prop · H403100 · 2017-04-18 00:00:00 — Detta beror i hög utsträckning på att realiserade kapitalvinster varierar förhållande- vis mycket mellan olika år och att kapitalvinst- erna är starkt koncentrerade till hushåll med högst inkomst (se även tabell 5.1 och diagram 5.8 nedan). Diagram 5.2 Förändring av ekonomisk standard i den översta tiondelen av inkomstfördelningen –2015 Anm.: Hushållens ekonomi (HEK) 1995–2012, Statistiskt analysregister () 2013–2015. p100 avser den översta procenten av inkomstfördelningen, p96–p99 de översta exklusive den översta procenten osv. Diagrammet visar den genomsnittliga förändringen av ekonomisk standard för respektive percentilgrupp. Källor: och egna beräkningar. De ökade inkomstskillnaderna i den övre delen av inkomstfördelningen framgår också av diagram 5.3. Diagrammet visar hur den ekono- miska standarden i förhållande till medianen har förändrats i olika delar av fördelningen. hade en genomsnittlig person i den 90:e percen- tilgruppen ca 1,6 gånger högre ekonomisk stan- dard än medianinkomsttagaren. hade skillnaden ökat till ca 1,8 gånger medianinkomst- tagarens ekonomiska standard. Fördelningen har dock dragits isär mest i den yttersta toppen. En genomsnittlig person i den allra översta percen- tilgruppen hade 1995 ca 4,5 gånger högre eko- nomisk standard än medianinkomsttagaren. Av- ståndet hade 2015 ökat till ca 10 gånger median- inkomsttagarens ekonomiska standard. Diagram 5.3 Ekonomisk standard i förhållande till medianen i den övre delen av inkomstfördelningen, 1995 resp. 2015 Inkomstgrupp (percentilgrupp) Anm.: Hushållens ekonomi (HEK) 1995, Statistiskt analysregister () 2015. Diagrammet visar kvoten mellan genomsnittlig ekonomisk standard för en viss percentilgrupp och medianinkomsten i inkomstfördelningen. Källor: och egna beräkningar. Konsekvenserna av utvecklingen –2015 kan också beskrivas i termer av förändrade inkomst- andelar för olika grupper. Den övre halvan av fördelningen förfogade 1995 av inkomsterna (se diagram 5.4). hade denna andel ökat till . Hela ökning- en kan tillskrivas en ökad inkomstandel för den översta tiondelen av inkomstfördelningen. In- komstandelarna för övriga grupper i den övre halvan av fördelningen har i stort sett varit kon- stanta 1995–2015. I den översta tiondelen är det i synnerhet den yttersta toppens andel som har ökat (se diagram 5.5). Den översta hundradelens inkomstandel har ökat från . Diagram 5.4 Inkomstandelar i den övre delen av inkomst- fördelningen, 1995 resp. 2015 Anm.: Hushållens ekonomi (HEK) 1995, Statistiskt analysregister () 2015. p91–p100 avser de översta i fördelningen, p81–p90 de översta exklusive den översta tiondelen osv. Källor: och egna beräkningar. Diagram 5.5 Inkomstandelar för den översta tiondelen av inkomstfördelningen, 1995 resp. 2015 Anm.: Hushållens ekonomi (HEK) 1995, Statistiskt analysregister () 2015. Källor: och egna beräkningar. Kapitalinkomster har blivit allt viktigare för den yttersta inkomsttoppen Individuella bruttoinkomster kan delas upp i för- värvsinkomster och kapitalinkomster. Kapital- inkomsterna har ökat kraftigt –2015, och för den yttersta inkomsttoppen har kapital- inkomster blivit det viktigaste inkomstslaget (se diagram 5.6). Kapitalinkomsternas ökade volym, samt den ökade koncentrationen till toppen av inkomstfördelningen, har bidragit till de senaste decenniernas ökade inkomstspridning i (se även avsnitt 3 ovan).20 Realiserade kapitalvinster utgör huvuddelen av topprocentens kapitalinkomster (se diagram 5.7). Räntor, och framför allt aktieutdelningar, har dock ökat i betydelse . var räntor och utdelningar till och med större än förvärvsinkomster för den översta procenten i inkomstfördelningen.21 20För en utförlig beskrivning av kvinnors och mäns individuella kapi- talinkomster, se prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 3. Av redogörelsen framkommer bl.a. att kapitalinkomster är ungefär lika vanligt förekommande bland kvinnor som bland män. 60procent av både kvinnor och män hade kapitalinkomster . Det genomsnittliga beloppet var dock betydligt mindre för kvinnor än för män, vilket framför allt förklaras av det var färre kvinnor än män som hade riktigt höga kapitalinkomster. 21Man kan spekulera i om denna förskjutning är en effekt av de gynn- sammare skatteregler för egenföretagare som infördes och som vissa anser har medfört att utdelningsuttaget har ökat bland höginkomsttagare (se t.ex. Alstadsæter och , Income Shifting in . An Empirical Evaluation of the 3:12 Rules, Report to the on Public Economics 2012:4). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 Diagram 5.6 Bruttoinkomstens sammansättning i olika delar av inkomstfördelningen, 1995 resp. 2015 Genomsnittlig inkomst i kronor (priser) (ekvivalerad disponibel inkomst) Anm.: Hushållens ekonomi (HEK) 1995, Statistiskt analysregister () 2015. Med förvärvsinkomster avses inkomster från tjänst och näringsverksamhet samt skattepliktiga transfereringar. Kapitalinkomster utgörs av inkomstnettot av räntor, utdelningar och kapitalvinster. Staplarna i diagrammet visar genomsnittlig indivi- duell bruttoinkomst av respektive inkomstslag för individer som är eller äldre. Källor: och egna beräkningar. Diagram 5.7 Den översta hundradelens inkomstsamman- sättning 1995–2015 Anm.: Hushållens ekonomi (HEK) 1995–2012, Statistiskt analysregister () 2013–2015. Inkomster avser bruttoinkomster av de olika inkomstslagen. Källor: och egna beräkningar. Kapitalvinsterna nådde en ny rekordnivå 2015 De realiserade kapitalvinsterna efter skatt varie- rar kraftigt mellan olika år, men de har ökat trendmässigt . nåddes en ny rekordnivå då försäljning av värde- papper, fastigheter och bostadsrätter m.m. gene- rerade kapitalvinster efter skatt på (se diagram 5.8). Kapitalvinsternas andel av de samlade disponibla inkomsterna har därför ökat 1995–2015, från till 2015. Större delen av kapitalvinsterna kommer från fastighetsrelaterade transaktioner. var av kapitalvinsterna kopplade till försäljning av bostäder, medan resterande del kom från avyttringar av finansiella instrument. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 Eftersom fastigheter omsätts i lägre takt än värdepapper redovisar betydligt färre personer kapitalvinster från fastigheter än från finansiella instrument. gjorde ca 270 000 personer kapitalvinster/ förluster från fastighetsaffärer, medan ca 1,5 miljoner personer gjorde finansiella kapitalvinster/ förluster. Diagram 5.8 Realiserade kapitalvinster efter skatt 1995– 2015 Miljarder kronor (priser) Anm.: Hushållens ekonomi (HEK) 1995–2012, Statistiskt analysregister () 2013–2015. Källor: och egna beräkningar. Kapitalvinsterna efter skatt är skevt fördelade, och en stor del går till hushåll i den yttersta toppen av inkomstfördelningen (se tabell 5.1). tillföll drygt hälften av de totala kapital- vinsterna efter skatt den hundradel av befolk- ningen som hade högst ekonomisk standard. Tabell 5.1 Fördelning av totala kapitalvinster efter skatt 2015 skatt (procent) gruppen (kronor) Källor: och egna beräkningar. Ökade toppinkomstandelar är ett internationellt fenomen, men orsakerna varierar mellan länder har forskare i ökad utsträckning publicerat historiska serier över toppinkomst- andelar i olika länder. Studierna grundar sig på i princip samma sorts data (taxeringsdata), vilket gör att de är jämförbara både och mellan länder. Före behövde endast personer med högre inkomster deklarera sina inkomster, och av den anledningen är det främst toppens bruttoinkomster som kan studeras över . Den databas som dessa studier har medverkat till att skapa täcker in nästan 30 länder och sträcker sig över stora delar av . Diagram 5.9 visar topprocentens inkomst- andel för ett urval av länder sedan början av 1900-talet.22 Flera intressanta utvecklingsmöns- ter framträder. Topprocentens inkomstandel tycks ha varit historiskt hög i början av 1900- talet i nästan samtliga länder för vilka data finns tillgängliga. Omkring en femtedel av de samlade bruttoinkomsterna tillföll då hundradelen med högst inkomster i befolkningen. till runt 1980 minskade inkomstkoncen- trationen och topprocentens inkomstandel mer än halverades i de flesta länder. Diagram 5.9 Den översta hundradelens inkomstandel, Anm.: Redovisningen avser individuella bruttoinkomster exkl. kapitalvinster. Källa: The World Wealth & Income Database, 03/02/2017. En del personer befinner sig tillfälligt i toppen av inkomstfördelningen till följd av att de har haft höga kapitalvinster under ett enstaka år. En relativt stor del av kapitalvinsterna går dock till hushåll som har höga inkomster även utan kapitalvinster. tillföll av de totala kapitalvinsterna efter skatt den tiondel av befolkningen som hade högst eko- nomisk standard exklusive kapitalvinster. omkring 1980 fram till har toppinkomstandelarna ökat i många länder. I några länder har den yttersta toppens inkomst- 22 Data inom toppinkomstprojektet finns fritt tillgängliga i The World Wealth & Income Database (). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 andel ökat kraftigt, i vissa fall (som i ) näs- Fördjupning: Effekter på inkomst- tan till de nivåer som existerade före första skillnaderna av förändringar i Även i övriga anglosaxiska länder, , och , har toppinkomstandelarna ökat markant. nentaleuropeiska och de nordiska länderna har utvecklingen däremot varit mindre dramatisk. Utvecklingen ser annorlunda ut för den övriga inkomsttoppen strax under den högsta procen- ett komplext utfall av en rad samverkande fak- ten (se diagram 5.10). En av dessa är befolkningens sammansätt- höginkomsttagare har varit förhållandevis kon- Befolkningen kan delas in i olika grupper stant över tiden. Detta mönster är relativt lik- på en rad olika sätt, t.ex. efter ålder, hushållstyp artat i olika länder. Oavsett hur denna indelning görs kommer det att finnas skillnader i genom- Diagram 5.10 Inkomstandelen för den översta tiondelen inkomst mellan grupper. exkl. andelen för topprocenten, 1900–2014 inom vissa grupper kommer också att vara större än i andra. Givet dessa skillnader mellan grupper kommer inkomstfördelningens utseende vid en given tidpunkt att bestämmas av de olika gruppernas relativa storlek. sammansättning förändras, t.ex. till följd av att pensionärernas befolkningsandel ökar eller till följd av att andelen ensamhushåll ökar, kommer därför också inkomstfördelningen att förändras. Syftet med detta avsnitt är att kvantifiera bi- draget från förändringar i befolkningens sam- mansättning till de ökade inkomstskillnaderna i Fokus ligger uteslutande på effekterna Anm.: Individuella bruttoinkomster exkl. realiserade kapitalvinster. av förändrade relativa befolkningsandelar, medan Källa: The World Wealth & Income Database, 03/02/2017. skillnaderna i inkomstnivå mellan grupper och Orsakerna bakom de ökande toppinkomst- inkomstspridningen inom grupper hålls kon- andelarna varierar mellan länder.23 I exempelvis Analysen isolerar alltså effekten på in- komstskillnaderna av förändringar i befolknings- strukturen från effekter av förändringar i den Toppinkomstandelarna i har alltså ökat till disponibla inkomstens olika komponenter, som följd av ökade löner (och andra ersättningar skatte- och transfereringssystemen, löner, räntor kopplade till arbete), inte till följd av ökade kapi- och utdelningar samt prisutvecklingen på bo- talinkomster.24 I har däremot topprocen- städer och andra tillgångar.25 tens kapitalinkomstandel ökat sedan början av Politikens möjligheter att påverka befolkning- , och denna utveckling förklarar mer- ens sammansättning är relativt begränsade, åt- parten av den ökade toppinkomstandelen i Sve- minstone på kort sikt. betydelse för inkomstspridningen är dock bero- ende av storleken på inkomstskillnaderna mellan grupperna. Ju större skillnaderna är, desto större 23 För en utförligare redovisning, se avsnitt 5 fördelnings- politiska redogörelse (prop. 2014/15: 100 bilaga 2). 24 En vanlig förklaring till den kraftigt ökade koncentrationen av lönein- komster till den yttersta toppen är att marknaden numera, genom framför allt media och modern kommunikationsteknik, skapar fokus på de abso- lut mest högpresterande individerna i olika verksamheter. Det möjliggör extrema inkomster för dessa individer; se t.ex. Rosen, The Economics of Superstars, , 1981. 25 I avsnitt 3 ovan visades att förändringen i inkomstspridning mellan två tidpunkter kan delas upp på de inkomstslag som ingår i den disponibla in- komsten. Strukturförändringar är en kompletterande snarare än en kon- kurrerande förklaringsmodell. Exempelvis kan storleksförskjutningar mellan olika grupper påverka den relativa betydelsen av olika inkomstslag, vilket i sin tur skulle kunna förklara varför ett visst inkomslags bidrag till inkomstspridningen förändras mellan två tidpunkter. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 effekter får förändringar i befolkningens sam- mansättning på inkomstfördelningen. Genom att påverka skillnader mellan grupper kan poli- tiken alltså begränsa de strukturella faktorernas effekter på inkomstspridningen. Avsnittet bygger på en rapport som var en del av OECDs granskning av 2017.26 Av den anledningen skiljer sig bl.a. mätperioden i detta avsnitt (1987–2013) från den mätperiod som tillämpas i övriga avsnitt i denna redogörelse (1995–2015).27 I rapporten studeras förändringar i befolkningens sammansättning med avseende på ålder, hushållsstruktur, födelseland, utbild- ningsnivå och, för den förvärvsarbetande delen av befolkningen, branschtillhörighet. Befolkningens sammansättning har förändrats Diagram 6.1 visar förändringen i befolkningens sammansättning 1987–2013 med avseende på ål- der, hushållsstruktur och födelseland. Befolk- ningen i åldrades . Gruppen eller äldre växte som andel av den vuxna befolkningen (eller äldre), medan de yngre åldersgruppernas andel minskade. Jämfört med andra har förändringarna i ålderstrukturen varit små i Sverige.28 Empiriska studier av sambandet mellan förändringar i ålderstrukturen och inkomstskillnader har i de flesta fall funnit ett relativt svagt samband.29 26Se Economic Surveys: (2017) och Pareliussen och Robling, Structural Inequality – The Case of , Economics Department Working Papers, 2017 (kommande). 27I detta avsnitt finns även vissa avvikelser, bl.a. beträffande hushålls- begreppet och definitionen av disponibel inkomst, i förhållande till övriga delar av redogörelsen. Se underbilagan för en mer detaljerad beskrivning av dessa avvikelser. 28Se Pareliussen och Robling, Structural Inequality – The Case of Swe- den, Economics Department Working Papers, 2017 (kommande). 29Se t.ex. Burtless, Demographic Transformation and Economic Inequ- ality, i , och (eds. ), Handbook of Eco- nomic Inequality, 2011, , Accounting for Inequality Trends: Decomposition Analyses for the UK, 1971-86, Economica, 1995 och Jäntti, Inequality in Five Countries in the 1980's: The Role of Demo- graphic Shifts, Markets and Government Policies, Income Study Working Paper, No. Diagram 6.1 Förändring av olika gruppers befolkningsandel 1987–2013 25–64 år 18–24 år Sammanboende utan barn Sammanboende med barn Ensamstående med barn Ensamstående utan barn -8 -6 -4 -2 Anm.: Befolkningsandelen för olika åldersgrupper avser gruppens storlek i förhål- lande till den vuxna befolkningen (eller äldre). Källor: och egna beräkningar. Andelen personer som lever i ensamhushåll har ökat , från av den totala befolkningen. Det är i första hand gruppen ensamstående utan barn som har ökat i storlek, men även ensamstående med barn har ökat något. Jämfört med andra har förändringarna i hushållsstrukturen varit för- hållandevis stora i Sverige.30 Det finns flera inter- nationella studier som pekar på att en ökad andel ensamstående har bidragit till att de redovisade inkomstskillnaderna har ökat i många länder.31 –ökade andelen utrikes födda i befolkningen från . har invandringsstrukturen föränd- rats kraftigt. Från att nästan helt ha dominerats av arbetskraftsinvandring har flykting- och anhöriginvandring kommit att utgöra en allt större del. Framför allt har invandringen från länder utanför med en låg/medelhög utvecklingsnivå ökat. Den ökade andelen utrikes födda i är stor i förhållande till 30Se Divided We Stand: Why Inequality Keeps Rising (2011). Andelen ensamstående ökade i samtliga till mitten av . Vid slutet av mätperioden var det OECD-land som hade högst andel ensamhushåll. 31Se t.ex. Burtless, Effects of Growing Wage Disparities and Changing Family Composition on the US Income Distribution, European Econo- mic Review, 1999 och Peichl, Pestel och , Does Size Matter? on Income Distribution in , SOEP Papers, No. 280, 2010. En OECD-studie, Divided We Stand: Why Inequality Keeps Rising (2011), finner att den förändrade hushållssammansättningen, beroende på vilken specifikation som används, förklarar mellan av de ökade inkomst- skillnaderna i –2005. förändringen i många andra under samma period.32 En tidigare studie på svenska data visar att den ökade andelen utrikes födda förklarar en förhållandevis liten del av de ökade inkomstskillnaderna 1980–2011.33 Utbildningsnivån i den vuxna befolkningen ökade 1987–2013 (se diagram 6.2). Andelen per- soner utan avklarad grundskoleutbildning mins- kade från . En förklaring till denna minskning är att många äldre som endast hade en kort folkskoleutbildning avled . Andelen med grundskola respek- tive gymnasieutbildning som högsta utbildning var i stort sett oförändrad , medan andelen med eftergymnasial utbildning ökade. Från ett teoretiskt perspektiv är det oklart hur en förändrad utbildningsstruktur kan förväntas påverka inkomstskillnaderna. Effekten beror bl.a. på hur avkastningen på utbildning, och därmed skillnaderna i inkomst mellan grup- per med olika utbildningsnivå, påverkas när ut- budet av personer med högre utbildning ökar.34 Diagram 6.2 Förändring av befolkningens sammansättning 1987–2013 med avseende på utbildningsnivå -20 -15 -10 Anm.: Den vuxna befolkningen (eller äldre), för vilka fullständiga uppgifter om utbildning finns i datamaterialet, sorteras efter högsta avslutade utbildning. Befolk- ningsandelen för olika utbildningskategorier avser gruppens storlek i förhållande till samtliga individer som sorteras till någon kategori. Uppgift om utbildningsnivå sak- nades för av den vuxna befolkningen 1987 och för 2013. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 Diagram 6.3 visar förändringarna i de förvärvs- arbetandes branschtillhörighet 1987–2013. Den största förändringen var att andelen sysselsatta inom tillverkningsindustrin minskade från . Att sysselsätt- ningen inom tillverkningsindustrin har minskat är inte en utveckling som är unik för , utan det har skett i ett stort antal . Jämfört med dessa länder är förändringen i genomsnittlig.35 Andelen förvärvsarbe- tande har även minskat inom transportsektorn och inom jordbruk, skogsbruk och fiske, medan tjänstesektorn har expanderat.36 Diagram 6.3 Förändring av befolkningens sammansättning 1987–2013 med avseende på branschtillhörighet Fastigheter, juridik, ekonomi, vetenskap och teknik Utbildning, vård och omsorg Offentlig förvaltning och försvar Jordbruk, skogsbruk och fiske Anm.: Diagrammet visar förvärvsarbetande sorterade efter näringsgren. Indelningen bygger på SCB:s SNI-koder. För att skapa konsistenta kategorier mellan åren har vissa sammanslagningar av branscher gjorts. Av utrymmesskäl har vissa närings- grenar (för vilka förändringarna har varit mycket små) inte tagits med i diagrammet. Befolkningsandelen för olika näringsgrenar avser gruppens storlek i förhållande till den förvärvsarbetande befolkningen. Källor: och egna beräkningar. Sammansättningsförändringar förklarar nästan hälften av den ökade inkomstojämlikheten 32Se Pareliussen och Robling, Structural Inequality – The Case of Swe- den, Economics Department Working Papers, 2017 (kommande). 33Se Robling, Immigration and Income Inequality in –2011, i Essays on the Origins of Human Capital, Crime and Income Inequality, , , 2015. Unge- fär av Gini-koefficientens ökning 1980–2011 förklaras enligt studien av en ökad andel utrikes födda. 34Se t.ex. och , Education and the Distribution of Earnings, , 1966 samt Knight och Sabot, Educational Expansion and the Kuznets Effect, , 1983. Den metod som används i detta avsnitt för att kvantifiera bidraget från förändringar i befolk- 35Se Pareliussen och Robling, Structural Inequality – The Case of Swe- den, Economics Department Working Papers, 2017 (kommande). 36Nära relaterad till förändringar i branschstrukturen är frågan om jobb- polarisering på arbetsmarknaden. Jobbpolarisering uppstår då hög- och lågbetalda jobb växer på bekostnad av jobb i mitten av lönefördelningen. Detta har skett i , men den forskning som har bedrivits på om- rådet tyder inte på att jobbpolariseringen har haft någon större betydelse för de ökade inkomstskillnaderna i (se t.ex. , Polari- seringens fördelningseffekter, Ekonomisk debatt nr 5, 2016). P R O P . 2 0 16 / 1 7: 1 0 0 B i l a ga 2 ningens sammansättning till de ökade inkomst- skillnaderna går i korthet ut på följande: Befolk- ningen i datamaterialet 2013 viktas om för att re- plikera t.ex. ålderstrukturen datamate- rial. De genomsnittliga inkomsterna och sprid- ningen i respektive åldersgrupp hålls dock kon- stanta nivå. Inkomstskillnaderna be- räknas därefter på nytt utifrån det omviktade datamaterialet. Differensen mellan inkomstskill- naderna i det omviktade och det ursprungliga datamaterialet tillskrivs förändringen av ålderstrukturen 1987–2013. Förändringen i inkomstskillnader till följd av den ändrade ålderstrukturen i förhållande till den totala förändringen av inkomstskillnaderna 1987-2013 motsvarar det relativa bidraget till de ökade inkomstskillnaderna från en förändrad ålderstruktur.37 –ökade de samlade inkomstskill- naderna, mätt med Gini-koefficienten för dispo- nibel inkomst inklusive kapitalvinster, från 0,209 till 0,332 (se tabell 6.1).38 Andelen med låg eko- nomisk standard (av median- inkomsten), som är ett mått på ojämlikheten i den nedre halvan av inkomstfördelningen, ökade från . Sammantaget förkla- rar förändringar i befolkningens sammansättning med avseende på ålder, hushållsstruktur, födelse- land, utbildningsnivå och branschtillhörighet av förändringen i Gini-koefficienten och av förändringen i andelen med låg ekonomisk standard (se diagram 6.4). Tabell 6.1 Förändring av Gini-koefficienten och andelen med låg relativ ekonomisk standard 1987–2013 Andelar i procent och förändring av andel i procentenheter Andel med låg relativ Källa: Pareliussen och Robling, Structural Inequality – The Case of , Economics Department Working Papers, 2017 (kommande). 37Se underbilagan för en mer detaljerad beskrivning av metoden. Den är en förenklad variant av den metod som används i DiNardo, och , Labor Market Institutions and the Distribution of Wages 1973- 1992: A Semiparametric Approach, Econometrica, 1996. En liknande metod används bl.a. också av i studien : Why Inequality Keeps Rising (2011). 38De avvikelser som finns i detta avsnitt (se underbilagan), bl.a. med av- seende på hushållsbegreppet, resulterar i något större inkomstskillnader än i övriga delar av redogörelsen. Gini-koefficienten och andelen med låg relativ ekonomisk standard är därför något större i tabell 6.1 än vad som t.ex. redovisas i tabell u.3. Diagram 6.4 Bidrag från förändringar i befolkningens sammansättning till ökad inkomstojämlikhet 1987–2013 Relativt bidrag till förändringen av olika ojämlikhetsmått, procent 0 -5 -10 Andel med låg relativ ekonomisk Anm.: Andelen med låg relativ ekonomisk standard är andelen som har en ekonomisk standard av medianinkomsten i befolkningen. Källa: Pareliussen och Robling, Structural Inequality – The Case of , Economics Department Working Papers, 2017 (kommande). Av de enskilda förändringarna i befolkningens sammansättning är det den förändrade hushålls- strukturen, med en ökad andel ensamhushåll, som står för det största bidraget till de ökade inkomstskillnaderna.