prop · H403164 · 2017-04-06 00:00:00 — Alla tycks också hålla med om att det sakta men säkert pågår en utveckling där skillnaden mellan trafikslagen blir allt mindre beträffande avgiftsnivåer och internaliseringsgrad. Det går enligt inte att utesluta att det finns åtminstone en indirekt effekt på de faktiska investeringsbesluten av avgiftsnivåer eller internaliseringsgrader, men denna bedöms i så fall vara marginell. Oavsett kan sägas att den nu etablerade principen om att statliga satsningar i investeringar ska finansieras med anslagsmedel rimligen kommer bidra till att ytterligare minska denna eventuella påverkan. 5.4 Sammanfattning av kapitlet •Enligt och regeringen ska bedömningen av samhällsekonomisk lönsamhet vara en utgångspunkt när en investering ska genomföras, men det ska inte vara den enda avgörande faktorn. Den studie av väginvesteringar som genomförts av bl.a. forskare på KTH indikerar att den bedömda samhällsekonomiska lönsamheten påverkar investeringsbesluten, i varje fall när selektionsprocessen görs på tjänstemannanivå. Om samma förhållande också gäller farleder är enligt ännu för tidigt att säga. De flesta av de investeringsalternativ som bedömts vara samhällsekonomiskt lönsamma har också genomförts. Å andra sidan tycks de projekt som ännu inte kvalificerat sig för den nationella transportplanen ha bedömts vara ungefär lika samhällsekonomiskt lönsamma. Eftersom antalet farledsinvesteringar är alltför få för att möjliggöra en bedömning, finns det enligt anledning att följa upp denna fråga efterhand. •Avsaknad av medfinansiering kan bidra till att den samhällsekonomiska lönsamhetens påverkan på investeringsbesluten minskar. Exemplet Hortensleden visar detta tydligt. Den outtalade principen att farledsprojekt utan medfinansiärer inte ska genomföras står enligt långt från och regeringens utgångspunkt angående medfinansiering av statlig transportinfrastruktur. Enligt riksdag och regering kan medfinansiering vara ett bra sätt att åstadkomma effektiva transportlösningar, men det ska inte vara ett krav. Detta tydliggörs ytterligare i den nya infrastrukturpropositionen som offentliggjordes . •Det finns en viss risk för att avgiftssättningen och skilda internaliseringsgrader mellan trafikslag kan påverka effektiviteten i investeringsbesluten negativt. Någon påvisbar effekt har dock inte funnit och genomförda intervjuer ger inte heller klarhet i denna fråga. försiktiga bedömning är att eventuell påverkan i så fall är marginell. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A I N V E S T E R I N G A R I A L L M Ä N N A F A R L E D E R , J-P., Slack, B. och Notteboom, T. The geography of transport systems. Third edition published by Routhledge, . , , Odeck J och Welde M 2015. 'Does benefit/cost-efficiency influence transport investment decisions? 49, Nr 3, sid. 377–396. ASEK, 2016. Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 6.0, Kapitel 4 Kalkylmodeller för samhällsekonomisk analys (CBA) – struktur och innehåll. Europeiska revisionsrätten, 2016. Sjötransporten inom EU: på stormigt hav – till stora delar oändamålsenliga och ohållbara investeringar (2016:23). bedömning av samhällsekonomiska aspekter på en eventuelle utbyggnad av farleden till hamn. Ekonomisk olycksvärdering av olika farledsalternativ till hamn. Insegling – Riskvärdering av olyckor. och , 2013. Sulphur Regulation in the Baltic Sea: scenarios for the Midnordic region: threats and opportunities. , kommun och Link II projekt. Medfinansiering av statlig infrastruktur (2011:28). Utvärdering av genomförda sjöfartsprojekt 2000 –2012. Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. Statskontoret, 2013. Myndighetsanalys av 2013 (Statskontoret rapport 2013:1). Statskontoret, 2015. På rätt väg? Uppföljning av och Transportstyrelsen. (Statskontoret rapport 2015:14). Översyn av den samhällsekonomiska bedömningen av en utbyggnad av och sluss samt Mälarfarleden. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Samhällsekonomisk bedömning av en utbyggnad av farleden till hamn. Samhällsekonomiska bedömning av i anslutning till MKB. Transportstyrelsen, 2012. Rekommendationer avseende utformning av farleder. (Transportstyrelsen, TSS 2012-2722). Trafikanalys, 2013. Kvalitetsgranskning av förslag till nationell plan för transportsystemet 2014-2015. (Trafikanalys, rapport 2013:11). Trafikanalys, 2014a. Internationella godstransportflöden i och omvärlden (Trafikanalys rapport 2014:18). Trafikanalys, 2014b. Transportsektorns samhällsekonomiska kostnader (Trafikanalys, rapport 2014:4). Trafikanalys, 2015a. Uppföljning av de transportpolitiska målen (Trafikanalys rapport 2015:7). Trafikanalys, 2015b. Granskning av byggstartförslag (Trafikanalys rapport 2015:10). Trafikanalys, 2015c. arbete med modeller för samhällsekonomiska analyser 2014 (Trafikanalys rapport 2015:01). Trafikanalys, 2016a. Transportsektorns samhällsekonomiska kostnader (Trafikanalys rapport 2016:6) Godstransporter i - en nulägesanalys (Trafikanalys rapport 2016:7). Samlade planeringsunderlag – transportsystemets funktionalitet (2014:080). Förslag till nationell plan för transportsystemet 2014-2025 (, underlagsrapport). Kapacitetsutvidgning för råvarutransporter till och från via hamn - åtgärdsvalsstudie . Prognos för godstransporter 2030. (2015:051). Förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025 Underlagsrapport – redovisning av år 1–3 och av år 4 –6 (, TRV 2012/38626). , 2015c Kapacitetshöjning av farled och hamn - . VBB VIAK, 1999. Samhällsekonomisk analys av investering i farlederna till hamn. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A I N V E S T E R I N G A R I A L L M Ä N N A F A R L E D E R VTI, 2013. Godstransporter och samhällsekonomiska kalkyler. : (VTI notat 3-2013). VTI, 2015. Samhällsekonomiska kalkyler för sjöfartsprojekt (846). VTI, 2016 En granskning av samhällsekonomiska kalkyler för farledsinvesteringar (VTI- rapport 909). Avtal avseende genomförande av uppgradering och finansiering av farled hamn. (Dnr 0401-0-02274). och , 2012. Överenskommelse om samverkansmodell för identifiering och beredning av sjöfartsrelaterade infrastrukturprojekt (diarienummer 15-03637, diarienummer TRV 2012/44719). Regeringens proposition Investering - innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21, ännu ej riksdagsbehandlad) beslut med anledning av propositionen Om trafikpolitiken inför 1990- talet (prop 1987/88:50, bet. 1987/88TU20, rskr. 1987/88:297). beslut med anledning av propositionen Moderna transporter (prop.2005/06:160, bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308). beslut med anledning av propositionen Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr 2008/09:145). beslut med anledning av propositionen Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). beslut med anledning av propositionen Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257). beslut med anledning av propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012713:TU2, rskr. 2012/13:119). Betänkande 1994/95:FöU4. 58 R I K S R E V I S I O N E N STATLIGA INVESTERINGAR I ALLMÄNNA FARLEDER Beslut om statliga investeringar i allmänna farleder för sjöfarten tas fram inom ramen för en trafikslagsövergripande planering. Den bärande idén är att de mest samhällsekonomiskt lönsamma investeringsprojekten som ska genomföras, oavsett trafikslag. Flest investeringar sker i vägar och järnvägar, men farleder har blivit viktigare i takt med att nya och större fartyg byggs som kräver mer utrymme. Syftet med granskningen har varit att undersöka om investeringsalternativ i farleder prövas på ett likvärdigt sätt jämfört med övriga trafikslag. Granskningen visar att den nuvarande planeringsprocessen, som infördes , är mer sammanhållen än den tidigare och även mer konkurrensneutral mellan trafikslagen. konstaterar dock att det bör finnas tydligare motiveringar till varför vissa projekt genomförs och andra inte. En annan brist är att investeringsprojekten ibland avgränsas alltför snävt. Alla nyttor i projektet räknas med, men inte alla de investeringskostnader som är nödvändiga för att nyttorna ska realiseras. De investeringskostnader som inte räknas in förs i stället till andra separata projekt. Därmed riskerar nyttor att räknas dubbelt, och projekten framstår då som mer samhällsekonomiskt lönsamma än vad de i realiteten är. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, , , , , Regeringen beslutar skrivelse om statliga investeringar i allmänna farleder