prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Stöd till icke- statliga kulturlokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Skälen för regeringens förslag: Projekt som ryms inom stödet till icke-statliga kulturlokaler kan sträcka sig över flera kalenderår. Stöd betalas ut när projekten är avslutade. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 4.20 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 4.21 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 4.5.61:6 Bidrag till regional kulturverksamhet Tabell 4.22 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 481 705 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 481 706 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till regionala och lokala kulturverksamheter inom följande områden: –professionell teater-, dans- och musik- verksamhet, –museiverksamhet och museernas kultur- miljöarbete, –bibliotek-, läs- och litteraturfrämjande verksamhet, –professionell bild- och formverksamhet, –regional enskild arkivverksamhet, –filmkulturell verksamhet, och –främjande av hemslöjd. Anslaget får användas för utgifter för tids- begränsade utvecklingsinsatser samt för bidrag till det civila samhället och de professionella kulturskaparnas medverkan i arbetet med att ta fram och genomföra regionala kulturplaner. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Anslaget får även användas för Kungl. biblio- tekets genomförande av det samlade ansvaret för statens stöd och samordning inom biblioteks- väsendet. Anslaget får även användas för kvalitetsstärkande insatser inom scenkonst- området samt för Statens kulturråds arbete med bedömning, uppföljning och främjande inom ramen för kultursamverkansmodellen. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Skälen för regeringens förslag: De aktörer som får bidrag inom ramen för detta anslag har behov av att kunna planera sin verksamhet . Ett bemyndigande på anslaget minskar antalet beslut som behöver fattas och möjliggör en mer långsiktig planering för mottagare av stödet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Tabell 4.23 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 4.24 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för en satsning på ett digitalt kompetenslyft via biblioteken. Regeringen beräknar inom ramen för detta att Kungl. tillförs medlen 2018–2020 för att finansiera en satsning på de regionala biblioteks- verksamheterna som kompetens- och utveck- lingsnoder. Vidare ökas anslaget med 2018-2020 för en förstärkning av kultur- samverkansmodellen där bl.a. medel till bibliotek, läs-och litteraturfrämjande fördelas. Satsningen är en del av en bred satsning på att stärka biblioteksverksamhet i hela landet. beslutade och aviserade anslags- förändringar innebär att anslaget minskas med ca och ca . Detta är bl.a. en följd av att förstärkningen av den musikaliska scenkonsten i hela landet som tillfördes anslaget minskas något . Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Vidareutvecklig av kultursamverkan- om Kultursamverkan för ett som håller ihop (Ds 2017:8) Regeringens bedömning: Bild- och formom- rådet bör stödjas inom ramen för kultursamverkansmodellen. Vidare bör det tydliggöras att de regionala museernas kultur- miljöarbete ingår i modellen. Konst- och kultur- främjande verksamhet bör inkluderas inom ramen för respektive verksamhetsområde. Regeringen avser att återkomma i frågan om deltagande i kultursamverkans- modellen. Ärendet och dess beredning: Departements- promemorian Kultursamverkan för ett som håller ihop (Ds 2017:8) har remitterats till drygt 120 remissinstanser. Remissvaren finns tillgängliga på regeringens hemsida; . I prome- lämnas förslag och bedömningar om den framtida inriktningen och utvecklingsmöjlig- heter för kultursamverkansmodellen, som varit i kraft . Remissinstanserna: Vad gäller förslaget om bild och form så visar remissutfallet att majoriteten av de landsting som yttrat sig, statliga kulturmyndigheter, däribland , liksom Kommuner och Landsting (SKL) stödjer förslaget om ytterligare resurser tillförs. Majoriteten av kommunerna som yttrat sig stödjer förslaget, medan de fria aktörerna uppvisar skilda uppfattningar i frågan. Konstnärliga och () och () påpekar i sina remissyttranden att det bör förtydligas att det är professionell bild och form som avses. När det gäller förslaget om att konst- och kulturfrämjande inkluderas inom respektive verksamhetsområde, är ungefär hälften av landstingen och de statliga kulturmyndigheterna för och hälften emot förslaget. stödjer förslaget liksom bl.a. landstingen i , , , och som lyfter fram att detta i praktiken redan är gjort i de regionala kulturplanerna. Majoriteten av kommunerna är för förslaget. Flertalet fria aktörer och Kommuner och Landsting (SKL) är emot förslaget. framhåller att de konst- och kulturfrämjande verksamheterna snarare bör få en starkare position i arbetet för att de nationella kultur- politiska målen om allas möjlighet att delta i kulturlivet ska uppnås. Region fram- håller att regeringen bör invänta den översyn av främjandeområdet som Myndigheten för kultur- analys avser att genomföra med start . Departementspromemorians bedömningar om behovet av en utvärdering av filmen, liksom bedömningarna om utvecklingsbidragen, det civila samhället, den politiska dialogen och en mer ändamålsenlig uppföljning stöds av övervägande delen av remissinstanserna. Bedömningen om att bör ingå i modellen får stöd bland flertalet remissinstanser och av 13 av de 14 kommuner i som yttrat sig (samtliga 26 kommuner i länet fick ta del av remissen), liksom av . och /är däremot emot att ingå i modellen. Om regeringen ändock skulle gå vidare med förslaget framhåller dessa två instanser att /bör hållas utanför modellen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Skälen för regeringens bedömning: Det är mycket angeläget att den nationella kultur- politiken bidrar till att öka tillgången till kultur i hela landet. Kultursamverkansmodellen är en viktig del i detta arbete. Kultursamverkan samlar aktörer på nationell, regional och lokal nivå för fördjupad samverkan om nya idéer, förnyelse- arbete och kontinuitet inom stora delar av kulturområdet. Genom kultursamverkans- modellen skapas förbättrade förutsättningar för minskade skillnader i tillgång till kultur i hela landet som utrymme ges för regionala prioriteringar. Såväl den konstnärliga utveck- lingen som tillgängligheten till kultur främjas genom modellen. Regeringen anser att bild- och formområdets betydelse behöver lyftas fram i arbetet med kultursamverkansmodellen såsom anförs i departementspromemorian. Kultursamverkans- modellen har förstärkts med 2017–2020 vilket bland annat kan möjliggöra en utveckling av bild- och formområdet. Regeringen bedömer att det fortsatt är mycket angeläget att konst- och kulturfrämjande verksamheter ska stödjas inom modellen men att detta ska ske inom ramen för respektive verksamhetsområde. Regeringen har i proposition Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116) aviserat att de regionala museernas kulturmiljöarbete kan ingå som stödberättigad verksamhet inom ramen för kultursamverkans- modellen. I övrigt instämmer regeringen med de bedömningar som görs i promemorian med avseende på filmområdets roll, utvecklings- bidraget, dialogen med det civila samhället, den politiska dialogen samt en mer ändamålsenlig uppföljning. Regeringen ser det som angeläget att kunskap om det civila samhället ökar inom stora delar av den svenska förvaltningen. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor föreslås få ökade resurser för kompetens- höjande insatser till statliga myndigheter och politiker i kommuner och landsting se avsnitt 3.6.5. När det gäller bedömningen om att det statliga stödet endast ska fördelas genom förordningen (2010:2012) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverk- samhet, visar remissutfallet att alla kommuner i förutom Stad stödjer förslaget. Även flertalet övriga remissinstanser är positiva till att går med. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 huset/är dock emot förslaget. Regeringen avser att återkomma i frågan . 4.5.71:7 Myndigheten för kulturanalys Tabell 4.25 Anslagsutveckling 1:7 Myndigheten för kulturanalys 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 14 697 tkr prisnivå. 3Motsvarar 14 151 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för kulturanalys förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för forsknings- och utvecklingsinsatser. Tabell 4.26 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 1:7 Myndigheten för kulturanalys Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Myndigheten för kulturanalys . beräknas anslaget till respektive . 4.5.8Bidrag till kulturverksamhet från AB Regeringens förslag: godkänner att regeringen på AB Svenska 2018 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag för konst, teater och andra kulturella ändamål som motsvarar 1/26 av bolagets överskott 2017 från Nya Penninglotten samt att bidraget ska fördelas enligt de närmare anvisningar som beslutas av regeringen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 5Teater, dans och musik Avsnittet omfattar statens bidrag till , , , Stiftelsen , Stiftelsen Vidare omfattas det statliga stödet till den fria scenkonsten och . Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom Teater, dans och musik, utgiftsområde 17 Teater, dans och musik 2:1 Bidrag till Kungl. Operan, Kungl. Dramatiska Teatern, , 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och Summa Teater, dans och musik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 I avsnitt 3.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. Bedömningen av resultatet inom teater, dans och musik utgår från –utbud, besökssiffror, antal föreställningar, beläggning samt verksamhet riktad till barn och unga för statliga kulturinstitutioner, –fördelning av statliga bidrag till den fria scenkonsten bl.a. med avseende på olika verksamheter, barn och unga samt kön, och –fördelade bidrag och insatser kring interna- tionell och interkulturell verksamhet. Bedömningen görs vidare utifrån resultat rela- terade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.5.1). Den statliga bidragsgivningen inom scenkonst- området omfattar såväl institutioner som det fria kulturlivet på nationell, regional och lokal nivå. Målet är att alla människor i hela landet ska kunna ta del av högkvalitativ scenkonst där våra kulturinstitutioner ska värna det offentliga öppna samtalet och den konstnärliga friheten. Ett av kulturpolitikens mål är att skapa goda förutsättningar för alla att ta del av kulturen och därmed minska skillnaderna i tillgång till kultur. I detta arbete spelar våra scenkonstinstitutioner och fria aktörer en viktig roll. har många av de statligt stödda scenkonstverksamheterna fortsatt att bjuda in nya publikgrupper genom en bred och tillgänglig repertoar samt genom ett aktivt uppsökande arbete i hela landet. visar Myndigheten för kulturanalys forskarrapport av kulturvanor, Rummet av kulturvanor – en fördjupad analys av SOM-undersökning, att kulturellt deltagande beror på var i landet du bor, utbild- ningsnivå, ekonomiska faktorer och i synnerhet det kulturella kapitalet. Vidare framgår av rapporten att kvinnor är mer kulturellt aktiva än män. I rapporten – Länsteatrar- nas ekonomiska handlingsutrymme –2015 (2017:1) visas hur det ekonomiska handlings- utrymmet att bedriva konstnärlig verksamhet vid länsteatrarna har utvecklats. Detta genom att jämföra åren med kultursamverkansmodellen med perioden . Av rapporten framgår bland annat att verksamhetsanslagen påverkats av lönekostnadsutvecklingen men att detta började innan kultursam- verkansmodellen infördes(se avsnitt 4.4.2). Inom ramen för sina nationalscensuppdrag ska (Operan) och Kungliga Dramatiska Teatern () vara angelägna för en publik i hela landet, sträva efter att nå nya publikgrupper och på olika sätt öka tillgänglig- heten. Det pågår ett aktivt arbete i den riktningen där nått god måluppfyllelse med många förstagångsbesökare. Att vårda och vidareutveckla hantverksskickligheten i verkstäder och ateljéer är också en del av det nationella kulturarvsuppdraget som bidrar till utveckling inom området. beslutade regeringen att ge klartecken till Operan och att i samverkan projektera en renovering och ombyggnad av som beräknas stå färdig kring 2025. Även står inför brådskande fastighetsrenoveringar. Genomförda utredningar visar att ett skyndsamt utbyte av övermaskineri- et på är nödvändigt med hänsyn till arbetsmiljö, driftsäkerhet och ekonomi. Enligt plan kommer teatern att behöva stänga Thaliabyggnaden . Parallellt med detta planerar Statens fastighets- verk att åtgärda avloppsstammarna. har firat teaterns 250-årsjubileum, vilket har upp- märksammats på många sätt. Bl.a. gavs en specialskriven operaföreställning. , en kurs- och konferens- anläggning i , är nationalgåva till . Programverksamheten, som är kärnan i uppdrag, har varit varierande med olika teman som t.ex. handlat om kvinnor och barns rättigheter, erfarenhetsutbyte om flyktingmottagande och integration samt samarbete inom digitaliseringen. ”Sommerakademi ” medverkade 200 musikstudenter från 30 länder. Omfattande samarbete har skett med myndigheter, institutioner och organisationer både i och . Tabell 5.2 Antal besök (föreställningar) 2014–2016 *Statistik om 2016 finns ännu ej tillgänglig Den statligt stödda scenkonsten drar en stor publik med nära 5 miljoner besökare där besökare på den regionala nivån utgör . Den fria scenkonsten drar en publik som ligger nära 2 miljoner besökare. Besöksutvecklingen på de nationella kultur- institutionerna är relativt jämn över åren där framför allt och visar starka publiksiffror . En stor del av statens bidragsgivning till scen- konsten runt om i landet görs genom kultur- samverkansmodellen. Modellen innebär att landstingen ansvarar för fördelningen av det statliga stödet till regionala och lokala kultur- verksamheter. 2016 fördelades till scenkonsten inom modellen. Till scenkonsten fördelas därmed av modellens totala medel, se avsnitt 4.4.2. Till scenkonstinstitutioner i , som inte ingår i modellen, fördelades totalt ca . I det stöd till fria aktörer som fördelar ingår bidrag till verksamheter, festivaler och projekt. Vissa bidragsmottagare har egna scener medan andra i huvudsak driver P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Många verksamheter söker sig från de etablerade scenerna för att nå ny publik. Eftersom bredden av konstnärliga uttryck i de ansökningarna som når är så stor, finns möjlighet att bevilja bidrag till en bred variation av uttryck och till en god geografisk spridning. Konkurrensen om bidragsmedel är stor i den fria sektorn och väljer att prioritera verk- samheter som bedöms utveckla och förnya scenkonstområdet. gjorde en översyn av dansområdet 2014 där det bl.a. konstateras att den fria sektorn är viktig för dansområdets utveckling. Infrastrukturen på dansområdet är förhållandevis svag och därför har arrangörs- fått stor betydelse för spridningen av danskonst. beviljades nätverket i stöd för sin verksamhet. Bidraget till de tre allianserna teater- dans-, och musikalliansen var oförändrat i jämförelse med 2015. inrättade en referensgrupp för bidrag till arrangörer inom musikområdet för att få en bättre bedömning av ansökningarna. Söktrycket inom bidragen till det fria musiklivet är fortsatt högt och behoven är stora, inte minst gäller det fonogramstödet till följd av utvecklingen i branschen i stort och de tekniska möjligheterna. Det förekommer att fria aktörer får bidrag inom ramen för kultursamverkansmodellen i de fall de har regionala bidrag.. Tabell 5.3 Bidragsgivning till scenkonstområdet Bidrag till Kungl. Fria aktörer inom teater, dans, musik och övrig scenkonst (enskilda konstnärer) P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 I regeringens styrning av myndigheter och organisationer inom scenkonstområdet och i villkoren för bidragsgivningen framgår att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i verk- samheterna. Några av bidrag inom musik- området hade fortfarande inte en jämn fördel- ning mellan kvinnor och män , tolkat som att det ena könet är representerat med . De bidrag som delas ut av har en jämställd fördelning. och har fått i uppdrag att främja en mer jäm- ställd repertoar bland statligt stödda orkestrar. har regeringen haft rundabords- samtal med regionala kulturförvaltningar, musikverksamheter och andra aktörer. utlyste sär- skilda medel för jämställdhetsutveckling för festivaler, ett område där jämställdhetsarbetet varit eftersatt. har Elektron- musikstudion (EMS)en god fördelning mellan män och kvinnor vad gäller bokning av studio- timmar. mål är att uppnå en jämn könsfördelning bland konstnärliga upp- hovspersoner . Det råder en relativt jämn könsbalans bland upphovspersoner med undantag för dramatiker och regissörer där kvinnor är underrepresen- terade. arbetar aktivt med att anställa kvinnliga koreografer. hade av gästspelen en kvinnlig koreograf. Internationella samarbeten och samverkan med andra samhällsområden pågår kontinuerligt inom stora delar av scenkonsten. Samarbeten och samverkan är på många sätt avgörande för att nå utveckling, förnyelse, inspiration och nya kontaktytor. Många institutioner fortsatte att samarbeta med arbetsmarknadens parter och Arbetsförmedlingen inom ramen för projektet . Detta projekt syftar till att integrera nyanlända konstnärligt verksamma inom scenkonstområdet. är två av de sju institutionerna som har erbjudit nyanlända professionella kulturarbetare praktik. har tecknat ett uppdragsavtal med Musikarrangörer i samverkan (), som representerar närmare 1 500 arrangerande musikföreningar runt om i landet. Avtalet löper med syfte att utveckla och samverka kring den levande musikens spridning i . Vidare har gett bidrag till två större strategiska projekt med nordisk profil. Det rör sig dels om en kartläggning av den nordiska musikmarknaden som genomförs av Export Music , dels om stöd till svenska musiker som deltar vid den stora nordiska kultursatsningen Nordic Matters på i . EMS har haft 102 internationella gästtonsättare, vilket är nytt rekord. presenterade resultatet av forskningsprojektet röster, finansierat av . Detta projekt studerar visrepertoarer och sångtraditio- ner som kommer ur socialt utanförskap. har samarbetat med Röda korset kring att bjuda in nyanlända till verksamheten. har en grupp bjudits in till föreställningar och workshops. lockar besökare från hela världen, inte minst på grund av den unika byggnaden. Vidare har teatern genomfört ett musik- och dansmöte mellan nyanlända ungdomar och musiker ur Drottningholms- teaterns orkester i samarbete med kommun. ser i bidragsgivningen till fria grupper på scenkonstområdet en stärkt internationalisering hos allt fler aktörer, inte minst inom dans och cirkus. För att främja scenkonsten internationellt har bland annat samordnat svenska aktörers medverkan vid tre internationella mässor. har 2016 haft en bred samverkan både med andra scenkonstaktörer men även med t.ex. högre utbildning, Arbetsförmedlingen, Svenska m.fl. Tillsammans med och konst- närliga högskola har startat att en magisterutbildning inom området ”tillämpad teater” med direkt koppling till verksamhet. Den kan starta . är också en viktig aktör inom satsningen Äga rum. arrangerar firanden av på flera platser i landet. har en omfattande och konstnärligt bred repertoar för barn och unga visats hos både kulturinstitutionerna och den fria scenkonsten. Ett flertal kulturinstitutioner har gjort särskilda insatser med föreställningar på flera språk för att inkludera nyanlända barn i verksamheterna. Operan och har satsat stort på den yngre målgruppen där båda teatrarna nått en större barn- och ungdoms- publik än . genomförde anpassade visningar för sammanlagt 1 400 barn . Både barn från och andra länder har besökt teatern. Ett antal lovaktiviteter för barn och unga har också arrangerats. Inom har av de projekt som beviljats stöd inom Musik- plattformen barn och unga som huvudsaklig målgrupp och för utgör de en del av målgruppen. Länk är en verksamhet för barn och unga som omfattar nyskriven dramatik för skolor och ensembler som beställer. deltog 62 ensembler från hela i satsningen som genomförs i samarbete med landets länsteatrar. Syftet är att skapa en länk mellan professionella teatrar, amatörteatrar grundskolor och gymnasieskolor samt att öka ungas teaterintresse. har även tagit fram en digital scenkonstguide som kan under- lätta för elever och lärare inför eller efter ett scenkonstbesök. Flertalet scenkonstinstitutioner har utvecklat sin verksamhet för att öka tillgänglig- heten. är sektorsansvarig myndig- het och har börjat ställa mer ingående krav på de aktörer som tilldelas stöd inom det fria musiklivet (se avsnitt 4.4.2). Operan och arbetar aktivt för att öka tillgängligheten, bl.a. genom digital kommunikation, fysisk tillgänglighet och en P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 I samband med de båda teatrarnas större renoveringar kommer de fysiska tillgänglighetsaspekterna att ses över. har arbetat aktivt med digitalisering av sina samlingar. Inspelningar från har tillgäng- liggjorts , vilket har lett till att antalet nedladdningar har ökat från 280 000 till drygt 7 000 000 .