prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det beror på att kom- munerna, utöver den ersättning som utgår för alla nyanlända, får en särskild ersättning för mottagandet av ensamkommande barn och unga och på att sådan ersättning oftast betalas ut . I och med införandet av det nya ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga som trädde i kraft baseras ersättningen i huvudsak på schabloner vilket innebär att kan betala ut ersättningar till kommunerna snabbare. Det nya ersättningssystemet beräknas också innebära att den genomsnittliga ersättningen minskar 2018 jämfört med . Av de som beviljas uppehållstillstånd är ungefär hälften . De flesta av dessa personer deltar i etableringsuppdraget, vars syfte är att underlätta inträdet på arbets- marknaden. Deltagare i uppdraget är berättigade till etableringsersättning . uppgick antalet deltagare i uppdraget till 61 846 personer. Antalet deltagare förväntas öka ytterligare för att därefter minska (se tabell 8.8). Regeringen presenterade ett nytt regelverk som föreslås träda i kraft . Med det nya regelverket kommer den som är inskriven i etableringsprogrammet att omfattas av ett åtgärdssystem, liksom andra arbetslösa som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Åtgärdssystemet innebär att deltagarna kan varnas eller stängas av från sin ersättning om de inte deltar i de etableringsinsatser som bedöms nödvändiga för att de ska få ett arbete. Fler barn och pensionärer Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat och beräknas fortsätta öka med (se tabell 8.8). Ökningen beror dels på att fler barn föds, dels på att fler barn invandrar. Föräldrapenning används i störst omfattning av kvinnor. Männens andel av uttaget har dock ökat successivt, från vid införandet av förmånen 2017. beräknas männens andel av det totala antalet föräldrapenningdagar ha ökat till , under förutsättning att männens uttag fortsätter öka i samma takt som . Eftersom män har en högre genom- snittlig ersättningsnivå blir utgifterna för föräldrapenning högre när deras uttag växer. Det ökade antalet barn medför också att antalet barnbidrag väntas öka med (se tabell 8.8). Sammantaget bidrar volymförändringar till att utgifterna under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökar med 2018 jämfört med och med sammanlagt 2017– 2020. Antalet personer med inkomstgrundad pension från ålderspensionssystemet beräknas fortsätta att öka framöver (se tabell 8.8). De volymrelaterade utgifterna beräknas öka med 2017–2020 varav 1,3 mil- jarder kronor 2018 jämfört med . Ökningstakten väntas dock bli långsammare än den senaste tioårsperioden, då de stora kullarna födda beviljades pension. De blivande ålderspensionärerna har i allt högre P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 utsträckning haft en pensionsgrundande in- komst och väntas därför få en i genomsnitt högre inkomstgrundad pension än dagens ålders- pensionärer, vilket innebär att de inte väntas er- hålla garantipension i samma utsträckning. Som en följd av detta väntas antalet pensionärer med garantipension minska (se tabell 8.8). Sammantaget innebär dessa trender att en successivt växande andel av de samlade pensionsutbetalningarna från statens budget och ålderspensionssystemet kommer att utbetalas från ålderspensionssystemet, och att de pens- ioner som betalas ut från utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom i statens budget successivt minskar. De volymrelaterade utgifterna under utgiftsområde 11 beräknas minska med 2017–2020, varav 2018 jämfört med . Färre personer i sjukförsäkringen Antalet uttagna nettodagar med sjukpenning förväntas minska 2017–2020, efter att ha ökat 2011–2016. Det beror på att ökningstakten i antalet nya sjukfall har avstannat, som en högre andel sjukfall avslutas vid (tidsgränserna i rehabiliteringskedjan). Dessutom minskar antalet personer med sjukersättning, då många kommer att lämna förmånen till följd av att de fyller . Nybeviljandet av sjukersättning är fortsatt lågt i förhållande till utflödet. Sammantaget minskar utgifterna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning till följd av volymutvecklingen, med 2018 jämfört med och med sammantaget 2017–2020. Utgifter för statlig assistansersättning väntas öka Antalet personer som får personlig assistans med ersättning från staten förväntas minska 2017 och 2018 för att sedan vara . bedöms det genomsnittliga antalet beviljade timmar per brukare fortsätta öka (se tabell 8.8). Sammantaget bedöms de volymrelaterade utgifterna för statlig assistans- ersättning öka med 2017– 2020 varav 2018 jämfört med . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 8.8 Volymer inom olika transfereringssystem Antal timmar assistans per vecka per beviljad brukare, (netto)2, miljoner penningdagar (netto)2, miljoner Antal personer med sjuk- och Antal pensionärer som erhåller Antal personer med studiehjälp Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade till närmaste hundratal om inte annat anges. Arbetslöshetstal och antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program är nära sammankopplade med den konjunkturella utvecklingen. De redovisas därför inte i denna tabell utan ingår i kategorin makroekonomiska förutsättningar. 1Könsfördelningen baseras på genomsnittligt antal timmar per brukare och inte summan. hade kvinnor b eviljad assistans . Motsvarande siffra för männen var 131,5. 2Antal dagar med partiell ersättning är omräknade till . 3Könsfördelningen baseras på mottagarens kön. 4Bruttoräknat antal exklusive fullt utnyttjande av det högre bidraget. När stödmottagare har studerat på flera utbi ldningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Helårsekvivalenter i vissa transfereringssystem Antalet personer som försörjs i olika transfere- ringssystem har betydelse för utgifts-utveck- lingen. Användningen av s.k. helårsekvivalenter möjliggör jämförelser mellan olika transfere- ringssystem eftersom volymer som redovisas i tabell 8.8 i många fall mäts på olika sätt i olika transfereringssystem (t.ex. antal dagar i sjuk- penningen och genomsnittligt antal personer i sjuk- och aktivitetsersättningen). I tabell 8.9 presenteras i stället volymer i vissa transfere- ringssystem som helårsekvivalenter. Till exempel bildar två personer som är sjuk- skrivna eller arbetslösa på halvtid tillsammans en helårsekvivalent. I tabell 8.9 redovisas antalet helårsekvivalenter i transfereringssystem kopplade till arbetslöshet och ohälsa. I sammanställningen ingår personer med sjuklön, dvs. sjukfrånvaro från dag två, i sjuk- och rehabiliteringspenning. Tabell 8.9 inkluderar alltså både personer som står utanför arbetsmarknaden och personer som är i arbete. Transfereringssystem kopplade till frivillig frånvaro från arbetsmarknaden, som t.ex. studie- medel och föräldrapenning, är däremot inte inkluderade i tabellen. Tabellen inkluderar även ekonomiskt bistånd, som är en utgift, vilket medför viss dubbelräkning eftersom individer som erhåller ersättning från statliga transfereringssystem också kan vara berättigade till ekonomiskt bistånd. Färre antal helårsekvivalenter för sjuk- och aktivitetsersättningen och arbetslöshetsersätt- ning samt arbetsmarknadspolitiska program bidrar mest till att helårsekvivalenter som andel av befolkningen minskar över perioden. Helårs- ekvivalenter som andel av befolkningen bedöms 2018 vara nere på de lägsta nivåerna , för att därefter fortsätta att minska. Jämfört med ekonomiska vårpropo- sition har det beräknade antalet helårsekviva- lenter reviderats ned för samtliga prognosår. Tabell 8.9 Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem Tusental, andel av befolkning 20–i procent inom parentes Förändring mot ekonomiska vårproposition4 -5,5 -5,6 -6,6 -7,9 (4,0) (3,8) (3,8) (3,7) (3,7) -2,1 -6,6 -11,1 -15,9 (5,0) (4,8) (4,5) (4,3) (4,1) -3,7 -10,0 -9,9 -9,1 (1,2) (1,1) (1,0) (1,0) (1,0) -8,9 -10,1 -10,9 (2,8) (2,8) (2,5) (2,6) (2,5) -2,3 -3,4 (0,9) (1,1) (1,0) (0,7) (0,6) -8,3 -30,2 -35,2 -47,2 (13,9) (13,6) (12,8) (12,3) (11,9) -0,8 -3,2 -2,7 (1,7) (1,7) (1,6) (1,6) (1,6) Summa inkl. ekonomiskt bistånd2 -7,7 -31,0 -38,5 -49,9 (15,6) (15,2) (14,5) (13,9) (13,6) Befolkning 20–64 år Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Avser åldersgruppen 20–enligt statistik från . 3Prognoserna beaktar effekten av beslut som föreslås i denna proposition. 4Redovisningen av helårsekvivalenter i vissa transfereringssystem ekonomiska vårproposition (prop 2016/17:100) beaktade inte effekten av reformer som föreslogs och aviserades i Vårändringsbudget (prop. 2016/2017, bet 2016/17:FiU21, rskr. 201 6/17:316). Källor: Egna beräkningar och . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 När en utgiftsförändring inte har samma nettoeffekt på den offentliga sektorns kon- soliderade utgifter eller det offentliga finansiella sparandet som på de takbegränsade utgifterna, kan det motivera en teknisk justering av utgiftstaket. Tekniska justeringar har genom- förts regelbundet sedan utgiftstaket infördes och justeringarna föreslås normalt i budgetpropositionen (se avsnitt 5.2). I denna proposition föreslås statsbidragen till kommunerna höjas för att neutralisera att skatteintäkterna till kommunerna blir mindre till följd av den föreslagna skattesänkningen för pensionärer. Förslaget föranleder en teknisk justering. Därutöver föreslås två åtgärder som föranleder mindre tekniska justeringar. Samman- taget uppgår de i denna proposition föreslagna tekniska justeringarna till 2018 jämfört med . Efter förslag i budgetpropositionen flyttades vissa stöd från inkomstsidan till utgiftssidan av statens budget, bl.a. nystarts- jobben under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Dessa budgetförändringar föranledde tekniska justeringar av utgiftstakets nivå som uppgår till ca 2018 och 2019 i förhållande till det föregående året. En del av förändringarna av de takbegränsade utgifterna förklaras av andra faktorer än beslutade, föreslagna och aviserade reformer, pris- och löneomräkningen, övriga makroekonomiska förändringar eller volymförändringar. Dessa övriga faktorer består exempelvis av förändringar av nivån på medlemsavgiften till EU och tidsförskjutningar i olika program eller utbetalningar, exempelvis investeringar i transportinfrastruktur och olika EU-finansierade program. Även den samlade förändringen av anslagsbehållningar ingår, dvs. skillnaden mellan beräknade anslagsnivåer och bedömningen av faktisk utgiftsförbrukning. En förklaring till att ökningen av posten Övrigt (se tabell 8.4) är stor 2017 är att utfallet för statens utgifter blev betydligt lägre än anvisade medel inom ett flertal utgiftsområden, vilket påverkar anslagsbehållningarna. En viktig förklaring till att posten Övrigt är relativt stor även 2018 jämfört med det föregående året är att storleken på avgiften till Europeiska unionen var låg 2017 till följd av retroaktiva rabatter på avgiften. Posten Övrigt påverkas också under hela prognosperioden av variationer i storleken på de avräkningar som bedöms göras från bistånds- ramen på grund av årliga förändringar av prognosen för antalet asylsökande. Vidare ingår tidsförskjutningar av utbetalningar till kom- munerna –2018 för utgifter kopplade till asylmottagandet och kommunmottagandet för nyanlända med uppehållstillstånd. Statens utgifter beräknas sammantaget understiga de utgiftsramar som beslutades efter förslag i budgetpropositionen . I tabell 8.10 redovisas prognosen för de faktiska utgifterna i förhållande till dels den ursprungliga budgeten , dels totala anvisade medel inklusive beslutade och föreslagna ändringar i budgeten. Utgifterna inklusive minskning av anslags- behållningar beräknades i den ursprungliga budgeten till . I propositionen Vårändringsbudget an- visades ytterligare . De för- slag som lämnas i propositionen Höständrings- budget medför att anvisade medel ökar med . Sammantaget anvisas därmed . Utgifterna för samtliga utgiftsområden beräknas till . De största nedrevideringarna av utgiftsprognosen är hän- förliga till vissa transfereringssystem, avgiften till Europeiska unionen och statsskuldsräntor. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 8.10 Utgifter 2017 Skatt, tull och exekution -0,1 Försvar och samhällets krisberedskap -0,1 -0,6 -0,5 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,1 -2,0 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -3,7 -3,9 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,1 -0,1 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,1 -0,9 -0,8 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering -6,2 -6,3 -3,4 -3,4 -2,2 -2,2 -1,5 -2,2 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,2 -0,2 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -2,3 -2,3 -0,5 -0,5 Allmän miljö- och naturvård -0,1 -0,6 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,5 Allmänna bidrag till kommuner -0,1 -0,1 -4,8 -4,8 Avgiften till Europeiska unionen -8,1 -8,1 -7,0 -15,6 -38,1 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -10,9 -33,3 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens -1,3 -12,2 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Enligt finansutskottets sammanställning (bet. 2016/17:FiU10). 2Där 0,0 anges har ändringsbudget beslutats eller förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 3Anvisat i statens budget enligt beslut efter förslag i propositionerna Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99, bet. 2016/17:FiU21, rskr. 2016/17:316) och Höständringsbudget (prop. 2017/18:2) 4Summa utgiftsområden inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Av diagram 8.2 framgår de utgiftsområden under vilka de största sammantagna avvikelserna finns mellan de ursprungligt anvisade medlen i statens budget och denna utgiftsprognos. Diagram 8.2 Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel i statens budget för 20171 för vissa utgiftsområden -3,4 -3,7 -4,8 -6,2 -8,1 1 Enligt finansutskottets sammanställning (bet. 2016/17:FiU10). Källa: Egna beräkningar. Kommunernas ansökningar om ersättning för mottagandet av ensamkommande asylsökande barn uppgår till ett högre belopp än vad som antogs i budgetpropositionen . Vidare bedöms ett större antal ansökningar kunna hanteras än vad som tidigare antagits. De nya bedömningarna utgör den största anledningen till att regeringen i propositionen Höständringsbudget föreslår att ytter- ligare medel tillförs utgiftsområdet. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Nedrevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i statens budget beror dels på att antalet nettodagar inom sjuk- och rehabiliteringspenning bedöms bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen , dels på att pris- och löneutvecklingen reviderats ned. Det lägre antalet nettodagar följer av att både antalet startade sjukfall och den genom- snittliga varaktigheten för sjukfall som pågår upp till bedöms bli lägre. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Nedrevideringen av utgifterna i för- hållande till ursprungligt anvisade medel i statens budget beror på att antalet kommunmottagna nyanlända beräknas bli lägre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Den nya bedömningen av antalet kommun- mottagna nyanlända görs till följd av att antalet asylsökande minskat och att handläggningstider för ansökningar om uppe- hållstillstånd väntas bli längre jämfört med tidigare beräkning. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Nedrevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel är bl.a. hänförlig till utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program, till stor del på grund av att volymerna i de sub- ventionerade anställningarna bedöms bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Nedrevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel 2017 beror främst på överkurser vid obligationsemissioner. När Riksgäldskon- toret emitterat obligationer med en kupongränta som är högre än marknadsräntan uppstår en överkurs, vilket innebär att fått den diskonterade mellanskillnaden mellan marknadsräntan och kupongräntan av köparen. Överskottet innebär att nettoutgifterna för statsskulden minskat 2017. Utgiftsminskningen 2017 motsvaras av högre utgifter kommande år, då den högre kupongräntan ska betalas ut. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Nedrevideringen av utgifterna i förhållande till de ursprungligt anvisade medlen är bl.a. hänförlig till att Europeiska kommissionen inte bedöms lägga fram någon ytterligare ändrings- budget . Utgifterna beräknas dessutom minska till följd av förseningar i flera medlems- staters program för sammanhållningspolitiken. Prognosrevideringen beror också på att EU- budgeten gav ett betydande överskott, vilket medför sänkt BNI-avgift . Förändring av anslagsbehållningar (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) I budgeten var den beräknade förändringen av anslagsbehållningarna inte för- delad per utgiftsområde utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statens budget som summan av utgiftsramarna och beräknings- posten Minskning av anslagsbehållningar. I den aktuella prognosen ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningarna under respektive utgiftsområde. Förändringen av anslagsbehållningarna 2017 kan beräknas som skillnaden mellan prognostise- rat utfall och anvisade medel med hänsyn tagen till förslag till ändringar i budgeten, indragningar av outnyttjade anslagsmedel samt medgivna överskridanden (se tabell 8.11). Anslagsbehållningarna beräknas minska mel- lan /17 och /18. Tabell 8.11 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2017 (exklusive statsskuldsräntor) Anvisat i ursprunglig budget2 Anvisat i Vårändringsbudget för 20173 Förslag till Höständringsbudget för 20174 Beräknad förändring av anslagsbehållningar -3,7 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. exkluderats. 1Enligt skrivelsen Årsredovisning för staten 2016 (skr. 2016/17:101). 2Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet. 2016/17:FiU1, rskr 2016/17:51) utgiftsområde 1–27 exklusive utgiftsområde 26. 3Enligt beslut efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99, bet. 2016/17:FiU21, rskr. 2016/17:316). 4Enligt förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2017/18:2). Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 8.5Förändring av de takbegränsade utgifterna –2020 sedan 2017 års ekonomiska vårproposition Regeringen presenterade ekonomiska vårproposition en beräkning av de takbegränsade utgifterna –2020. I denna proposition görs en reviderad beräkning. Förändringarna jämfört med vårpropositionen redovisas i tabell 8.12 fördelade på olika förklaringsfaktorer. Tabell 8.12 Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition Takbegränsade utgifter i 2017 -7,3 -6,3 -7,0 -7,0 -10,0 -13,8 -7,1 -1,7 -2,9 -1,3 1Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl.a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person befinner sig i ett transfereringssystem samt förändringen av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till de makroekonomiska förutsättningarna. 2Utgiftsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstakets nivå. Källa: Egna beräkningar. I tabell 8.13 redovisas förändringarna av utgifts- ramarna 2018–2020 i förhållande till beräk- ningarna ekonomiska vårproposition. Utgifterna inom respektive utgiftsområde är fördelade på samma förklaringsfaktorer som i tabell 8.12 (i tabell 8.13 utgörs kolumnen Övrigt av summan av posterna Reviderad pris- och löneomräkning, Tekniska justeringar, Minskning av anslagsbehållningar och Övrigt). P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 8.13 Förändring av utgiftsramar jämfört med ekonomiska vårproposition Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Ålderspensionssystemet vid sidan av 1 Inklusive tekniska justeringar. De förändringar som föranleder teknisk justering av utgiftstaket redovisas i avsnitt 5.2. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 föreslagna och aviserade reformer 2018– 2020 För varje utgiftsområde sammanfattas i tabell 8.14 anslagseffekterna av de reformer som regeringen i denna proposition föreslår och aviserar samt av de förslag som regeringen lämnar i propositionen Höständringsbudget (prop. 2017/18:2). Anslagseffekterna redovisas i förhållande till den beräkning som låg till grund ekonomiska vårproposition. Under respektive utgiftsområde redovisas föreslagna eller aviserade reformer som beräknas ha en större anslagspåverkan. I normalfallet för- utsätts att de redovisade anslagsförändringarna motsvaras av lika stora utgiftsförändringar. De reformer –2020 som redovisas i tabell 8.14 presenteras kortfattat nedan. För en redo- visning av samtliga reformer och mer informat- ion om vad reformerna avser hänvisas till respek- tive utgiftsområdesvolym i denna proposition. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 8.14 föreslagna och aviserade reformer Förbättrat skydd av vattentäkter 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 3 Skatt, tull och exekution Uppgift på individnivå i arbetsgivardeklarationen Satsning på fred och säkerhet 6 Försvar och samhällets krisberedskap Stöd till Internationella migrationsorganisationen Minskade avräkningar för asylkostnader Statsbidrag till kommuner för mottagande av P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Stöd till Internationella migrationsorganisationen Färre ärenden hos migrationsdomstolarna Höjt antagande för biträdesandel1 Tillfälligt kommunstöd för ensamkommande unga 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ökade kostnader för läkemedelsförmånen3 Goda arbetsvillkor och utvecklade arbetssätt för Satsning psykisk hälsa och psykiatri Höjt schablonbelopp för assistansersättningen Utökad satsning inom den sociala barn- och Utökad satsning på lovstöd 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Höjt tak i sjukpenningen Höjd garantinivå i sjuk- och aktivitetsersättningen Höjt bostadstillägg för personer med sjuk- och Ersättning för höga sjuklönekostnader1 Nytt regelverk för nyanländas etablering och vissa harmoniseringar mellan aktivitetsstödet och Tillskott till för reformer inom 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Höjt bostadstillägg för ålderspensionärer 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Höjning av barnbidrag och studiebidrag för Begränsningar i föräldrapenningen bl.a. för Höjt underhållsstöd för äldre barn P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Statsbidrag till kommuner för mottagande av Utbildning inom ramen för etableringstiden Begränsningar i föräldrapenningen bl.a. för Nytt regelverk för nyanländas etablering och vissa harmoniseringar mellan aktivitetsstödet och Flytt av medel för ersättning för insatser för vissa Satsning mot hedersrelaterat våld och förtryck 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Nytt regelverk för nyanländas etablering och vissa harmoniseringar mellan aktivitetsstödet och Avskaffande av det högre aktivitetsstödet för unga Borttagen karensdag i A-kassan Fler platser i och höjt lönebidragstak Enklare och effektivare system för Utbildning inom ramen för etableringstiden Förstärkt arbetsträning som insats i Flytt av medel för ersättning för insatser för vissa Europeiska socialfonden m.m. –2020 Höjning av barnbidrag och studiebidrag för Höjning av bidragsdelen inom studiemedlen Högre bidrag för introduktionsprogram Fler utbildningsplatser i högskolan Fler platser och en kvalitetshöjning av yrkesvux 16 Utbildning och universitetsforskning