prop · H50368 · 2017-12-15 00:00:00 — Trots de brister som framkommit bedömer att verksamheten i sameskolorna i stort fungerar väl, när det gäller de delar som granskat. Elever som gått i en sameskola når minst lika goda kunskapsresultat som andra elever i samma kommuner. Det gäller såväl elever i årskurs 6 som i årskurs 9. Personalen i förskola och skola är djupt engagerad i såväl elevernas skolgång som i sitt eget arbete, inte minst när det gäller att genomföra uppdraget att förmedla samisk kultur och historia till eleverna. Kostnaderna för sameskolan är dock höga. var kostnaden per elev cirka fyra gånger så hög som för i övrigt. går det inte med säkerhet att säga hur stora skillnaderna är eller vad dessa skillnader beror på, eftersom Sameskolstyrelsens rapportering och analys av kostnaderna är alltför bristfällig. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Det finns också indikationer på att eleverna inte ges tillräckliga förutsättningar för att nå målen i samiska, vilket är ett av de uppdrag som särskiljer sameskolan från andra skolformer. anser att sameskolan behöver utveckla bättre strategier för att eleverna ska kunna nå målen. För Sameskolstyrelsens ledning och regeringen återstår att skapa förutsättningar som motsvarar det engagemang och den motivation som visas av personal i sameskolorna. bedömer att en överföring av Sameskolstyrelsens uppgifter till skulle kunna innebära flera positiva effekter och förbättra förutsättningarna för att mål om samisk utbildning i högre grad uppfylls. Den kanske mest betydelsefulla fördelen skulle vara en tydligare styrkedja. Incitament och möjligheter till resultatuppföljning och ansvarsutkrävande skulle förändras på ett sådant sätt att ges ett tydligt ansvar för att leda arbetet med den samiska utbildningen. Därutöver borde en rad samordningsvinster kunna förverkligas i och med att språkarbete och Sameskolstyrelsens utbildningsuppgifter samlas under samma tak. Även de båda myndigheternas informationsuppgifter skulle genom en sammanslagning kunna samordnas. Ett införlivande av Sameskolstyrelsens uppgifter i är också i linje med regeringsformen, där det framgår att samernas möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. beslutade att barn till samer ska ha tillgång till två likvärdiga utbildningsalternativ: statlig sameskola och grundskola. Enligt beslutet skulle sameskolan bestå som särskild skolform så länge samerna själva önskade det. Det samiska inflytandet över samisk utbildning har successivt ökat, och 1994 beslutade att skulle utse Sameskolstyrelsens ledning med motiveringen att samerna skulle få ”ett visst” inflytande över de samiska utbildningsfrågorna. uttrycktes i propositionen att som myndighet borde få en central roll i arbetet med att utforma den samiska utbildningen , vilket inte invände mot. har i rekommendationen om ett införlivande av Sameskolstyrelsen i utgått från mål och intentioner kring samiskt inflytande samt regeringens förutsättningar att ta ansvar för statens verksamhet – två ambitioner som i viss mån utgör en målkonflikt. har inte uttryckt hur dessa mål ska förhålla sig till varandra, och har inte heller gjort någon inbördes värdering mellan dem. menar att en överföring av Sameskolstyrelsens uppgifter till skulle kunna förbättra förutsättningarna för högre måluppfyllelse. Regeringens förutsättningar att styra verksamheten skulle dock inte förändras. Regeringen kommer att sakna utnämningsmakten även för en förändrad organisation. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , likt Sameskolstyrelsen, är en myndighet under regeringen kvarstår emellertid statens huvudmannaskap och ansvar för verksamheten. Att lösa den grundläggande målkonflikten kring ett statligt ansvar och huvudmannaskap som ska främja samiskt självbestämmande ligger utanför denna granskning. Utred förutsättningarna för att genomföra Sameskolstyrelsens uppgifter En ändamålsenlig ledningsform, en tydlig ansvarskedja, en med uppdraget förtrogen myndighetsledning och en varaktig lösning på skolchefspositionen är viktiga förutsättningar för att den verksamhet som Sameskolstyrelsen bedriver ska vara effektiv och ändamålsenlig. vill understryka att Sameskolstyrelsens långvariga svårigheter att genomföra sina uppgifter och svara mot de generella krav som ställs på en statlig myndighet även tyder på en mer grundläggande problematik, som bara delvis avhjälps av att verksamheten inryms i . Myndighetens instruktion och finansiering behöver sannolikt förändras för att myndigheten ska ha rimliga möjligheter att klara sina uppgifter. Även om bristerna i Sameskolstyrelsens uppföljning och resultatredovisning försvårar mer kvalificerade analyser av hur effektiv verksamheten är, är bristerna i måluppfyllelsen så pass många och långvariga att mycket talar för att myndigheten inte har tillräckliga förutsättningar för att genomföra sina uppgifter. •överväga att föreslå att den verksamhet som Sameskolstyrelsen bedriver inryms i . Regeringen bör, oberoende av vilken myndighet som ansvarar för att genomföra Sameskolstyrelsens uppgifter: •utreda Sameskolstyrelsens/förutsättningar för att genomföra uppgifterna, •utreda andra skolmyndigheters förutsättningar för att utföra vissa av uppgifterna, exempelvis främjandet av läromedelsproduktionen, och •utveckla uppföljningen av Sameskolstyrelsens verksamhet i syfte att kunna göra ändamålsenliga bedömningar av myndighetens resultat. •skapa en ändamålsenlig och effektiv verksamhetsstyrning, R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T •skapa rutiner som möjliggör ett långsiktigt och uthålligt kvalitetsarbete i sameskolan, och •skapa ett långsiktigt och målinriktat arbete kring undervisningen i samiska. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kapitel 1 behandlar bakgrunden och motivet till granskningen, frågeställningar och avgränsningar. Kapitlet innehåller även en beskrivning av bedömningsgrunder, en kortare genomgång av hur granskningen genomförts och en översikt av utbildning för samer i . uttalade att samerna, som en av nationella minoriteter och enda urfolk, intar en särskild ställning både gentemot majoritetsbefolkningen och andra minoriteter. gäller att samerna ska ha tillgång till två likvärdiga alternativ inom utbildningsväsendet: statlig sameskola och grundskola (numera även fristående), så länge samerna själva önskar det.1 I och med beslut att skulle ansluta sig till ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk erkändes samiska som nationellt minoritetsspråk och en särskild minoritetspolitik infördes.2 Målet var bland annat att skydda och främja de nationella minoriteterna och deras språk och kultur. framgår i regeringsformen (1974:152) att det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas.3 Sameskolstyrelsen ansvarar för sameskolorna, som är fem till antalet och totalt har cirka 180 elever.4 Sameskolstyrelsen är en förvaltningsmyndighet som leds av en nämnd som i sin tur svarar inför regeringen. De fem nämndledamöter som leder myndigheten utses av . I förarbetena till skollagen (2010:800) framgår att sameskolorna ska bidra till att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen.5 ska sameskolan i likhet med i övrigt ge elever de kunskaper och värden som behövs för att de ska kunna gå vidare till fortsatt utbildning. Sameskolstyrelsen har också ett antal uppgifter som förväntas bidra till att samiska elever som av olika anledningar inte går i en sameskola, ändå kan tillgodogöra sig samiska och samisk Om nomadskolans organisation och omfattning, SU 1962:141, rskr. 1962:319 och Prop. 1976/77:80. Om insatser för samerna, bet. 1976/77:KrU43, rskr. 1976/77:289. 1998/99:143. Nationella minoriteter i , bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69. internationella överenskommelser: (SÖ 2000:2). Ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och (SÖ 2000:3) Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk. 2009/10:80. En reformerad grundlag, bet. 2009/10:KU19, rskr. 2009/10:304. 1979/80:82. Om ledning och administration av sameskolorna m.m., bet. 1979/80:UbU25, rskr. 1979/80:285. 2009/10:165. Den nya skollagen, för kunskap, valfrihet och trygghet, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T Därutöver har myndigheten också en rad uppdrag som mer indirekt berör samisk utbildning, såsom läromedelsproduktion och olika former av samverkansuppdrag.6 1.2 Motiv till granskning Alla elever i har rätt till en likvärdig utbildning av hög kvalitet.7 Som huvudman för sameskolan ansvarar Sameskolstyrelsen för att varje elev i sameskolan ges möjlighet att efter sina förutsättningar utvecklas så långt som möjligt. Sameskolstyrelsen är också en central myndighet i arbetet med att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen.8 Om kvaliteten i utbildningen brister, riskerar de samiska elever som berörs av verksamheten att få sämre förutsättningar att tillgodogöra sig framtida utbildning. Om arbetet med det samiska språket och den samiska kulturen brister kan det försvåra identitetsutvecklingen hos samiska barn. Det kan också försämra förutsättningarna för att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen.9 Det har gjorts många utredningar som berör samiska utbildnings-, kultur- och språkfrågor , inte minst av svenska myndigheter.10 Sedan ratificerade de europeiska konventionerna om nationella minoriteter och minoritetsspråk har även regelbundet granskat efterlevnad av åtagandena. samlade bild från dessa utredningar är att flera av de problem och utmaningar som har identifierats fortfarande består. Bristen på utbildade lärare och läromedel i och på samiska som har varit känt , utgör fortfarande ett problem11. Det finns således indikationer på att de insatser som genomförts för att avhjälpa problemen inte fått de effekter som eftersträvats. Den allmänna bilden av återkommande utmaningar och svårigheter återspeglas också i Sameskolstyrelsens egna redogörelser för sitt arbete.12 Bland annat uppger myndigheten att den har svårt att genomföra vissa av sina uppgifter och att nå verksamhetens mål. Bilden bekräftas också i de intervjuer som genomfört med tjänstemän på och med Sameskolstyrelsen. Sameskolstyrelsen har också haft brister och problem med sin interna styrning och kontroll. överskred till exempel Sameskolstyrelsen sin anslagskredit 6I kapitel 2 redovisas Sameskolstyrelsens samtliga uppdrag och mål. 7Skollag (2010:800). 8Intervju vid , . 2008/09:158. Från erkännande till egenmakt, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272. 10Se t.ex. (1994 och 2003), Skolinspektionen (2013), (2011), Att återta mitt språk – åtgärder för att stärka det samiska språket (SOU 2006:19). 1976/77:80. Om insatser för samerna, bet. 1976/77:KrU43, rskr. 1976/77:289. 12Sameskolstyrelsens årsredovisningar 2012, 2013, 2014, 2015 och 2016. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och gjorde bedömningen att resultatredovisningen inte gav en rättvisande bild av myndighetens verksamhet. Därtill har kostsamma personalärenden inneburit påfrestningar på myndighetens årliga anslag på . När det gäller sameskolorna har och Skolinspektionen uppmärksammat brister i såväl enskilda sameskolor som i Sameskolstyrelsens huvudmannaskap.13 Flera brister som framkom i de två första granskningarna 1994 och 2003 återkommer i Skolinspektionens tillsyn 2013. När det gäller elevernas kunskapsresultat har dock varken eller Skolinspektionen på ett tydligt sätt värderat sameskolornas måluppfyllelse. För att bidra med ny kunskap inom detta område har dels undersökt elevernas kunskapsresultat, dels undersökt hur kunskapsresultaten hos sameskolornas elever utvecklas efter att de lämnat sameskolan. 1.3 Syfte och frågeställningar Syftet med granskningen är att undersöka de statliga insatserna för samisk utbildning som genomförs av Sameskolstyrelsen. I granskningen har bland annat ingått att undersöka om Sameskolstyrelsen når de mål som myndigheten har och om regeringens styrning av Sameskolstyrelsen skapar goda förutsättningar för myndigheten att nå sina mål. Granskningen omfattar regeringen, Sameskolstyrelsen och . har i granskningen utgått från följande frågeställningar: 1.Når Sameskolstyrelsen som skolhuvudman de mål som berör sameskolan?14 2.Genomför Sameskolstyrelsen sina andra uppgifter som de är formulerade i myndighetens instruktion och andra författningar? 3.Skapar Sameskolstyrelsens eget arbete förutsättningar för måluppfyllelse? 4.Har Sameskolstyrelsen rimliga förutsättningar att nå sina mål och genomföra sina uppgifter? Vissa av frågeställningarna har underfrågor, som redovisas i avsnitt 1.4. Granskningen omfattar inte Sameskolstyrelsens arbete med fjärrundervisning då myndigheten bara haft uppgiften under en kort period.15 13Skolverket (1994). Samebarnens skolsituation, Sameskolor, Skolor med integrerad samisk undervisning, (2003). av Sameskolan, ; Skolinspektionen (2013). Riktad tillsyn huvudrapport. 14Målen för sameskolans verksamhet finns i skollagen, skolförordningen och läroplanen, se vidare avsnitt 1.5. Med mål avses här en beskrivning av ett önskat resultat eller tillstånd vid en viss framtida tidpunkt. Målet är avskilt från en uppgift eller ett uppdrag, som beskriver vad en myndighet ska göra, se 2007:23, Resultat och styrning i statsförvaltningen. 15Fjärrundervisning regleras i skollagen . R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T I granskningen studerar sameskolornas måluppfyllelse och vilka förutsättningar det finns för att bedriva en god utbildning på skolenheterna. bedömer dock inte kvaliteten på undervisningen. Förskolans och fritidshemmets måluppfyllelse ingår inte i granskningen. Tillgång till lärare som kan undervisa i och på samiska är ett statligt åtagande och en viktig förutsättning för stora delar av Sameskolstyrelsens verksamhet. har dock inte granskat effektiviteten i statens insatser för att tillförsäkra tillgången på lärare. Däremot har gjort en genomgång av insatserna på området, som redovisas i kapitel 5. Skolinspektionen och är inte granskningsobjekt. Under granskningen har dock gjort en rad iakttagelser rörande den tillsyn som myndigheterna genomfört av Sameskolstyrelsen. Dessa iakttagelser redovisas i kapitel 5. För att kunna värdera den empiri som samlas in ställer upp en rad bedömningsgrunder som materialet i granskningen bedöms emot. Nedan beskrivs vad bedömningsgrunder tar sin utgångspunkt i. Operationaliseringar av bedömningsgrunderna görs i anslutning till respektive fråga i kapitel 3–5. Övergripande bedömningsgrunder (fråga 1–4) Enligt språklagen (2009:600) och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk (2009:724) har det allmänna ett särskilt ansvar för att skydda och främja de nationella minoritetsspråken samt att främja de nationella minoriteternas möjligheter att behålla och utveckla sin kultur i . I propositionen bakom skollagen som antogs av framgår att sameskolans verksamhet ska bidra till dessa mål när det gäller det samiska språket och den samiska kulturen.16 Enligt Sameskolstyrelsens instruktion (2011:131) ska myndigheten främja att alla barn till samer får tillgång till en likvärdig utbildning med samiska undervisningsinslag av god kvalitet i en trygg miljö. Bedömningsgrunder för sameskolan (fråga 1) Förbereder utbildningen eleverna för aktiva livsval och ligger den till grund för fortsatt utbildning? 2009/10:165. Den nya skollagen, för kunskap, valfrihet och trygghet, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Enligt skollagen är staten huvudman för sameskolan och förskoleklass samt fritidshem vid en skolenhet med sameskola. Sameskolstyrelsen fullgör statens huvudmannaskap genom att myndigheten ansvarar för utbildning i sameskolan.17 Det övergripande målet för sameskolan är enligt skollagen att den ska ge barn till samer en likvärdig utbildning med samisk inriktning i årskurserna 1 till 6. Förutom de samiska inslagen har således sameskolan samma syfte som , som enligt skollagen är att utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling och förbereder eleverna för aktiva livsval samt ligger till grund för fortsatt utbildning.18 Kan eleverna tala, läsa och skriva samiska samt är de funktionellt tvåspråkiga när de slutar sameskolan? Har eleverna kunskaper om urfolket samernas kultur, språk, religion och historia när de slutar sameskolan? I förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplanen för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall formuleras de samiska inslagen i kursplanen för samiska. I kursplanen framgår bland annat de krav som ställs på kunskaper i samiska och kunskaper om samisk kultur, språk, religion och historia. Har myndigheten som huvudman skapat goda förutsättningar för verksamheten i sameskolorna? När det gäller förutsättningarna för sameskolorna, utgår från en rad faktorer som forskningen visar har betydelse för att en skolverksamhet ska kunna uppnå goda resultat.19 Sådana förutsättningar är bland annat att såväl skolor som huvudmannen har ett systematiskt kvalitetsarbete, att det finns utbildade lärare och att kompetensutvecklingen genomförs så att lärarna professionellt kan genomföra sina arbetsuppgifter. Sameskolornas storlek och geografiska spridning förutsätter också en fungerande samverkan, såväl mellan sameskolorna som mellan sameskolorna och andra näraliggande skolor. Bedömningsgrunder för Sameskolstyrelsens övriga uppgifter (fråga 2) Samiska elever som inte går i en sameskola eller har slutfört sin utbildning i sameskolan kan få integrerad samisk undervisning, i samtliga ämnen. Av skolförordningen (2011:185) framgår att en huvudman får anordna samisk undervisning för samiska elever i sin grundskola om huvudmannen och Sameskolstyrelsen ingår avtal om det. I och med prop. 2008/09:158 inleddes en satsning för att stärka 17Skollag (2010:800). 18Det innebär att eleverna ska ges kunskaper och värden som de behöver för att kunna fortsätta utvecklas. Utbildningen i ska även ligga till grund för fortsatt utbildning i ett mer långsiktigt perspektiv, inte bara för den gymnasieutbildning som vanligtvis följer efter avslutad grundskoleutbildning. 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370. 19Skolinspektionen (2016). Framgång i undervisningen. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T tillgången på integrerad samisk undervisning. Regeringens bedömning, som delades av , var att den samiska integrerade undervisningen borde utökas för att stärka det samiska språkets fortlevnad. Sameskolstyrelsen ska enligt myndighetens instruktion bistå kommuner när det gäller uppsökande verksamhet bland samer och informera om sameskolan och om samiska undervisningsinslag. För dessa uppgifter finns inte några fastställda krav på innehåll eller omfattning. anser därför att det är rimligt att bedöma verksamheten efter de interna mål som Sameskolstyrelsen själva har satt upp. Sameskolstyrelsen ska också främja utveckling och produktion av läromedel för samisk undervisning. 2008/09:158 uppger regeringen att det saknas läromedel på samiska för att kunna bedriva en bra undervisning i och på samiska. Regeringen menar också att marknaden är liten och det leder till att intresset att producera läromedel är lågt och att statliga medel därför behöver avsättas till framtagandet av läromedel. Bedömningsgrunder för Sameskolstyrelsens eget arbete (fråga 3) Som bedömningsgrund för om Sameskolstyrelsens har en ändamålsenlig styrning har valt att delvis utgå från Statskontorets modell för myndighetsanalyser (Statskontoret 2008:17). Modellen består av olika moment, som bland annat inkluderar en deskriptiv analys av myndighetens uppgifter, resurser och mål. Ett annat moment berör vilka resultat myndigheten skapar. Kring verksamhetsplanering, samt styrkedjan och dess innehåll gör operationaliseringar som hämtas från rapporter (exempelvis ESV 2007:23) kring styrning. kommer också att bedöma Sameskolstyrelsens verksamhet efter budgetlagens (2011:203) och myndighetsförordningens (2007:515) krav på att statlig verksamhet ska eftersträva hög effektivitet och att myndigheten hushållar väl med statens medel. Bedömningsgrunder för regeringens styrning (fråga 4) kommer att bedöma vilka förutsättningar regeringen ger Sameskolstyrelsen att kunna genomföra sin verksamhet. Utgångspunkten är en rad faktorer som Statskontoret använder sig av när de analyserar regeringens styrning av myndigheter. Det är till exempel regeringens finansiella styrning och val av myndighetens verksamhetsform. I bedömningen kommer också att utgå från beslut av prop. 2009/10:175, som behandlar regeringens styrning av myndigheter. I propositionen anges att styrningen av en myndighet bör vara strategisk, och att mål och uppgifter till myndigheter ska formuleras så att respektive 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N myndighet själv råder över eller har rimliga möjligheter att genom olika åtgärder kunna genomföra uppdraget på ett tillfredsställande sätt. Tillsyn har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. granskar därför om de eventuella fel som upptäckts i sameskolan i samband med Skolinspektionens (tidigare ) tillsyn har rättats till. En förutsättning för att Sameskolstyrelsen ska kunna nå sina mål är att det finns utbildade lärare som kan undervisa såväl i och på samiska som i övriga ämnen. En god lärarförsörjning är ett statligt åtagande och är därmed en viktig del i regeringens styrning av Sameskolstyrelsen. 1.6 Genomförande och metod När det gäller utbildningen i sameskolorna undersöker elevernas kunskapsresultat i form av betyg och resultat på nationella prov. För att undersöka hur väl sameskolorna förbereder sina elever för framtida studier jämför kunskapsresultat i årskurserna 6 och 9, mellan elever som haft sin skolgång i sameskola, och elever som haft sin skolgång i samma kommun, men i eller fristående skola. Sameskolan sträcker sig fram till årskurs 6. Därefter går eleverna vidare till en eller fristående skola. Det finns flera saker som kan påverka elevers kunskapsresultat, och kommer därför inte kunna uttala sig om ”effekten” av att gå på sameskola på elevernas kunskapsresultat. Däremot har tagit hänsyn till sådant som enligt forskningen i hög grad påverkar elevers kunskapsresultat, såsom föräldrars utbildnings- och migrationsbakgrund, vilket innebär att eventuella skillnader inte kan sägas bero på sådana faktorer. För att kunna uttala sig om måluppfyllelsen i samiska och den samiska kulturen har studerat de betyg som eleverna har fått i ämnet samiska. har också genomfört ett stort antal intervjuer på samtliga fem sameskolor med rektorer, lärare, elever och föräldrar. I frågeställningarna som berör Sameskolstyrelsens genomförande av uppdrag och förutsättningarna för verksamheten grundar sig empirin på intervjuer med Sameskolstyrelsens ledning, kansli, och . Intervjuer har också gjorts med rektorer, lärare, elever och föräldrar. Projektgruppen har också varit i kontakt med andra myndigheter som har eller har haft uppdrag som berör Sameskolstyrelsens verksamhet, exempelvis , och . Därutöver har besökt Utdanningsdirek- 2009/10:175. Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. R I K S R E V I S I O N E N S A M I S K U T B I L D N I N G – D A G S F Ö R E N O M S T A R T