prop · H403176 · 2017-04-06 00:00:00 — Genom- gången ska ge svar på om kontrollen, i de enskilda momenten, har förutsättningar för att fylla sitt syfte och om det finns svårigheter förknippade med att utföra kon- trollen. När de enskilda kontrollmomenten granskats återkommer vi till frågan om kontrollsystemets förutsättningar ur ett helhetsperspektiv. 7.2.1 Kontroll av anställningserbjudandet Det ska finnas ett erbjudande om arbete för att tillstånd ska kunna beviljas (6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716). Anställningserbjudandet är en blan- kett som fylls i av arbetsgivare och utgör en del av ansökan. kon- trollerar dock vid behov att erbjudandet faktiskt kommer från en behörig person hos den uppgivna arbetsgivaren, t.ex. genom kontrollerande telefonsamtal. Bak- grunden är fall där upptäckt att tillstånd söktes av obehöriga per- soner i en ovetande arbetsgivares namn. skickar inte tillbaka arbetserbjudanden till ombud utan enbart till arbetsgivaren direkt (in- tervjuer HRF , Fastighets ). krävs ett bank-id eller motsvarande för att kunna använda det elektroniska ansökningssystemet, vilket ska göra det möjligt att spåra vem som står bakom erbjudandet (intervju ). Handläggarna kan också jämföra bifogade kontaktuppgifter med officiella uppgifter om arbetsgivaren. Förutsättningarna för att denna typ av missbruk ska kunna stävjas med de verktyg som har till sitt förfogande tycks vara relativt goda. Att undersöka om arbetserbjudandet är allvarligt menat är snarare en fråga för seriositetskontrol- len, se nedan. 165Dessa kontroller har lagreglerad grund, men tabellens syfte är inte att åskådliggöra vad som står i lagar och regler. 96 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 7.2.2 Kontroll för att säkra gemenskapsföreträdet kontrollerar att det arbete tillståndet gäller har varit utannonserat i på Platsbanken och Eures eller motsvarande europatäckande annons- plats.166 Syftet är att säkerställa att medborgare i EU/ESS och givits möjlig- het att konkurrera om arbetet i fråga. Grunden för kontrollen är att utlänningslagen stipulerar att tillståndsgivningen ska vara förenlig med åtagande inom EU (6 kap 2 § andra stycket utlänningslagen (2005:716)), vilket enligt förarbetena syftar på principen om gemenskapsföreträde.167 har slagit fast att villkoret om företräde kan antas vara uppfyllt om EU-medborgare haft möjlighet att söka arbetet i fråga, och förarbetena nämner som en rimlig tid.168 Kravet gäller förstagångstillstånd, när arbetstagaren inte är utstationerad inom ra- men för en redan etablerad anställning. efterfrågar redan i anställ- ningserbjudandet det identifikationsnummer som en platsannons får i Platsban- ken/Eures, och med hjälp av detta nummer kan det kontrolleras att annonsen varit införd. Om förflutit mellan annons och kontroll kan det ibland vara svårt att hitta annonsen (intervju ). Annars är kontrollen re- lativt enkel, eftersom innehållet i annonsen inte prövas.169 Den praxis som utvecklat innebär avslag om det i tillståndsansö- kan uttryckligen uppges att annonsering inte skett. Det blir också avslag om det vid stickprov inte kan styrkas att tio dagars annonsering skett på godkänd plats. Om den som söker tillståndet däremot inte svarat på frågan om annonsering, och ar- betsgivaren först vid förfrågan annonserar på korrekt sätt, kan tillstånd beviljas (Mi- grationsverket 2016b s. 19). De kontroller som görs av huruvida ett arbete verkligen annonserats nämns av Mi- grationsverkets handläggare som ett exempel på att benägenheten att kontrollera skiljer sig åt mellan handläggarna (jfr kapitel 3).170 Även om kontrollen skulle bli mer konsekvent är det dock inte säkert att det skulle bidra till att säkerställa att euro- peisk arbetskraft får reell möjlighet att konkurrera om jobben i fråga. För det krävs att arbetsgivare ser annonsering på internationella marknadsplatser som ett bra sätt att hitta arbetstagare, och – eftersom annonsen för den europeiska marknaden inte får vara för gammal – att det är rimligt att tänka sig att en lämplig arbetstagare från 166Praxis har ändrats från att annonskravet gäller (MIG 2015:6). 2007/08:147 s. 59 f, bet. 2008/08:SfU3, rskr. 2008/07:37. 2007/08:147 s.37, bet. 2008/08:SfU3, rskr. 2008/07:37. 169Annonsen kan vara på svenska och mycket vagt formulerad, utan att det tas till intäkt för att gemen- skapsföreträdet inte uppfyllts. Däremot kan en annonsformulering vara en del i en bredare utredning av vilken typ av jobb och lön det är som erbjuds (intervjuer Arbetsförmedlingen , Migrat- ionsverket ). 170Formuleringen i 2016b s.19 är att kontroll ska ske av att arbetsgivaren angett upp- gifter om att annonsen legat ute i minst och ”vid behov” också kontrollera det. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? tredje land kan hittas som ett andrahandsalternativ relativt snabbt efter det att ett försök till europeisk rekrytering har misslyckats. Den som inleder den inte okomplicerade processen att anställa från tredje land, påpekas det från flera håll, gör emellertid det med en särskild arbets- tagare i åtanke (2015a, Arbetsförmedlingen 2015). När det är ett alternativ att söka arbetskraft i är annonsering på platsbank inte det givna verktyget (Arbetsförmedlingen 2013, 2016a). När annonsering sker är det enligt Kommerskollegiums företagsenkät (, 2015a) för att tillfredsställa regelverket, inte för att på det sättet eftersöka arbetskraft. Kon- troll och bättre regelefterlevnad av annonseringskravet påverkar i så fall inte euro- peiska arbetstagares möjlighet att konkurrera om arbetena i fråga.171 Det är alltså oklart om kontrollen har förutsättningar att fylla sitt syfte. När regler med begränsade förutsättningar att fylla sitt huvudsyfte får stora återverkningar på tillståndsbeslut för enskilda är det i sig ett problem. Det gäller särskilt när tillämp- ningen kan uppfattas slå orättvist eftersom regelefterlevnaden bara kontrolleras i vissa fall och praxis dessutom ändras.172 7.2.3 Kontroll av försörjningskravet kontrollerar att månadsinkomsten är i må- naden (6 kap 2 § 1 st utlänningslagen). Om den framtida erbjudna lönen uppfyller kravet prövas både när ansökan om förstagångstillstånd och ansökan om förläng- ningstillstånd prövas. Om villkoret har uppfyllts under den föregående tillståndspe- rioden undersöks vid ansökan om förlängningstillstånd och permanent uppehålls- tillstånd. kan även undersöka om villkoret är uppfyllt vid s.k. efterkontroller under gällande tillståndstid (7 kap 7e § utlänningslagen, 6 kap. 6a § utlänningsförordningen). Såsom utifrån lagstiftningen och domstolsavgöranden tolkat re- gelverket ges mycket litet tolkningsutrymme för handläggarna i fråga om belopps- gränsen. Prövningen av om den erbjudna framtida lönen uppfyller villkoret utgår från den månadsinkomst som anges i det anställningserbjudande som i det nya e-ansökningssystemet infogas av arbetsgivaren direkt i arbetstagarens ansökan. 171Arbetsförmedlingens och handläggare uppfattar att annonser ibland är utformade med syftet att slippa ansökningar (intervjuer Arbetsförmedlingen , 2015- 11-27). Företrädare för Arbetsförmedlingen uppfattar det som ett problem att Platsbanken innehåller annonser som finns där av formella skäl och inte för att arbetsgivaren söker arbetskraft och vill ha ansökningar (Arbetsförmedlingen ). Annonskravet fyller dock det politiska syftet att hjälp- ligt anpassa det svenska systemet till EU-överenskommelsen om gemenskapsföreträde, då ett for- mellt krav på utannonsering i möjliggör att det svenska systemet till formen anpassas till en politiskt viktig EU-princip. Det innebär att det inte är självklart att annonskravet bara kan tas bort. 172Riksrevisionen har inte undersökt avslagsskäl systematiskt, men det förefaller inte vara helt ovanligt med avslag för att annonskravet inte uppfyllts (, 2016). 98 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Prövningen är oftast enkel.173 De något mer komplicerade frågor som kan upp- komma handlar om inräknade traktamenten, bostadsförmåner osv. För detta finns en relativt välutvecklad praxis (2016b s. 21–25). Att prövningen görs mot en generell beloppsgräns snarare än utifrån individuella försörjningsmöj- ligheter eller med hänsyn till fallspecifika omständigheter ger förutsättningar för förutsebarhet och mindre omfattande utredningsinsatser än vad som annars skulle vara fallet. Först vid efterhandsbedömning vid en förlängningsansökan eller efterkontroll finns förutsättningar för att säkerställa att villkoret faktiskt uppfyllts. Prövningen av om lönen under föregående tjänstgöringsperiod nått försörjningskravet sker med hjälp av kontrolluppgifter och lönebesked. I denna kontroll är emellertid förutsättning- arna för effektiv kontroll inte alltid goda. ska nämligen dels få in uppgifter för alla relevanta perioder, dels avgöra om de bifogade dokumenten kan godtas. Kontrolluppgifter från betraktas som relativt säkra, men kan inte fås för den allra aktuellaste perioden och kan inte alltid utgöra ett tillräckligt underlag för att räkna ut den anställdes lön för varje enskild månad och arbetsgivare (kontrolluppgifterna avser totalen för hela kalenderåret). Månadsvisa lönebesked kan ha mycket skiftande utformning, och det kan vara svårt att dra gränsen för vad som ska godtas som bevis för att en viss månadslön utbetalats (intervjuer Migrat- ionsverket ). möjligheter att säkerställa att uppgifter om utbetalda löner är korrekta är därför inte ideala när uppgifterna rör tidigare men näraliggande perioder. Förutsättningarna skulle förbättras med direktåtkomst till uppgifter från (se 2016f). Den beslutade regeländring som tillåter kontroller av arbetsvillko- ren under gällande tillståndstid, och som säger att arbetstillståndet ska återkallas om förutsättningarna för det är uppfyllda (7 kap 7e § utlänningslagen) innebär att försörjningskravet också i efterhand tillämpas mer strikt.174 ac- cepterades vissa avvikelser om inkomstnivån i genomsnitt klarade försörjningskra- vet. Gränsen utgör nu mer än tidigare en tydlig absolut miniminivå och ges funkt- ionen av ett golv snarare än riktvärde i efterhandsbedömningen. Praxisändringen ökar kraven på fullständig dokumentation av tidigare lön. 7.2.4 Kontroll av att facket haft möjlighet att yttra sig säkerställer att facket bereds möjlighet att yttra sig över villkoren för ett erbjudet arbete (5 kap. 7a § utlänningsförordningen). Det är i första hand 173Förutsatt att det inte finns diskrepanser mellan löneuppgifterna på de två blanketterna, vilket dock inte kan inträffa i det nya e-ansökningssystemet. 174Regeländringen har tolkats så att eftersom en kontroll under gällande tillståndstid som visar att vill- koren inte är uppfyllda ska leda till indraget tillstånd, ska också villkoret ha varit uppfyllt alla månader vid kontroller av tidigare tillståndsperioder inför ett förlängningstillstånd, (MIG 2015:11). jfr not 127. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? arbetsgivaren som ska skaffa yttrandet från facket och bifoga det i anställningser- bjudandet. kontrollerar i ett första steg om ett yttrande finns med. har ingen synpunkt på om det ska vara en lokal eller central facklig representant. Om ett yttrande inte finns remitterar erbjudandet till relevant fackförbund på central nivå, med en standardsvarstid . finns ett ställningstagande från en facklig organisation att yttranden inte av- ges när kollektivavtal saknas. Då sker ingen remittering. Fackets yttrande sker på grundval av yrkesuppgifter, uppgifter om lön etc. som finns på den del av ansök- ningsblanketten som fungerar som ett formellt arbetserbjudande. Att säkerställa fackets möjlighet att yttra sig möter få hinder. Om fackets yttrande inte finns på ansökan innebär det bara att handläggare får efter- fråga yttrandet – och att ansökan därför tar att behandla.175 Kravet att facket ska beredas möjlighet att yttra sig innebär att det i vissa ärenden finns behov av kompletteringar. Den sökande rår inte alltid i dessa fall själv över om ansökan är komplett eller ej (det är i första hand arbetsgivarens ansvar att inhämta ett fackligt yttrande, och facket kan också vara mer och mindre benäget att svara). när handläggningsresurserna inte räcker till för alla inkommande ärenden är risken stor att liggtiderna blir långa för ärenden som kräver komplette- ring, för att resurser koncentreras på inkommande ärenden där beslut kan fattas direkt. Det lagstadgade kravet om handläggningstid gäller kompletta ärenden, vilket sannolikt förstärker en sådan prioritering. Det är i så fall en negativ bieffekt av kon- trollen, och försvårar inte själva kontrollens möjlighet att fylla sitt syfte. 7.2.5 Kontroll av lönekravet Både när ansökan om förstagångstillstånd och förlängningstillstånd prövas ska Mi- grationsverket kontrollera att den erbjudna framtida lönen inte är sämre än vad som gäller enligt kollektivavtal, eller sämre än praxis i yrket och branschen när kollektiv- avtal saknas (6 kap. 2 § 1 st utlänningslagen 7 kap. 7e § utlänningslagen, 6 kap. 6a § utlänningsförordningen). När ansökan om förlängningstillstånd och permanent uppehållstillstånd behandlas prövas om lönevillkoret har uppfyllts under tidigare tillståndsperioder. Liksom för flera andra villkor kan sedan som- maren 2014 även undersöka om lönevillkoret är uppfyllt vid s.k. efterkontroller un- der gällande tillståndstid. Även för lönekravet innebar förändringen av utlännings- lagen 2014 och migrationsöverdomstolens praxisgrundande dom 2015:11 att ändrade tillämpningen så att lönevillkoret antogs behöva ha varit uppfyllt under föregående period vid en förlängningsansökan eller efterkontroll. 175I aktstudien förekommer flera sådana fall men inga där fackets utlåtande dröjer på ett sätt som avsevärt fördröjer processen. 100 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Underlagen för bedömning är desamma som vid kontrollen av försörjningskravet, dvs. själva erbjudandet om lön vid förhandskontrollen samt kon- trolluppgift och lönebesked vid efterhandskontrollen. Osäkerheten beträffande de dokument som används för kontroll i efterhand är densamma som när försörjnings- kravet ska bedömas. Till skillnad från när försörjningskravet ska bedömas är det dessutom i vissa fall förenat med avsevärda svårigheter att sätta en nivå på vad som ska betraktas som tillräcklig lön. När det finns kollektivavtal som omfattar arbetstagaren, eller då facket tillstyrker att lönen motsvarar kollektivavtalsenliga villkor, bedömer typiskt sett också att lönen är tillräcklig. Fackets medverkan i processen fungerar därmed som hjälp för att urskilja de okomplicerade fallen, där ”inte ens facket” har något att invända om villkoren. Flera LO-fack menar att hörsamheten mot fackets krav ibland är så stor att det finns skäl att tro att arbetsgivaren mest har behov av att kunna sätta rätt belopp på ansö- kan: När en arbetsgivare skickat in ett arbetserbjudande för bedömning, och lönen bedömts vara för låg, så kan det omgående komma ett nytt erbjudande på av facket accepterad nivå för tillstyrkande (intervjuer LO/HRF/och Fas- tighets ). Fastighetsfacket menar vidare att det förekommer att arbetsgi- vare tecknar hängavtal just inför en anställning av en arbetskraftsinvandrare, och vill framhålla att facket har små möjligheter att följa upp om hängavtal följs (intervju Fastighets ). prövning utgår från det belopp som står på ansökan, oavsett om beloppet i skedet innan har justerats upp efter kontakt med facket. När det inte finns kollektivavtal och facket bedömer att villkoren inte är uppfyllda, eller när facket inte yttrat sig alls, gör handläggare en egen be- dömning.176 Av proposition 2013/14:227 (s.20) framgår att även regeringen ser svå- righeter i bedömningen av vad som ska betraktas som lön i nivå med kollektivavtal eller branschpraxis. Även lyfter fram att ”det är svårt att ange hur bedömning av lön och villkor ska går till” (2016b s. 26). Handläggaren hänvisas till att med vägledning av olika, ofta sifferlösa avtal och tillgänglig lönestatistik t.ex. från SCB, avgöra vad som är den lägsta acceptabla lönen för yrkesgruppen i fråga när det gäller personer som redan är bosatta här. Eftersom det är vanligt i branscher där arbetskraftsinvandrare finns att arbetsplatser saknar kollektivavtal, liksom det är vanligt att facket inte uttalar sig om sådana ar- betserbjudanden, är det vanligt att handläggare måste avgöra vad som är en tillräck- lig lön under sådana omständigheter. Förutsättningarna för att handläggare under dessa omständigheter ska kunna göra enhetliga bedömningar 176Rent formellt gör de alltid en egen bedömning, men den bedömningen går i linje med fackets när facket tillstyrker att villkoren är tillräckliga. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? av godtagbara lönenivåer är inte goda. Förutsättningarna för att vid förlängningsprövning ska kunna försäkra sig om att uppgifter om aktuell lön är korrekta (efter senaste kontrolluppgift) är inte heller ideala. I bedömningen av om lönen uppfyller lönevillkoret tas hänsyn till den tjänstgö- ringsgrad som uppgivits vid eventuellt deltidsarbete, så att den lön som bedöms mot lönekravet är den lön som arbetskraftsinvandraren skulle ha haft om han eller hon haft en tjänsteomfattning på . konstaterar att vid deltids- arbete, vilket inte är ovanligt, kontrolleras inte den faktiska tjänstgöringsgraden på annat sätt än via uppgifter på arbetserbjudandet på förhand och eventuella uppgifter på lönebeskedet i efterhand. Det finns inte, på motsvarande sätt som med kontroll- uppgifterna från på inkomstens storlek, några dokument som kan ge säkrare besked om dessa uppgifters riktighet. Eftersom slutsatsen att lönekravet uppfylls för många arbetskraftsinvandrare med låga inkomster är beroende av att den uppgift om deltid som uppges är korrekt, så är det ett problem. 7.2.6 Kontroll av försäkringsskydd och övriga villkor Vid förstagångsansökningar kontrollerar att arbetsgivaren uppgi- vit att den avser att göra avsättningar för tjänstepension eller teckna försäkringar i samma utsträckning som görs för andra arbetstagare.177 Har det inte kryssats i frå- gar ofta om det finns en avsikt att teckna en försäkring. Även det berörda facket ges möjlighet i sitt yttrande att bedöma om arbetstagarens försäk- ringsvillkor är i linje eller sämre än de villkor som följer av kollektivavtal eller praxis. Vid förlängningsansökan, efterkontroll och ansökan om permanent uppehållstill- stånd ska arbetsgivaren kunna visa försäkringsbevis för arbetstagaren (intervju/ob- servation ). Kontrollen grundas på samma lagrum som kontrollen av lönenivån. Även försäkring ska ha funnits alla månader vid kontroll i efterhand. Frågan om försäkring finns, eller om arbetsgivaren avser teckna en, framstår i hög grad som en fråga med ett tydligt svar. Förutsättningarna för att i efterhand kunna pröva om villkoret uppfylls bör vara jämförelsevis goda. Ett problem som Migrat- ionsverket behöver hantera i kontrollen är dock att det inte alltid är lätt för arbetsgi- varen att teckna de försäkringar som behövs för utländska arbetstagare. I handbo- ken anges att handläggaren kan förutsätta att tillräckliga försäkringar finns när det finns kollektivavtal (2016b s. 26–27). Fackets möjlighet att bevaka att försäkringsskyddet är tillfyllest uppges dock vara begränsad när det är fråga om hängavtal (intervju Fastighets ). 177Avsättningar för pension görs normalt inte för personer och sjukförsäkringar kan inte nödvändigtvis tecknas för personer . Det krävs därför inte heller för arbetskraftsinvandrare. Om en person inte vill att avsättningar görs för pension ska lönen överstiga villkorsgränsen med motsvarande belopp för att möjliggöra för t.ex. motsvarande fondsparande. 102 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kontrollen av avsikten att teckna en tillståndsgrundande försäkring har karaktären av ett informativt styrmedel. 7.2.7 Kontroll av arbetsgivarens och arbetserbjudandets seriositet gör regelmässigt en bredare utredning av arbetserbju- dandets och arbetsgivarens seriositet i de s.k. kontrollbranscherna (Migrationsver- ket VCI 7/2011 och 2015a). Kontrollen utgår från reformens för- arbeten där det sägs att ska vara observant på att det inte förekom- mer skenanställningar.178 Regeringen har också betonat vikten av systematisk kon- troll mot missbruk av systemet i regleringsbrev (regleringsbrev 2011–2015). Den särskilda branschkontrollen innebär att viss granskning görs regelmässigt, som annars bara sker vid behov, och att tillståndsansökan i berörda branscher där- för regelmässigt ska innehålla dokument som möjliggör en sådan fördjupad gransk- ning. Det är alltså inga andra krav som gäller för dessa branscher. Om arbetsgivaren i ”kontrollbranscher” har anställt tredje-landsmedborgare ska de bifoga fö- retagets skattekontoutdrag . För att visa att arbetsgiva- ren har förutsättningar att uppfylla lönevillkor ska arbetsgivaren bifoga årsredovis- ning/ bokslut, balans- och resultatrapporter från innevarande räkenskapsår samt uppgift om likvida medel eller checkkrediter och ev. ingångna kontrakt som påver- kar storleken på tillgångarna (2015a). Handläggarna använder också t.ex. eller motsvarande för att få uppgifter om företagens omsättning, antal anställda, soliditet osv. Genom eller motsvarande kan även uppgifter om företagsledarens eventuella övriga företagsengagemang (intervjuer/observat- ioner ). På grundval av denna dokumentation gör handläggare i huvud- sak tre typer av bedömningar. För det första bedöms om villkoren har uppfyllts för eventuella tidigare anställda arbetskraftsinvandrare. I vanliga ärenden görs en ru- tinmässig kontroll av om det har upptäckts något oönskat bruk av systemet i samband med tidigare ärenden. I de ärenden som är föremål för särskild kontroll används insända uppgifter om utbetalda löner, tecknade försäkringar och redovis- ningar av arbetsgivaravgifter för tidigare anställda arbetskraftsinvandrare för att sä- kerställa att villkoren har uppfyllts i tidigare fall (2015a). För före- tagsledare som har ledande positioner i flera företag, vilket är information som kan hittas via t.ex. , kan även tidigare ärenden i dessa andra företag undersökas. Det kan vara vanligare att företagare återkommer med oseriösa erbjudanden än att företag gör det (intervjuer , jfr avsnitt 6.4.3). 2007/08:147 s. 37, se även prop. 2013/14:227. R I K S R E V I S I O N E N E T T V Ä L F U N G E R A N D E S Y S T E M F Ö R A R B E T S K R A F T S I N V A N D R I N G ? För det andra bedöms om det finns ekonomiskt utrymme för den anställning som erbjuds. Här kan inte göra några sofistikerade företagsekono- miska bedömningar. Det som huvudsakligen bedöms är om det finns tillräckligt med likvida medel för löneutbetalningar . Arbetets art kan vägas in – en frisör kan t.ex. själv antas dra in medel till en verksamhet på ett sätt som den som städar frisörsalongen inte gör. Det kan, enligt handläggarhandledning, räcka med en översiktlig bedömning om det framgår att det är en etablerad arbetsgivare som bedriver löpande och seriös verksamhet. För det tredje gör handläggarna en allmän sammanvägd bedömning utifrån de upp- gifter som finns. Det kan gälla arbetets art – t.ex. om det är det rimligt att ha en administratör på till en hantverksrörelse med två anställda och låg om- sättning? Det kan också gälla dokumentens utseende – ser lönebeskeden riktiga ut? Eller så kan det gälla arbetsplatsens lokalisering – är det rimligt med en vanlig lägenhet som bas för den typ av verksamhet som beskrivs?