prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Resultaten uppnås gemensamt med nationella och internationella samarbetsorganisationer i ett lokalt sammanhang med många samverkande faktorer. Resultat som redogörs för är således ofta sådana som bidragit till, men som inte kan tillskrivas enbart. De indikatorer som används inom utvecklingssamarbetet är, i linje med principerna för bistånds- och utvecklings- effektivitet, oftast land- och kontextspecifika. Data för dessa kan därför inte aggregeras kvantitativt. Det bilaterala och multilaterala biståndet styrs av strategier som listas i bilaga 1. Dessa anger mål i termer av resultat som utvecklingssamarbetet ska bidra till. Redovisningen omfattar en bedömning av i vilken grad utvecklingen gått i riktning mot förväntade resultat samt i vilken grad insatsportföljen för respektive resultat kunnat genomföras enligt plan. I redovisningen och bedömningen av utvecklingssamarbetets resultat använder sig regeringen framför allt av myndigheters och multilaterala organisationers årsrapporter och årsredovisningar, svenska och internationella utvärderingar, analyser samt forskning. Dessa finns tillgängliga för mer detaljerad resultatinformation. Mycket av underlagen bygger i sin tur på samarbetsländernas egen rapportering och system. Kapaciteten i samarbetsländerna avseende uppföljning, utvärdering och statistik utgör ibland en begränsning för rapportering- en av resultat. Inom utvecklingssamarbetet finns bl.a. insatser för att stärka ländernas kapacitet inom statistik och utvärdering. Nytt policyramverk och nystart för PGU presenterade regeringen ett policyramverk för svenskt utvecklings- samarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60). Det utgår från den utvecklingsdagordning som skapades 2015 i och med antagandet av Agenda 2030, slutdokumentet från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Action Agenda, AAAA), klimatavtalet från och slutsatserna från den tredje världskonferensen om katastrof- riskreducering. Verksamhet inom åtta tematiska områden bidrar till det övergripande målet för utgiftsområdet. Fem tvärgående perspektiv, som utgör regeringens prioriteringar, ska integreras i all verksamhet. Till detta kommer det humanitära biståndet som utgår från internationell humanitär rätt, de humanitära principerna samt principer om gott humanitärt givarskap. konkretiseras i budgetpropositioner och genom instruktioner, i strategier och i regleringsbrev. Prioriteringar görs utifrån behov och kontext i varje enskilt land, region, P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Den tematiska indelningen i denna resultatredovisning följer den indelning som görs i ramverket. genomförde regeringen även en nystart av politik för global utveckling (PGU). Genomförandet av Agenda 2030 förstärker behovet av en samstämmig politik som tar hänsyn till fattiga människors perspektiv, mänskliga rättigheter och planetens gränser. Nystarten av PGU innebar en ambitionshöjning och ett kunskapslyft inom och statliga myndigheter. Alla departement tog fram handlingsplaner för arbetet med PGU kopplat till Agenda 2030. I regeringens skrivelse till Politik för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 (2015/16: 182) görs en fördjupad redovisning. Fördelningen av det svenska utvecklingssamarbetet fastställde biståndsram för av beräknad brutto- nationalinkomst (BNI), beräknad enligt det europeiska regelverket för national- räkenskaperna ENS 2010, vilket motsvarade . Utfallet av biståndet som redovisades till bistånds- kommitté DAC (/DAC) uppgick till motsvarande av senast tillgängliga BNI-uppgift enligt ENS 2010. Den svenska biståndsvolymen överstiger därmed FN:s mål om ett bistånd på av BNI och gör att , räknat i procent av BNI, är en av de absolut största biståndsgivarna av OECD- länderna. Den främsta anledningen till att utfallet som redovisas till /DAC understiger biståndsramen är att tidigarelade vissa utbetalningar avseende bidrag, bl.a. till humanitära organisationer. Dessa utbetalningar bidrog till det höga utfallet men innebar en lika stor minskning 2016. Merparten av det utfall som redovisas till /DAC utgörs av verksamhet under utgiftsområde 7 (2016, av utfallet). Dessutom förekommer kostnader inom andra utgifts- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 områden, s.k. avräkningar, vilka redovisas som bistånd enligt /. Dessa omfattar mottagande av asylsökande (, ), EU:s gemensamma bistånd (, ), utrikesförvaltningens förvaltningskostnader (, ), samt bidrag till vissa FN-organ och andra internationella organisationers reguljära budget (, ). Delar av utvecklingssamarbetet bidrar också till generering av andra resurser för utveckling, t.ex. Sidas garantiverksamhet. 2016 fanns 37 beslutade garantier till ett värde av vilket resulterat i ett mobiliserat kapital om . Diagram 2.1 visar bistånd genom Sida respektive UD samt förvaltningsanslag för Sida och över en tioårs- period. Diagram 2.1 Utfall, Internationellt genom Sida respektive UD, m.fl. samt förvaltningsanslag för Sida och UD Som bilateralt bistånd räknas allt bistånd som inte är kärnstöd till multilaterala organisationer. Det styrs av bilaterala, regionala och tematiska strategier. Merparten av det bilaterala biståndet hanteras av Sida. En del av det bilaterala biståndet kanaliseras genom multilaterala organisationer s.k. multi-bi-bidrag. Multi-bi- bidrag uppgick till . annan del kanaliseras genom organisationer i det civila samhället och uppgick till . Övrigt bilateralt bistånd, exklusive avräkningar, uppgick till . Följande tabeller redovisar utgiftsutvecklingen för biståndsverksamhet genom Sida respektive genom UD m.fl., samt den områdesmässiga fördelningen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.5 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Regionala och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för och Reformsamarbete med , och Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering Globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling Globala insatser för socialt hållbar utveckling Globala insatser för ekonomiskt hållbar utveckling Globala insatser för mänsklig säkerhet P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.6 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom UD m.fl. Multilaterala utvecklingsbanker, fonder och Myndigheten för samhällsskydd och SUMMA TOTALT ANSLAG 1:1 P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.7 Områdesmässig fördelning av bilaterala bistånd1 Demokrati och mänskliga rättigheter, inkl. jämställdhet och förvaltning Miljö, klimat, energi 1Källa: CRS-rapportering till /DAC och enligt beräkningar. Det bilaterala utfallet är exklusive avräkningar. 2Inkluderar följande DAC-kategorier: trade, industry, /mining, agriculture, forestry, fishing, banking, financial services, business, transport, communications och energy. 3Inklusive vatten, sanitet och befolkningsprogram. 4Inkluderar följande DAC-kategorier: multisector, unspecified, administrative costs, general budget support samt other social infrastructure and services. Det bilaterala biståndet ökade 2016. Området demokrati och mänskliga rättigheter inklusive jämställdhet och förvaltning är fortsatt det största inom det bilaterala biståndet. Över tid ser vi en ökning av andelen humanitärt bistånd. Det bilaterala stödet till miljö- och klimat har varit relativt stabilt . Variationerna i tabellen återspeglar framför allt variationer i utbetalning- ar på energiområdet. Multilateralt bistånd definieras som det stöd som kanaliseras som kärnstöd till multilaterala organisationer, såsom FN:s fonder och program, Världsbanksgruppens regionala utvecklings- banker och utvecklingsfonder. Kärnstöd avser icke öronmärkt stöd direkt till organisationens centrala budget, såsom basbudgetstöd, årligt basbidrag, bidrag som lämnas efter påfyllnadsförhandlingar, uttaxerat bidrag/- medlemsavgift samt ägarkapital. Hit räknas även det statliga garantikapital som utställs till de multilaterala utvecklingsbankerna. Beslut om hur medlen ska användas fattas i organisationernas styrande organ där har inflytande genom sitt stöd. Genom kärnstöd bidrar till organisationens samtliga resultat. Beslut om kärnstöd till multilaterala organisationer fattas av regeringen medan utbetalningar hanteras av Sida. multilaterala bistånd, exklusive avräkningar, uppgick till . De 15 organisationer som tagit emot mest svenskt stöd återfinns i tabell 2.8. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.8 Bidrag till de 15 största multilaterala organisationer och utvecklingsbanker United Nations Development Programme (UNDP) United Nations High Commissioner for Refugees Programme (WFP) (AfDB)/African Development Fund (AfDF) to Fight Aids, Tuberculosis and Malaria United Nations Office of Co-ordination of Humanitarian Affairs (UNOCHA) United Nations Relief and for Refugees in the Near East (UNRWA) United Nations Entity for Gender Equality and the Empowerment of Women (UN Women) 1 Utbetalningarna i tabellen, som är nettoutbetalningar, skiljer sig från utfallen som redovisas till /DAC. Det beror på att redovisningen till /DAC avser lagda skuldsedlar medan tabellen visar faktiska utbetalningar. Utbetalningarna omfattar de utbetalningar som gjordes i slutet av 20 15 avseende verksamheter; till CERF (), UNHCR (), UNDP () och UNRWA (). Kostnader för det svenska bidraget till EU:s gemensamma bistånd och utbetalningar till EDF, vilka klassificeras som kärnstöd enligt /DAC:s regel verk, visas inte i tabellen. 2 Kärnstöden gavs till (, ), – Multilateral Debt Relief Initiative (IDA-MDRI, ) och for Reconstruction and Development (I BRD, ). Genom medlemskapet i Europeiska unionen (EU) har och övriga medlemsstater förbundit sig att bidra finansiellt till unionens internationella utvecklingssamarbete. Beloppen bestäms av fasta beräkningsnycklar. Det svenska bidraget till EU:s gemensamma bistånd uppgick till 2016, av EU:s totala bistånds- budget. bidrog även med till Europeiska utvecklingsfonden (EDF). Detta belopp är exklusive som utbetalades verksamhet. EU-institutionerna finansierar biståndsinsatser i över 150 länder. Redovisade resultatindikatorer är hämtade från . De avser genom- gående resultat av insatser avslutade vilket är senast tillgängliga data. Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer Resultat bedöms utifrån hur utvecklings- samarbetet har bidragit till demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, och därmed till det av beslutade målet om förbättrade levnadsvillkor för människor i fattigdom och förtryck. Mål, beslutade av regeringen, gällande demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer återfinns i nästan samtliga strategier för det bilaterala utvecklings- samarbetet. De avser främst stärkta demokratiska institutioner, rättssäkerhet, respekt för mänskliga rättigheter och ökad jämställdhet och stärkt civilsamhälle. Även minskad sårbarhet för konflikt, mediernas oberoende och antikorruptionsarbete omfattas. Insatsportföljerna för att uppfylla strategimålen har kunnat genomföras i hög utsträckning. Diagram 2.2 Demokrati och mänskliga rättigheter: insatsportföljens genomförande Källa: Sida, strategirapportering Den faktiska utvecklingen har gått i önskvärd riktning i relation till en tredjedel av strategi- målen och delvis i riktning mot knappt två tredjedelar av strategimålen. Diagram 2.3 Demokrati och mänskliga rättigheter: Utveckling mot förväntade strategiresultat Källa: Sida, strategirapportering Insatserna har bl.a. bidragit till att stärka kapaciteten inom parlament och politiska partier. Stödet till demokratiska politiska partier och partisystem har utgjort en viktig del av demokratistödet, men möter i auktoritära stater och sköra demokratier ofta stora utmaningar. Svenska partianknutna organisationer har bidragit till att stärka demokratiska partisystem och partier i samarbetsländerna, bl.a. genom att stärka partiernas interna demokrati och jämställdhet samt deras kapacitet att formulera program. Oberoende media har stärkts bl.a. genom stöd till mediaprogram samt till ökad säkerhet för journalister, inte minst kvinnliga journalister, P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 och fortbildning av journalister. Detta har bidragit till ökad yttrandefrihet och ansvarsutkrävande. Rättssäkerhet har ökats genom t.ex. tillgång till rättshjälp och stöd till hela rättskedjan. Polissamarbete har gett ökat förtroende för polisen hos allmänheten. I post-konfliktländer har samarbetet bidragit till stärkt övergångs- rättvisa och därmed sanning, rättvisa och återupprättelse för offren. Lokala civilsamhällesorganisationer har genom svenskt stöd fått bättre förutsättningar att agera i sin egen rätt samt stärkt sin professionalitet. Stöd till kvinnoorganisationer och andra civilsamhällesorganisationer har bidragit till att synliggöra, stödja och stärka kvinnliga människorättsförsvarare och andra aktörer som försvarar kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter. Regeringen antog en ny strategi för stöd genom svenska civilsamhällesorganisationer med mål att bidra till ett gynnsamt klimat för civilsamhället att verka i. Regeringen gav även Sida i uppdrag att föreslå hur svenskt utvecklingssamarbete mer effektivt kan bidra till att motverka de senaste årens krympande demokratiska utrymme genom att stärka civilsamhället. har gett stöd till stärkta offentliga institutioner med fokus på kvalitet och opartiskhet i myndighetsutövningen. Detta har bl.a. bidragit till förvaltningsreform, decentrali- sering, motverkande av korruption och ökad tillgänglighet för medborgarna till offentliga tjänster. Försvarare av mänskliga rättigheter (MR- försvarare) och nätverk mellan dessa har stärkts, och lokala organisationer har med svenskt stöd bidragit bl.a. till att säkerställa rättighets- provisioner i föreslagen lagtext. Många insatser har varit inriktade på kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter samt deras politiska deltagande. Det har skett bl.a. genom stöd till organisationer som arbetar med kvinnors rättigheter, kapacitetsstöd till kvinnliga politiker, genom lagstiftningsarbete och inom ramen för systerpartisamarbete. Barns rättigheter har stärkts bl.a. genom ett omfattande globalt stöd till Rädda barnen. En kartläggning visar att av totalt 42 strategier har sex ett starkt fokus på barns rättigheter och barnperspektivet, 20 har medelstarkt fokus och 16 lågt eller inget sådant fokus alls. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning har stärkts bl.a. genom stöd till organisationer som försvarar dessa. Miljöaspekter har integrerats, t.ex. genom insatser där medborgares inflytande i lokala miljörelaterade frågor stärkts. av Sidas verksamhet har demokrati och mänskliga rättigheter antingen som huvudsyfte eller delsyfte. Andelen verksamhet med demokrati och mänskliga rättigheter som huvudsyfte har ökat medan andelen med detta som delsyfte har minskat något. Tabell 2.9 Verksamhet med demokrati och mänskliga rättigheter som huvudsyfte respektive delsyfte Källa: Sida, policymarkörer Genom att rättighetsperspektivet är integrerat i alla sektorer bidrar det till att mänskliga rättigheter stärkts även inom områden såsom hälsa och utbildning. Insatser för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer har finansierats främst över stöd genom svenska organisationer i det civila samhället, regionala och bilaterala insatser för , särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet samt Reformsamarbete i , enligt tabell 2.5 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida. Genom FN:s högkommissaries kontor för de mänskliga rättigheterna (OHCHR) som har det huvudsakliga ansvaret för FN:s arbete för de mänskliga rättigheterna, har bidragit till organisationens normativa arbete och till att stärka internationella instrument för mänskliga rättigheter, bekämpa straffrihet, stärka ansvarsutkrävande och rättsstatens principer, främja jämställdhet och motverka diskrimi- nering. FN:s medlemstater ratificerade totalt 44 nya traktat, vilket får ses som en framgång. OHCHR har i samarbete med andra FN- organ och civilsamhällesorganisationer fortsatt att utveckla indikatorer som mäter efterlevnaden av mänskliga rättigheter, inklusive med hänsyn OHCHR har också verkat för att minska diskriminering av bl.a. hbtq- personer. Vad gäller OHCHR:s utåtriktade mediearbete har det bidragit till att rapportering- en av könsrelaterat våld ökat . Vidare har OHCHR också verkat för ansvarsutkrävande i bl.a. och . Gentemot , som är en viktig aktör för demokrati, mänskliga rättigheter och rättstaten, har särskilt drivit på för att organisationen ska stå upp för mänskliga rättigheter i de länder där man har verksamhet. UNDP har arbetat med nationella parlament, valmyndigheter och institutioner av vikt för rättsstaten samt förbättrat civilsamhällets förmåga att delta i viktiga utvecklings- och krisrelaterade processer i ett fyrtiotal länder. Fokus har legat på kvinnor, unga och andra exkluderade grupper. International har genom sin verksamhet bidragit till att stärka demokratiska valprocesser och konstitutionsuppbyggnad på landnivå. I förhandlingarna av Världsbanksgruppens nya ramverk för social och miljömässig hållbarhet har och den nordisk-baltiska valkretsen drivit igenom starkare skrivningar om mänskliga rättigheter, arbetstagares rättigheter, miljö och klimat, urfolks delaktighet samt transparens. har varit pådrivande för genomförandet av för mänskliga rättigheter och demokrati 2015-2019 som bl.a. riktar in sig på att stärka lokala aktörer och civilsamhällesorganisationer och som lyfter fram kvinnor som nyckelaktörer för förändring. har vidare gett stöd till pilotprojektet för stöd till EU:s demokratistödjande arbete i utvalda partnerländer, vilket syftar till ett effektivare demokratistöd och främjande av samstämmighet mellan . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Tabell 2.10 Demokrati och mänskliga rättigheter: Indikatorer från multilaterala organisationer, utvecklingsb anker och EU Antal länder som på egen begäran tagit emot stöd för att stärka valförrättande Antal länder som på egen begäran mottagit stöd för att stärka operativa institutioner som stöttar uppfyllandet av åtaganden om mänskliga rättigheter som ratificerats på nationell och internationell basis Antal länder där organisationen är verksam där mekanismer för översyn, ansvarsutkrävande och skydd har etablerats, eller kommit att bättre anpassas till internationella standards Antal länder där organisationen är verksam där människorättslag i domstolar har ökat avsevärt Antal människorättsförsvarare som fått EU- Antal val som fått stöd av EU där valprocesen av oberoende observatörer bedömts som fria Antal individer som direkt dragit nytta av EU- finansierade program för justitie-, rättsstats- Resultat bedöms utifrån hur utvecklings- samarbetet har bidragit till jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, och därmed till det av beslutade målet om förbättrade levnadsvillkor för människor i fattigdom och förtryck. Mål, beslutade av regeringen, gällande jämställdhet återfinns i nästan hälften av strategierna för det bilaterala utvecklings- samarbetet, vilket är en ökning från föregående år. Strategimålen avser bland annat kvinnors ökade deltagande och inflytande i demokratiska processer, tillgång till grundläggande hälsovård samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Därtill återspeglas jämställdhet i strategimål som rör t.ex. hälsa, ekonomisk utveckling och mänskliga rättigheter där kvinnor och flickor ofta utgör uttalade målgrupper. Insatsportföljerna för att uppnå strategimålen kunde huvudsakligen genomföras enligt plan. Diagram 2.4 Jämställdhet: Insatsportföljens genomförande Källa: Sida, strategirapportering Den faktiska utvecklingen har gått i önskvärd riktning, respektive delvis i önskvärd riktning i relation till knappt hälften av strategimålen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 7 Diagram 2.5 Jämställdhet: Utveckling mot förväntade strategiresultat Källa: Sida, strategirapportering Insatserna har främst bidragit till stärkande av kvinnors ekonomiska egenmakt, politiska deltagande och inflytande, SRHR, utbildning och säkerhet. Ofta har olika aspekter av jämställdhet adresserats tillsammans, t.ex. har arbete mot könsrelaterat våld adresserats i kombination med arbete för SRHR, och politiskt inflytande eller ekonomiskt deltagande med förändringar i lagstiftning. Goda resultat uppvisas i främjandet av kvinnors politiska deltagande i flera av samarbetsländer i söder om . Genom svenskt utvecklingssamarbete har kvinnor och kvinnors perspektiv i allt högre grad inkluderats i olika politiska forum, såväl lokalt som nationellt och internationellt. Kvinnors ekonomiska egenmakt har stärkts bl.a. genom att kvinnor nåtts inom jordbruks- utveckling samt fått stöd och finansiering för företagande. Jämställdhet har också stärkts genom jämställdhetsintegrerade förvaltningsstöd i samarbetsländer, t.ex. jämställdhetsbudgetering som synliggjort genusperspektivet i budget- arbetet. För att stärka basen i jämställdhets- arbetet har stöttat kvinnoorganisationer som därmed fått bättre förutsättningar att verka för jämställdhet i sina miljöer. Bidrag till kvinnoorganisationer ökade jämfört med föregående år. Samarbetet har även omfattat arbete med män och pojkar i förändringsarbetet för jämställdhet, inklusive normativ förändring, som bl.a. är viktigt för att minska könsrelaterat våld. Såväl i samarbetsländer som i internationella fora har bidragit till dialogen kring jämställdhet och till att tydliggöra att frågan är nära kopplad till hållbar utveckling. Sida har, som en del av Jämställdhet i myndigheter, fortsatt genomförandet av sin handlingsplan för jämställdhetsintegrering. av Sidas verksamhet har jämställdhet antingen som huvudsyfte eller delsyfte. Andelen verksamhet med jämställdhet som huvudsyfte har ökat medan andelen med jämställdhet som delsyfte har minskat något. Tabell 2.11 Verksamhet med jämställdhet som huvudsyfte respektive delsyfte Källa: Sida, policymarkörer Jämställdhetsinsatser har finansierats främst över regionala och bilaterala strategier för , stöd genom svenska organisationer i det civila samhället, humanitära insatser och globala insatser för socialt hållbar utveckling, enligt tabell 2.5 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida. Systematiskt påverkansarbete inom multilaterala organisationer har lett till att för prioriterade mål och områden inom jämställdhet såsom kvinnors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, frihet från våld, medverkan i fredsprocesser, politiskt deltagande och inflytande, ekonomiska rättigheter och egenmakt samt SRHR har inkluderats i organisationers och högnivåforums policy- dokument, rekommendationer och handlings- planer. Vidare har vikten av, och kvinnors rätt till, informations- och kommunikations- teknologi (ICT) inkluderats i specifika FN- rapporter och rekommendationer efter svenskt påverkansarbete. Genom UN Women har bl.a. bidragit till att ett stort antal länder, med en total befolkningsmängd på över en miljard kvinnor och flickor, stärkt sin lagstiftning avseende våld mot kvinnor och flickor. har även bidragit till att stärka UN Women som samord- nande aktör för arbetet med jämställdhet och kvinnors egenmakt inom ramen för genom- förandet och uppföljningen av Agenda 2030. UN Women har bidragit till att 70 länder integrerat utvecklingsmålen i sina budgetar och institutioner, med ett särskilt fokus på att säkerställa att normer och standarder är kompatibla med genusaspekterna av Agenda 2030. Kvinnors och ungdomars tillgång till SRHR har stärkts genom stöd till UNFPA.