prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Det innebär dock att skatter och statsbidrag för den offentliga sektorns del- sektorer avviker från den nuvarande redovis- ningen i NR. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer påverkas emellertid inte av denna avvikelse. Redovis- ningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. Med begreppet offentlig sektor avses här den gamla definitionen som i NR:s nya redovisning benämns offentlig förvaltning. I samband med övergången till ENS 2010 ändrade NR benäm- ningarna till offentlig förvaltning (offentlig sektor), stat, sociala trygghetsfonder (ålders- pensionssystemet) och (kommunsektorn). 9.1Effekterna av regeringens politik på de offentliga finanserna i denna proposition Statens budget är det viktigaste medlet för regeringen att genomföra sin ekonomiska politik och för att utöva sin finansmakt. Regeringen kan förändra politikens inriktning genom att föreslå att medel allokeras till nya utgiftsändamål eller att den tidigare aviserade fördelningen till befintliga ändamål ändras. Förändringar i skattesystemet är också ett sätt att ändra politikens inriktning. Detta avsnitt innehåller en översiktlig redovisning av budgeteffekterna för de offentliga finanserna av de åtgärder, dvs. reformer och finansieringen av dessa, som regeringen föreslår eller aviserar i denna proposition och i propositionen Höständringsbudget (prop. 2017/18:2). I avsnitt 9.2 redovisas den samlade budgeteffekten av regeringens nu aktuella förslag och aviseringar samt tidigare förslag och aviseringar som regeringen lämnat till och som antingen beslutat eller godkänt beräkningarna för (se tabell 9.7). Budgeteffekterna som de redovisas i avsnitt 9.2 är en del av analysen av förändringen av det strukturella sparandet och finanspolitikens inriktning. Redovisningen av budgeteffekter utgår normalt från att anslagsökningar och anslags- minskningar fullt ut påverkar de faktiska utgifterna. I tabell 9.1 redovisas budgeteffekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande samt fördelningen på utgifter och inkomster enligt NR. Det framgår att de nu föreslagna och aviserade reformerna och finansieringarna på budgetens utgifts- och inkomstsida samman- taget medför att den offentliga sektorns finanser försvagas 2018–2020, jämfört med beräk- ningarna i vårpropositionen. Vidare framgår det att försvagningen är större och sedermera även än , vilket följer av de åtgärder som aviseras i denna proposition med ikraftträdande dessa år. Tabell 9.1 Budgeteffekter av nu föreslagna och aviserade reformer och finansieringar Budgeteffekt i förhållande till ekonomiska vårproposition på den offentliga sektorns finansiella sparande Justering för olika redovisnings- principer i statens budget och -0,2 -5,3 -11,3 -14,5 -0,1 -0,1 -0,1 -5,3 -11,4 -14,6 -1,2 -41,1 -62,0 -78,1 -0,9 -1,2 -1,5 1Inklusive förslag till högre anslag för bidrag till läkemedelsförmånerna, som är av diskretionär karaktär men som inte ingår i tabell 1.1. Se avsnitt 8.5 för en mer detaljerad genomgång av de förslag och aviseringar som påverkar bu dgetens utgiftssida. Tabell 8.14 visar de beräknade budgeteffekterna av förslagen och aviseringarna per utgiftsområde. 2Inklusive budgeteffekterna netto av förslag till förändringar i resolutionsavgiften, som är av diskretionär karaktär men som inte ingår i tabell 1.1. Effekterna på de offentliga finanserna av föreslagna och aviserade förändringar av skatteregler beskrivs närmare i tabell 6.30 medan budgeteffekten av förändringar i resolutionsavgiften beskrivs närmare i utgiftsområde 2 (avsnitt 4.6). Källa: Egna beräkningar. Nivån på den offentliga sektorns inkomster och utgifter påverkas även av andra förändringar, som i detta sammanhang inte definieras som regeringens reformer. Jämfört med ekonomiska vårproposition bedöms t.ex. föränd- rade makroekonomiska förutsättningar medföra högre skatter och lägre utgifter –2020. Även förändrade volymer i vissa rättighetsbaserade transfereringssystem bedöms medföra lägre ut- giftsnivå. Sammantaget bedöms dessa faktorer medföra att det finansiella sparandet förbättras betydligt 2017–2020 jämfört med vårpropo- sitionen. Vidare är det rimligt att anta att vissa föränd- ringar av asylpolitiken är en viktig förklaring till det lägre antalet asylsökande och de lägre prognoserna för antalet asylsökande för åren framöver, jämfört med situationen . beslutade om sådana förändringar i enlighet med regeringens förslag bl.a. i propositionen Särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet (prop. 2015/16:67, bet. 2015/16:JuU24, rskr. 2015/16:122) och pro- positionen Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i 2015/16:174, 2015/16:SfU16, 2015/16:303). I likhet med i budget- propositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 8.5 och tabell 8.13) och ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100) redovisas dock inte de beräknade lägre utgifter som är en följd av dessa förslag som en budgeteffekt av regeringens politik, utan som en förändring till följd av ändrade volymer. Det beror bl.a. på att konsekvenserna för de offent- liga finanserna av dessa förslag till ändringar i asylpolitiken är mycket svåra att uppskatta. I redovisningen av budgeteffekterna i tabell 9.1 ingår endast de förslag i propositionen Höständringsbudget som avser nya reformer och finansiering. Dessa förslag medför att de takbegränsade utgifterna blir ca 1,2 mil- jarder kronor högre jämfört med den av beslutade budgeten . Totalt föreslår regeringen att anslagen ökas med . Av dessa avser ca 7,7 mil- jarder kronor anslag där den föreslagna anslags- förändringen är ett resultat av att volymer eller makroekonomiska förutsättningar förändrats jämfört med den bedömning som låg till grund för beräkningen av anslagen i statens budget . Ändringarna har i dessa fall inte någon koppling till nya reformer (se tabell 8.14). 9.2Den offentliga sektorns finanser De offentliga finanserna har förstärkts kraftigt (se diagram 9.1 och tabell 9.2). Efter den snabba förbättringen av offentlig sektors finanser 2015 förbättrades det finansiella P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 sparandet ytterligare 2016, om än i något långsammare takt. Diagram 9.1 Den offentliga sektorns finansiella och strukturella sparande Procent av BNP, utfall , prognos –2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Att de offentliga finanserna förbättrats beror dels på den starka utvecklingen i svensk eko- nomi, dels på att regeringen sedan den tillträdde fört en ansvarsfull ekonomisk politik. De offent- liga utgifterna har vuxit betydligt långsammare än BNP, trots de högre utgifter som uppstod till följd av det mycket stora antalet personer som sökte asyl i . beräknas det finansiella sparandet i stort sett vara oförändrat. Både in- komster och utgifter beräknas minska något som andel av BNP. Sparandet i staten och kommun- sektorn förstärks något medan ålderspensions- systemet uppvisar en mindre försvagning. Även 2018 och 2019 beräknas det finansiella sparandet som andel av BNP i stort sett vara oförändrat jämfört med och 2017. De reformer som föreslås och aviseras i denna proposition medför att det utrymme som ges från den s.k. automatiska budgetförstärkningen tas i anspråk 2018 och 2019. Vid en oförändrad politik sker normalt en förstärkning av det finansiella sparandet då skatteintäkterna ökar i ungefär samma takt som BNP i löpande priser, medan de offentliga utgifterna ökar något lång- sammare. Anledningen till detta är att många transfereringar inte automatiskt räknas upp i takt med att ekonomin växer. Anslagen till de statliga myndigheterna kompenseras vidare inte fullt ut för att lönerna ökar, eftersom viss produkti- vitetsökning förutsätts i pris- och löneomräk- ningssystemet. Utan nya aktiva beslut förstärks därför de offentliga finanserna normalt auto- matiskt. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 beräknas de offentliga finanserna förstärkas bl.a. till följd av att endast en mindre del av det utrymme som skapas av den för- väntade automatiska budgetförstärkningen tas i anspråk av de nya reformer som aviseras i denna proposition med ikraftträdande (se diagram 9.2 och tabell 9.2). Diagram 9.2 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter Procent av BNP, utfall , prognos –2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Den gradvisa förstärkningen av den offentliga sektorns finansiella sparande förklaras huvud- sakligen av utvecklingen i staten. Det finansiella sparandet i ålderpensionssystemet förväntas i stort sett uppvisa balans hela perioden fram . Kommunsektorns finansiella spa- rande bedöms vara negativt men uppfylla balanskravet med god marginal. Det strukturella sparandet, som är justerat för konjunkturella variationer och vissa engångs- effekter, visar den underliggande nivån på det finansiella sparandet. Det strukturella sparandet beräknas uppgå till ca 0,5–av potentiell BNP under hela prognosperioden (tabell 9.2). Den offentliga sektorns inkomster utgörs i huvudsak av inkomster från skatt på arbete samt skatt på kapital och konsumtion. Dessa inkomster uppgick till av de totala inkomsterna. Av resterande del svarade kapitalinkomsterna för , medan transfereringarna från övriga sektorer uppgick till . Enligt NR redovisas även vissa kalkylmässiga poster, i huvudsak kapital- förslitning, som inkomster. gick till resterande av inkomsterna . Tabell 9.2 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor och procent av BNP, utfall –2016, prognos –2020 -1,5 -1,0 1 Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. De totala skatteintäkterna som andel av BNP (skattekvoten) uppgick enligt NR till (utfallet enligt NR kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 7). Det var en ökning med 0,7 procent- enheter jämfört med . Ökningen av skatte- kvoten förklaras i huvudsak av de förändringar av skattelagstiftningen som genomfördes , vilka beräknas ha uppgått till (se avsnitt 6). Den offentliga sektorns skatteintäkter uppgick till av BNP, detta eftersom en liten andel av de totala skatteintäkterna tillfaller EU (se tabell 9.3). beräknas skattekvoten minska något, huvudsakligen till följd av att intäkter från hushållens kapitalskatter och punktskatter beräknas växa något långsammare än BNP. sjunker skattekvoten med 0,3 procent- enheter till följd av föreslagna förändringar i skattelagstiftningen (främst sänkt skatt för pensionärer) samt att hushållens kapitalskatt fortsätter att minska något som andel av BNP. Till följd av aviserade förändrade skatteregler sjunker skattekvoten ytterligare något . Tabell 9.3 Den offentliga sektorns skatter och avgifter Procent av BNP, utfall , prognos –2020 Avgående medel till EU Källor: och egna beräkningar. Utgiftskvoten, dvs. utgifternas storlek i förhållande till BNP, beräknas minska (se diagram 9.2). Det är i huvud- sak offentlig konsumtion och hälsorelaterade utgifter som avser sjuk- och aktivitetsersätt- ningen som beräknas växa långsammare än BNP. Utgifterna beräknas fortsätta minska som andel av BNP fram i takt med att en mindre del av den förväntade automatiska budgetförstärkningen tas i anspråk för reformer. Främst är det utgifter för offentlig konsumtion, hälsorelaterade utgifter samt arbetslöshet som beräknas minska jämfört med . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 9.4 Den offentliga sektorns utgifter Procent av BNP, utfall , prognos –2020 1Avser totala pensionsutbetalningar till hushåll. Utöver ålderspensioner inkluderas exempelvis utbetalningar för garantipensioner. 2Omfattar bl.a. sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning. 3Inklusive ofördelade utgifter. 4Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. En ofta använd indikator på finanspolitikens effekter på efterfrågan är förändringen av det strukturella sparandet. Det är ett grovt mått på finanspolitikens inriktning och påverkas vid sidan av aktiv finanspolitik i statens budget även av flera andra faktorer som beskrivs nedan. Dessutom påverkar de finanspolitiska åtgärder- nas utformning efterfrågan, dvs. två finansiellt sett lika kostsamma åtgärder kan påverka efter- frågan på olika sätt, vilket inte beaktas i detta mått. Om förändringen av det strukturella sparandet är nära noll indikerar det att finans- politiken, bortsett från effekten av de automa- tiska stabilisatorerna, har en neutral effekt på resursutnyttjandet i ekonomin. Om det strukturella sparandet i stället ökar eller minskar indikerar det att finanspolitiken har en åtstra- mande respektive expansiv effekt på resurs- utnyttjandet. I detta avsnitt redovisas en analys av förändringen av det finansiella och strukturella sparandet 2017–2020. Analysen ger en över- gripande bild av hur finanspolitiken förväntas påverka efterfrågan . Det bör dock framhållas att analyser av detta slag är osäkra. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 I tabell 9.5 beräknas förändringen mellan år av det strukturella sparandet med utgångspunkt i det finansiella sparandet. Skillnaden mellan utvecklingen av det finansiella sparandet och förändringen av det strukturella sparandet utgörs av nettoeffekten av de automatiska stabilisato- rerna, dvs. effekten av konjunkturläget, samt skattebasernas sammansättning och engångs- effekter (raderna 2–4 i tabellen). Tabell 9.5 Indikatorer för impuls till efterfrågan Årlig förändring, procent av BNP och potentiell BNP sparande, procent av BNP -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 sparande, procent av -0,3 -0,2 -0,2 -0,5 -0,4 -0,4 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 11 BNP-gap, förändring i -0,2 -0,2 1Avser utgifts- och inkomstförändringar 2017–2020 i förhållande till av beslutade, föreslagna och aviserade reformer (se tabell 9.7) 2Intäkter från räntor och utdelningar minus räntekostnader. 3Strukturjusterat sparande exkl. kapitalkostnader, netto (kapitalkostnader minus kapitalintäkter). Källor: och egna beräkningar. förväntas resursutnyttjandet i ekono- min öka (rad 11 i tabellen), vilket beräknas förstärka det finansiella sparandet genom de automatiska stabilisatorerna (rad 2 i tabellen). medför skattebasernas sammansätt- ning att det finansiella sparandet ökar lång- sammare än BNP (rad 3 i tabellen). Engångs- effekter försvagar det offentliga sparandet 2017 eftersom den retroaktiva rabatten på medlems- avgiften till EU som tillfälligt minskade utgifterna faller bort (rad 4 i tabellen). Förändringen av det strukturella sparandet enligt rad 5 förklaras i sin tur av flera andra faktorer (raderna 6–10 i tabellen). En av dessa faktorer är den aktiva finanspolitiken (se tabell 9.7). Förändringen av det strukturella sparandet förklaras också av utvecklingen av nettointäkter från kapital, utvecklingen av det strukturella sparandet i kommunsektorn och pensions- systemet samt övriga faktorer. Det konjunktur- justerade sparandet i både pensionssystemet och kommunsektorn har en i stort sett neutral effekt på efterfrågan under hela prognosperioden –2020. Övriga faktorer beskrivs mer ingående i tabell 9.6. Specifikt visar tabellen de statliga budget- utgifternas bidrag till förändringen av det strukturella sparandet. De primära utgifterna minskar som andel av potentiell BNP . är bidraget till förstärkningen av det strukturella sparandet något svagare jäm- fört med övriga år, beroende på att kostnaderna för asylsökande beräknas fortsätta att öka och ge ett negativt bidrag. Därefter väntas kostnaderna minska och bidra till att sparandet för kom- mande år i stället förstärks. –2020 uppgår den totala förstärkningen från de primära utgifterna till omkring 0,5–0,av potentiell BNP. Tabell 9.6 Specifikation av övriga faktorer Bidrag till förändring av strukturellt sparande. Årlig förändring, procent av potentiell BNP -0,2 Faktorer utöver utgifter på -0,3 -0,1 1 Statsbudgetens totala utgifter exkl. ränteutgifter. Källa: Egna beräkningar. Posten övriga budgetutgifter kan ses som en indikator på den automatiska budgetförstärk- ningen. Övriga budgetutgifter förstärker det strukturella sparandet med av potentiell BNP samtliga år. Posten Faktorer utöver utgifter på statens budget ger huvud- sakligen ett negativt bidrag. Denna post omfattar alla faktorer utöver de som redovisas i tabell 9.5 och primära utgifter på statsbudgeten i tabell 9.6, exempelvis inkomstförändringar som inte be- döms bero på konjunkturen. Förstärkningen över tiden som budget- utgifterna bidrar med påverkar förutsättningarna för den aktiva finanspolitiken, eftersom det i huvudsak är nettot av dessa två faktorer som ger statens samlade påverkan på förändringen av det strukturella sparandet och finanspolitikens inriktning. Tabell 9.7 Samlade budgeteffekter av regeringens reformer och finansieringen av dessa i förhållande till föregående år Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer och finansieringar på den offentliga sektorns finansiella sparande Justering för olika redo- -11,1 -10,2 varav stöd till kommuner och -8,8 -8,8 -1,7 -0,4 Skatter, brutto5,6 -3,9 -4,0 -5,0 Indirekta effekter av skatter6 -1,7 -3,2 -1,4 -0,1 -3,2 -3,7 -3,7 förändringar, effekt på -11,3 -7,9 -25,0 -21,5 -19,0 -0,3 -0,2 -0,5 -0,4 -0,4 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Avsnitt 8.3 innehåller en mer detaljerad genomgång av utvecklingen av de takbegränsade utgifterna. I tabell 8.5 redovisas budgeteffekterna av regeringens reformer per utgiftsområde. 2Det tillfälliga stödet till kommuner och landsting som föreslogs i propositionen Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47) utbetalades från statsbudgeten men bedöms till större delen ha medfört förändrad konsumtion i kommunsektorn först . 3Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 4För utgiftsreformer innebär minustecken anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstreforme r innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budgeteffekten av utgifts- och inkomstreformer innebär minustecken att de offentliga finanserna försvagas jämfört med året innan. 5Se tabell 7.9. Förändrad utdebitering ingår i tabell 7.9 men ska inte ingå i tabell 9.7 eftersom den ska visa budgeteffekter av tidigare riksdagsbeslut och förslag från regeringen. 6För skattereformer beskriver bruttoeffekten den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. En indirekt effekt kan uppkomma om regeländringen påverkar andra skattebaser eller konsumentprisindex (om konsumentprisindex påverkas består den indirekta effekten bl.a. av att utgiftsnivån i olika offentliga transfereringssystem påverkas via prisbasbeloppet). 7Exklusive indirekta effekter på inkomstsidan till följd av utgiftsreformer. Källa: Egna beräkningar. Den aktiva finanspolitiken bidrar till att det strukturella sparandet minskar under prognos- perioden, dvs. den har positiva effekter på efterfrågan i ekonomin (rad 6 i tabell 9.5). I tabell 9.7 redovisas den aktiva finanspolitiken uppdelad på inkomster och utgifter. Tabellen visar budgeteffekterna i förhållande till före- gående år av samtliga förslag till och aviseringar av reformer och finansieringar som regeringen P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 lämnat till och som antingen beslutat eller godkänt beräkningarna för. Den snabba förstärkningen av statens finanser 2015 fortsatte även 2016, om än i långsammare takt. Flera faktorer förklarar den snabba för- stärkningen. En ansvarsfull finanspolitik har varit en viktig faktor. Staten förväntas redovisa överskott under hela prognosperioden. Det finansiella sparandet i staten Underskottet i statens finansiella sparande 2014 vändes till ett överskott 2016 genom en för- stärkning på av BNP. I huvudsak beror förstärkningen på att utgifterna, utöver de som kan relateras till asylsökande och diskretionära åtgärder, minskade såväl 2015 som 2016 med av BNP . Tabell 9.8 Statens inkomster och utgifter Miljarder kronor, om inte annat anges, utfall , prognos – 2020 1 Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. ökar både inkomster och utgifter i staten i takt med BNP (se tabell 9.8). beräknas det finansiella sparandet i staten successivt stärkas till följd av att den aktiva finanspolitiken är något mindre om- fattande än det utrymme som ges utifrån den automatiska budgetförstärkningen. Tillsammans med att utgifterna för migration och integration successivt väntas minska medför detta att det finansiella sparandet i staten förstärks . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Från statens finansiella sparande till budgetsaldo Statens finansiella sparande visar förändringen av statens finansiella förmögenhet, exklusive effekten av värdeförändringar. Budgetsaldot visar statens lånebehov (i tabell 9.9 med omvänt tecken) och därmed dess påverkan på stats- skulden. Tabell 9.9 Statens finansiella sparande och budgetsaldo 2016–2020 Miljarder kronor, utfall , prognos –2020 Räntor, periodisering, Köp och försäljning av aktier, extra utdelningar 1 Inkluderar justeringar avseende inlevererade överskott. Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet påverkas inte av försäljningar eller köp av finansiella tillgångar, t.ex. aktier, eller ökad utlåning, eftersom sådana transaktioner inte förändrar den finansiella förmögenheten. Däremot påverkas budgetsaldot och statsskulden av dessa transaktioner. Förutom denna skillnad avviker redovisningen i statens budget i flera andra avseenden från redovisningen i NR. Bland annat redovisas budgetsaldot kassamässigt, medan NR tillämpar en periodiserad redovisning. Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatte- intäkter och ränteutgifter. Det finansiella sparandet 2016 blev betydligt lägre än budgetsaldot. De kassamässigt inbetalda skatterna beräknas ha blivit betydligt högre än de prognostiserade debiterade skatteintäkterna, vilket förstärker saldot i förhållande till det finansiella sparandet. Det innebär att de intäkter som är hänförliga till den privata sektorn inte beräknas bli fullt så stora som de inbetalningar sektorn gjort till staten under kalenderåret. Enligt redovisningsprinciperna för statens budget förstärkte även räntorna budgetsaldot i förhållande till det finansiella sparandet. I huvudsak svarade valuta- och kursdifferenser för denna skillnad (se vidare avsnittet Varierande nivå på statsskuldsräntorna). Likaså innebar försäljningar av aktieinnehav och extra utdel- ningar att budgetsaldot förstärktes i förhållande till det finansiella sparandet enligt NR. Övriga finansiella transaktioner, som framför allt avser lån till för upplåning i ut- ländsk valuta och , minskade budgetsaldot 2016 men påverkar inte, per definition, sparandet enligt NR. beräknas det finansiella sparandet bli högre än budgetsaldot. De kassamässigt inbetal- da skatterna beräknas bli lägre än de debiterade skatteintäkterna, vilket försvagar budgetsaldot i förhållande till det finansiella sparandet. Även lån till under Övriga finansiella transaktioner bidrar till att försämra budget- saldot i förhållande till det finansiella sparandet. –2020 tar flertalet av skillnaderna i de två redovisningsprinciperna i större utsträckning ut varandra och det finansiella sparandet och budgetsaldot är förhållandevis lika. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån enligt 5 kap. budget- lagen. Beräkningen av netto- utlåning enligt tabell 9.10 godkänns. Beräkningen av den kassamässiga korrige- ringen enligt tabell 9.10 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringens förslag till statens budget omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverk- ar statens lånebehov. Ett budgetöverskott inne- bär ett minskat lånebehov för staten och att statsskulden därigenom normalt minskar.