prop · H40382 · 2017-01-25 00:00:00 — Det övergripande målet för arbetsmiljöpolitiken är en arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet.1 Arbetsmarknaden har genomgått förändringar under . Färre arbetar inom industrin och fler inom tjänstemanna- och serviceyrken. Anställningsförhållanden har förändrats och andelen fackligt anslutna arbetstagare har minskat. Med detta förändras det arbetsmiljöarbete som bedrivs på arbetsplatserna och de hälsoproblem som kan följa av arbetet. över är det färre personer som omkommer eller skadas svårt i arbetet, men har det skett en ökning av anmälningar om arbetssjukdomar med sociala eller organisatoriska orsaker. Arbetsmiljöproblem som leder till arbetsskador kan kosta samhället stora belopp och innebära personligt lidande för den som drabbas. Den totala kostnaden för arbetsskador mäts inte men uppgår sannolikt till många miljarder årligen.2 är en expertmyndighet som har stor frihet att avgöra hur uppdraget ska utföras. Det finns ingen aktör som har i uppgift att utvärdera arbetsmiljöpolitiken och det finns få analyser av statens insatser för att förbättra arbetsmiljön. 1.2 analyser av arbetsmiljöområdet publicerade 2004 rapporten ”tillsyn” som omfattade och regeringens styrning av myndigheten.3 pekade då bland annat på att både regeringen och borde se över målen för tillsynen och att uppföljning och utvärdering av tillsynsverksamheten borde förbättras. pekade också på vikten av att tillsynen riktas mot de arbetsplatser där riskerna för ohälsa och olycksfall är som störst och att man därför borde utveckla metoderna för att förbättra urvalet av tillsynsobjekt. Därutöver ansåg att verksamhetsstatistik borde förbättras. 2015/16:1, utgiftsområde 14. 2I rapporten för arbetsmiljöproblem diskuteras möjliga sätt att mäta kostnader för arbetsmiljöproblem. tillsyn (Rapport 2004:14). 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Statskontoret har genomfört två utredningar inom arbetsmiljöområdet . genomförde de en myndighetsanalys av där man bland annat förde fram att regeringen borde se över instruktion i syfte att ange vilka uppgifter myndigheten ska prioritera utifrån de tilldelade resurserna och vilka resultat som ska uppnås. Statskontoret pekade även på att borde utreda vilken eller vilka principer som bör vara vägledande för prioriteringar och urval i tillsynen samt hur myndigheten avser att styra mot dem. Statskontoret visade också på att kommer ha stora behov av att anställa ny personal på grund av pensionsavgångar och att myndigheten därför behövde ta fram en strategi för sin kompetensförsörjning. Statskontoret publicerade en analys av den föregående regeringens handlingsplan för arbetsmiljöpolitiken. Handlingsplanen innehöll 29 uppdrag som framförallt skulle genomföras av . Statskontorets slutsats var att handlingsplanen inte uppfyllde de krav som bör ställas på en plan som avses vara styrande för att genomföra åtgärder inom arbetsmiljöpolitiken. Det gällde till exempel krav på tydliga målformuleringar, ett utpekat ansvar för genomförandet av konkreta åtgärder samt krav på uppföljning och återrapportering av resultat. Dessutom efterlyste Statskontoret ett mer departementsövergripande arbetssätt vid framtagandet av handlingsplanen. 1.3 Syfte och revisionsfrågor har granskat om de statliga arbetsmiljöinsatserna på ett effektivt sätt bidrar till att en god arbetsmiljö kan uppnås. Utifrån syftet har följande revisionsfrågor formulerats: •Har regeringen skapat ändamålsenliga förutsättningar för att ska kunna bedriva sin verksamhet effektivt? •Ger arbetsmiljöstatistiken och analysen av den en tillförlitlig bild av arbetsmiljön och dess utveckling? •Anpassas föreskrifter fortlöpande till förändringar i arbetsmiljön? •Anpassas information och kommunikation om arbetsmiljöarbete till arbetsgivarnas och arbetstagarnas behov? •Kan tillsyn bedrivas på ett mer effektivt sätt? Svensk arbetsmiljöpolitik omfattar många aktörer och många olika typer av insatser. belyser i den här rapporten framförallt de förebyggande insatserna för att åstadkomma en god arbetsmiljö snarare än de reaktiva insatser som sätts in då en skada skett, till exempel rättsliga åtgärder eller ersättning till den drabbade. Arbetsskadeförsäkringen ingår därför inte i granskningen och inte heller de R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A rättsliga processerna vid arbetsmiljöbrott eller det nya sanktionssystemet för brott mot arbetsmiljölagen. De långsiktiga effekterna av de statliga insatserna, exempelvis i form av minskad sjukfrånvaro analyseras inte och inte heller landstingens verksamhet vid arbetsmedicinska kliniker. Granskningen innefattar inte heller statens påverkan på arbetsmiljön i rollen som arbetsgivare eller upphandlande aktör. Den regionala skyddsombudsverksamheten berörs endast översiktligt. I granskningen har inhämtat information och data på följande sätt: •Analys av statistik över genomförda inspektioner, resultat av inspektionerna såsom sanktioner och förelägganden och förbud, skillnader mellan olika regioner, svarstider i med mera. •Intervjuer med experter på arbetsmiljöområdet bestående av arbetsmiljöforskare, representanter för arbetsgivare och arbetstagare. •Intervjuer med chefer och medarbetare vid och vid myndighetens samtliga fem inspektionsregioner. •Intervjuer med företrädare för . •Granskning av styrdokument och interna rutiner samt utredningar och övrig dokumentation som beskriver myndighetens verksamhet. •Deltagande vid arbetsmiljöinspektioner . •Enkätundersökning till samtliga 229 arbetsmiljöinspektörer vid –2016. Svarsfrekvensen i enkätundersökningen var . Därutöver har vi intervjuat ett mindre antal arbetsgivare som har haft en inspektion, varit medlyssnande vid inkommande frågor till och genomfört dokumentstudier av rapporter och utredningar på arbetsmiljöområdet. Det här avsnittet innehåller en redogörelse för vad som ligger till grund för granskningens inriktning. En diskussion om utgångspunkterna i vår granskning finns även i början av varje kapitel. En övergripande utgångspunkt för granskningen är arbetsmiljölagens (1977:1160) ändamål vilket är att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt att i övrigt uppnå en god arbetsmiljö.4 Arbetsmiljölagen innehåller grundläggande bestämmelser om 4 1 kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1160). 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N arbetsmiljöns beskaffenhet och anger översiktligt kraven när det gäller olika arbetsmiljöfaktorer. Arbetsmiljölagen är en ramlag och lagen kompletteras av bestämmelser i arbetsmiljöförordningen (1977:1166) och i föreskrifter som meddelas av Ar- betsmiljöverket. Arbetsmiljöstatistik och analys – är statistikansvarig myndighet och har därmed ansvar för den officiella statistiken på arbetsmiljöområdet. Den officiella statistiken ska enligt lagen om den officiella statistiken (2001:99) vara objektiv och allmänt tillgänglig. Den ska utvecklas, framställas och spridas på grundval av enhetliga standarder och harmoniserade metoder. Följande kvalitetskriterier ska då tillämpas: Mått på i hur hög grad statistiken tillgodoser användarnas nuvarande och potentiella behov. Grad av överensstämmelse mellan skattningarna och de okända sanna värdena. Perioden mellan den tidpunkt då de statistiska uppgifterna finns tillgängliga och den händelse eller företeelse som de beskriver. Den tid som förflyter mellan det datum då myndigheten gör uppgifterna tillgängliga och det datum då de lämnas. Hur användarna kan få tillgång till, använda och tolka uppgifter. Mätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp, mätverktyg och mätförfaranden som använts, när statistik från olika områden eller från olika tidsperioder jämförs. Mått på i vilken utsträckning uppgifterna med tillförlitlighet kan kombineras på olika sätt och för olika ändamål.5 Föreskrifter till arbetsmiljölagen – I arbetsmiljöförordningen har regeringen bemyndigat att meddela föreskrifter avseende större delen av arbetsmiljölagen.6 I föreskrifterna anges de närmare krav som ska uppfyllas i arbetsmiljöhänseende. anser att föreskrifterna ska vara tydliga och hållas uppdaterade för att möta upp och reglera de arbetsmiljöproblem och hälsofaror som finns på arbetsplatserna. Stöd och information till arbetsgivare och arbetstagare – anser att arbetsgivare, arbetstagare, skyddsombud och allmänhet bör ha tillgång till uppdaterad och lättillgänglig information om vilka regler som gäller. Tillsyn – utövar tillsyn över att arbetsmiljölagen och dess föreskrifter meddelade med stöd av lagen följs.7 Enligt arbetsmiljöförordningen ska 51 och 3 a §§ lagen (2001:99) om den officiella statistiken samt 2 § förordningen (2007:913) om instruktion för . 618 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166). 77 kap. 1 § arbetsmiljölagen (1997:1160). R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A myndigheten genom sin tillsyn verka för en tillfredsställande arbetsmiljö.8 För att tillsyn ska vara verkningsfull anser att myndigheten ska genomföra insatserna effektivt och rikta dessa till de arbetsgivare där en inspektion kan förväntas ge god effekt i form av förbättrad arbetsmiljö. behöver även säkerställa att åtgärderna har genomförts genom en väl fungerande uppföljning. 8 15 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166). 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Arbetet för en god arbetsmiljö 2.1 Arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna Av arbetsmiljölagen framgår att arbetsgivarna och arbetstagarna ska samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö.9 Arbetsgivarna är skyldiga att systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten så att föreskrivna krav på en god arbetsmiljö uppfylls. I det ingår att utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka riskerna i verksamheten och vidta eventuella åtgärder.10 Arbetsgivarna är även skyldiga att se till att arbetstagarna får god kännedom om de förhållanden och risker som kan vara förbundna med arbetet och att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå.11 Av arbetsmiljölagen framgår att arbetsgivarna och arbetstagarna tillsammans ska bedriva ett organiserat arbetsmiljöarbete. Arbetstagarnas representant är skyddsombudet. Skyddsombudet har bland annat befogenheter att ta del av handlingar som rör förhållanden i arbetsmiljön och få utbildning. Skyddsombudens roll beskrivs i 6 kap. 5 och 6 §§ i arbetsmiljölagen. Systematiskt arbetsmiljöarbete () Med systematiskt arbetsmiljöarbete menas att arbetsgivaren systematiskt ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. ska bedrivas av samtliga arbetsgivare och regleras i föreskrift AFS 2001:01 – Systematiskt arbetsmiljöarbete. Arbetstagarna har också en viktig roll i främjandet av en god arbetsmiljö. Arbetstagarna är skyldiga att följa givna föreskrifter samt använda de skyddsanordningar som finns samt iaktta den försiktighet som behövs för att förebygga ohälsa och olycksfall. Arbetstagarna är också skyldiga att underrätta arbetsgivaren eller skyddsombudet om de upptäcker att arbetet innebär omedelbar och allvarlig fara för liv eller hälsa.12 En faktor som är viktig för en god arbetsmiljö är företagets egen drivkraft för att ha en bra arbetsmiljö för att behålla och attrahera ny personal samt att ha ett gott anseende. har forskare börjat intressera sig för vad en god arbetsmiljö kan medföra i form av vinster för företagen, samhället och individen. I betänkandet God arbetsmiljö – en framgångsfaktor (2009) konstateras att det finns all anledning att tro att ett gott och systematiskt arbetsmiljöarbete leder till positiva resultat för de anställdas hälsa men att det däremot är svårt att dokumentera att god arbetsmiljö 93 kap. 1a § i arbetsmiljölagen (1977:1160). 103 kap. 2 a § arbetsmiljölagen (1977:1160). 113 kap. 3 § arbetsmiljölagen (1977:1160) och 3 kap. 2 c § arbetsmiljölagen (1977:1160). 123 kap. 4 § arbetsmiljölagen (1977:1160). R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A leder till bättre produktivitet och lönsamhet i verksamheterna. I betänkandet påpekas emellertid att det saknas djupare kunskap om dessa samband. Statistik över arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna I enkätstudien tillfrågas arbetstagare om arbetsmiljöarbetet på deras arbetsplats.13 Ungefär hälften av de tillfrågade uppger att det bedrivs ett systematiskt arbetsmiljöarbete på arbetsplatsen. I en kunskapssammanställning från hävdas emellertid att det är betydligt färre arbetsplatser än så som har ett fungerande arbetsmiljöarbete. Det beror enligt rapportförfattarna på att enkätfrågorna i Arbetsmiljöundersökningen riktar in sig på rutiner och processer för , inte om hur arbetsmiljöarbetet förebygger risker i arbetet.14 I Arbetsmiljöundersökningen tillfrågas arbetstagare om hur arbetsmiljöbrister hanteras på arbetsplatsen. undersökning anger att arbetsmiljöbrister åtgärdas alltid/för det mesta medan uppger att arbetsmiljöbristerna för det mesta eller aldrig åtgärdas. 2.2 Arbetsmarknadens parter och arbetsmiljöarbete Arbetsmarknadens parter samverkar om arbetsmiljö både på lokal och central nivå. På den lokala nivån är de regionala skyddsombuden en viktig aktör. De regionala skyddsombuden besöker företag som saknar skyddskommitté och verkar för att aktivera det lokala arbetsmiljöarbetet och för att brister ska åtgärdas.15 På den centrala nivån finns fyra viktiga partsgemensamma organisationer; Försäkring, Prevent, Sunt arbetsliv och . Försäkring är ett aktiebolag som ägs gemensamt av arbetsmarknadens parter. Genom kollektivavtal försäkras anställda inom den privata sektorn, kommuner, vissa kommunala bolag, landsting och regioner. Den som är försäkrad genom kollektivavtal kan bland annat få ersättning vid sjukdom, arbetsskada och dödsfall. Från försäkringsfallen tar Försäkring fram statistik som de analyserar. Försäkring utlyser och finansierar även forskningsprojekt. är Försäkring den största finansiären av arbetsmiljöforskning i . Resultaten av forskningen ska leda till förebyggande arbetsmiljösatsningar.16 Inom det privata näringslivet sker samverkan mellan parterna i organisationen . Prevent arbetar främst med att informera om arbetsmiljöfrågor, genomföra seminarier och ta fram produkter och metoder som kan användas för att förbättra Arbetsmiljön 2013 (Rapport 2014:3). Systematiskt arbetsmiljöarbete – syfte och inriktning, hinder och möjligheter i verksamhetsstyrningen Del II: Hur genomförs i branscherna (Rapport 2013:12). 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N arbetsmiljön.17 För anställda i kommuner och landsting arbetar Sunt arbetsliv med att samla in och sprida kunskaper om förebyggande, hälsofrämjande och rehabiliterande insatser. Sunt arbetsliv drivs av de fackliga organisationerna i samverkan med Kommuner och Landsting samt Pacta.18 är rådet för partsgemensamt stöd inom det statliga avtalsområdet. ska samråda med representativa arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer innan myndigheten beslutar föreskrifter som riktar sig till enskilda, kommuner eller landsting men även när de beslutar i förvaltningsärenden av större vikt.19 är ansvarig förvaltningsmyndighet för arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor. Myndigheten har ansvar för den officiella statistiken som gäller arbetsmiljö och arbetsskador. Den meddelar föreskrifter och allmänna råd med stöd av lagstiftningen och ska även förmedla information. har också till uppgift att ha tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen.20 bildades genom att tio yrkesinspektioner och Ar- betarskyddsstyrelsen gick samman till en myndighet. har som mål att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv, det vill säga när det gäller såväl fysiska, psykiska som arbetsorganisatoriska avseenden.21 bedriver även marknadskontroll som innebär att de kontrollerar att produkter är CE-märkta och därmed uppfyller grundläggande hälso-, miljö- och säkerhetskrav. Tillsyn genom inspektioner bedrivs i myndighetens regionala organisation. genomförde ungefär 21 000 besök på 13 600 arbetsplatser, vilket motsvarar av samtliga arbetsplatser med anställda i Sverige.22 var utgifter ca 550 miljoner, exklusive statsbidraget till den regionala skyddsombudsverksamheten. Den största utgiftsposten var inspektion med 390 miljoner, därefter kom regelverksamheten med närmare 71 miljoner, kommunikation 52 miljoner och analysverksamheten 40 miljoner. var utgifterna för de olika verksamhetsområdena relativt konstanta. 196 § förordningen (2007:913) med instruktion för . 202 § förordningen (2007:913) med instruktion för och bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. 22Arbetsmiljöverkets årsredovisning 2015. R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A Ökade anslag 2015 gjorde att varje verksamhetsområde fick ett tillskott på mellan 7 miljoner (analys) och 15 miljoner (inspektion) . gjorde stora organisationsförändringar /2014. Inspektionsverksamheten gick från 10 distrikt till fem regioner, med vardera ett regionkontor och ett antal filialkontor. I samband med omorganisationen inrättades även en ny avdelning för internationella frågor. Dessutom omorganiserades juridikavdelningen och det har inrättats två enheter för inspektionsjuridik. Verksamheten finns efter omorganisationen på elva orter i Sverige.23 Arbetsmiljöfrågorna spänner över alla sektorer i samhället och har därmed kontaktytor mot ett stort antal andra myndigheter. Enligt instruktion ska myndigheten särskilt samverka med , och i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet.24 I samband med tillsyn ska Ar- betsmiljöverket vid behov även samverka med exempelvis Kemikalieinspektionen samt berörda länsstyrelser och kommuner.25 Uppdraget att bedriva och sammanställa arbetsmiljöforskning ligger utspritt på universitet och högskolor, samt social utvärdering (SBU) som är ett för hälso- och sjukvården. rymdes en stor del av arbetsmiljöforskningen inom . var ett nationellt forskningsinstitut och för arbetslivsfrågor. När institutet lades ned 2007 överfördes uppdraget att bedriva arbetsmiljöforskning till universitet och högskolor. Det som angavs som de huvudsakliga skälen till nedläggningen var att minska den statliga byråkratin samt att säkra kvaliteten i forskningen genom att låta forskningsanslagen fördelas av forskningsfinansiärer i konkurrens mellan forskare.26 En del av de statliga forskningsmedlen till arbetslivsforskningen fördelas via för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte, tidigare FAS) samt Vinnova.27 har social utvärdering (SBU) i uppdrag från regeringen att systematiskt sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betydelse för sjukdom. Inom ramen för uppdraget har SBU tagit fram fyra systematiska litteraturöversikter – inriktade på ryggproblem, symtom på depression 23Arbetsmiljöverkets årsredovisning 2015 samt utredning ”Ny organisation 2014 – Den nya inspektionsavdelningen” . 247 § förordningen (2007:913) med instruktion för . 2517 a § arbetsmiljöförordningen (1977:1166). 2006/07:1, utgiftsområde 14. 27Regleringsbrev för avseende för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och utmattningssyndrom, sömnstörningar samt hjärt- och kärlsjukdomar. SBU har tidigare även sammanställt kunskap om arbetets betydelse för besvär och sjukdomar i nacke och arm.28 I samband med att en arbetsmiljöstrategi tagits fram för åren 2016–2020 har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur ett nationellt centrum för samling och spridning av kunskap och forskningsresultat om arbetsmiljö bör inrättas och utformas. Centrumet ska även ägna sig åt utvärdering av arbetsmiljöpolitik. Utredaren ska bland annat lämna förslag om vid vilken befintlig myndighet eller vilket befintligt lärosäte verksamheten för det nationella centrumet ska placeras samt verksamhetens utformning och omfattning. Utredningens förslag ska rymmas inom ramen för befintliga resurser inom området.29 beslutade om ett tillkännagivande med innebörden att regeringen borde tillsätta en utredning om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas.30 Vid kontakt med i samband med denna granskning framfördes att den forskningspolitiska propositionen, som är aviserad , är under beredning inom . Bland annat mot bakgrund av tillkännagivande i frågan 2014 kan arbetsmiljöforskningen komma att beröras i denna proposition.31 2.5 Förändrade förutsättningar på arbetsmarknaden Utvecklingen på arbetsmarknaden påverkar det arbetsmiljöarbete som bedrivs på arbetsplatserna och de hälsoproblem som kan följa av arbetet. Under har antalet sysselsatta inom industrin minskat medan antalet sysselsatta inom tjänstebranscher har ökat kraftigt. ökade antalet sysselsatta i tjänstebranscher med närmare 630 000 personer. Även antalet sysselsatta i byggbranschen ökade med 135 000 personer. Inom industri- och varubranscherna minskade däremot antalet anställda med 163 000 respektive 20 000 personer.32 Allt fler av de sysselsatta arbetar i mindre företag. –ökade antalet anställda i företag med fler än 500 anställda med medan antalet anställda i företag med 1–4 anställda ökade med omkring 22 procent.33 28Hämtat från SBU:s hemsida . 29Kommittédirektiv för för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö (dir. 2016:2). 30Betänkande 2013/14:AU5, Arbetsmiljö (rskr. 2013/14:183). 32Konjunkturinstitutets prognosdatabas per näringsgren enligt nationalräkenskaperna 2016. 33SCB:s företagsregister uttag hämtat . R I K S R E V I S I O N E N E N G O D A R B E T S M I L J Ö F Ö R A L L A Tidsbegränsade anställningar är vanligare på arbetsmarknaden jämfört med slutet , och den stora ökningen skedde framför allt i samband med krisen . Ökningen har sedan planat ut och har endast en marginell ökning skett; 2014 var tillfälligt anställda.34 Utöver tidsbegränsade anställningar förekommer även nya typer av förhållanden mellan arbetsgivare och arbetstagare där arbetsgivaransvaret är mer oklart. Exempelvis arbetar fler personer i bemanningsbranschen än tidigare; förvärvsarbetade nästan 61 000 personer i branschen, vilket kan jämföras med 25 000 personer 2002.35 En mer global arbetsmarknad leder till ett ökat antal utländska arbetstagare i . Det handlar både om personer som arbetar i och om arbetskraftsinvandrare.36 Den fackliga organisationsgraden för arbetstagare har sjunkit. 1993 var av alla arbetstagare medlemmar i en facklig organisation. 2013 hade den siffran sjunkit till 70 procent.37 Arbetstagarna representeras oftast av sina skyddsombud i det lokala arbetsmiljöarbetet. Det finns ingen officiell statistik över antalet skyddsombud i . Enligt en uppskattning från () är det ungefär hälften av arbetsplatserna som saknar skyddsombud och det är en siffra som har varit under en längre tid.38 En lägre organisationsgrad bland arbetstagare innebär att regionala skyddsombud har tillträde till färre arbetsplatser då de bara har tillträde till arbetsplatser med fackligt ansluten personal. Sammantaget medför förändringarna på arbetsmarknaden nya utmaningar för arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. Fler anställda i småföretag innebär att har fler och mindre potentiella tillsynsobjekt. Förändrade anställningsvillkor gör också att det tar tid att utreda vem som har arbetsgivaransvaret och därmed ansvaret för den anställdes arbetsmiljö. Fler utländska företag medför krav på information och kommunikation på fler språk och på att säkerställa att svenska arbetsmiljöregler följs.