prop · H403115 · 2017-03-14 00:00:00 — Därutöver ägnades frågan om viseringsfrihet och dess konditionalitet stor kraft liksom EU- finansieringen av projekt i riktade till syriska flyktingar. hörde till en av de medlemsstater som tryckte hårdast på vikten av att följa och folkrätten i uppgörelsen och skrivningarna i uttalandet om asylsökandes rätt till individuell prövning inkluderades på svenskt initiativ. antog också slutsatser om migration, jobb, tillväxt och konkurrenskraft samt klimat och energi. Europeiska rådets möte den 28– Junimötet hölls strax efter den brittiska folkomröstningen om det fortsatta medlemskapet i EU där beslutet blev att lämna unionen. Den brittiska premiärministern deltog endast av mötet. Dag två deltog stats- och regeringscheferna från EU:s övriga 27 medlemsstater i ett informellt möte för att diskutera den fortsatta processen efter den brittiska folkomröstningen. De gjorde ett uttalande där britternas beslut beklagades och där det konstaterades att EU:s lagstiftning när det gäller rättigheter och skyldigheter fortsätter att gälla för . I uttalandet konstaterades även att situationen i EU förändrats, men att man var fast besluten om att bibehålla enighet och att samarbeta för att hantera gemensamma utmaningar. I uttalandet noterades att det finns ett missnöje i EU med dagens situation och att medborgarna förväntade sig att de 27 medlemsstaterna gör mer för att säkerställa säkerhet, sysselsättning, tillväxt och framtidshopp, inte minst för de unga. Vidare poängterades att utträdesprocessen ska vara ordnad och att notifierar om utträde så snart det är redo. Vid mötet antogs även slutsatser om migration som fokuserade på frågans externa dimension, inklusive behovet av att etablera nya partnerskap med ursprungs- och transitländer. Slutsatserna noterade att stora utmaningar återstår men reflekterade även framsteg i genomförandet av uttalandet med från och i arbetet med att förstärka EU:s yttre gränser. såg fram emot ett beslut om upprättande av en gemensam europeisk gräns- och kustbevakning. Slutsatserna innehöll också mål för arbetet med sysselsättning, tillväxt och investeringar. Fördjupning och förbättring av den inre marknaden, handelssamarbetet, den europeiska fonden för strategiska investeringar, den ekonomiska och monetära unionen, samarbete för att förhindra Skr. 2016/17:115 skattefusk och skattebedrägeri samt jordbrukssektorn framhölls också i När det gäller de externa relationerna antogs slutsatser om , EU:s globala strategi för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och samarbetet mellan EU och Nato. Slutsatser antogs även om utfallet av den nederländska folkomröstningen om och den brittiska folkomröstningen. Mot bakgrund av utfallet av den brittiska folkomröstningen sammanträdde stats- och regeringscheferna, utan den brittiska premiärministern, i ett informellt format i i . En diskussion fördes om de centrala prioriteringarna för det fortsatta EU-samarbetet. framförde vikten av att de 27 medlemsstaterna står enade och betonade sina prioriteringar om en solidarisk flykting- och migrationspolitik och en säker omvärld, ett socialt för jobb och tillväxt samt en ambitiös klimat-, energi- och miljöpolitik. gemensamt uttalande, den s.k. ”Bratislavadeklarationen”, konstaterades att EU står inför utmaningar, inte minst när ett medlemsland valt att lämna unionen, men att EU kvarstår som oumbärligt för de resterande Stöd gavs för att jobba vidare tillsammans och att EU är det bästa verktyget för att hantera de nya utmaningar som medlemsstaterna står inför bland annat för att garantera fred och demokrati och medborgarnas säkerhet. mervärde bedömdes vara en viktig del i det fortsatta arbetet för att tydliggöra beslut och för att möta medborgarnas förväntningar. Europeiska rådets möte den 20– Vid oktobermötet stod flera viktiga frågor på dagordningen: migration, handel och externa relationer (och ). nytillträdda premiärminister underströk att skulle vara en engagerad medlemsstat med rättigheter och skyldigheter fram till att utträdet var ett faktum. Fokus under migrationsdiskussionen låg på de framsteg som gjorts när det gäller den externa dimensionen av migration och skyddet av EU:s och några andra medlemsstater ansåg att medlemsländerna måste ta ett större ansvar för att genomföra de beslut De drev framgångsrikt att det i slutsatserna skulle inkluderas en referens till att skulle återkomma till det Handelsfrågorna kom att stå i fokus för toppmötet då förhandlingarna med om handelsavtalet med pågick parallellt med Europeiska rådets En längre diskussion fördes också om handelspolitiska skyddsinstrument där vissa medlemsstater ville se en mer protektionistisk inriktning på EU:s handelspolitik. var ett av de länder som förordade balans i handelspolitiken och som tryckte på betydelsen av handel för jobb och tillväxt. Utrikesdiskussionen ägnades till stor del åt det ryska agerandet till stöd för den syriska regimen och möjligheterna att från EU:s sida använda 2016/17:115 sanktioner också i detta sammanhang. Slutsatserna i denna del fokuserade på situationen i och det öppnades upp för att överväga ytterligare åtgärder gentemot den syriska regimen och . , tillsammans med några andra medlemsstater, förespråkade utökade sanktioner gentemot och även . Ett antal medlemsstater var dock skeptiska till detta och inget beslut fattades. Dock kunde konstateras att EU:s medlemsstater fortsatt står eniga bakom den nuvarande politiken i förhållande till . Den tyska förbundskanslern och president rapporterade därutöver kort från mötet med den ryska presidenten och den ukrainska presidenten . Den nederländske premiärministern redogjorde för läget i den nationella hanteringen av resultatet av folkomröstningen om associerings- och handelsavtal. Europeiska rådets möte den 15– Vid årets sista toppmöte vittnade migrationsdiskussionen om fortsatta meningsskiljaktigheter mellan medlemsstaterna i frågan om solidaritet och delat ansvar för utformningen av det gemensamma asylsystemet. och drev gemensamt igenom att medlemsstaterna ska ha nått enighet om hur ett gemensamt asylsystem ska se ut. Slutsatser antogs om säkerhet och försvar liksom ekonomiska och sociala frågor inklusive ungdomar. ska återkomma till dessa frågor under nästkommande år. Mötet kom att domineras av situationen i . Ordföranden för östra talade till stats- och regeringscheferna i början av mötet och vädjade om stöd. Det antogs slutsatser om under utrikes frågor. Det antogs även slutsatser och ett uttalande om associeringsavtal i ljuset av den nederländska folkomröstningen och om Cypern-förhandlingarna. Efter mötet diskuterade stats- och regeringscheferna i EU27 (utan premiärminister) hur rådet ska organisera sig i de kommande brexit-förhandlingarna. Ett gemensamt uttalande antogs av stats- och regeringscheferna, rådets ordförande och kommissionens ordförande där institutionernas roller under de kommande förhandlingarna med tydliggjordes. DEL 2 FRÅGOR UNDER RÅDET FÖR ALLMÄNNA FRÅGOR 3Europa 2020-strategin och den europeiska terminen 2020 är EU:s gemensamma strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Den innehåller övergripande mål inom fem områden. Strategin följs upp bland annat inom ramen för Europeiska terminen som är ramverket för ekonomisk-politisk samordning inom EU. 3.1Strategin för hållbar tillväxt och sysselsättning 2020-strategin antogs av EU:s stats- och regeringschefer och är EU:s gemensamma strategi för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt, hög sysselsättning och social sammanhållning i unionen. Konkreta åtgärder på EU-nivå och i medlemsstaterna ska bidra till strategins målsättningar i enlighet med strategins riktlinjer (se avsnitt 27.1). 3.2Europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning Den sjätte europeiska terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU för (se faktapromemoria 2015/16:FPM26). publicerade kommissionen landrapporter med fördjupade analyser över medlemsstaternas ekonomier. Landrapporterna är en del i uppföljningen inom ramen för den europeiska terminen och är en analytisk grund för de landsspecifika rekommendationerna. Regeringen kunde i stort ställa sig bakom kommissionens analys av den svenska ekonomin. överlämnade sina nationella reform- och konvergensprogram till kommissionen. Efter att alla medlemsstater bidragit med sina nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram analyserade kommissionen dessa med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar. Kommissionen presenterade resultatet av sin analys i form av ett meddelande och förslag till landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna. Rekommendationerna identifierar de huvudsakliga utmaningar som kommissionen anser att medlemsstaterna borde prioritera de kommande 12–18 månaderna för att leva upp till 2016/17:115 målsättningarna i 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionens förslag till landsspecifika rekommendationer behandlades i rådsstrukturen. Vid den 28–avslutade stats- och regeringscheferna den europeiska terminen genom att ställa sig bakom rådets förslag till rekommendationer som därefter antogs formellt av rådet . Samråd med ägde rum ett flertal gånger inför rådets behandling av tillväxtöversikten och respektive juli inför antagandet av de landsspecifika rekommendationerna. Även samråd med arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer samt den lokala och regionala nivån har ägt rum vid ett flertal tillfällen . 3.3Sveriges nationella reformprogram 2016 Inom ramen för den europeiska terminen ska medlemsstaterna överlämna nationella reformprogram till kommissionen där de redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. informerades om nationella reformprogram innan det formellt överlämnades till kommissionen. Inom ramen för den sjätte europeiska terminen antog rådet en landsspecifik rekommendation till med följande lydelse: –Ta itu med hushållens ökande skuldsättning genom att korrigera skatteincitamenten, särskilt genom att stegvis begränsa avdragsrätten för utgiftsräntor för bostadslån eller genom att höja fastighetsskatten. –Se till att makrotillsynsmyndigheten har mandat att genomföra åtgärder för att garantera den finansiella stabiliteten. –Främja bostadsinvesteringar och effektivisera bostadsmarknaden, bland annat genom att införa större flexibilitet i hyressättningen och genom att se över utformningen av beskattningen av kapitalvinster för att underlätta bostadstransaktioner. De landsspecifika rekommendationerna inom terminen är inte bindande och regeringen ser dessa som ett instrument för att uppmuntra till en ansvarsfull ekonomisk politik och för att uppfylla de mål som sätts upp inom EU. Det är viktigt att medlemsstaterna genomför nödvändiga reformer för att komma tillrätta med EU-ländernas minskande konkurrenskraft och svaga tillväxt. Översynen av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 påbörjades en översyn av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 med utgångspunkt i ett meddelande och lagstiftningsförslag från kommissionen som innebär utökad budgetflexibilitet och initiativ till ökade utgifter. Ett medlemsland har reserverat sig mot en uppgörelse och rådet har därmed inte kunnat nå en överenskommelse. presenterade kommissionen en översyn av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. Översynen innehåller förslag till ändringar av flera rättsakter som framför allt syftar till att hantera utmaningar kopplade till migration, säkerhet samt tillväxt och sysselsättning. Förslagen innebär en kraftigt utökad budgetflexibilitet genom utökade och nya flexibilitetsarrangemang. Översynen redogör också för initiativ och förslag till utgifter för att hantera utmaningar på områdena sysselsättning, tillväxt, migration och säkerhet (se faktapromemoria 2016:FPM8). Kommissionens initiativ förhandlades intensivt på olika nivåer i rådet . Rådet för allmänna frågor nådde en principöverenskommelse som innebär en utökad budgetflexibilitet jämfört med gällande regelverk och begränsade utgiftsökningar på vissa utgiftsområden. reserverade sig mot överenskommelsen och avstod från att delta i omröstningen. reservation har inneburit att överenskommelsen inte har kunnat överlämnas till för godkännande enligt gällande beslutsregler. Det är oklart hur frågan kommer att tas vidare. var tillsammans med flera utgiftsrestriktiva medlemsländer starkt kritiska till kommissionens förslag. Detta samarbete var framgångsrikt och drev förhandlingen i en för gynnsam riktning. har i förhandlingarna drivit en tydlig utgiftsrestriktiv linje som bygger på att fastställda utgiftstak ska respekteras, vilket värnar den svenska avgiften, omprioriteringar av utgifter med ett fokus på de mest akuta utmaningarna som EU står inför samt att flexibilitet i EU-budgeten uppnås genom omprioriteringar och skapandet av tillräckliga marginaler. Regeringen har samrått löpande med i frågan inför diskussionerna i rådet för allmänna frågor och har informerat finansutskottet . Utvidgningen är en av EU-samarbetets största framgångar och förblir ett av unionens mest kraftfulla verktyg för fred, stabilitet och utveckling i närområdet. värnar utvidgningens principer och att unionens åtagande fullföljs. Med tanke på att utvidgningen saktats ner och allt oftare ifrågasätts är det än viktigare att värna om processens trovärdighet. presenterade kommissionen sitt årliga utvidgningspaket. Det bestod av ett övergripande meddelande från kommissionen och översynsrapporter för kandidatländerna , (fYROM), , , och de potentiella kandidatländerna Bosnien och samt Kosovo. Det innehöll kommissionens rekommendationer och bedömningar avseende samtliga utvidgningsländers EU-närmanden . Fokus var på rättsstatens principer, mänskliga rättigheter, ekonomisk utveckling och konkurrenskraft, fungerande demokratiska institutioner samt förvaltningsreform. Samarbets- och verifikationsmekanismen (CVM) som det beslutades om i samband med och EU-anslutning granskar dessa länders utestående anpassningsarbete när det gäller rättsliga och inrikes frågor samt inom jordbruksområdet. Årets rapport visar att fortsätter att uppvisa betydande brister främst inom rättssystemet och när det gäller korruption och organiserad brottslighet. Även i återstår problem men ytterligare förbättringar kan noteras. Andra halvan av 2016 präglades av kuppförsöket i . Detta fördömdes av EU, bland annat vid rådet för utrikes frågor . Vid samma möte betonades vikten av att responsen från turkiska myndigheter på kuppförsöket följde internationella konventioner och internationell rätt. Utvecklingen i diskuterades även av rådet för utrikes frågor . En högnivådialog mellan och ägde rum . Ett nytt förhandlingskapitel öppnades , kapitel 33 Finansiella bestämmelser och budgetbestämmelser. Kommissionens årliga översynsrapport från riktade skarp kritik mot inrikespolitiska utveckling, bland annat när det gäller respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. uppmanade också att inleda en trovärdig och inkluderande Skr. 2016/17:115 fredsprocess med kurderna. hölls ett möte mellan och för att fördjupa samarbetet samt adressera migrationskrisen. Ett gemensamt uttalande gjordes som låg till grund för samarbetet . I syfte att förhindra människosmuggling från till EU och för att skapa lagliga och säkra vägar in i EU för skyddsbehövande, kom man överens om att stoppa den illegala migrationen från till EU. i stöd till framför allt syriska flyktingar som befinner sig i avsattes också. Genomförandet diskuterades vid Europeiska rådets samtliga formella möten . Finansieringen går bland annat till humanitära insatser samt utbildning och hälsovård. har bidragit till faciliteten med för perioden –2017. 5.4Makedonien (fYROM) Landet har präglats av fortsatt djup politisk kris. De fyra största politiska partierna enades dock om genomförandet av den politiska överenskommelsen som innebar att de nyval som skjutits upp två gånger hölls . Kommissionen upprepade i sin översynsrapport, , sin rekommendation om att inleda anslutningsförhandlingar. Liksom är rekommendationen villkorad med att framsteg görs i genomförandet av den politiska överenskommelsen, framför allt fria och rättvisa val samt prioriterade reformer. Den olösta namnfrågan mellan och , som har medfört att beslut om förhandlingsöppning har blockerats , kvarstår. inledde medlemskapsförhandlingar och är det land som har kommit längst i förhandlingarna. Fyra nya kapitel öppnades och sammanlagt har 26 kapitel av 35 nu öppnats för förhandlingar, varav två är preliminärt stängda. Trots framsteg i förhandlingarna dras reformtakten ner på grund av institutionernas svaga kapacitet. Landet behöver uppvisa mer konkreta resultat, särskilt när det gäller kampen mot organiserad brottslighet och korruption. Betydande framsteg har skett i , och kommissionen har rekommenderat att öppna medlemskapsförhandlingar förbehållet att trovärdiga och konkreta framsteg görs i genomförande av rättsreformen. Rådet kan komma att besluta om att inleda medlemskapsförhandlingar under förutsättning att nyckelreformer fortsätter att genomföras. 2016/17:115 5.7 öppnades de viktiga rättsstatskapitlen, 23 och 24. Sammanlagt har sex kapitel av 35 öppnats för förhandlingar, varav ett är preliminärt stängt. Genomförande av den viktiga telekomöverenskommelsen mellan inom ramen för normaliseringsdialogen (kapitel 35, övrigt) möjliggjorde öppnandet av kapitel 5 och 25 . av stillastående inom EU-närmandet gjordes betydelsefulla framsteg i Bosnien och . lämnade landet in sin ansökan om EU-medlemskap. Det banade väg för att rådet för allmänna frågor gav i uppdrag åt kommissionen att ta fram ett utlåtande om Bosnien och medlemskapsansökan. Kommissionens översynsrapport reflekterade de framsteg som har gjorts men pekade även på de ökande spänningarna mellan landets tre konstituerande folkgrupper, särskilt i anslutning till höstens lokalval och folkomröstning i den bosnienserbiska entiteten. Utmaningar kvarstår även inom rättsstatsområdet, den socioekonomiska situationen samt när det gäller respekten för yttrande- och mediefrihet. trädde stabiliserings- och associeringsavtalet () mellan EU och Kosovo i kraft. är ett viktigt steg i Kosovos EU-närmande då det innebär en anpassning till på en rad viktiga områden och är en kontraktuell förbindelse med EU, som det stärker dialogen mellan EU och Kosovo. föreslog kommissionen att viseringskravet för Kosovo skulle lyftas, förutsatt att två utestående kriterier åtgärdades. Inrikespolitiska motsättningar blockerade dock genomförandet av dessa. Normaliseringsdialogen med har kantats av svårigheter men lyckades parterna träffa ett mycket betydelsefullt telekomavtal som bland annat innebar att Kosovo kommer att få en egen landskod. För att möta Kosovos betydande socioekonomiska utmaningar presenterade kommissionen tillsammans med Kosovos regering den s.k. europeiska reformagendan . 5.10 EU:s finansiella stöd till västra och Instrumentet för EU:s förmedlemskapsstöd (IPA II) har till syfte att stödja utvidgningsländernas EU-närmandeprocesser genom riktade insatser inom bland annat rättsstatsområdet och för kapacitetsbyggande inom offentlig förvaltning. har en halvtidsöversyn av Skr. 2016/17:115 instrumentet inletts för att undersöka om stödet är relevant och effektivt samt för att identifiera behov av förändringar av finansieringsinstrumentet. Finansiellt stöd ges även inom ramen för EU:s regionala förvaltningsfond med anledning av krisen i (Madadfonden) i syfte att hjälpa grannländer och västra att omhänderta och förbättra situationen för flyktingar. Dessutom har en finansieringsfacilitetet inrättats till stöd för främst syriska flyktingar i . för erbjuder ett strategiskt ramverk för samarbete i regionen utifrån målen om att rädda havsmiljön i , länka samman regionen och öka tillväxten. Genomförandet av för kräver ett tydligt nationellt ansvar. har ett flertal svenska myndigheter haft i uppdrag att rapportera om och aktivt medverka i genomförandet. förnyades uppdragen för sammanlagt 23 myndigheter och samtliga länsstyrelser. fick ett förnyat kunskapsuppbyggande uppdrag och är sammankallande för det nationella som de aktuella myndigheterna ingår i. Även en rad regionförbund bidrar aktivt i detta arbete på frivillig basis. Ordförandeskap i gruppen av nationella samordnare har medlemsstaterna tagit ett större ägarskap i genomförandet av strategin genom ett roterande ordförandeskap bland de nationella samordnarna för för . Från tog över ordförandeskapet som sträcker sig till . Under ordförandskap behandlas kommissionens genomföranderapport för EU:s makroregionala strategier, samverkan i användningen av EU:s struktur- och investeringsfonder, förslag till flaggskeppsprojekt och andra styrningsfrågor. Det sjunde strategiforumet för för ägde rum i den 8–. stod värd för det tillsammans med och i nära samarbete med kommissionen. Statsministern öppnade forumet och det övergripande temat var en framtidsdiskussion för utifrån ett 2030- 2016/17:115 Forumet innehöll ett 40-tal politiska seminarier om bland annat digitalt och socialt entreprenörskap, samarbete mellan och , cirkulär biobaserad ekonomi och ett hållbart hav. Över 1 300 personer deltog från 42 länder och fyra kontinenter. Syftet med EU:s rättsstatsarbete är att stärka och säkerställa den interna respekten för rättsstatens principer och unionens grundläggande värden. Kommissionen inledde en s.k. strukturerad dialog med den polska regeringen inom ramverket för att förebygga hot mot rättsstaten i EU, i syfte att bidra till en lösning på konflikten om självständighet och möjligheter att bedriva ett effektivt arbete. Efter en inledande bedömning avgav kommissionen ett yttrande som följdes upp av en rekommendation , då dialogen inte gett önskvärt resultat. I sitt svar avvisade den polska regeringen rekommendationen och fortsätter att ifrågasätta mekanismens förenlighet med . Inom rådets arbete för att främja och upprätthålla rättsstaten i unionen hölls den andra årliga dialogen under det nederländska ordförandeskapet på temat ”Utmaningar för rättsstaten och skyddet av grundläggande rättigheter vid migration och integration”. I enlighet med rådsslutsatserna utvärderades dialogerna vid rådets möte . Det slovakiska ordförandeskapet sammanfattade att det fanns stöd för att göra dialogerna mer strukturerade och resultatinriktade genom bättre förberedelser, samarbete med andra aktörer och tematiska diskussioner. Regeringen ser dialogerna som viktiga i arbetet med att stärka den gemensamma förståelsen för efterlevnad av rättstatens principer och övriga grundläggande värden som EU-samarbetet vilar på. Om den negativa utvecklingen fortsätter är regeringen redo att överväga om ytterligare åtgärder behöver vidtas på EU-nivå. Samråd med ägde rum . Det europeiska medborgarinitiativet ger EU-medborgarna en formell möjlighet att direkt påverka arbetet på EU-nivå. EU-medborgare möjligheten att genom att lämna in ett medborgarinitiativ uppmana kommissionen att lägga fram ett lagförslag. Ett initiativ ska stödjas av minst en miljon unionsmedborgare från minst en fjärdedel av medlemsstaterna för att kommissionen ska ta ställning till har insamlingen av stödförklaringar för två medborgarinitiativ startat och för tre andra avslutats. överlämnades betänkandet EU på hemmaplan (SOU 2016:10) till regeringen. Utredningens uppdrag var att utreda möjligheterna att främja insyn, delaktighet och inflytande för individer och aktörer i när det gäller frågor som beslutas inom EU. Utredningen föreslog flera åtgärder för att höja kunskapen, främja insyn och delaktighet samt förbättra informationstillgången i EU-relaterade frågor. Utredningen föreslog bland annat att regeringen ska tidigarelägga delar av det arbete som görs genom utredningsväsendet och remissförfarandet.