prop · H403174 · 2017-04-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2016/17:174 Utökad samverkan mellan domstolar Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen lämnar förslag som syftar till att underlätta för domstolar att samverka med varandra. Förslagen medför större flexibilitet och kan bidra till ökad rättssäkerhet och en effektivare handläggning. Justitieråd ges möjlighet att tjänstgöra korsvis i de båda högsta domstolarna. får förordna den som är justitieråd i att tjänstgöra i . får på motsvarande sätt förordna den som är justitieråd i att tjänstgöra i . Samtliga justitieråd i måste, liksom justitieråden i , vara lagfarna. Möjligheten att delegera beredningsåtgärder i hovrätt, tingsrätt, kammarrätt, förvaltningsrätt och hyres- och arrendenämnd utvidgas. Beredningsåtgärder i dessa domstolar får under vissa förutsättningar delegeras även till någon som är anställd vid en annan allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol eller hyresnämnd. Förslaget syftar bl.a. till att förbättra migrationsdomstolarnas förutsättningar att hålla handläggningstiderna på en rimlig nivå, även när antalet mål ökar kraftigt. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i ................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder.................................. Ärendet och dess beredning ............................................................ Korsvis tjänstgöring i de högsta domstolarna ................................. Utökade möjligheter att delegera beredningsåtgärder..................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Förslaget till lag om ändring i .............. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om 8.3Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder.................................. Sammanfattning av betänkandet En reformerad domstolslagstiftning (SOU 2011:42)................................ Förteckning över remissinstanserna ................................. med begäran om författningsändringar när det gäller förordnande att arbeta för annan domstol......................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 3.lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 e §, 2 kap. 4 § och 3 kap. 4 § ska ha följande lydelse. beredandet av ett mål och som inte beredandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör är av sådant slag att de bör utföras av en annan tjänsteman utföras av någon annan som har som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid och som är anställd vid en allmän tingsrätten eller vid en förvalt- domstol, en allmän förvaltnings- ningsrätt eller en hyresnämnd på samma ort som tingsrätten. Regeringen kan med stöd av 8 kap. föreskrifter om detta. närmare föreskrifter om detta. gäller även för andra tjänstemän gäller även för andra än domare än domare när de utför åtgärder när de utför åtgärder enligt första enligt första stycket. Hovrätten är domför med tre Hovrätten är domför med tre överklagats från tingsrätt ska dock dock minst fyra lagfarna domare minst fyra lagfarna domare delta delta när hovrätten avgör målet, när hovrätten avgör målet, om om tingsrätten bestått av tre tingsrätten bestått av tre lagfarna Om en av de Om en av de lagfarna huvudförhandling har påbörjats, är påbörjats, är rätten ändå domför. rätten ändå domför. Flera än fem lagfarna domare får lagfarna domare får inte delta i inte delta i hovrätten. 1Senaste lydelse 2009:774. 2Senaste lydelse 2005:683. I brottmål gäller, i stället för bestämmelserna i första stycket, att hovrätten är domför med tre lagfarna domare och två nämndemän. Om en av de lagfarna domarna eller en av nämndemännen får förhinder sedan huvudförhandling har påbörjats, är rätten ändå domför. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän får inte delta. Finns det inte anledning att döma till svårare straff än böter och är det i målet inte fråga om företagsbot, är hovrätten domför även med den sammansättning som anges i första stycket. Detsamma gäller vid handläggning som inte sker vid huvudförhandling. I brottmål gäller, i stället för Prop. 2016/17:174 bestämmelserna i första stycket, att hovrätten är domför med tre lagfarna domare och två nämndemän. Om en av de lagfarna domarna eller en av nämndemännen får förhinder sedan huvudförhandling har påbörjats, är rätten ändå domför. Fler än fyra lagfarna domare och tre nämndemän får inte delta. Om det inte finns anledning att döma till svårare straff än böter och om det i målet inte är fråga om företagsbot, är hovrätten domför även med den sammansättning som anges i första stycket. Detsamma gäller vid handläggning som inte sker vid huvudförhandling. Vid behandling av frågor om bestå av tre lagfarna domare. bestå av tre lagfarna domare. 49 kap. 14 a § första stycket får dock meddelas första stycket får dock meddelas av en lagfaren domare, om frågan av en lagfaren domare, om frågan Vid beslut om avskrivning av mål efter återkallelse eller efter det att ett överklagande har förfallit vid sammanträde som avses i 50 kap. 10 § eller 51 kap. 10 § är hovrätten domför med en lagfaren domare. Detsamma gäller vid beslut om undanröjande av tingsrättens avgörande sedan käromålet återkallats. Åtgärder som avser endast beredandet av ett mål får utföras av en lagfaren domare i hovrätten eller, om de inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna domare, av en annan tjänsteman i hovrätten som har tillräcklig kunskap och erfarenhet. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om detta. Åtgärder som endast avser beredandet av ett mål får utföras av en lagfaren domare i hovrätten eller, om de inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna domare, av någon annan som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid en allmän domstol, en allmän förvaltningsdomstol eller en hyresnämnd. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om detta. Bestämmelserna i 4 kap. 13 § gäller även för andra tjänstemän än domare när de utför åtgärder enligt femte stycket. Bestämmelserna i 4 kap. 13 § gäller även för andra än domare när de utför åtgärder enligt femte stycket. I ska det finnas fjorton justitieråd eller det högre antal som behövs. Justitieråden ska vara lagfarna. De får inte inneha eller utöva något annat ämbete. Ett av justitieråden ska vara domstolens ordförande. får vara indelad i avdelningar. domstolen är indelad i avdelningar, är Högsta domstolens ordförande även ordförande på en avdelning. Ett av de övriga justitieråden är ordförande på annan avdelning. När ett justitieråd på grund av sjukdom eller därmed jämförlig omständighet inte kan tjänstgöra i , får den som har avgått med ålderspension från sin anställning som justitieråd förordnas att tillfälligt tjänstgöra som ersättare. Det som i lag eller annan författning föreskrivs om justitieråd ska även tillämpas på ersättare. den som är justitieråd i Högsta Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2010:1391. I ska det finnas fjorton justitieråd eller det högre antal som behövs. Justitieråden ska vara lagfarna. De får inte inneha eller utöva något annat ämbete. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att 3, 12 och 18 §§ lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar1 ska ha följande lydelse. består av fjorton justitieråd eller det högre antal som behövs. Minst två tredjedelar av antalet justitieråd ska vara lagfarna. Justitieråden får inte inneha eller utöva något annat ämbete. Ett av justitieråden ska vara domstolens ordförande. När ett justitieråd på grund av sjukdom eller därmed jämförlig omständighet inte kan tjänstgöra i , får den som avgått med ålderspension från sin anställning som justitieråd förordnas att tillfälligt tjänstgöra som ersättare. Vad som i lag eller annan författning föreskrivs om justitieråd ska även tillämpas på ersättare. Om justitieråds tjänstgöring i Lagrådet är särskilt föreskrivet. När ett justitieråd på grund av sjukdom eller därmed jämförlig omständighet inte kan tjänstgöra i , får den som har avgått med ålderspension från sin anställning som justitieråd förordnas att tillfälligt tjänstgöra som ersättare. Det som i lag eller annan författning föreskrivs om justitieråd ska även tillämpas på ersättare. får förordna den som är justitieråd i att tjänstgöra i . En kammarrätt är domför med tre lagfarna ledamöter. Fler än fyra lagfarna ledamöter får inte ingå i rätten. När det är särskilt föreskrivet att nämndemän ska ingå i rätten, är en kammarrätt domför med tre lagfarna ledamöter och två nämndemän. Fler än fyra lagfarna ledamöter och tre nämndemän får inte ingå i rätten. Om en av de lagfarna ledamöterna eller en av nämndemännen får förhinder sedan handläggningen har påbörjats, är rätten ändå domför. En kammarrätt är domför utan nämndemän 1. vid prövning av överklagande av beslut som inte innebär att målet avgörs, 1Lagen omtryckt 1981:1323. 2Senaste lydelse 2010:1398. 3Senaste lydelse 2013:85. 2. vid förordnande om 2. vid förordnande om saken i avvaktan på målets avgörande och avvaktan på målets avgörande och vid annan åtgärd som avser endast vid annan åtgärd som endast avser målets beredande, och målets beredande, och 3. vid beslut genom vilket domstolen skiljer sig från målet utan att detta har prövats i sak. Handläggs ett mål som avses i Om ett mål som avses i andra andra stycket gemensamt med ett stycket handläggs gemensamt med annat mål, får nämndemän delta ett annat mål, får nämndemän delta vid handläggningen även av det vid handläggningen även av det Bestämmelser om domförhet vid behandling av vissa mål finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation och lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. Bestämmelser om domförhet vid behandling av mål om laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900) finns i 13 a §. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd är kammarrätten domför med två lagfarna ledamöter, om de är ense om slutet. gäller vid behandling av andra frågor i mål där prövningstillstånd krävs för prövning av ett överklagande, om frågorna behandlas före eller i samband med frågan om prövningstillstånd. Vid behandling av en fråga om avvisning av ett överklagande på grund av att det har kommit in för sent är kammarrätten domför med två lagfarna ledamöter, om de är ense Vid beslut om avskrivning av mål efter återkallelse är kammarrätten domför med en lagfaren ledamot. Åtgärder som endast avser beredandet av ett mål får utföras beredandet av ett mål får utföras av en lagfaren ledamot i kammar- av en lagfaren ledamot i kammar- rätten eller, om åtgärderna inte är rätten eller, om de inte är av sådant av sådant slag att de bör förbe- slag att de bör förbehållas lagfarna hållas lagfarna ledamöter, av en ledamöter, av någon annan som annan anställd i kammarrätten som har tillräcklig kunskap och erfaren- har tillräcklig kunskap och erfaren- het och som är anställd vid en allmän förvaltningsdomstol, en all- föreskrifter om detta. män domstol eller en hyresnämnd. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om detta. En förvaltningsrätt är domför med en lagfaren domare ensam 1. vid åtgärd som avser endast måls beredande, 1. vid åtgärder som endast avser måls beredande, 4 Senaste lydelse 2016:1148. 2. vid förhör med vittne eller sakkunnig som begärts 3. vid beslut som avser endast rättelse av felräkning, felskrivning rättelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4. vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål. Om det inte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt, är en förvaltningsrätt domför med en lagfaren domare ensam vid beslut som inte innefattar prövning av målet i sak. beredandet av ett mål och som inte beredandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna domare, får utföras av en annan tjänsteman utföras av någon annan som har som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid och som är anställd vid en allmän tingsrätt på samma ort som domstol eller en hyresnämnd. Regeringen kan med stöd av 8 kap. meddelar närmare föreskrifter om närmare föreskrifter om detta. Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande i sak av 1. mål av enkel beskaffenhet, (2011:1244), (2011:1244), om (1979:1152), taxeringslagen (1979:1152), om en uppgifts eller handlings undan- uppgifts eller handlings undan- omhändertagande enligt 6 § lagen omhändertagande enligt 6 § lagen bestämmelser om vård av unga, bestämmelser om vård av unga, mål om vård i enskildhet enligt mål om vård i enskildhet enligt 15 b § samma lag, mål om tillfälligt flyttnings- lag, mål om tillfälligt flyttnings- förbud enligt 27 § samma lag, mål förbud enligt 27 § samma lag, mål enligt 13 § lagen (1988:870) om enligt 13 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, vård av missbrukare i vissa fall, mål om vård i enskildhet eller mål om vård i enskildhet eller avskildhet enligt 34 § samma lag, avskildhet enligt 34 § samma lag, mål om vård i enskildhet enligt mål om vård i enskildhet enligt 14 § lagen (1998:603) om verk- 14 § lagen (1998:603) om verk- av sluten ungdomsvård, 2016/17:174 samma samma lag, mål om tillfällig (2004:168), (2004:168), enligt 12 § första stycket och 33 § enligt 12 § första stycket och 33 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, mål enligt 18 § första tvångsvård, mål enligt 18 § första stycket 3–5 och 9 när det gäller de stycket 3–5 och 9 när det gäller de fall då vården inte har förenats fall då vården inte har förenats lagen (1991:1129) (2005:716), (2005:716), beräkning av strafftid m.m., mål beräkning av strafftid m.m., mål fängelselagen (2010:610) samt mål enligt lagen (1963:193) och mål enligt lagen (1963:193) författningarna, mål rörande preli- författningarna, mål om preliminär minär skatt eller om anstånd med skatt eller om anstånd med att att betala skatt eller avgifter enligt betala skatt eller avgifter enligt 5.mål enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, lagen (2016:1146) om upphandling inom försörjningssektorerna, lagen (2016:1147) om upphandling av koncessioner eller lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, 6.mål som avser en fråga av betydelse för inkomstbeskattningen, dock endast om värdet av vad som yrkas i målet uppenbart inte överstiger hälften av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, 7. mål enligt lagen om trängselskatt, och (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder1 ska ha följande lydelse. lagfaren ordförande och två andra lagfaren ordförande och två andra ledamöter, om annat inte följer av ledamöter, om inte annat följer av andra eller tredje stycket. andra eller tredje stycket. senare ledamöterna skall den ene senare ledamöterna ska den ena såsom ägare av jordbruksfastighet såsom ägare av jordbruksfastighet eller på liknande sätt ha förvärvat eller på liknande sätt ha förvärvat och den andre vara jordbruks- och den andra vara jordbruks- arrendator eller, när ärendet rör arrendator eller, när ärendet gäller bostadsarrende, bostadsarrendator. bostadsarrende, bostadsarrendator. kan bestå av ordföranden ensam vid 1. förberedande åtgärder, avvisning av en ansökan eller avskrivning av ärende, avskrivning av ett ärende, 3. handläggning av ett överkla- 4. medling när sådan lämpligen kan ske utan övriga ledamöters 5. prövning av en fråga som inte parterna samtycker till det eller om parterna samtycker till det eller om prövningen är enkel och det är prövningen är enkel och det är lämpligt med hänsyn till vad lämpligt med hänsyn till vad ärendet gäller, och ärendet gäller, och 6. prövning av fråga som avgörs parterna begär det. En förberedande åtgärd som kan En förberedande åtgärd som kan företas av ordföranden enligt andra företas av ordföranden enligt andra stycket och som inte är av sådant stycket, och som inte är av sådant slag att den bör förbehållas slag att den bör förbehållas ordföranden får utföras av en ordföranden, får utföras av någon annan som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd 1Lagen omtryckt 1985:660. 2Senaste lydelse 2005:1061. 2016/17:174 och som är vid en hyresnämnd, en allmän nämnden eller vid en tingsrätt på domstol eller en allmän förvalt- samma ort som hyresnämnden. stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen föreskrifter om detta. meddela närmare föreskrifter om En ledamot ska vara svensk medborgare och får inte vara medborgare och får inte vara underårig och inte heller ha underårig och inte heller ha 11 kap. 7 § förvaltare enligt 11 kap. 7 § Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att dels lämna förslag till en lag om domstolar och domare, dels genomföra en översyn av de befintliga domaranställningarna och chefsstrukturen i de allmänna domstolsslagen (dir. 2009:106). Utredningen antog namnet . Regeringen beslutade genom tilläggsdirektiv (dir. 2010:57) bl.a. att utvidga utredningens uppdrag till att också omfatta en analys av behovet av lagändringar till följd av grundlagsändringar av behörighetsreglerna i de högsta domstolarna. Uppdraget redovisades i betänkandet En reformerad domstolslagstiftning (SOU 2011:42). En sammanfattning av betänkandet i relevanta delar finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2011/03644/DOM). I promemoria med begäran om författningsändringar när det gäller förordnande att arbeta för annan domstol m.m. (dnr Ju2016/03912/DOM) lämnas förslag till lagändringar gällande delegation av beredningsåtgärder. En sammanfattning av promemorian i relevanta delar finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Ju2016/03912/DOM). I denna proposition behandlar regeringen dels förslag om behörighet för justitieråd i och att tjänstgöra i den andra domstolen och om att endast den som är lagfaren ska kunna utses till justitieråd i , dels promemorians lagförslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som är likalydande med propositionens lagförslag. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. 4 Korsvis tjänstgöring i de högsta domstolarna Regeringens förslag: får förordna den som är justitieråd i att tjänstgöra i Högsta får förordna den som är justitieråd i att tjänstgöra i Högsta förvaltnings- Samtliga justitieråd i ska vara Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår även att ett justitieråd ska vara skyldigt att tjänstgöra tillfälligt i den andra högsta domstolen, om så många av justitieråden i den domstolen är jäviga att domstolen inte kan bli domför. Remissinstanserna: De fåtal remissinstanser som uttalar sig i denna del ställer sig bakom eller har inget att invända mot utredningens förslag. Till dessa hör bl.a. ombudsmän, , och . Kammarrätten i anser att det är positivt för rättskipningen och rättsutvecklingen i båda domstolarna att sådant kunskapsutbyte och resursutnyttjande sker. Högsta domstolens ledamöter och Högsta förvaltningsdomstolens ledamöter tillstyrker förslaget om att införa en generell möjlighet till utbytestjänstgöring för justitieråden i de båda högsta domstolarna. En mera detaljerad reglering av när och på vilket sätt utbyte ska ske är enligt ledamöterna onödig och skulle medföra komplikationer. Ledamöterna i tillstyrker även de övriga förslag som berör Högsta förvaltningsdomstolens verksamhet. Justitiekanslern påpekar att det med den nuvarande regleringen står helt klart att när det framstår som uppenbart att en resningsansökan saknar grund kan denna hanteras inom respektive domstol, trots att det inte finns någon ledamot som inte har bedömt en motsvarande ansökan. Enligt Justitiekanslern bör möjligheten att förordna justitieråd från den andra domstolen inte anses vara avsedd för dessa situationer, varför det eventuellt bör förtydligas att det är just en möjlighet och inte en skyldighet, och att domstolen i varje enskilt fall får avgöra om det finns tillräckliga skäl att faktiskt förordna ledamöter från den andra domstolen. framhåller att det måste anses självklart att endast den som är lagfaren ska kunna utses till justitieråd i . Skälen för regeringens förslag Behörighet för justitieråd att tjänstgöra i den andra högsta domstolen Regeringsformen föreskrev tidigare att i de högsta domstolarna får endast den tjänstgöra som är eller har varit ordinarie domare i respektive domstol. Genom en grundlagsändring som trädde i kraft är behörighetskravet för tjänstgöring i och formulerat så att endast den som är eller har varit ordinarie domare i någon av domstolarna får tjänstgöra som ledamot (11 kap. 1 § tredje stycket regeringsformen). I motiven till ändringen angavs bl.a. att det inte framstår som motiverat att i grundlag uppställa hinder mot en samverkan mellan de båda högsta domstolarna och att regleringen i stället bör möjliggöra en något mer flexibel ordning. Det uttalades vidare att förslagen i denna del torde föranleda behov av följdändringar i lag (prop. 2009/10:80 s. 130). Regeringen bedömer att det finns situationer då en samverkan mellan de båda högsta domstolarna genom korsvis tjänstgöring kan vara av stort värde. Så kan vara fallet vid handläggningen av ett mål i den ena domstolen som aktualiserar frågor inom ett visst ämnesområde som någon ledamot i den andra domstolen har särskilda kunskaper om. fall kan även jävsproblematik på så sätt få en tillfredsställande lösning Prop. 2016/17:174 (jfr prop. 2009/10:80 s. 138–141). Vid sidan av tjänstgöring i enskilda mål bedöms en utbytestjänstgöring mellan de två högsta domstolarna kunna fylla en viktig funktion också . En sådan korsvis tjänstgöring kan främja ett vidare utbyte av sakkunskap och erfarenheter inom rättsområden som berör båda domstolsslagen, t.ex. europarättsliga frågor och frågor om skattetillägg, men också av arbetsrutiner. Mot denna bakgrund bör det införas en generell möjlighet för respektive högsta domstol att förordna ett justitieråd från den andra domstolen att tjänstgöra i den egna domstolen. Som ledamöterna i , ledamöterna i och Justitiekanslern framhåller bör det lämpligen lämnas till de båda högsta domstolarna att själva avgöra när och på vilket sätt möjligheten ska användas. Förutom ett öppet mandat, där korsvis tjänstgöring sker på frivillig basis, föreslår utredningen att det ska införas en skyldighet för justitieråd att tjänstgöra i den andra högsta domstolen i en situation där den ena domstolens ledamöter är jäviga att handlägga ett visst mål. Utredningen anser att en lösning på problemet då måste kunna drivas igenom. Någon tjänstgöringsskyldighet vid jäv finns dock inte för domare i andra domstolar.