prop · H403106 · 2017-02-21 00:00:00 — föreslår att den sekretessbrytande bestämmelsen placeras i anslutning till övriga bestämmelser som bryter hälso- och sjukvårdssekretess i 25 kap. offentlighets- och sekretesslagen. Inspektionen för vård och omsorg, föreslår bl.a. att bestämmelsen i förslagets 12 § kan hänvisa till exempelvis bestämmelserna om ”inre sekretess” i 4 kap. 1 § patientdatalagen och reglerna i 25 kap. 13 § offentlighets- och sekretesslagen om de möjligheter som finns att lämna ut uppgifter till annan myndighet inom hälso- och sjukvården och . sätt skulle sekretessreglerna placeras i ett mer överblickbart sammanhang och ge bättre vägledning i vad som gäller och under vilka förutsättningar. menar att det är problematiskt att ett inskriv- 2016/17:106 ningsmeddelande skickas där personalia, inskrivningsorsak och beräknad tidpunkt för utskrivning anges – utan att patientens samtycke inhämtas. ser fram emot en lagstiftning som säkrar och underlättar informationsutbyte mellan huvudmän. kommun anser att om avsedd effekt ska nås är det en förutsättning att nödvändig information kan ges till öppenvården för att tidigt påbörja planeringen för utskrivning och hemgång. Lagen måste innehålla bestämmelser som tillåter att integritetskänslig information kan lämnas utan att samtycke har inhämtats eller lämnats från den enskilde. Utan dessa förutsättningar blir det svårt att nå de effekter till skyndsam planering och minskade ledtider i sluten vård som betänkandet vill uppnå. Skälen för regeringens förslag Information som ska lämnas Som anges i ovan avsnitt får ett inskrivningsmeddelande med uppgifter om namn, personnummer och folkbokföringsadress överlämnas utan hinder av sekretess enligt 15 § betalningsansvarslagen. Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgs- området (prop. 2002/03:20 s. 34 f.) framförde regeringen att det är motiverat att den behandlande läkaren i samband med inskrivningen underrättar de enheter som kan bli aktuella för hjälpinsatser efter utskrivningen och att vissa uppgifter utan hinder av sekretess får över- lämnas till kommunen. Utredningen om betalningsansvarslagen föreslår att inskrivnings- meddelandet även ska innehålla upplysningar om inskrivningsorsak och beräknad tidpunkt för utskrivning. Utredningen gör bedömningen att det är viktigt att berörda enheter snabbt får kännedom om denna information för att kunna förbereda verksamheterna att ta emot patienten efter Utredningen finner att den utvidgning av uppgifter som ska lämnas inte nämnvärt utvidgar det intrång i den personliga integriteten som är tillåten enligt gällande lagstiftning. utredningens förslag till sekretessbrytande bestämmelse och har beträffande utredningens resonemang menat att utskrivning av en patient som är i ett sådant skick att samtycke inte kan inhämtas vid inskrivning bör ligga så långt fram i tiden att det kan ifrågasättas om mottagande enhet drabbas nämnvärt negativt om informationen dröjer till dess att ett samtycke kan inhämtas. Datainspektionen anför även att det inte framgår av betänkandet hur vanligt förekommande det är att patienter som skrivs in är i sådant skick att ett giltigt samtycke inte kan inhämtas vid inskriv- Datainspektioner anser därför att det är svårt att bilda sig en uppfattning om vilket konkret behov som det finns av en sådan bestäm- melse som föreslås. Vidare påpekar Datainspektionen att det som före- slås inte är en bestämmelse om möjlighet att bryta sekretess då samtycke inte kan inhämtas, utan en generellt sekretessbrytande bestämmelse samt att utredningen inte har redovisat några skäl för en sådan. kan här konstatera att målgruppen för betalningsansvarslagen och den nya lagen består av äldre, sköra personer med stora vård- Allt fler bor kvar i det egna hemmet längre än tidigare, ofta är det de allra sjukaste som bor i kommunens särskilda Att en patient som skrivs in på sjukhus har sviktande kognitiva förmågor och svårigheter att lämna ett samtycke till informationsöverföring bör därför inte vara helt ovanligt för målgruppen. Svårigheter att lämna samtycke är i dessa fall sällan snabbt övergående. Regeringens förslag innebär att ett inskrivningsmeddelande med patientens namn, personnummer och folkbokföringsadress och beräknad utskrivningsdag ska skickas från den slutna vården till berörda enheter inom den landstingsfinansierade öppna vården, den kommunala hälso- och sjukvården och . Vidare föreslås att uppgifter om ny beräknad tidpunkt för utskrivning ska skickas till berörda enheter (jfr avsnitt 5.5.3). Datainspektionen anför att när det gäller automatiserad behandling av personuppgifter har de grundläggande rättigheterna för den enskildes rätt till privatliv preciserats i det så kallade dataskyddsdirektivet 95/46/EG. Detta direktiv är genomfört i svensk rätt framförallt genom personuppgiftslagen (1998:204), men även genom de s.k. registerförfattningarna, såsom exempelvis patientdatalagen (2008:355) och lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom . Eftersom det i betänkandet inte redovisas några skäl överhuvudtaget för en generellt sekretessbrytande bestämmelse och de skäl som redovisas i fråga om patienter som vid inskrivningen inte kan lämna samtycke inte kan anses motivera det intrång i den personliges integritet som införandet av en sådan bestämmelse skulle innebära, avstyrker Datainspektionen förslaget i den delen. Personuppgiftsbehandling inom hälso- och sjukvården Inom den slutna vården behandlas uppgifter med stöd av patientdatalagen. Den lagen reglerar personuppgiftsbehandlingen i den individinriktade patientvården inom hälso- och sjukvården. Enligt 2 kap. 4 § patientdatalagen får personuppgifter behandlas bl.a. för administration som syftar till att ge vård i enskilda fall och av 2 kap. 5 § följer att uppgifter som behandlas för ett ändamål som anges i 2 kap. 4 § även får behandlas för att fullgöra uppgiftslämnande som sker i överensstämmelse med lag eller förordning. Av 2 kap. 5 § andra meningen framgår att uppgiftslämnande även får ske enligt den s.k. finalitetsprincipen i 9 § första stycket d personuppgiftslagen. Finalitetsprincipen innebär att personuppgifter som redan finns i hälso- och sjukvårdsverksamheten får behandlas för andra ändamål än dem för vilka de har samlats in under förutsättning att de nya ändamålen är förenliga med de tidigare ändamålen. Förslaget att i lag ange att ett inskrivningsmeddelande ska skickas till berörda enheter innebär att den slutna vården kan fullgöra uppgiftslämnande i enlighet 2 kap. 5 § patientdatalagen. I detta sammanhang kan det även nämnas att uppgifterna i ett inskrivningsmeddelande omfattas av sekretess enligt 25 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. I enskild verksamhet omfattas uppgifterna av tystnadsplikt enligt 6 kap. 12–14 och 16 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659). De uppgifter som lämnas till kommer att omfattas av lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom . Enligt 6 § den lagen får personuppgifter bara behandlas om behandlingen är nödvändig för att arbetsuppgifter inom ska kunna utföras. En närmare reglering finns i förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom . I den förordningen framgår att en myndighet får behandla personuppgifter som bl.a. rör handläggning av ärenden om bistånd och annat stöd samt genomförande av beslut om bistånd, stödinsatser, vård och behandling samt annan social service som följer av bestämmelserna i socialtjänstlagen (2001:453), handläggning av ärenden och annan verksamhet som följer av bestämmelserna i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall samt handläggning av ärenden om insatser och för särskilda uppgifter som följer av bestämmelserna i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De personuppgifter som får i ett inskrivningsmeddelande får således behandlas med stöd av nämnda lagstiftning. Det bör också nämnas att uppgifter inom omfattas av sekretess enligt 26 kap. 1 § OSL. Till socialtjänst i OSL:s mening hänförs den verksamhet som regleras i ovan angivna lagar. I enskild verksamhet omfattas uppgifterna av tystnadsplikt i enlighet med 15 kap. 1 § socialtjänstlagen. En motsvarande regel finns i 29 § lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Avvägning mellan intresset av att lämna ut uppgifter och intresset av att skydda enskilda personers integritet När man som i det aktuella fallet avser att införa en underrättelseskyldighet i lag bör en avvägning ske mellan intresset av att uppgiften lämnas ut och intresset av att skydda enskilda personers integritet. Att skicka ett inskrivningsmeddelande till berörda enheter om att en patient kan komma att behöva vård och omsorg efter utskrivning från sluten vård är en viktig förutsättning för planeringen så att patienten ska erbjudas den vård och omsorg som han eller hon kan komma att behöva. Inskrivningsmeddelandet skickas således för att göra den efterföljande vården och omsorgen möjlig. Denna administration, som syftar till att möjliggöra fortsatt god vård och omsorg, är mycket viktig för den enskilde och behandlingen tillgodoser även ett angeläget samhälleligt intresse. I detta sammanhang kan det även beaktas att det är begränsade uppgifter som ett inskrivningsmeddelande ska innehålla och det bör understrykas att uppgifterna omfattas av tystnadsplikt eller sekretess hos mottagarna. Vid en avvägning mellan det intrång i den enskildes personliga integritet som utlämnande av uppgifterna kan innebära och behovet av att möjliggöra den vård och omsorg en patient kan behöva efter utskrivning får inskränkningen av den enskildes integritet anses acceptabel. Genom att i lag ange att detta inskrivningsmeddelande ska skickas kan uppgifterna skickas i enlighet med patientdatalagens bestämmelse i 2 kap. 5 § första meningen. Vidare gäller den föreslagna bestämmelsen framför bestämmelserna i personuppgiftslagen (2 § personuppgiftslagen). antog Europaparlament och Europeiska unionens råd förordningen (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG. Denna EU- förordning ska börja tillämpas . Regeringen har tillsatt en utredning om dataskyddsförordningen och behandlingen av personuppgifter och anpassningar av författningar inom verksamhetsområde (S 2016:05). Utredningen ska lämna sitt betänkande . De eventuella anpassningar av den nya lagen som kan vara behövliga med anledning av den nya EU-förordningen får därför behandlas separat. Som ovan nämns omfattas uppgifterna i inskrivningsmeddelandet av sekretess enligt 25 kap. 1 § OSL. Enligt den bestämmelsen gäller sekretess inom hälso- och sjukvården för uppgifter om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Sekretess hindrar dock inte att uppgifterna lämnas om det står klart att uppgifterna kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. I förarbetena till bestämmelsen anges att detta skaderekvisit medger att en uppgift lämnas från en läkare till en annan eller från en vårdinrättning till en annan, om det behövs i rent vårdsyfte. Vidare anförs det att visst utrymme även finns att lämna uppgifter till en annan vårdsektor i syfte att bistå en patient (prop. 1979/80:2 Del A s. 168). Uppgifter som omfattas av bestämmelser om sekretess får även lämnas ut om det sker med samtycke av patienten (10 kap. 1 § och 12 kap. 2 § OSL). menar att det är problematiskt att ett inskrivningsmeddelande skickas där personalia, inskrivningsorsak och beräknad tidpunkt för utskrivning anges – utan att patientens samtycke inhämtas. ser fram emot en lagstiftning som säkrar och underlättar informationsutbyte mellan huvudmän. kommun anser å andra sidan att om avsedd effekt ska nås är det en förutsättning att nödvändig information kan ges till öppenvården för att tidigt påbörja planeringen för utskrivning och hemgång. Lagen måste innehålla bestämmelser som tillåter att integritetskänslig information kan lämnas utan att samtycke har inhämtats eller lämnats från den enskilde. Utan dessa förutsättningar blir det svårt att nå de effekter till skyndsam planering och minskade ledtider i sluten vård som betänkandet vill uppnå. Utgångspunkten för all vård och behandling är ett väl utvecklat samarbete med patienten själv och, i förekommande fall, hans eller hennes närstående. Det ankommer därför såväl på hälso- och sjukvården som att först och främst prata med patienten och efterfråga hans eller hennes inställning till att uppgiftslämnande sker. Det finns emellertid situationer där patientens samtycke inte kan inhämtas. De patienter som den förslagna lagstiftningen ska stödja är äldre, sköra och med kognitiva nedsättningar. Deras hälsotillstånd är sådant att samtycke inte alltid kan inhämtas. är det viktigt att, oavsett om patientens samtycke kan inhämtas eller inte, den fortsatta vården och omsorgen kan planeras så att patienten kan beredas de insatser som han eller hon behöver när det inte längre finns behov av sluten vård. inskrivningsmeddelandet ska därför kunna skickas även utan patientens samtycke. Ovan föreslagna bestämmelse om att den slutna vården ska överföra viss information till berörda enheter får en sekretessbrytande effekt enligt 10 kap. 28 § OSL. Detta innebär att uppgifterna kan lämnas ut utan samtycke. Denna sekretessbrytande effekt omfattar dock endast uppgifter som lämnas till den hälso- och sjukvård samt socialtjänst som bedrivs i offentlig regi och omfattar inte enheter som drivs i enskild regi. Landstingen är skyldiga att erbjuda sina invånare valfrihetssystem inom primärvården. Det medför att andelen vårdcentraler i som drivs i privat regi är förhållandevis stor. Det finns också en mängd vårdgivare som driver öppen vård i enlighet med lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning och lagen (1993:1652) om ersättning för fysioterapi. Även vissa kommunala verksamheter såsom exempelvis hemtjänst och hemsjukvård bedrivs i privat regi. Det är därför av vikt för patientens fortsatta omhändertagande att även enheter som drivs i enskild regi får ta emot ett inskrivningsmeddelande i samma omfattning som övriga enheter. Alla ovan nämnda verksamheter drivs med offentliga medel. Som anges i avsnitt 5.5.1 bör antalet mottagare till ett inskrivningsmeddelande i normalfallet inte vara fler än två eller tre. Det bör också i många fall vara klarlagt redan vid inskrivning i sluten vård vilka dessa enheter är. Ytterligare en sekretessbrytande bestämmelse och dess placering Utredningen har föreslagit att en regel om undantag från sekretess införs i den nya lagen om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård. anser att den sekretessbrytande bestämmelsen i stället bör placeras i anslutning till övriga bestämmelser som bryter hälso- och sjukvårdssekretess i 25 kap. OSL. Inspektionen för vård och omsorg, anser bl.a. att bestämmelsen kan hänvisa till exempelvis bestämmelserna om ”inre sekretess” i 4 kap. 1 § patientdatalagen och reglerna i 25 kap. 13 § OSL om de möjligheter som finns att lämna ut uppgifter till annan myndighet inom hälso- och sjukvården och . På så sätt skulle sekretessreglerna placeras i ett mer överblickbart sammanhang och ge bättre vägledning i vad som gäller och under vilka förutsättningar. Flera remissinstanser, däribland SKL och läns landsting menar att om sekretesslättnaden endast ska avse inskrivningsmeddelandet ska detta framgå av lagtexten. SKL pekar även på att med nuvarande lagstiftning på området får privata enheter inte hantera och utbyta uppgifter med de offentligt drivna verksamheterna på samma sätt som de senare får göra sinsemellan. En uppgift för vilken sekretess gäller enligt OSL får inte röjas för enskilda om inte annat anges i OSL eller i lag eller förordning som OSL hänvisar till (8 kap. 1 § OSL). I 25 kap. finns sekretessbrytande regler gentemot den hälso- och sjukvårdsekretess som anges i 25 kap. 1 § OSL. Med stöd av dessa bestämmelser kan enheter som bedriver vård och omsorg i enskild regi få ta emot uppgifter som omfattas av sekretess. sådan bestämmelse är 25 kap. 13 § OSL som anger att om den enskilde på grund av sitt hälsotillstånd eller av andra skäl inte kan samtycka till att en uppgift lämnas ut hindrar inte sekretess enligt 25 kap. 1 § OSL att en uppgift om en enskild som behövs för att han eller hon ska få nödvändig vård, omsorg, behandling eller annat stöd får lämnas från en myndighet inom hälso- och sjukvården till en annan myndighet inom hälso- och sjukvården eller inom eller till en enskild vårdgivare eller en enskild verksamhet på område. Bestämmelsen infördes mot bakgrund av de patientsäkerhetsaspekter som gör sig gällande när vårduppgifter om en enskild i allt större utsträckning sprids på allt fler vårdgivare och de brister i omhändertagandet som finns i integrerade verksamheter, därför att information om den enskilde på grund av sekretessen inte alltid kan förmedlas mellan de olika verksamheterna i tillräcklig utsträckning. Den nu aktuella situationen avser emellertid att i ett tidigt stadium underrätta berörda enheter om att en patient kan komma att behöva insatser vid utskrivningen från den slutna vården. För att undvika tolkningsproblem om huruvida uppgiften behövs för att patienten ska få nödvändig hälso- och sjukvård och socialtjänst eller inte, bör en sekretessbrytande bestämmelse införas i 25 kap. OSL. I 25 kap. 11 § 6 OSL finns en sekretessbrytande bestämmelse som innebär att sekretess enligt 25 kap. 1 § inte hindrar att uppgift lämnas till en enskild enligt vad som föreskrivs i de lagar och förordningar som anges under den punkten. Bland de lagar som listas där finns exempelvis lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. I den bestämmelsen bör det anges att sekretess enligt 25 kap. 1 § OSL inte hindrar att en uppgift lämnas till en enskild enligt vad som föreskrivs i 2 kap. lagen om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård. Därmed kan ett inskrivningsmeddelande och en underrättelse om ny beräknad tidpunkt för utskrivning lämnas även till berörda enheter som drivs i privat regi utan hinder av sekretess. För vårdinrättningar där patienten är föremål för sluten vård som bedrivs i enskild regi omfattas uppgifterna i inskrivningsmeddelandet av tystnadsplikt enligt 6 kap. 12–14 och 16 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659). Av dessa bestämmelser framgår dock att tystnadsplikten inte hindrar att uppgifter lämnas ut enligt en uppgiftsskyldighet som anges i lag eller förordning. De föreslagna bestämmelserna om inskrivningsmeddelande och underrättelse om ny beräknad tidpunkt för utskrivning innefattar sådana uppgiftsskyldigheter som medför att tystnadsplikten inte hindrar ett utlämnande av dessa uppgifter. Enligt utredningen ska det – om berörda enheter har sammanhållen journalföring eller andra tekniska lösningar som möjliggör att berörda parter har tillgång till väsentliga uppgifter om patienten – räcka om den behandlande läkaren meddelar berörda enheter att det finns ny information om patienten. Själva innehållet i inskrivningsmeddelandet skulle i 2016/17:106 dessa fall inte behöva skickas så länge berörda enheter på annat sätt kan ta del av de uppgifter som krävs enligt bestämmelsen. Datainspektionen framhåller i sitt remissyttrande att det krävs att vissa förutsättningar föreligger för att en vårdgivare ska få ta del av patientuppgifter genom sammanhållen journalföring. Direktåtkomst får enligt patientdatalagen endast ske för ändamålen vårddokumentation och patientadministration, vidare krävs enligt samma lag att den vårdgivare som bereder sig tillgång till patientuppgifter inom ramen för sammanhållen journalföring dels har en aktuell patientrelation med patienten, dels har fått patientens samtycke till direktåtkomsten. Uppgifterna ska dessutom antas ha betydelse för att förebygga, utreda eller behandla skador och sjukdomar hos patienten. En bedömning av om förutsättningarna för direktåtkomst enligt patientdatalagen är uppfyllda måste ske i varje enskilt fall. Datainspektionen pekar på att utredningens förslag saknar resonemang om huruvida dessa förutsättningar är uppfyllda eller inte. Regeringen instämmer i vad Datainspektionen framför och kan konstatera att det inom ramen för gällande lagstiftning finns begränsningar vad gäller möjligheter att överföra den aktuella informationen genom sammanhållen journalföring. Regeringens förslag: När en enhet i den landstingsfinansierade öppna vården har tagit emot ett inskrivningsmeddelande i fråga om en patient, ska verksamhetschefen vid den enheten utse en fast vård- kontakt för patienten, innan patienten skrivs ut från sluten vård. patienten redan har en fast vårdkontakt vid enheten, får denne fortsätta att vara patientens fasta vårdkontakt. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningens förslag innehåller inte något förtydligande om att i de fall patienten redan har en fast vårdkontakt vid enheten ska denne fortsätta att vara patientens fasta vårdkontakt. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslagen. Flera remissinstanser, däribland Kommuner och Landsting (SKL), , läns landsting, och påpekar att det måste vara möjligt för patienten att avstå fast vårdkontakt och att det är viktigt att klargöra hur samverkan kring vårdplaneringen då SKL och anser att detta är en fråga som bör regleras i de lokala överenskommelserna mellan huvud- anser att en förutsättning för förslagens genomförande är att öppenvården/primärvården har resurser och metoder för att vara en aktiv samverkanspartner både avseende att ta det medi- cinska ansvaret och att stödja den kommunala hälso- och sjukvården. , SPRF anser att primärvården be- höver tillföras ökade resurser samt ökad geriatrisk kompetens med hän- syn till att antalet äldre ökar kraftigt åren framöver. instanser, bl.a. pekar på att det för många patienter är lämpligt att ha sin fasta vårdkontakt i den kommunala hälso- och sjuk- Flera av de patienter som avses kan redan ha en fast vårdkontakt Prop. 2016/17:106 i den kommunala hälso- och sjukvården och det vore olyckligt om en redan fungerande relation bröts upp eller att begreppet blev otydligt. Flera remissinstanser, bl.a. kommun, , kommun, RSMH och kommun/kommundel anser att den fasta vårdkontakten ska vara patientens ansvariga läkare. anser att det kan uppstå problem med att det finns flera fasta vårdkontakter. Det motverkar dessutom delvis syftet med att ha en fast vårdkontakt, såsom samordning och kontinuitet. Även och menar att resonemanget om flera fasta vårdkontakter är otydligt. påpekar att en patient kan ha flera fasta vårdkontakter. För att göra bestämmelsen tydligare bör det anges att en fast vårdkontakt ska utses om patienten inte redan har en sådan inom den landstingsfinansierade öppna vården. Skälen för regeringens förslag De patienter som omfattas av den nya lagen om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård har typiskt sett stora behov av trygghet, kontinuitet och samordning i vården. finns en särskild bestämmelse i 29 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) om att verksamhetschefen ska se till att patientens behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet i vården tillgodoses. Om det är nödvändigt för att tillgodose dessa behov, eller om en patient begär det, ska verksamhetschefen utse en fast vårdkontakt för patienten. I förarbetena till bestämmelsen konstaterade regeringen att en fast vårdkontakt kan stärka patientens ställning. Det innebär att patienten får en tydligt utpekad person som ska bistå och stödja patienten i kontakterna med vård och hjälpa till att samordna vårdens insatser, se prop. 2009/10/67, s. 59 f. Nämnda hälso- och sjukvårdslag kommer emellertid att ersättas av en ny hälso- och sjukvårdslag (2017:30) som träder i kraft .