prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — I denna proposition presenteras bl.a. förslag om att höja biståndsramen till av BNI. Förslaget beräknas innebära att utgifterna ökar 2018 jämfört med det föregående året. En del av kostnaderna för mottagande av asylsökande är avräkningsbara från bistånds- ramen enligt den definition som används av DAC. En kon- sekvens av att de avräkningsbara utgifterna under utgiftsområde 8 Migration minskade jäm- fört med beräkningen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) är att regeringen i propo- sitionerna Vårändringsbudget och Höständringsbudget föreslår ökningar av medel till utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, , för att bibehålla den av riks- dagen fastställda biståndsramen. Detta medför att utgifterna under utgiftsområdet ökar 2017, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades förslag om bl.a. ett nytt ersättningssystem för ensamkommande barn och unga, som påverkade avräkningarna från biståndsramen. Förslagen beräknas medföra att utgifterna under utgifts- området minskar 2017, ökar 2018 samt minskar 2019 och 2020, jämfört med det föregående året. I propositionerna Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) och Höständringsbudget (prop. 2015/16:2) föreslog regeringen sam- mantaget en ökning av biståndsramen 2016 till följd av minskade avräkningar för kostnader för mottagande av asylsökande. Detta medförde att utgifterna ökade 2016, jämfört med det före- gående året och som en konsekvens av att ökningen endast avsåg 2016 minskar utgifterna , jämfört med det föregående året. I denna proposition föreslås att medel för mot- tagande av och resekostnader för personer som vidarebosätts i flyttas till utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Därutöver minskas anvisade medel till följd av färre ärenden i migrationsdom- stolarna och fortsatt effektiviseringsarbete på . Sammantaget beräknas för- slagen i denna proposition medföra att utgifterna under utgiftsområde 8 minskar 2018 och 2019 jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades bl.a. förslag om ett fortsatt tillskott till förvaltningsanslag och en övergång till ett nytt ersättningssystem för ensamkommande barn och unga. Förslagen medför sammantaget att utgifterna under P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 utgiftsområdet beräknas öka 2017, minska 2018 och öka 2019, jämfört med det föregående året. I propositionen Vårändringsbudget presenterades bl.a. en tillfällig ökning av anslaget för förvaltningskostnader. Förslaget bidrog till att utgifterna under utgifts- området ökade 2016 och som en konsekvens av att ökningen endast avsåg 2016 minskar ut- gifterna 2017, jämfört med det föregående året. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Tabell 8.5 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning -0,2 -0,3 varav förslag och aviseringar i denna -0,1 -0,3 UO 2 Samhällsekonomi och varav förslag och aviseringar i denna UO 3 Skatt, tull och exekution varav förslag och aviseringar i denna varav förslag och aviseringar i denna UO 5 Internationell samverkan varav förslag och aviseringar i denna UO 6 Försvar och samhällets varav förslag och aviseringar i denna UO 7 Internationellt bistånd -1,2 -1,2 -0,2 varav förslag och aviseringar i denna -9,5 varav förslag och aviseringar i denna -1,2 -0,6 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social -1,6 -3,4 -1,2 varav förslag och aviseringar i denna -0,1 UO 10 Ekonomisk trygghet vid varav förslag och aviseringar i denna UO 11 Ekonomisk trygghet vid varav förslag och aviseringar i denna UO 12 Ekonomisk trygghet för varav förslag och aviseringar i denna -0,1 UO 13 Jämställdhet och nyanlända -7,6 -1,9 varav förslag och aviseringar i denna -1,3 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv varav förslag och aviseringar i denna -0,5 varav förslag och aviseringar i denna UO 16 Utbildning och varav förslag och aviseringar i denna UO 17 Kultur, medier, trossamfund -0,1 -0,1 varav förslag och aviseringar i denna UO 18 Samhällsplanering, varav förslag och aviseringar i denna UO 19 Regional tillväxt varav förslag och aviseringar i denna UO 20 Allmän miljö- och naturvård varav förslag och aviseringar i denna varav förslag och aviseringar i denna varav förslag och aviseringar i denna UO 23 Areella näringar, landsbygd -0,6 -0,3 varav förslag och aviseringar i denna -0,3 varav förslag och aviseringar i denna UO 25 Allmänna bidrag till kommuner varav förslag och aviseringar i denna UO 27 Avgiften till Europeiska varav förslag och aviseringar i denna Anm.: Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket ingår inte. föreslagna och aviserade reformer avser förslag och aviseringar i denna proposition och de förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2017/18:2) som inte avser regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). Källa: Egna beräkningar. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I denna proposition presenteras flera satsningar bl.a. på förlossningsvård, psykisk ohälsa, höjd schablonersättning för assistansersättningen och höjt tandvårdsbidrag. ökningar för läkemedelsförmånerna. Samman- taget beräknas förslagen i denna proposition medföra att utgifterna under utgiftsområdet ökar 2018 jämfört med det föregående året. I propositionen Vårändringsbudget föreslogs bl.a. anslagsökningar för läkemedels- förmånerna, förlossningsvård och den sociala barn- och ungdomsvården. Sammantaget ökar detta de beräknade utgifterna under utgifts- området 2017, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades bl.a. anslagsökningar för läkemedelsförmånerna som bidrar till att de beräknade utgifterna ökar, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) presenterades förslag om bl.a. förstärkning av hälso- och sjukvården och ändrad uppräkning av timersättningen i den statliga assistansersättningen, som sammantaget bidrar till att utgifterna under utgiftsområdet beräknades öka 2016 och minska 2017–2019, jämfört med det föregående året. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) presenterades reformer inom bl.a. äldreomsorgen och en ökning av anslaget Bidrag för läkemedelsförmånerna. Några av reformerna har en avtagande storlek över åren vilket medför att utgifterna under utgifts- området beräknas minska 2017–2019, jämfört med det föregående året. En utgiftsförändring avseende bemanning i äldreomsorgen är beräknad . kommer ett antal tidigare beslutade tillfälliga reformer, avseende bl.a. förlossnings- vård, kvinnors hälsa och ungas psykiska ohälsa, att upphöra. Detta innebär att utgifterna under utgiftsområdet beräknas minska 2020 jämfört med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning I denna proposition föreslås bl.a. höjt tak i sjukförsäkringen, höjd garantinivå i sjuk- och aktivitetsersättningen och höjt bostadstillägg för ålderspensionärer och personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Förslagen beräknas medföra att utgifterna under utgiftsområdet ökar 2018 och 2019 jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn I denna proposition presenteras förslag om bl.a. höjt barnbidrag och studiebidrag inom studie- hjälpen. Sammantaget beräknas förslagen i denna P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 proposition medföra att utgifterna under utgiftsområdet ökar 2018 och 2019 jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering I denna proposition presenteras förslag om bl.a statsbidrag till kommuner för mottagande av personer som vidarebosätts i . Dessutom föreslås att medel för deltagare i etablerings- programmet flyttas till utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv. Sammantaget beräknas förslagen i denna proposition medföra att utgifterna under utgiftsområde 13 minskar 2018 och ökar 2019. I budgetpropositionen presenterades ett nytt ersättningssystem för ensamkommande barn och unga som innebär att utgifterna under utgiftsområdet tillfälligt beräknas öka 2017, för att sedan minska 2018–2020, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen ändrades bl.a. schablonersättningarna till kommunerna, vilket bidrar till att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2017 och 2018 samt minska 2019, jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I denna proposition presenteras ett flertal för- slag, bl.a. höjt tak för lönebidrag, lån för kör- kortsutbildning och ett enklare och effektivare system för subventionerade anställningar. Därut- över föreslås en flytt av medel från utgiftsom- råde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, som nämnts ovan. Sammantaget beräknas förslagen i denna proposition medföra att utgifterna under utgiftsområdet ökar 2018. Utgifterna minskar 2019, bl.a. eftersom flytten av anslagsmedel från utgiftsområde 13 har en avtagande storlek. I budgetpropositionen presenterades förslag om ett flertal olika åtgärder inom arbets- marknadsområdet, bl.a. effektivare nystartsjobb med kollektivavtalsenliga villkor, satsningar på moderna beredskapsjobb i staten och höjt löne- bidragstak. Åtgärderna bidrar till att utgifterna under utgiftsområdet beräknas minska 2017, vara i stort sett oförändrade 2018 och öka 2019 och 2020, jämfört med det föregående året. I propositionen Vårändringsbudget presenterades reformer avseende bl.a. arbets- löshetsförsäkringen, extratjänster och Arbets- förmedlingens verksamhet. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2017–2019, jämfört med det föregående året. I denna proposition presenteras förslag om bl.a. höjd bidragsdel inom studiemedlen och studie- medel avseende de ytterligare platser som är ett resultat av att högskolan, yrkesinriktad vuxenut- bildning på gymnasial nivå (yrkesvux), yrkes- högskolan, förarutbildningen samt folkhög- skolan föreslås byggas ut. Sammantaget beräknas förslagen medföra att utgifterna under utgifts- området ökar 2018–2020 jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades reformer avseende studiemedel för fler platser inom satsningen på lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux), yrkesvux samt lärar- och för- skollärarutbildning. Reformerna innebär att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2017–2020, jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning I denna proposition presenteras ett flertal förslag om satsningar, bl.a. på stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, ökad kvalitet i gymnasie- skolans introduktionsprogram och fler utbild- ningsplatser inom vuxenutbildningen samt ökad kvalitet i yrkesvux. Sammantaget beräknas för- slagen i denna proposition medföra att utgifterna ökar 2018–2020. I budgetpropositionen presenterades ett flertal satsningar under utgiftsområdet bl.a. på forskning, innovation och högre utbildning. Sammantaget medför utgiftsförändringarna att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2018, men bl.a. till följd av att en satsning på upprustning av skollokaler och utemiljöer upp- hör 2018, minskar utgifterna något 2019 för att sedan öka igen 2020, jämfört med det föregående året. vidtog regeringen utgifts- begränsande åtgärder för , som bl.a. innebar att medel för reformen fler anställda i lågstadiet betalades ut för verksamhet 2016. Som en följd av den förtida utbetalningen kunde medel omfördelas till senare år efter förslag i propositionen Vårändringsbudget . Därtill minskades de särskilda medlen till universitet och högskolor. Sammantaget bidrar dessa åtgärder till att utgifterna beräknas öka 2017, jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades reformer avseende bl.a. höjda lärarlöner, special- pedagogiskt stöd i tillsammans med andra skolreformer samt fler platser inom yrkesvux och . Reformerna får till följd att utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka 2017, jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid I denna proposition presenteras ett flertal förslag bl.a. om ökade bidrag till vissa ideella organisat- ioner, fler platser i folkhögskolan och en satsning på ökad tillgänglighet till biblioteks- verksamhet i hela landet. Sammantaget beräknas förslagen i denna proposition medföra att ut- gifterna under utgiftsområdet ökar 2018 jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt I denna proposition föreslås stöd för att skapa förutsättningar för ekonomisk och social utveckling i områden och kommuner som är socioekonomiskt eftersatta. Förslaget beräknas medföra att utgifterna ökar 2018–2020, jämfört med det föregående året. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I denna proposition presenteras ett flertal sats- ningar, bl.a. på förstärkning och förlängning av åtgärder som minskar utsläppen av koldioxid på lokal nivå (Klimatklivet), investeringsstöd för gröna städer och premie vid köp av exempelvis elcyklar och elmopeder. Förslagen i denna pro- position beräknas sammantaget medföra att utgifterna under utgiftsområdet ökar 2018–2020, jämfört med det föregående året. I propositionen Vårändringsbudget presenterades förslag om anslagsökningar för klimatinvesteringar, vilket medför att utgifterna beräknas öka 2017 jämfört med det föregående året. I denna proposition presenteras förslag om bl.a. avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar och utökad satsning på kollek- tivtrafik i landsbyggd. Förslagen i denna propo- sition beräknas sammantaget öka utgifterna under utgiftsområdet jämfört med det föregående året. I budgetpropositionen presenterades reformer avseende bl.a. insatser för ökat P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 cyklande, kapacitetshöjande åtgärder i järnvägs- infrastrukturen och vidmakthållande av den I denna proposition presenteras förslag om bl.a. kapitaltillskott till Norrlandsfonden, drift och beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet underhåll av samt en satsning på 2017–2020, jämfört med det föregående året. nas sammantaget medföra att utgifterna under presenterades reformer avseende bl.a. förstärk- utgiftsområdet ökar 2018 jämfört med det ningar av järnvägsunderhållet. upphör 2019, vilket bidrar till minskade utgifter Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Ett antal tillfälliga reformer som beslutades I denna proposition presenteras förslag om bl.a. efter förslag i budgetpropositionen , kompensation till kommunsektorn för sänkt avseende bl.a. kollektivtrafik och järnväg i lands- pensionärsskatt och höjning av det generella bygd samt väg- och järnvägsunderhåll i lands- statsbidraget till kommunsektorn. bygd, upphör 2020. Detta bidrar till minskade denna proposition beräknas medföra att de utgifter under utgiftsområdet jämfört med sammantagna utgifterna under utgiftsområdet ökar 2018–2020, jämfört med det föregående presenterades en engångsbesparing för väg- underhåll, vilket minskade utgifterna och åtgärder som innebar att kommuner och beräknas öka utgifterna , jämfört med det landsting tillförs permanenta medel för att höja kvaliteten och anställa fler inom välfärden. Satsningen medför att utgifterna under utgifts- Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och området beräknas öka 2017, jämfört med det I denna proposition presenteras förslag om satsningar på bl.a. ökad medfinansiering till bl.a. satsningar på tandvård för unga vuxna, landsbygdsprogrammet, landsbygdspolitiska åt- avgiftsfri öppenvård för personer som är 85 år gärder och ett grönt jobbprogram. och äldre samt förstärkning av sjukvården. denna proposition beräknas medföra att de en följd av dessa reformer beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka 2017 och 2018, ökar 2018 och 2019, jämfört med det föregående jämfört med det föregående året. presenterades ett förslag om att kompensera åtgärder avseende bl.a. höjt stöd till bredbands- kommunsektorn med anledning av förslaget att utbyggnad och omfördelning av förväntade slopa nedsättningen av arbetsgivaravgiften för Åtgärden beräknas bidra till ökade utgifter Åtgärderna beräknas öka utgifterna under under utgiftsområdet , jämfört med det utgiftsområdet och 2018 jämfört med det Även i budgetpropositionen för Till följd av en reform som presenterades i 2016 presenterades förslag och aviseringar budgetpropositionen , avseende utökad avseende bl.a. omfördelning mellan år av medel matematikundervisning i årskurs 4–6, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka 2017, jäm- arna beräknas minska utgifterna under utgifts- fört med det föregående året. området 2017 och 2018, jämfört med det I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) justerades nivåerna i landsbygds- programmet med anledning av den nya program- Den årliga pris- och löneomräkningen av anslag perioden –2020, vilket beräknas öka som används för förvaltnings- och investerings- utgifterna jämfört med det föregående året. ändamål, medför att de samlade utgifterna ökar med 2017 jämfört med det P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Pris- och löneomräkningen bedöms preliminärt ge ökade utgifter med ytterligare 2019 och med 2020 jämfört med det föregående året. I tabell 8.7 summeras pris- och löneomräkningen per utgiftsområde. Pris- och löneomräkningen baseras på utfallsstatistik och avspeglar därför pris- och löneförändringar i övriga samhället med eftersläpning. Vid omräkningen av myndighet- ernas förvaltningsanslag, som utgör huvuddelen av de anslag som pris- och löneomräknas, an- vänds separata index för att följa utvecklingen avseende löner, hyreskostnader och övrig för- valtning.89 De omräkningsfaktorer som är mest centrala i pris- och löneomräkningen av myndig- heternas förvaltningsanslag redovisas i tabell 8.6. Tabell 8.6 Omräkningsfaktorer i pris- och löneomräkningen av myndigheternas förvaltningsanslag Källor: ESV, SCB och egna beräkningar. Omräkningstalet för löner motsvarar föränd- ringen i ett arbetskostnadsindex för tjänstemän i tillverkningsindustrin, med avdrag för ett tioårigt genomsnitt av produktivitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. Omräkningstalet för lokalkostnader beräknas enligt två olika metoder beroende på om avtalet för fastigheten i fråga kan omförhandlas under det kommande budgetåret eller inte. Hyresavtal som inte kan omförhandlas räknas om av den årliga förändringen av konsumentprisindex. Hyresavtal som kan omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i stället om utifrån hyresutvecklingen i det geografiska område där fastigheten är 89 I enlighet med de av beslutade principerna för pris- och 1991/92:100, 1991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128, se 1993/94:100, 1993/94:FiU10, rskr. 1993/94:132). I dessa fall blir omräkningstalet individuellt för varje berört anslag. För omräkningen av övriga förvaltningskost- nader används ett sammanvägt omräkningstal som speglar prisutvecklingen för ett urval av varor och tjänster, baserat på flera index från . Tabell 8.7 Pris- och löneomräkning Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Källa: Egna beräkningar. Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. De statliga utgifterna påverkas av den eko- nomiska utvecklingen i och i omvärlden. Flera transfereringar till hushållen följer den allmänna pris- och löneutvecklingen. Exempelvis påverkas storleken på ersättningen inom föräldraförsäkringen av timlön och inflation. –2020 medför den makroekonomiska P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 utvecklingen att utgifterna ökar med samman- kostnader i transfereringssystem som inte direkt lagt (se tabell 8.4). kan kopplas till den makroekonomiska utveck- redovisas förklaringar till några av de större lingen eller är att betrakta som reformer. I avsnitt 4 finns en när- 2017–2020 beräknas utgifterna minska med mare beskrivning av den makroekonomiska volymförändringar (se tabell 8.4). Nedan redovisas några av de större utgifts- De inkomstgrundade pensionerna i ålderspens- beror på volymförändringar. ionssystemet står för huvuddelen av den utgifts- ökning som är hänförlig till den makroeko- Minskande utgifter för migration och etablering nomiska utvecklingen –2020. Ett flertal konflikter och fattigdom i omvärlden ningarna i utgifterna för ålderspensionssystemet bidrar till att ett mycket stort antal människor följer normalt löneutvecklingen i samhället, som tvingas lämna sina hemländer. avspeglas i inkomstindex. emot 162 877 asylsökande, vilket var en för- miska utvecklingen väntas medföra att utgifterna dubbling jämfört med . för ålderspensionssystemet ökar med 40,5 mil- 28 939 personer, asyl i . jarder kronor 2017–2020, Det är det lägsta antalet asylsökande i kronor 2018 jämfört med . antalet ansökningar på en betydligt lägre nivå än Biståndet ökar till följd av en växande 2015 och väntas bli i samma storleksordning som har också en väsentligt Storleken på biståndsramen styrs av lägre prognos för antalet asylsökande för de bruttonationalinkomst (BNI). kommande åren jämfört med utfallet . 2018 föreslås biståndsramen uppgå till Den kraftiga minskningen av antalet nya av beräknad BNI. Utvecklingen av BNI bedöms asylansökningar jämfört med motsvaras inte på kort sikt av en lika kraftig minskning av 2018 jämfört med och med sammanlagt de offentliga utgifterna. Anledningen till detta är 2017–2020. att det huvudsakligen är antalet inskrivna och vistelsetiderna i mottagningssystemet som styr Sjukförsäkringen påverkas av den allmänna pris- En relativt stor andel av de asylsök- ande som kom 2015 har ännu inte fått ett sjukförsäkringen påverkas av den allmänna pris- lagakraftvunnet beslut avseende sin ansökan om och löneutvecklingen i ekonomin, som leder till uppehållstillstånd och är således fortfarande successivt högre utgifter under prognospe- inskrivna i mottagningssystemet. De makroekonomiska faktorer som har snittliga vistelsetiden i mottagningssystemet för störst inverkan på utgifterna inom sjukförsäk- personer som sökt uppehållstillstånd av asylskäl ringen är prisutvecklingen, via basbeloppet, och mer än fördubblades, 2015 till ca Vid utgången av uppgick område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom antalet inskrivna personer i mottagningssyste- met till 122 708 personer. 2017–2020, antalet bli drygt hälften så stort, för att vid utgången av 2020 uppgå till 39 600 personer. Det ökade antalet inskrivna medförde att utgifterna under utgiftsområde 8 Migration steg rade utgifterna beräknas minska med 10,3 mil- jarder kronor 2018 jämfört med och minskningen av utgifterna kommer att fortsätta utvecklingen av antalet personer i transfererings- , i takt med att antalet systemen och längden som en person inskrivna och inskrivningstiderna minskar. finns i ett transfereringssystem. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 utgifterna minska med sammanlagt 28,8 mil- jarder kronor. I diagram 8.1 redovisas utfall för de totala utgifterna –2016, utgiftsprognos och de beräknade anslagen – 2020 för utgiftsområde 8 Migration, dvs. inte enbart de utgifter som är hänförliga till volym. Diagram 8.1 Utgifter för migration, antal asylsökande och genomsnittligt antal inskrivna i mottagningssystemet –2016 utfall, 2017 prognos och 2018–2020 beräknat. Källor: ESV, och egna beräkningar. De volymrelaterade utgifterna för etablering under utgiftsområde 13 Jämställdhet och ny- anlända invandrares etablering beräknas öka med 4,7 respektive 2017 och 2018 för att sedan minska med 3,5 respektive 2019 och 2020. För motta- gandet av nyanlända erhåller kommunerna bl.a. en schablonersättning som utbetalas . Det stora antalet ensamkommande barn som sökte asyl i har haft en stor effekt på utgifterna inom utgiftsområde 13 .