken för det civila samhället). har de första sakråden ägt rum i EU-relaterade frågor, s.k. EU-sakråd. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Myndigheternas centrala roll i delaktighets- arbetet lyfts också fram i utredningen. bjöds därför ett fyrtiotal myndighets- chefer in till en inledande dialog om myndig- heternas roll i att bidra till insyn och delaktighet i frågor som beslutas på EU-nivå. har myndighetschefer vidare er- bjudits en särskild utbildning som syftar till att stärka myndigheternas roll i EU-arbetet. Utbild- ningarna arrangeras i samverkan mellan . 11.2.4Analys och slutsatser avseende EU- information Insatserna av UHR för att informera om EU:s institutioner och om möjligheterna för svenska medborgare att få anställning i EU:s institu- tioner har enligt regeringens uppfattning genom- förts väl. Den främsta målgruppen är unga vuxna. Det är regeringens uppfattning att utbild- ningen som riktas till lärare och skolledare och som genomförs i samverkan mellan UHR, Europeiska kommissionen och Europa- parlamentet har bidragit till ökad kunskap om EU. I ljuset av förslagen i betänkandet EU på hemmaplan (SOU 2016:10) har regeringen fattat beslut om insatser för att stärka delaktigheten i EU-arbetet. Regeringens bedömning är att de åtgärder som har vidtagits med grund i förslagen i betänkandet bidrar till att utveckla en god kunskapsbas om EU på nationell, regional och lokal nivå samt stärkta möjligheter till ökad delaktighet i EU-arbetet. Dessa resultat till trots visar mätning att av den vuxna befolkningen anser att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka politiska beslut i EU. Motsvarande siffra på nationell och beslutsnivå är . Här behövs ytterligare insatser. EU-samarbetet är av central betydelse för . Trots många utmaningar visar viktiga beslut inom bland andra klimat- och inre mark- nadsområdena att EU förmår finna lösningar och fatta beslut till gagn för medborgarna. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 anledning av brexit och i ljuset av de myndig- hetsuppdrag som regeringen gav 2016 ser regeringen ett fortsatt behov för att initierade analyser tas fram kopplade till EU:s utveckling och framtida utmaningar utifrån ett svenskt perspektiv. Regeringen lägger stor vikt vid att det förs en bred diskussion i det svenska samhället om hur EU ska utvecklas och avser vidta åtgärder för att stimulera en sådan debatt. Sammantaget syftar insatserna till ökad delaktig- het för medborgarna i europasamarbetet. Regeringen ser positivt på att Sieps fokuserar verksamheten mer på centrala samarbets- områden och därigenom möter behovet av forskningsbaserade analyser i aktuella EU- frågor. På så vis kan myndigheten bidra både till att höja kunskapsnivån kring EU-samarbetet och till att fler får insikt om vilka påverkans- möjligheter som finns. Det kan ske genom bred spridning av rapporter och genom ökad använd- ning av digitala verktyg för att flera ska kunna följa Sieps verksamhet och andra vägar för att sprida forskningsresultaten. Sieps ska fortsatt erbjuda utbildningar till offentlig verksamhet om hur EU-samarbetet fungerar och vilka påverkanskanaler som finns, även för förtroendevalda och anställda i kom- muner och landsting.