prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Regeringen har gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor (MUCF) i uppdrag att genomföra förbe- redelser av skolval 2018 och 2019 (Ku2017/01611/D) och avser att avsätta medel till MUCF att genomföra skolval i samband med de allmänna valen 2018. Skolval ger elever en konkret upplevelse av röstnings- förfarandet samt är ett tillfälle för skolorna att diskutera frågor om det demokratiska systemet och demokratins principer. Skolval kan påverka ungas benägenhet att rösta . Bl.a. ska särskild vikt läggas vid att tillgängliggöra skolval för skolor i socioekonomiskt svaga områden. Prioriteringen av ungas fritid och organisering är en viktig del inom ungdomspolitiken. Myn- digheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har därför fått i uppdrag att fungera som stöd för den öppna fritidsverksamheten och erbjuda fortbildning och kunskapshöjande 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 insatser (U2016/05227/UF, U2016/05429/UF (delvis) och U2016/05627/UF). Regeringen har också avsatt medel till stöd för sommarlovsaktiviteter i landets kommuner (S2016/00439/FST). Bidragssumman är baserad på statistik över antalet barn i hushåll med försörjningsstöd i respektive kommun. Syftet med stödet är att kommunerna ska kunna erbjuda kostnadsfria aktiviteter som ger stimulans och personlig utveckling för barn och unga mellan 6–. Aktiviteterna ska stimulera både flickors och pojkars deltagande, främja integration och skapa kontaktytor mellan barn med olika social bakgrund. Se vidare utgiftsområde 9 avsnitt 7. Det är viktigt att nå barn och unga från grup- per som är underrepresenterade inom före- ningsidrotten. Det finns en tydlig tendens att socioekonomiskt utsatta grupper hamnar utanför idrottsrörelsens verksamhet. har medel därför tillskjutits för att möjliggöra fler idrotts- och ungdomsledare i socialt utsatta områden. har påbörjat insatser för att etablera idrottsför- eningar och ge stöd till ledare genom utbildning i föreningskunskap och ledarutveckling. Se vidare i utgiftsområde 17 avsnitt 16. Stöd till socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden Regeringen föreslår en långsiktig satsning på socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden. Regeringen vill med denna satsning stärka kommunernas eget arbete för att förbättra förutsättningarna i områden som känne- tecknas av stora utmaningar när det gäller t.ex. lågt valdeltagande, hög arbetslöshet, låg utbild- ningsnivå och låg sysselsättningsgrad. Oavsett var man bor i ska man ha goda möjligheter att utvecklas och vara delaktig i samhällslivet. Insatsen är viktig för att socialt och ekonomiskt ska hålla ihop och den bidrar till en hållbar utveckling i såväl städer, tätorter samt gles- och landsbygder i hela . Det är också en åtgärd som bidrar till minskad segregation. Regeringen föreslår att det ska avsättas 2018, 2019 och . Se vidare utgiftsområde 19 Regional till- växt avsnitt 2. Denna satsning sker i tillägg till det statsbidrag som har inrättats till kommuner och landsting för åtgärder för att minska och motverka segregation (SFS 2017:848). En strategi för det fortsatta arbetet för att minska segregationen och lyfta socialt utsatta områden Att säkra långsiktigt hållbara resultat av reform- programmet för minskad segregation 2017–2025 förutsätter en strategisk och långsiktig styrning och uppföljning av programmet. Mot bakgrund av ovanstående avser rege- ringen att presentera en strategi för det vidare arbetet med reformprogrammet. Strategin kommer bl.a. att innehålla en lägesbe- skrivning vad gäller segregationen i samt ange mål för arbetet med att minska och mot- verka segregation. Vidare kommer strategin att ange inriktningen för ett system för sektorsö- vergripande uppföljning av reformprogrammet. Delegationen mot segregation inrättas Den nya myndigheten mot segre- gation som ska inleda sin verksamhet kommer att ha en central roll i att verka för genomförande av regeringens reform- program för minskad segregation. Arbetet mot segregation behöver bedrivas långsiktigt och tvärsektoriellt av en rad olika aktörer på alla samhällsnivåer. Delegationen ska därför i sam- verkan med kommuner, landsting, samverkans- organ, myndigheter, forskare, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer verka för genomförandet av reformprogrammet genom ett långsiktigt utvecklingsarbete. Dele- gationen har bl.a. en viktig roll som garant för långsiktighet i arbetet med dessa frågor. Genom samordning, analys, stöd och uppföljning av insatser inom de fem prioriterade områdena kan myndigheten också bidra till ökad kvalitet och effektivitet i de insatser som genomförs på nationell, regional och nivå. Dele- gationen mot segregation ska dessutom verka för ett helhetsperspektiv, stärka kunskaps- och erfarenhetsutbytet, öka koordineringen av insat- ser och visa på möjligheter till synergier mellan insatser på olika områden. En viktig uppgift för myndigheten blir att stimulera och stödja andra 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 aktörer att arbeta strategiskt och kunskapsstyrt med frågorna. Myndigheten ska bl.a. initiera, fördela bidrag till och på andra sätt stödja utvecklingsarbete, nätverk och erfarenhetsutbyten mellan kommu- ner och andra aktörer. Myndigheten ska vidare stödja arbete med utvecklingen av en ny form av brobyggare mellan skolan och samhället i övrigt. 6.7.14:1 Åtgärder mot segregation Tabell 6.2 Anslagsutveckling 4:1 Åtgärder mot segregation 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. Skälen för regeringens förslag: Långsiktighet är en central komponent i arbetet med att minska och motverka segregation. Beslut om bidrag för aktiviteter som pågår kan således bli aktuellt. Bemyndigandet behövs därför för att göra det möjligt att fatta beslut om åtaganden . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtagan- den medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. Anslaget får användas för utgifter för att minska och motverka segregation och för utgifter för statsbidrag som har detta syfte. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 6.3 Beställningsbemyndigande för anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen fortsätter det långsiktiga arbetet med att minska och motverka segregation. Bland annat ska den nya myndigheten mot segregation som inleder sin verksamhet besluta om statsbidrag. Bidragen finansieras via detta anslag. Med anledning av bildandet av den nya myn- digheten Delegationen mot segregation föreslår regeringen att överförs från aktuellt anslag till det nya anslaget 4:2 Delegationen mot segregation. –2025 beräknas att överförs till anslaget 4:2 Delegationen mot segregation från nu aktuellt anslag. Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:1 Åtgärder mot segregation Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation . beräknas anslaget till respektive . 6.7.24:2 Delegationen mot segregation Tabell 6.5 Anslagsutveckling 4:2 Delegationen mot segregation 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2017 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 953 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 953 tkr prisnivå. Medlen får användas till förvaltningsutgifter för myndigheten mot segregation. inleder myndigheten mot segregation sin verksamhet. Myndigheten beräknas ha cirka 15 anställda. Med anledning av bildandet av Delegationen mot segregation före- slår regeringen att överförs till aktuellt anslag från anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation. –2025 beräknas att överförs från anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation till detta anslag. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 6.6 Härledning av anslagsnivån 2018–2020 för 4:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2016/17:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2017. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2020 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:2 Delegationen mot segregation . beräknas anslaget till respektive 22 680 000. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE Bilaga 1 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder .................................. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE Bilaga 1 Andel personer i arbetskraften av befolkningen bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern Andel sysselsatta av befolkningen bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–........... Andel arbetslösa av arbetskraften bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–........... Andel förvärvsarbetande 20–med eftergymnasial utbildning som har arbete med hög kvalifikationsnivå bland inrikes och utrikes födda .... Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland inrikes födda och utrikes födda som har folkbokförts ............. Andel elever med behörighet till högskola efter avslutat gymnasium bland inrikes födda och födda utanför EU/EFTA ..................................... Studieresultat för elever som påbörjat sin utbildning respektive 2014, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs ...... Andel med bra hälsotillstånd för personer ..................... Andel med sömnbesvär respektive besvär med ängslan, oro och ångest 2016, personer .................................................................. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE Bilaga 1 Diagram 1.1 Andel heltidsarbetande av sysselsatta bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–.......... Diagram 1.2 Andel tidsbegränsat anställda bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–..................... Diagram 1.3 Undersysselsatta 15–som arbetar deltid som andel av det totala antalet sysselsatta, fördelat på inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda............................................................ Diagram 1.4 Andel utrikes födda i åldern 20–som förvärvsarbetar 2–efter Diagram 1.5 Andel personer bland flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga 20–som förvärvsarbetar i , 2015 ....................... Diagram 1.6 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 efter kön bland inrikes födda och födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts efter Diagram 1.7 Elever, nybörjare och kursdeltagare i sfi................................................... 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE Bilaga 1 Övergripande mål för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. I avsnittet redovisas vissa generella resultat för integrationen i förhållande till några utvalda indikatorer inom områdena arbetsmarknad, utbildning och hälsa. Resultaten av insatser med betydelse för integrationen redovisas även inom andra utgifts- områden. 1.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultaten för integrationen inom arbetsmark- nad, utbildning och hälsa är följande: -Andel personer i arbetskraften av befolk- ningen bland inrikes födda, europeiskt födda och utomeuropeiskt födda i åldern 15–efter kön. -Andel sysselsatta av befolkningen bland inrikes födda, europeiskt födda och utom- europeiskt födda i åldern 15–efter kön. -Andel arbetslösa av arbetskraften bland inrikes födda, europeiskt födda och utom- europeiskt födda i åldern 15–efter kön. -Andel heltidsarbetande av sysselsatta bland inrikes födda, europeiskt födda och utom- europeiskt födda i åldern 15–efter kön. -Andel tidbegränsat anställda av samtliga anställda bland inrikes födda, europeiskt födda och utomeuropeiskt födda i åldern 15–efter kön. -Undersysselsatta som arbetar deltid som andel av det totala antalet sysselsatta bland inrikes födda, europeiskt födda och utom- europeiskt födda i åldern 15–efter kön. -Andel utrikes födda i åldern 20–som förvärvsarbetar 2–efter folkbokföring efter kön. -Andel personer bland flyktingar, skydds- behövande och deras anhöriga 20–som förvärvsarbetar i efter kön. -Andel förvärvsarbetande 20–med efter- gymnasial utbildning som har arbete med hög kvalifikationsnivå bland inrikes födda och födda utanför EU/EFTA efter kön. -Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland inrikes och utrikes födda som har folkbokförts efter kön. -Genomströmning för nybörjare inom gymnasieskolan efter kön. -Andel elever med behörighet till högskola efter avslutat gymnasium bland inrikes födda och födda utanför EU/EFTA efter kön. -Antal elever, nybörjare och kursdeltagare i svenska för invandrare (sfi). -Studieresultat för de som påbör- jat utbildning i sfi. -Andel med bra hälsotillstånd, inrikes och utrikes födda efter kön. -Andel med sömnbesvär och besvär med ängslan, oro och ångest, inrikes och utrikes födda efter kön. Det finns många olika faktorer som påverkar utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden. Bland dem kan nämnas tidigare arbetslivserfa- renhet, utbildningsnivå, språkkunskaper, nät- verk, hur länge personen varit i och grund för bosättning. Det finns även forskning som visar att diskriminering förekommer på arbetsmarknaden. Nedan följer en redovisning av ett urval av sådana faktorer. I de fall då upp- gifter redovisas för gruppen europeiskt födda avses födda i exklusive . I arbetskraften ingår personer som har ett arbete och personer utan arbete som söker och kan ta ett arbete. Enligt Arbetskraftsundersökningar () uppgick det totala antalet utomeuropeiskt födda i arbets- kraften till 571 700 personer. Det är en ökning med 49 500 jämfört med , varav 19 100 kvinnor. Tabell 1.1 visar utvecklingen av andelen personer i arbetskraften relaterat till befolkningen . Ökningen i arbets- kraftsdeltagande har varit som störst bland europeiskt och utomeuropeiskt födda. För såväl inrikes födda män och kvinnor har arbetskrafts- deltagandet legat på en relativt nivå . 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE Bilaga 1 Tabell 1.1 Andel personer i arbetskraften av befolkningen bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–74 år Källa: Egna bearbetningar av data från SCB, . Årsmedeltal 2007–2016. Tabell 1.2 Andel sysselsatta av befolkningen bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–74 år Källa: Egna bearbetningar av data från SCB, . Årsmedeltal 2007–2016. uppgick antalet sysselsatta utomeuropeiskt födda i åldern 15–till 444 500 personer. Det är jämfört med en ökning med 40 100 personer varav 18 000 kvinnor. har antalet sysselsatta utomeuropeiskt födda kvinnor ökat med 94 700 och antalet sysselsatta utomeuropeiskt födda män med 102 400, totalt 197 100 personer. Tabell 1.2 visar andel sysselsatta av befolk- ningen uppdelat efter kön. Sysselsättningsgraden uppgick totalt till bland utomeuropeiskt födda jämfört bland inrikes födda. Andelen sysselsatta utomeuropeiskt födda kvinnor uppgick till och andelen sysselsatta utomeuropeiskt födda män uppgick till . Detta kan jämföras med en sysselsätt- ningsgrad på bland inrikes födda kvinnor och bland inrikes födda män. över den senaste tioårsperioden har andelen sysselsatta av befolkningen ökat starkt bland kvinnor och män födda i , medan utvecklingen varit betydligt svagare både för inrikes födda och utomeuropeiskt födda. Den relativt sett svaga utvecklingen av sysselsätt- ningsgraden bland inrikes födda hänger delvis samman med att andelen äldre ökat bland inrikes födda och att äldre generellt sett har lägre syssel- sättningsgrad. var i genomsnitt 127 200 europeiskt födda personer arbetslösa, vilket motsvarar en arbetslöshet på . Bland inrikes födda uppgick andelen arbetslösa till . Andelen arbetslösa är generellt högre bland utomeuropeiskt födda än bland personer födda i och personer födda i . minskade arbetslösheten för inrikes födda, europeiskt födda samt utomeuropeiskt födda kvinnor. Arbetslösheten ökade något bland utom- europeiskt födda män som syssel- sättningsgraden ökade inom gruppen . Andelen arbetslösa bland utomeuropeiskt födda kvinnor uppgick till jämfört för inrikes födda kvinnor och för europeiskt födda kvinnor. Arbetslösheten för utomeuropeiskt födda män uppgick till , för inrikes födda män 5,1 och för europeiskt födda män (tabell 1.3). En bidragande faktor till att arbets- lösheten ökat bland utomeuropeiskt födda är att arbetskrafts- deltagandet ökat inom denna grupp. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE Bilaga 1 Tabell 1.3 Andel arbetslösa av arbetskraften bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–74 år Källa: Egna bearbetningar av data från SCB, . Årsmedeltal 2007–2016. Av de som är sysselsatta arbetar män heltid i betydligt större utsträckning än kvinnor oavsett födelseregion. Bland män arbetade av utomeuropeiskt födda, av europeiskt födda och av inrikes födda heltid i huvudsysslan 2016. Motsvarande siffror för kvinnor var bland utomeuropeiskt födda, bland europeiskt födda och bland inrikes födda. Skillnaden mellan kvinnor och män har dock minskat något då andelen kvinnor som arbetar heltid har ökat (se diagram 1.1). Detta gäller oavsett födelseregion men är tydligast för de inrikes födda. Diagram 1.1 Andel heltidsarbetande av sysselsatta bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–74 år 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Anm. Uppgifterna avser andelen som arbetar heltid inom huvudsysslan. Källa: Egna bearbetningar av data från SCB, . Årsmedeltal 2007–2016. Tidsbegränsade anställningar är vanligare bland utomeuropeiskt födda än bland inrikes födda och europeiskt födda (se diagram 1.2). Bland utomeuropeiskt födda har andelen med tids- begränsade anställningar ökat och uppgick bland män och bland kvinnor. Utvecklingen har varit mer stabil för inrikes födda och uppgick (män) och (kvinnor). Andelen europeiskt födda med tidsbegränsade anställningar ligger nära den för inrikes födda. hade av de europeiskt födda männen och av kvinnorna tids- begränsade anställningar. Diagram 1.2 Andel tidsbegränsat anställda bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–74 år Källa: Egna bearbetningar av data från SCB, . Årsmedeltal 2007–2016. Undersysselsatta som arbetar deltid I Arbetskraftsundersökningarna () räknas en person som undersysselsatt om hen kan och vill arbeta mer än vad som är fallet i den nuvarande arbetssituationen. I diagram 1.3 redovisas undersysselsatta bland deltidsarbe- tande. Det är generellt sett vanligare att kvinnor arbetar ofrivillig deltid. Bland utomeuropeiskt födda kvinnor i sysselsättning är det , eller drygt 19 000 personer, som skulle vilja arbeta mer. Bland utomeuropeiskt födda män är andelen , vilket motsvarar drygt 16 000 personer. Andelen som arbetar ofrivil- lig deltid är lägre bland inrikes födda och bland personer födda i . har skillnaderna i andelen som arbetar ofrivillig deltid minskat mellan könen såväl för utom- europeiskt, europeiskt och inrikes födda. Diagram 1.3 Undersysselsatta 15–som arbetar deltid som andel av det totala antalet sysselsatta, fördelat på inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda Anm. Med deltid avses de som arbetar deltid inom huvudsysslan. Källa: Egna bearbetningar av data från SCB, . Årsmedeltal 2007–2016. För att komplettera bilden redovisas även ande- len sysselsatta bland dem som har vistats i landet i två till grupperat på födelseland vilket ger ett mått på hur väl etableringen fungerar i (se diagram 1.4). Dessa uppgifter avser åldersgruppen 20–och är hämtade från den registerbaserade arbetsmark- nadsstatistiken (RAMS). Senast tillgängliga data avser . och skiljer sig åt på ett flertal sätt, varför sysselsättningsnivåerna inte är jämförbara. Diagram 1.4 Andel utrikes födda i åldern 20–som förvärvsarbetar 2–efter folkbokföring Födda inom EU/EFTA män Födda utanför EU/EFTA män Födda inom EU/EFTA kvinnor Födda utanför EU/EFTA kvinnor Personer födda inom EU/EFTA inkluderar inte personer födda i . Källa: SCB, särskild beställning från Registerdata för integration. Män arbetar i högre utsträckning än kvinnor två till efter folkbokföring. Det gäller i synnerhet bland personer födda utanför EU/EFTA där hälften av männen var syssel- 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE Bilaga 1 satta 2015 jämfört bland kvin- norna. Motsvarande andelar för män födda inom EU/EFTA exklusive uppgick till och bland kvinnor. Sedan finanskrisen runt 2009 har förvärvs- graden ökat för alla grupper, men har ökat mest bland män födda utanför EU/EFTA. till gruppen flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga är andelen förvärvsarbe- tande män med relativt kort vistelsetid i påtagligt högre än motsvarande andel för kvinnor. Det tar för kvinnorna än för männen att ta sig in på arbetsmarknaden. Flyktingar är i stor utsträckning i barnafödande åldrar och kvinnorna tenderar att i betydligt större omfattning än männen ta ut föräldra- ledighet. Könsskillnaderna i andelen som förvärvsarbetar minskar dock markant för personer som har varit i . Diagram 1.5 Andel personer bland flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga 20–som förvärvsarbetar i , 2015 Vistelsetid Vistelsetid 2 - 3 år Vistelsetid 4 - Vistelsetid 10- år Källa: SCB, registerdata för integration. Andel högutbildade som har ett arbete som kräver eftergymnasial utbildning Ur såväl den enskildes som ur ett samhällseko- nomiskt perspektiv är det viktigt att människor kan omsätta sin utbildning och sina yrkeserfa- renheter i ett arbete med rätt kvalifikationsnivå. Ett sätt att redovisa det är att mäta antalet för- värvsarbetande personer med eftergymnasial utbildning som har ett arbete med hög kvalifi- kationsnivå (yrkesområde 2–3 i svensk yrkes- klassificering) och dividera det med alla förvärvs- arbetande med eftergymnasial utbildning. Dessa andelar redovisas för inrikes och utrikes födda i tabell 1.4. 2017/18:1 UTGIFTSOMRÅDE Bilaga 1 Tabell 1.4 Andel förvärvsarbetande 20–med eftergymnasial utbildning som har arbete med hög kvalifikationsnivå bland inrikes och utrikes födda Anm. En ny yrkesklassificering (SSYK 2012) infördes , vilket innebär att uppgifterna inte är jämförbara med data . Källa: SCB, registerdata för integration. Andelen högutbildade utrikes födda som arbetar inom ett yrke med hög kvalifikations- nivå är lägre än för motsvarande grupp inrikes födda. Det gäller särskilt utrikes födda män från länder utanför EU/EFTA, där andelen var , vilket kan jämföras bland kvinnor. –2013 har det skett en viss ökning av andelen högutbildade födda utanför EU/EFTA som arbetar i högkvalifice- rade yrken. har det skett en minskning av andelen högutbildade inrikes födda kvinnor som arbetar inom yrken med hög kvalifikationsnivå. Den markanta ökningen av andelen högutbildade personer födda utanför EU/EFTA som arbetar i högkvalificerade yrken beror delvis på övergången till ny yrkes- klassificering (SSYK 2012) och bör därför bedömas med försiktighet. Utrikes födda elever i Utrikes födda elever har som grupp sämre utbildningsresultat än elever födda i . Resultaten i skolan är beroende bl.a. av föräld- rarnas utbildningsbakgrund, elevens kön och elevens ålder vid invandringstillfället. Utrikes födda elever som har invandrat efter ordinarie skolstartsålder har betydligt svårare att uppnå gymnasiebehörighet, både jämfört med inrikes födda och jämfört med övriga utrikes födda elever.