prop · H40390 · 2017-03-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2016/17:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . 2.4Betydelsefulla resultat inom respektive sakområde i Nordiskt samarbete kring EU-frågor ................................ Det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet ................ Nordiskt samarbete inom försvar och krisberedskap ...................... De självstyrande områdena .............................................. Förberedelser inför ordförandeskap 2018 ....................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Det nordiska samarbetets djupa historiska förankring och breda förgrening framstår som unikt i en global jämförelse. Det är ett viktigt komplement till det omfattande samarbete som sker inom EU, FN och andra multilaterala fora. Folkomröstningen i , presidentvalet i och fortsatta säkerhetspolitiska spänningar i vårt närområde satte prägel på 2016. I jämförelse med 2015, som innebar multilaterala framgångar med ett nytt klimatavtal i och beslut om FN:s nya hållbarhetsmål, har året som gått färgats av ökade nationalistiska och protektionistiska strömningar. I ljuset av den utvecklingen är det än viktigare att värna ett starkt, öppet och värdegrundsbaserat nordiskt samarbete. 2016 var även året då valdes in som icke-permanent medlem i . Det nordiska samarbetet kring den svenska säkerhetsrådskandidaturen var av stor betydelse och invalet ska därför ses som en nordisk framgång. De nordiska länderna är små demokratier som är beroende av att folkrätten upprätthålls och stärks. I tider av osäkerhet är det avgörande att står upp för grundläggande värderingar och principer, regionalt såväl som globalt. Därför är det välkommet att under sitt ordförandeskap i 2017 särskilt lyfter fram roll i EU och i världen. Ett annan central tematik i det norska ordförandeskapsprogrammet är hållbar social och miljömässig omställning. Ett huvudspår i det finländska ordförandeskapet i 2016 var att skapa ”mer nordisk nytta i EU”. Vattenfrågor, bioekonomi och gränshinder utgjorde andra viktiga prioriteringar. togs initiativ till ett nordiskt-baltiskt ministermöte om digitalisering som kommer att anordnas i . Integration stod fortsatt högt på agendan och ett nytt treårigt samarbetsprogram för att utbyta konkreta erfarenheter i fråga om integration och flyktingmottagande lanserades. förbereder sig nu för att överta ordförandeskapet i 2018. Ambitionen är att bygga vidare på de goda initiativ som tidigare ordförandeskap har tagit och blicka framåt mot nya möjliga samarbetsområden. I denna skrivelse redogörs inledningsvis för de delar av Nordiska ministerrådets verksamhet som faller under samarbetsministrarna. Därefter följer departementens redogörelser för respektive sakområde. Det nordiska utrikes, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet, som ligger utanför Nordiska ministerrådets mandat, beskrivs kort. Skrivelsen avslutas med en genomgång av bilaterala samarbeten i samt en summering av förberedelserna inför det svenska ordförandeskapet i 2018. Det positiva resultatet av i har följts upp och ett konkret program för nordiskt genomförande av utarbetats. Programmet löper 2016–2018 och fokuserar på tre områden: nordiska lösningar för klimatvänlig samhällsutveckling, finansiella instrument och andra mekanismer samt klimatförändringar i . De nordiska länderna hade ett fortsatt nära samarbete under FN:s klimatförhandlingar och anordnade gemensamma bilaterala möten med andra ländergrupper under förhandlingssessionerna. Under COP22 i gav den gemensamma nordiska paviljongen, i Nordiska ministerrådets regi, möjlighet för nordiska aktörer att ställa ut och arrangera möten samt att informera om hur klarat av att kombinera en aktiv klimatpolitik med bibehållen välfärd. Paviljongen var uppskattad och välbesökt. Nordisk arbetsgrupp för Agenda 2030 inrättade en expertgrupp med representanter från samtliga medlemsländer som gavs i uppgift att ta fram ett förslag på ett nordiskt program för genomförandet av Agenda 2030. Expertgruppen har kartlagt nationella insatser på området samt pågående tematiska initiativ och projekt i fackministerråden. En öppen workshop hölls i där drygt 100 aktörer från näringslivet, universitetsvärlden och civilsamhället deltog. Baserat på slutsatserna från kartläggningsrapporten och workshopen har ett antal tematiska inriktningar och prioriteringar identifierats: –Hållbar produktion, konsumtion och livsstil för att bättre integrera den miljömässiga och sociala dimensionen i det nordiska genomförandet av Agenda 2030. –Hållbar finansiering och investeringar som en särskild nordisk styrka och centralt för genomförandet av Agenda 2030. –Den nordiska modellen som värdegrund för ett nordiskt genomförande av Agenda 2030, dvs. öppenhet, demokrati, tillit och jämlikhet. Ambitionen är att programmet ska läggas fram för beslut av samarbetsministrarna och därefter operationaliseras under andra hälften av ordförandeskap. Nordisk arbetsgrupp för G20 Vid det nordiska statsministermötet tog initiativ till att bilda en nordisk arbetsgrupp i syfte att stärka roll i förhållande till G20 genom att identifiera gemensamma frågor som de nordiska regeringarna skulle kunna driva. uppdrag och lämnade förslag på möjliga samarbetsområden som skulle kunna presenteras för det tillträdande tyska G20-ordförandeskapet. meddelade att förbundskansler bjudit in statsminister till nästa G20-toppmöte i , en inbjudan som innefattade samtliga möten under hela det tyska G20- ordförandeskapsåret. /17 diskuterade arbetsgruppen i förutsättningarna för en nordisk ansats i förhållande till G20 ljuset av den norska inbjudan. Från norsk sida uttalades förhoppningen att kunna etablera goda mekanismer för att tänka nordiskt och uppnå nordisk nytta inom ramen för det norska deltagandet. tog de nordiska statsministrarna ett initiativ som fick namnet ”Nordiska lösningar på globala utmaningar”. Avsikten var att möta den ökande internationella efterfrågan på innovativa samhällslösningar inom områden där de nordiska länderna har spetskompetens. Initiativet har konkretiserats i tre teman vilka i sin tur är uppdelade på sex flaggskeppsprojekt. Temaområdet Nordic består av tre flaggskeppsprojekt – , Nordic Sustainable Cities och . Dessa fokuserar på att stärka nordisk kunskapsexport av klimat- och energilösningar, hållbara städer samt utfasning av subventioner till fossila bränslen. Temaområdet Nordic Gender Effect har som underliggande flaggskeppsprojekt – Gender, business and work där rätten till föräldraledighet, flexibel arbetstid, goda möjligheter till barnomsorg och jämställdhet i ledningsfunktioner står i fokus. Inom ramen för det tredje temaområdet har två flaggskeppsprojekt tagits fram: och Samtliga sex projekt startas och beräknas pågå . Nordiska ministerrådets arbete med internationell profilering och positionering av fortsatte med ytterligare utveckling av den gemensamma varumärkesplattformen. Strategin och de tillhörande kommunikationsverktygen ska ge operativa riktlinjer för framtida projekt riktade mot målgrupper utanför . och deltar i den referensgrupp som haft i uppdrag att dela erfarenheter från varumärkesarbetet i respektive land. genomfördes en rad profileringsaktivititeter: –Be Nordic i , med fokus på nordiska lösningar för hållbarhet, mat och matavfall, mode, arkitektur, stadsutveckling. –Nordic Days i , satsning på möbeldesign, dataspelsdesign, stadsplanering och miljöfrågor. –SLUSH i , i samarbete med Nordic Innovation. –NORDIC i , som initierats av de nordiska ambassaderna. EATx UNGA i , ett evenemang under med fokus på styrkeposition inom hållbara städer, produktion och hälsokost. COP22 i , gemensam paviljong och inleddes en öppen ansökningsrunda för internationella profileringsprojekt. Sju projekt valdes ut av sekretariatet vilka kommer att genomföras av 2017 på platser som , , och . genomförs en gemensam nordisk kultursatsning på Nordiska ministerrådets samarbete med har kontor i samtliga baltiska länder och det bi- och multilaterala samarbetet mellan och är omfattande. Kontoren administrerar flera samarbetsprogram, bl.a. det nordisk-baltiska mobilitetsprogrammet för offentlig förvaltning. fortsatte att på olika sätt stödja oberoende ryskspråkiga medier i de baltiska länderna genom stöd till journalistutbildning för ryskspråkiga journalister samt till uppbyggnad av den ryskspråkiga kanalen ETV+ i . I partnerskap med , , , nordvästra och Östersjöstaternas råd har ministerrådet genomfört aktiviteter inom ramen för det tvärsektoriella programmet mot människohandel som löper 2015– 2018. Programmet innehåller åtta projekt som finansieras av , MR-A, MR-S, MR-JÄM samt Nordiska barn- och ungdomskommittén (Nordbuk). Inom kultursektorn genomförde en satsning på nordiska författarbesök till med seminarier om minoritetslitteratur och yttrandefrihet. Ett nordiskt-baltiskt seminarium rörande medie- och informationskunnighet arrangerades av Nordiskt informationscenter för medie- och kommunikationsforskning (Nordicom) under World Press Freedom i . avbröt verksamheten vid sina kontor i nordvästra (, samt verksamhetspunkter i , och ) 2015 efter att ha registrerats som "utländsk agent" av ryska . har – om än i mer begränsad omfattning – fortsatt sin verksamhet i via nordiska förvaltningsorgan och finansierar journalist- och parlamentarikerutbyten samt samarbetsprojekt inom hälsa, miljö, mänskliga rättigheter och kultur. lanserades ett nytt ansökningsprogram för nordisk-ryska samarbetsprojekt, ett s.k. Open Call Programme. Över 70 ansökningar kom in till ministerrådet som beslutade att bevilja stöd till 13 av projekten. Samarbetsprogrammet med administreras i olika delar av sektorerna, de nordiska institutionerna samt de nordiska samarbetsministrarna. Parallellt med detta arbete har generalsekreteraren och de nordiska länderna fört en dialog med på politisk nivå i syfte att Skr. 2016/17:90 ändra statusen för Nordiska ministerrådets representation i landet då den aktuella statusen anses vara felaktig och begränsar möjligheterna att bedriva verksamhet. Intresset för den nordiska regionen var fortsatt starkt i , vilket ledde till att president bjöd in de nordiska stats- och regeringscheferna till US–Nordic Leaders’ Summit. har utvecklat samarbetet med , , och kring gemensamma utmaningar som klimatförändringar, spridd bosättning över stora geografiska ytor och havsfrågor. På session i beslutade samarbetsministrarna om nya riktlinjer för Nordiska ministerrådets samarbete med grannarna i väst för perioden –2020. ingick 2015 ett samarbetsavtal med och provinsen har tagit initiativ till en nordisk kulturfestival, Nordic Spring, som anordnas . tillsattes 2014 av de nordiska regeringarna med uppgift att avskaffa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna, förebygga nya gränshinder samt öka och effektivisera informationsinsatserna till privatpersoner och företag. Sammantaget blev tolv gränshinder lösta eller avskrivna . Detta ligger över målsättningen att eliminera fem till tio gränshinder . har haft särskilt ansvar för två av de sju hinder som blev lösta (behörighet för svenska snöskoterförare att köra i samt kommersiell passagerarbåttrafik över den svensk-norska gränsen). Bland de fem hinder som länderna beslutade att inte arbeta vidare med lösning hade , tillsammans med , ansvar för hindret gällande dubbelbeskattningsproblematiken för fast anställda kulturarbetare i samt tillsammans med ansvar för hindret gällande rutiner för skatteinbetalning för s.k. äkta gränsgångare. Vid sidan av finns det informella med center i varje EU/EES-land. Solvit hanterar ärenden där personer eller företag har upplevt begränsningar av en nationell myndighet i sin rätt att utöva den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital på den inre marknaden. hanterade Solvits center i ett antal hinder mellan de nordiska länderna. Merparten av dessa gällde den fria rörligheten för personer, exempelvis problem med långa handläggningstider i ärenden om uppehållstillstånd. Arbetet med att reformera och modernisera initierades ursprungligen av och igångsattes av samarbetsministrarna med fyra överordnade mål: Stärkt politiskt samarbete och en effektivare nordisk budget, mer målinriktad användning av nordiska projekt och projektmedel, tydligare ägarstyrning av de nordiska institutionerna samt ett mer effektivt sekretariat som initierar och följer upp politiska beslut. Reformarbetet utmynnade i rapporten ”Nytt ”. Samarbetsministrarna beslutade att ge generalsekreteraren i uppdrag att utreda och förbereda nästa fas av reformarbetet, ”Nytt 2.0”. Genomförandet av denna andra fas har fortgått i syfte att öka ministerrådets relevans för de nordiska ländernas regeringar liksom för näringsliv och civilsamhälle. Dessa reformer introduceras successivt . En annan del i reformprocessen utgörs av strategiska genomlysningar, där enskilda områden kartläggs och möjligheterna för ökat samarbete analyseras ur fem till perspektiv. har f.d. vd ansvarat för en genomlysning av det nordiska energisamarbetet vilken kommer att presenteras . togs beslut om liknande genomlysningar av miljö-, respektive socialområdet. 2.4Betydelsefulla resultat inom respektive sakområde i Den nordiska institutionen med ansvar för samarbetet inom forskning och forskarutbildning (NordForsk) följde upp det avslutade s.k. Toppforskningsinitiativet inom klimat, energi och miljö (TFI) med forskningssatsningar på grön tillväxt och bioekonomi. NordForsk fortsatte arbetet inom ramen för forskningsprogrammet om sociala ojämlikheter i hälsa och välfärd samt nordiskt samarbete om biobanker, sociala register, kliniska multicenterstudier och högspecialiserade behandlingar. Forskningsprogrammen rörande och samhällssäkerhet samt jämställhet förmedlades och ett nytt programinitiativ togs inom nordiskt universitetssamarbete. Även samarbetet kring e-Science och e-infrastruktur har utvecklats i NordForsks regi. Det Nordisk-samiska utbildnings- och forskningsinstitutets (NSI) ramkontrakt med förlängdes med , 2017– 2019. Nuvarande ramkontrakt mellan och de övriga fyra (Nordita), Nordiskt vulkanologiskt institut (Nordvulk), för sjörätt (NIfS) och för Asienstudier (NIAS), förlängdes . En vidareutvecklad mål- och resultatdialog med NordForsk Skr. 2016/17:90 genomfördes och ett nytt strategiskt mandat för NordForsks fortsatta arbete fastställdes av . Nordiska ministerrådets utbildningsprogram mottog totalt 654 ansökningar om nästan för utbildningsutbyte inom och de tre baltiska länderna. Sammanlagt fördelades till 395 organisationer i de fem nordiska länderna, , , samt , och . Antalet sökande institutioner ökar stadigt , så även . Den nordiska kulturstrategin –2020 bygger på ledorden ”Det hållbara, kreativa, interkulturella, unga och digitala ”. skapade kulturministrarna ett nytt pilotprogram för barn och unga vilket ska ge stöd till ungas eget kulturella skapande samt nordisk språkförståelse. antog kulturministrarna en deklaration om mångfald och konstnärlig yttrandefrihet och anordnades en konferens om kulturens och civilsamhällets roll för integration mot bakgrund av flyktingsituationen. De nordiska kulturministrarna har även inrättat en kunskapsresurs för nordisk kulturpolitik och kulturstatistik hos Myndigheten för kulturanalys i syfte att koordinera insatser och främja nätverksbyggande inom det kulturpolitiska forskningsfältet. pågår ett arbete kring gemensamma nordiska kultursatsningar i utlandet. Efter det att flera intresseanmälningar kommit in, beslutade kulturministrarna att förlägga satsningen till Southbank Detta arbete berör i hög grad den strategi för internationell profilering och positionering som har tagit fram. Genomförandet av det nordiska samarbetsprogrammet för innovations- och näringspolitik –2017 har fortsatt och främst bedrivits genom ministerrådets institution innovation och de fem så kallade fyrtornsprojekt som finansieras genom institutionen. ”Innovativa Nordiska välfärdslösningar”, Nordic Built Cities, ”Innovativa Nordiska digitala lösningar”, ”Nordiska partnerskapet för entreprenörskap och finansiering” samt ”Nordiskt partnerskap för expansion av kulturella och kreativa näringar”. publicerades ett antal rapporter, däribland en kartläggning av aktörerna i det nordiska digitala ekosystemet, en analys av nordisk export av varor och tjänster samt en rapport om hur nordiska företag kan dra nytta av s.k. frugal innovation (produktionsutveckling och innovation under enklare förhållanden). påbörjades arbetet med att ta fram ett nytt samarbetsprogram för innovations- och näringspolitik 2018–2021. Det nuvarande samarbetsprogrammet för regionalsektorn utgår från – Demografi och välfärd i syfte att öka kunskaperna om de regionala demografiska utmaningarna och bidra till utvecklingen av strategier och innovativa lösningar på dessa utmaningar avseende t.ex. service och arbetskraftsförsörjning. – Innovation och entreprenörskap som genom goda exempel ska bidra till policyutveckling på nationell, regional och lokal nivå samt identifiera lösningar som bidrar till grön tillväxt. – Hållbara stadsregioner som studerar hur samhällsplanering kan bidra till grön tillväxt i stadsregioner samt utveckla verktyg och strategier för hållbar stadsutveckling. – Hållbar regional utveckling i som utifrån befintliga analyser tar fram scenarier för utveckling i syfte att öka kunskapen och vidga den politiska debatten. Dessa frågor kommer fortsatt att behandlas inom ramen för regionalsektorns nya samarbetsprogram, som börjar gälla 2017, vid sidan av de tre nya fokusområdena: hållbar landsbygdsutveckling, innovativa och resilienta regioner samt hållbara städer och stadsutveckling Projektet startades i syfte att visualisera och främja export av innovativa nordiska lösningar för smarta och hållbara städer. Projektet leds av och utsågs såväl nationella som nordiska pristagare i den tävling om innovativt stadsbyggande som ingått i projekt. vidtar ska dra nytta av de bästa förslagen i syfte att marknadsföra nordiskt stadsbyggande internationellt. Nordregio forum är en återkommande mötesplats för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän, politiker och forskare i frågor som rör hållbar regional tillväxt och utveckling. hade biobaserad och hållbar ekonomi som tema och samlade deltagare från hela . På kemikalieområdet fortsatte det nordiska arbetet med den handlingsplan för en hållbar mode- och textilbransch som miljöministrarna tidigare beslutat om. största utmaningarna med att minska den stora miljöbelastning som den internationella mode- och textilbranschen orsakar. ska visa vägen till en textilbransch som ingår i en cirkulär ekonomi och där inga miljöfarliga ämnen används. handlingsplanen skickade de nordiska miljöministrarna ett gemensamt brev till Europeiska kommissionen för att uppmuntra till att ytterligare åtgärder vidtas även på EU-nivå. tog initiativ till ett gemensamt nordiskt inspel vid miljöministermötet i FN:s ekonomiska kommission för , UNECE, vilket resulterade i en nordisk ministerdeklaration med åtaganden till stöd för Batumi Action for (). Deklarationen utgör en politisk signal vilken förhoppningsvis kan inspirera länderna i , och , att reducera sina utsläpp. Fiskeri, jordbruk, livsmedel och skogsbruk antog för fiskeri, havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS) ett nytt samarbetsprogram med huvudsakligt fokus på genomförandet av Agenda 2030. avslutade sin treåriga satsning på bioekonomi men frågorna kommer att vara prioriterade även i fortsättningen i många nordiska-forum, bl.a. i den s.k. Bioekonomipanelen. Utifrån det finländska ordförandeskapets temaområde ”Vatten” togs en vägkarta fram för att främja den blå bioekonomisektorn i . Ambitionen är att uppnå en hållbar användning av naturresurserna, ekonomisk tillväxt och stärkt kompetens genom ett utökat samarbete kring forskning och teknikutveckling. Projektet avslutades med en konferens på temat From Fossil to Biobased and Sustainable Economy. för jordbruk-, mat och rennäringsforskning (NKJ) och Samnordisk Skogsforskning (SNS) har fortsatt sitt samarbete om bioekonomi. Gemensamma utlysningar av medel har skett för att bilda nätverk bland forskare i de nordiska länderna. NKJ och SNS har även inlett aktiviteter för att stärka de nordiska ländernas roll i EU:s pågående ramprogram för forskning och innovation, Horizon 2020. Uppföljningen av den deklaration som antogs 2008 om skogens och skogsbrukets roll avseende klimatförändringar och förvaltningen av färskvattenresurser (Selfossdeklarationen) har slutförts . Detta har utmynnat i rapporten vilken är en sammanställning av de forskningsaktiviteter och projekt som genomförts samt en färdplan för framtida arbete inom den nordiska skogssektorn. Nordiskt genresurscenter (NordGen) fick en ny direktör och en ny strategi för genetiska växtresurser. beviljade ett projektstöd till NordGen för framtagandet av en kommunikationsstrategi och en webbplattform i syfte att synliggöra samarbetet kring genetiska växtresurser. Den särskilda strategigruppen för arbetet mot antibiotikaresistens höll sitt första möte med deltagare från både human- och djursektorn. Det treåriga nordiska projektet om matsvinn inom ramen för det tidigare statsministerinitiativet ”Grön tillväxt” publicerade tre rapporter som behandlar livsmedelshållbarhet, matsvinn i primärproduktion och olika modeller för att underlätta omfördelning av mat. Programmet ”Ny nordisk mat” uppdaterades med fokus på offentlig mat, en nordisk mattävling samt mat och turism. Utlysningar och igångsättande av projekt skedde inom de två förstnämnda områdena. Programmet har också fastslagit att man i högre grad vill lyfta ”Ny nordisk mat” som policyverktyg även inom andra områden. genomlysning av hälsosektorn överlämnades till för social- och hälsopolitik (MR-S) 2014. Rapportens rekommendationer behandlades fortsatt i MR-S och i ämbetsmannakommittén för social- och hälsofrågor (ÄK-S). Vid MR-S möte beslutade ministrarna att arbeta vidare med rapportens förslag fem och sex genom att anta en nordisk deklaration om folkhälsa 2016/17:90 samt att ge ämbetsmannakommittén i uppdrag att etablera en nordisk arena för folkhälsosamarbete, vilken etablerades . MR-S höll även en temadiskussion om social- och hälsovårdstjänster för asylsökande och invandrare. förväntas en motsvarande genomlysning ske av socialsektorn. I syfte att värna patientsäkerheten och överensstämmelse med EU- lagstiftningen har en flerårig diskussion förts om ett eventuellt upphävande av det nordiska avtalet om gemensam nordisk arbetsmarknad för vissa personalgrupper inom hälso- och veterinärväsendet, även kallat . Den analys som gjorts visade att frågan om informationsutbyte kan lösas genom att alla länder tillämpar EU-direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer. För att undvika negativa effekter för de självstyrande områdena föreslogs att överenskommelsen inte skulle upphävas utan istället ändras så att den uteslutande reglerar erkännande av sjuksköterskor och social- och sundhetsassistenter (motsvarande undersköterskor) och då utifrån det europeiska regelverket. Vid MR-S möte framkom att samtliga ministrar inte var redo att underteckna det reviderade avtalet. Vad som framhölls var vikten av att först utvärdera genomförandet av det nya yrkeskvalifikationsdirektivets regler om informationsutbyte. Detta arbete följs av Nordiska gruppen för hälsopersonal. När ett undertecknande kan förväntas ske är oklart. för arbetsliv (MR-A) anordnade det finländska ordförandeskapet ett expertseminarium om arbetsliv och funktionshinder samt en nordisk arbetsmiljökonferens med fokus på riskbaserad tillsyn. Det finländska ordförandeskapet initierade även ett flerårigt projekt med fokus på framtidens arbetsmarknad, Future of Work. Projektet kommer att pågå och utgöra ett nordiskt bidrag till 100- årsjubileum.