prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — har det varit möjligt för tryckta allmänna nyhetstidningar att ansöka om utvecklingsstöd för elektroniska publicerings- tjänster. beslutade att bifalla 29 ansökningar till 18 olika insatser vid 24 allmänna nyhetstidningar, medan 16 ansökningar avslogs. Sammanlagt beslutades om ca i utvecklingsstöd, varav betalades ut . Myndigheten har aviserat att två ansökningsomgångar kommer att genomföras . Tabell 14.3 Stöd fördelat på antal tidningar 2014–2016 3 En nyhetstidning kan få utvecklingsstöd för flera olika insatser. Enligt fanns det 167 unika dagstidningstitlar i , att jämföra med 170 tidningar 2015 och 176 tidningar 2014. Utvecklingen av teknik och konsumtions- mönster och ökad konkurrens på medieområdet medför stora utmaningar för branschen. I synnerhet tidningsbranschen präglas av den pågående strukturomvandlingen. Till följd av framför allt en fallande annons- försäljning fortsatte de svenska tidningsföretag- ens samlade omsättning att sjunka också . De svenska tidningsföretagen har förlorat omkring en fjärdedel av sina intäkter. Nedgången i annonsintäkterna inom tidnings- branschen skedde trots en kraftig tillväxt på annonsmarknaden som helhet. redovisade många av landets tidningsföretag en stark tillväxt i försäljningen av digitala prenumerationer. Tillväxten kompen- serade dock inte för nedgången för tryckta tidningar, vilket innebär att tidningsförsäljningen som helhet fortsatte att minska . som intäkterna har sjunkit har arbetet med att sänka kostnaderna för tidnings- utgivningen intensifierats. Trots en förbättring av den samlade resultatnivån jämfört med föregående år var 2016 att betrakta som ett svagt år för den svenska tidningsbranschen. För den största resultatförbättringen svarade gruppen landsortstidningar med driftsstöd. En viktig förklaring till förbättringen var att P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 driftsstödet ökade , bl.a. till följd av att flera av sexdagarstidningarna i gruppen valde att gå över till sjudagarsutgivning (med en helt digital söndagsutgåva). I takt med att de tryckta upplagorna minskar ökar den relativa kostnaden för distributionen av tidningar och 2016 har präglats av arbetet med att möta denna utveckling. Enligt för mediestudier saknar var åttonde kommun löpande journalistisk bevak- ning (2016). Var tredje kommun – ca 90 till antalet – saknar dagstidningsbevakning. Av dessa bevakas 45 kommuner enbart av gratistidningar, 15 kommuner endast av en lokal sajt. Drygt 30 kommuner saknar helt regelbunden bevakning. (Ku 2015:01) har i novem- ber 2016 lämnat sitt slutbetänkande En gräns- överskridande mediepolitik (SOU 2016:80). Utredningen har bl.a. genomfört en analys av strukturella förskjutningar i mediemarknaden. Utredningen konstaterar att utvecklingen går mot minskad användning av traditionella medier, att distributörer tar större del av medborgarnas mediebudgetar, att medier med allsidig nyhets- förmedling, bevakning och granskning har svårt att finansiera denna verksamhet och att allt fler områden i står utan kvalitativ journalistisk bevakning. Utredningen föreslår bl.a. att presstödet ersätts med ett nytt medie- stöd till allmänna nyhetsmedier, oberoende av innehålls- och spridningsform. Förslaget har remitterats. Taltidningarna blir fler som prenumeranterna blir färre Mer än hälften av landets dagstidningar finns som taltidningar. Dessa produceras med tal- syntes och distribueras via internet. Myndig- heten för tillgängliga medier (MTM) ansvarar för produktion och distribution. startades fyra helt nya taltidningar vilket gör att det totalt finns 122 taltidningar att prenumerera på. Antalet prenumeranter minskade med , vilket bl.a. beror på hög medelålder bland prenumeranterna. ökade antalet prenumerationer som innehas av en institution . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 I likhet med föregående år är det en något högre andel män än kvinnor som prenumererar, . Tabell 14.4 och prenumeranter 2014– 2016 har MTM även arbetat med ett projekt för att tillgängliggöra läns- och kommuntaltidningar. var cirka hälften av landets läns- och kommuntaltidningar tillgängliga via den befintliga taltidningstjänsten. Teknikutvecklingen med övergång till talsyntes och internetdistribution av taltidningar har möjliggjort stora besparingar för staten . var dock kostnaderna ungefär som föregående år. Radio och tv i allmänhetens tjänst når publiken på olika plattformar De nuvarande sändningstillstånden för program- företagen (), () och Utbildnings- radio AB (UR) gäller fr.o.m. t.o.m. . SR, SVT och UR redovisar hur de fullgjort sina uppdrag i allmänhetens tjänst i de s.k. public service-redovisningarna. Redovisning- arna granskas av och tv vid Myndigheten för press radio och tv (MPRT) som bedömer om programföretagen uppfyllt sina public service-uppdrag. Tillgång till public service-företagens utbud SR sänder FM-radio i fyra rikstäckande programtjänster och 25 lokala kanaler. Totalt sändes i marknätet 2016 vilket är en viss minskning i jämförelse med 2015, huvudsakligen beroende på att sändningar i de 25 lokala kanalerna ersatts av Radiosporten i P4 Riks vid större idrottsevenemang. De webb- exklusiva sändningarna (sändningar enbart över internet) har däremot ökat från 14 780 , vilket innebär en ökning med . Tabell 14.5 sändningar i marknätet per programkategori 2014–2016 Procent av total sändningstid Total sändningstid i timmar Källa: SR:s public service-redovisningar . SVT sänder i fyra programtjänster som delas i fem kanaler: SVT1, SVT2, Barnkanalen, SVT24 och Kunskapskanalen som sänds i samarbete med UR. Kanalerna sänds via marknät, satellit och internet. Samtliga kanaler vidaresänds via kabel och ip-tv. SVT1 och SVT2 sänds även i högupplöst kvalitet (hd-tv). Som en sidoverk- samhet har kanalen SVT World sänts till utlandet via satellit och ip-tv. beslutade SVT att lägga ner SVT World eftersom verksamheten, till följd av en minskande försäljning av abonnemang, kan bära sina egna kostnader. Därutöver har SVT World överförts till inom ramen för ett särskilt utbyte av tv-sändningar mellan och . Till följd av förändringar i det finska kanalutbudet har behovet av kanalen upphört och överföringen avslutats . Totalt sändes i SVT:s kanaler i marknätet 2016 vilket är på motsvarande nivå som 2015. Antalet timmar som sänds unikt på webben har ökat , vilket innebär en ökning med . Tabell 14.6 sändningar i marknätet per programkategori (exklusive barnprogram) 2014–2016 Procent av total sändningstid Total sändningstid i timmar Källa: SVT:s public service-redovisning . UR:s utbildnings- och folkbildningsprogram sänds i SR:s och SVT:s kanaler på sändningstider som fastställs i överenskommelser mellan företagen. utbud i radio och I radio sändes UR:s program i första hand i P1 och P4 Riks. UR:s sändningar i radio ökade något i jämförelse med 2015 medan tv-sändningarna minskade. I syfte att göra programutbudet mer tillgängligt för publiken erbjuder samtliga programföretag ett omfattande utbud av program via olika internetbaserade plattformar och applikationer. Det handlar såväl om direktsändningar på webben av hela radio- och tv-kanaler, som internetbaserade beställtjänster där både tidigare sända och webbexklusiva program tillgängliggörs. Verksamheten på internet har stöd i anslagsvillkoren där det framgår att företagen ska delta i den tekniska utvecklingen av produktions- och distributions- teknik och att det är nödvändigt att program- företagens kärnverksamhet tillgängliggörs på olika plattformar. SR, SVT och UR når en mycket stor andel av befolkningen med sitt utbud. Det är fortfarande de traditionella sändningarna av tv och radio i marknätet som har den största räckvidden men det är de internetbaserade plattformarna som växer. tog av befolkningen del av SVT:s utbud en vanlig vecka. Andelen som endast tog del av utbudet via traditionella plattformar uppgick till , en minskning med . har andelen som enbart tar del av utbudet via digitala av befolkningen mellan 12–en P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Radiolyssnandet via marknätet är relativt stabilt och minskar inte på samma sätt som tv-tittandet i marknätet. Ökningen i de digitala plattformarna är dock lika tydlig hos SR som hos SVT, exempelvis har det genomsnittliga antalet användare av SR Play ökat enbart . Även för UR ökar betydelsen av de internetbaserade platt- formarna. Användningen av UR:s radioprogram via de digitala plattformarna UR Skola och UR Play har ökat i jämförelse med 2015. Antalet streamingstarter av UR:s tv- program har ökat . Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning Utöver villkoren i sändningstillstånden ställs i särskilda beslut specifika krav på SVT och UR om tillgänglighet till tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning. Liksom föregående år textade SVT och UR samtliga förproducerade program 2016 (med undantag i SVT då textningen av tekniska skäl föll bort). SVT textade även av de direktsända programmen (2015). UR har inte direktsänt några program . Såväl SVT som UR tillgängliggör även en ökande andel av programmen genom syntolk- ning och teckenspråkstolkning. SVT har syntolkat av de svenska programmen och teckenspråkstolkat . UR har syntolkat av de svenska programmen och teckenspråkstolkat . beslutade regeringen om de villkor som ska gälla som krav på tillgänglighet till tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning –2019 för SVT och UR (Ku2016/02488/MF). Kraven innebär en skärpning i förhållande till tidigare villkor. Vid bedömningen av om kraven uppfyllts kommer programföretagen i viss utsträckning kunna tillgodoräkna sig program som gjorts tillgängliga genom teckenspråks- tolkning och syntolkning i beställ-tv, under förutsättning att dessa även sänts i marknätet. Alla tre programföretagen har under tillstånds- perioden ökat sina sändningar på de nationella minoritetsspråken finska, samiska, meänkieli, chib och på teckenspråk. sände SR på de P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 nationella minoritetsspråken, SVT och UR . Sändningarna har ökat på alla fem minoritetsspråk i jämförelse med föregående år. sänds flest timmar på finska. Minst antal timmar sänds på chib och meänkieli. Det har även sänts program på jiddisch. Enligt propositionen Bildning och tillgänglighet (prop. 2012/13:164), som ligger till grund för de nuvarande sändningstillstånden, ska en översyn göras efter halva tillståndsperioden. Kultur- och demokratiministern bjöd därför in de tre programföretagen till . Programföretagen ombads även att skicka in skriftliga underlag (Ku2016/02487/MF). redovisade kultur- och demokratiministern resultatet av översynen för kulturutskott. Ministern konstaterade att ingenting fram- kommit vid översynen som kräver ändringar i de nu gällande tillstånden. Däremot kommer flera av frågorna som diskuterades vid översynen, bl.a. angående public service uppdrag i ett nytt medielandskap, att vara avgörande inför utform- ningen av uppdragen för nästa tillståndsperiod. Dessa frågor ingår i tilläggsdirektiven till den parlamentariska public service-kommittén (dir. 2017:73). och tv vid MPRT granskar SR:s, SVT:s och UR:s public service-redovisningar. Utifrån dessa redovisningar bedömer nämnden om program- företagen har uppfyllt sina uppdrag i allmän- hetens tjänst enligt sändningstillstånd, anslags- villkor och beslut om tillgängliggörande av tv- sändningar för personer med funktions- nedsättning. Villkoren i public service-företagens uppdrag i de delar som avser programutbudet omfattar av grundlagsskäl enbart sändningarna i marknätet. uppföljning av inne- hållsdelen av uppdragen utgår därför från den verksamhet som programbolagen bedrivit i marknätet. Programföretagen kan därmed inte tillgodoräkna sig verksamheten på internet för uppfyllandet av villkoren. Vid en helhetsbedömning anser gransknings- nämnden att SR, SVT och UR huvudsakligen har uppfyllt sina public service-uppdrag . På ett antal områden anser nämnden även att public-service-redovisningarna förtydligats och blivit lättare att följa. Liksom föregående år gör nämnden på vissa områden bedömningen att villkoren inte är uppfyllda, endast delvis uppfyllda eller att det är tveksamt om de är uppfyllda. Nämnden bedömer att SR inte visat att företaget uppfyllt kravet att på barns egna villkor förmedla kulturella och konstnärliga upplevelser från olika delar av världen, och att de med viss tvekan uppfyllt kravet att särskilt utveckla programverksamheten för unga. SVT anses inte tillräckligt tydligt ha visat att företaget uppfyllt kravet för unga och UR anses med viss tvekan ha uppfyllt kravet för äldre barn. SR anses inte heller ha visat att kravet på att prioritera tillgäng- ligheten till program för barn och unga har uppfyllts. SVT och UR anses med viss tvekan ha uppfyllt det kravet. När det gäller tillgängliggörande av tv- sändningar för personer med funktionsnedsätt- ning har nämnden funnit att SVT inte visat att företaget uppfyllt kravet avseende textning av direktsända program, och inte kraven avseende teckenspråkstolkning och syntolkning. Inte heller UR har visat att företaget uppfyllt kraven avseende teckenspråkstolkning och syntolkning. SR och SVT anses ha visat att företagen har uppfyllt kravet på en decentraliserad organisa- tion och på att av allmän- produktionen i rikssändningarna ska produceras utanför . Nämnden understryker dock, liksom föregående år, att SR och SVT i kommande redovisningar så långt som möjligt bör redogöra för en gemensam definition av vad som utgör en produktion utanför . har tidigare framfört kritik mot SVT:s redovisning av kommersiella samarbeten och de intäkter dessa har genererat. Denna kritik kvarstår och nämnden påtalar också att SVT inte följt nämndens uppmaning från föregående år att särskilt redovisa vilka kommersiella samarbeten som ingåtts bl.a. i samband med den årliga . Till skillnad från föregående år anser nämnden att programföretagen utifrån sina egna definitioner har uppfyllt kravet på att särskilja vad som är att betrakta som kärnverksamhet respektive kompletterande verksamhet. Nämn- den delar dock inte företagens tolkning av vad som utgör kärnverksamhet. SR och SVT anses inte ha uppfyllt kravet på att sidoverksamheterna ska bära sina egna kostnader och inte heller visat att dessa bedrivits på ett konkurrensneutralt sätt. För SVT:s del är det bl.a. SVT World som inte burit sina egna kostnader och SVT beslutade därför att lägga ned tjänsten. Båda programföretagen anses dock ha uppfyllt kravet på att sidoverksamheterna inte ska ges en sådan omfattning eller vara av sådan karaktär att de kan riskera att inkräkta på kärnverksamheten eller skada förtroende för radio och tv i allmänhetens tjänst. Inför tillståndsperioden –2019 tydlig- gjordes att nämndens granskningsuppdrag omfattar villkor som avser resursförbrukning, kostnadseffektivitet och produktivitet. SR och SVT anses liksom föregående år endast delvis ha uppfyllt kravet på att redovisa hur uppdraget har fullgjorts avseende nyckeltal som visar på produktivitet. UR anses ha uppfyllt villkoret. SR:s program för en publik utomlands upphörde SR med de utlandssändningar på kort- och mellanvåg som syftade till att ge en publik utomlands information om . Sändningarna ersattes av verksamhet på internet. förändrade SR inriktningen på denna verksamhet och framförde att företaget inte längre anser sig ha ett uppdrag för en publik utomlands. Som en följd av detta upphörde programverksamhet på vissa språk. konstaterar i sin bedömning att villkoret som avser sändningar till utlandet i marknätet kan tolkas på olika sätt. Nämnden uppfattar dock, liksom SR, att SR inte åläggs en skyldighet att bedriva sändningar till utlandet utan endast medges en rätt att bedriva sådana sändningar. Regeringen har i tilläggs- direktiven till den parlamentariska public service kommittén (dir. 2017:73) gett kommittén i uppdrag att bedöma behovet av ett uppdrag om programverksamhet med nyheter om och svenska förhållanden riktad till en utländsk publik och föreslå hur ett sådant uppdrag bör formuleras. Jämnare konkurrensvillkor och större mångfald på området för kommersiell radio och tv Antalet programföretag, utöver SVT och UR, med tillstånd att sända tv i marknätet uppgick till 23 och antalet programtjänster till 53, vilket är en minskning jämfört med och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 2014 då antalet under båda åren uppgick till 26 respektive 56. MPRT beslutade om skyldighet att tillgängliggöra tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning – . För programtjänster med en tittartidsandel som överstiger en procent gäller kvantitativa och successivt ökande krav med skyldigheter att använda viss teknik för till- gängliggörandet. Antalet tillstånd att sända analog radio var 103 (100 och 99 året innan). De nuvarande sändningstillstånden för analog kommersiell radio löper ut . trädde de ändringar i radio- och tv-lagen som regeringen föreslagit i propositionen Vissa frågor om kommersiell radio (prop. 2016/17:136) i kraft. Syftet med ändringarna är att möjliggöra större sändnings- områden än för att ge förutsättningar för en livskraftig kommersiell radio samt förhindra att någon aktör skaffar sig alltför stor kontroll över de tillgängliga sändningstillstånden inom ett sändningsområde, i syfte att främja konkurrens, yttrandefrihet och mångfald. () har på regeringens uppdrag i nära dialog med MPRT tagit fram en ny frekvensplan för de frekvenser som används för analog kommersiell radio (Ku2017/01629/MF). Radio- och tv-lagen (2010:696) innehåller bl.a. bestämmelser om reklam, sponsring och produktplacering för tv och beställ-tv som skapar jämnare konkurrensvillkor och leder till större mångfald. trädde vissa ändringar i lagen i kraft som syftar till att underlätta granskningen av beställ-tv genom en skyldighet för leverantörer av beställ-tv att spela in sina program, bevara programmen och på begäran lämna inspelningarna till till- synsmyndigheten. Lokal icke-kommersiell radio och tv Antalet innehavare av närradiotillstånd fortsätter att minska och uppgick till 687, att jämföra med 721 och 777 . Antalet förordnade lokala kabelsändar- organisationer minskade marginellt, från 21 till 20 (23 ). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Anmälningarna till och tv fortsatte att öka . Antalet anmälningar i de totalt 1 472 diarieförda granskningsärendena uppgick till 3 534 stycken, vilket är det högsta antalet någonsin (2 841 , 2 949 ). En förklaring till det höga antalet anmälningar är att vissa enskilda program har anmälts ett stort antal gånger. Tabell 14.7 Antalet diarieförda granskningsärenden – 2016 Antalet ärenden fördelade på ärendetyp (kan avse flera anmälningar) Ärenden avseende SR, SVT Antalet granskningsärenden avseende beställ-tv uppgick till 28 stycken, vilket är en kraftig ökning jämfört med (2) och 2014 (4). Tabell 14.8 Utgången i granskningsärenden –2016 varav ej prövade och övrigt varav friande med kritik ansökte om påförande av särskild avgift i 15 fall (åtta fall 2015, fem fall 2014). Förvaltningsdomstolarna avgjorde slutligt fem sådana mål . talan bifölls helt i samtliga mål. Skydd av barn och unga mot skadlig mediepåverkan har fortsatt med sitt uppdrag att sprida medie- och informationskunnighet () till barn och unga och till vuxna i barns närhet. Det samarbete med barnavårdscentraler i som inleddes för att nå småbarnsföräldrar med kunskap om barns medieanvändning har utvecklats till att nå landets samtliga 27 barnhälsovårds- områden. Myndighetens material Hat och kränkningar på internet, en vägledning till föräldrar och andra vuxna i barns närhet har publicerats på olika språk och skickats till folk- och skolbiblioteken för att nå bl.a. nyanlända föräldrar. Dessutom har myndigheten tagit fram rapporten auktoritet och autonomi: Medieanvändning, föräldramedling och konflikter i familjelivet, som bidrar till kunskap om medierelaterad konflikthantering i hemmet. fattade 199 beslut om åldersgränser för film varav fem överklagades till förvaltningsdomstol. I tre av fallen avslogs överklagandet. lämnade regeringen propositionen En avgiftsfri filmgranskning och utvidgad ledsagarregel (prop. 2016/17:35) till . I propositionen föreslogs att avgiften för fastställande av åldersgränser skulle avskaffas, och att ledsagar- regeln skulle utvidgas till . antog regeringens förslag till ändringar i lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt (bet. 2016/17:KrU3, rskr. 2016/17:140). Lagändringarna som trädde i kraft bidrar till att barn och unga får tillgång till ett större utbud av film. Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Regeringen behöver aktuell information och adekvata underlag om medieutvecklingen för att kunna fatta välgrundade beslut. Nordicom, som övergick från att vara en institution under till att bli ett samarbetsorgan, bistår regeringen med att kartlägga den svenska medieutvecklingen, bl.a. genom att genomföra undersökningen Mediebarometern. För att säkerställa fortsatt god representativitet i undersökningen påbörja- des 2016 en större metodologisk översyn av undersökningen, vilken pågår även 2017. Sedan kommissionen presenterade sitt förslag till reviderat direktiv om audiovisuella medietjänster (AV-direktivet) , har förhandlingar pågått i rådet. Kommissionens förslag är en del av strategin för en digital inre marknad i och har som målsättning att uppdatera direktivet i enlighet med den marknadsmässiga och tekniska utveckling som sker på medie- marknaden. För regeringen är direktivets inne- hållsregler viktiga att bevaka i förhållande till grundlagarnas begränsningar. Att verka för tydliga regler för alkoholreklam och reklam riktad mot barn har också varit en prioriterad fråga för . nådde rådet fram till en allmän inriktning om förslaget. Förhandlingarna kommer att fortsätta med med målet att fatta ett formellt beslut . har, liksom tidigare, tagit aktiv del av arbetet inom styrkommittén för media och informationssamhället (CDMSI). Arbetet mot hot och våld mot journalister i medlemsstaterna är fortsatt en prioriterad fråga för inom verksamhet. Arbetet med en europeisk onlineplattform för rapportering av hot och hat, som sjösattes i april2015, har utvecklats på ett positivt sätt. Det svenska samarbetet med fortsatte i enlighet med den antagna strategin för samarbete med 2014–2017 (U2014/00867/IS). är ledamot av . I styrelsearbetet verkar aktivt för att ytterligare stärka arbete och röst i frågor som rör press- och yttrandefrihet och journalisters säkerhet. Följande frågor har varit prioriterade: roll i genomförandet av relevanta mål i Agenda för hållbar utveckling (främst mål 16.10), situationen för kvinnliga journalister samt att uppmuntra medlemsstater att, med stöd av , stärka kapaciteten för skydd av journalister och motverka straffrihet. En annan viktig fråga inom ramen för Unesco-samarbetet är medie- och informationskunnighet. 14.4.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att de statliga insatser som gjorts på medieområdet har bidragit till att målen för mediepolitiken i stort uppnås. Medievanorna har förändrats och nyhets- och mediekonsumtionen har blivit mer fragmen- P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7 Nya medier och plattformar utmärks av att de individualiserar medieanvändningen vilket i sin tur riskerar att leda till ökad polarisering genom att fler endast nås av nyheter och budskap som stärker den egna världsbilden. Det ökade medieflödet, individualiseringen och en större andel nyheter utan juridiskt redaktionellt ansvariga leder till större risker för desinforma- tion och falska nyheter. I det perspektivet har medie- och informationskunnighet blivit allt viktigare. En väl fungerande demokrati förut- sätter oberoende media samt informerade med- borgare som utifrån många olika källor kan ta del av, granska och debattera samhällsfrågor. Flera områden i står utan kvalitativ journalistisk bevakning, och medier med allsidig nyhetsförmedling och granskning har svårt att finansiera denna verksamhet.