prop · H5031 · 2017-09-20 00:00:00 — Räntor och växelkurser............................................................................. Alternativa scenarier: 1 Stigande räntor i och 2 Starkare uppgång i euroområdet............................................................................. Jämförelse mellan olika bedömare prognoser ......................................... Jämförelse mellan regeringens senaste prognoser .................................. Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet ................................................... Ursprungligt och faktiskt utgiftstak ....................................................... Förslag till tekniska justeringar av utgiftstakets nivå ............................. Utgiftstak och takbegränsade utgifter..................................................... Nyckeltal för uppföljning av stabilitets- och tillväxtpaktens Indikatorer på finanspolitikens långsiktiga hållbarhet ........................... Nuvarande särskilt belopp för personer ................................ Nytt särskilt belopp för personer ........................................... Förhöjt grundavdrag för personer enligt förslaget ............... Förhöjt grundavdrag för personer enligt förslaget ............... Skattesänkning i kronor enligt förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag för personer , vid olika inkomst- och Skillnad i beskattning mellan en person med enbart pensionsinkomst och en person med enbart arbetsinkomst vid samma inkomstnivå ................................................... Skattesänkning 2018 enligt förslaget om skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning vid olika ersättnings- och Ökat skatteuttag till följd av förslaget vid olika inkomstnivåer och Offentligfinansiell effekt av ändrad beräkning av bilförmån ................. P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Förändring i förmånsvärde till följd av utbrytningen av fordonsskatt Lönekostnad för den förste anställde i ett enmansföretag som är aktie- eller handelsbolag före och efter Emissionsfaktorer bensin och dieselbränsle........................................... Koldioxidskattebelopp bensin och omärkt dieselbränsle ...................... Energi- och koldioxidskatt för bensin respektive dieselbränsle............ Exempel på förhöjd fordonsskatt ........................................................... Intäkter från malus i förhållande till prognosticerade kostnader för Antal företag1 och totalt antal fordon uppdelat efter företagens antal Skattesatser 2018 och omräknade preliminära skattesatser 2019.......... Skatteintäkter netto 2018 och 2019 ........................................................ Företag på marknaden för fjärrkyla och levererad kvantitet 2015 ........ Företag på marknaden för fjärrvärme och levererad kvantitet 2015 ..... Offentligfinansiella effekter, exklusive indexering ................................ Föreslagna skattesatser 2018 och omräknade preliminära skattesatser Totala resenärsförändringar inom flyget, privat- och tjänsteresor: inrikes, inom och utom ................................................. Minskade koldioxidutsläpp (inklusive övrig klimatpåverkan inom parentes) från flyget, givet antagna avstånd ........................................... Ändringar av skattesatserna på vissa bränslen och el 2018 jämfört med 2017, inklusive mervärdesskatt................................................................ Antal skattskyldiga för berörda punktskatter ........................................ Ändringar av skattesatserna på tobak jämfört med , Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte-och avgiftsregler. Bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt –2020 samt Förändringar av totala skatteintäkter till följd av regeländringar ......... Skatt på arbete .......................................................................................... Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget . Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas Fastighetsskatt och fastighetsavgift ..................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror...................................................... Skattekvot 2015–2020 .............................................................................. Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar............. Antaganden i skatteprognoserna och förändringar jämfört med års ekonomiska vårproposition ............................................................... Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition och Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med ekonomiska P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Övriga inkomster, utfall och prognos 2017 jämfört med statens Utgifter under utgiftsområden i statens budget och takbegränsade Utgifter per utgiftsområde –2020.................................................... Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och Omräkningsfaktorer i pris- och löneomräkningen av myndigheternas Pris- och löneomräkning .......................................................................... Volymer inom olika transfereringssystem............................................... Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem .............................. Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2017 (exklusive Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med bedömningen i Förändring av utgiftsramar jämfört med ekonomiska föreslagna och aviserade reformer..................................................... Volymer inom olika transfereringssystem 2018–2020............................ Budgeteffekter av nu föreslagna och aviserade reformer och Den konsoliderade offentliga sektorns finanser ..................................... Den offentliga sektorns skatter och avgifter .......................................... Den offentliga sektorns utgifter .............................................................. Indikatorer för impuls till efterfrågan ..................................................... Specifikation av övriga faktorer ............................................................... Samlade budgeteffekter av regeringens reformer och finansieringen av dessa i förhållande till föregående år........................................................ Statens inkomster och utgifter................................................................. Statens finansiella sparande och budgetsaldo 2016–2020....................... Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter .................................. Inkomstindex, balanstal och balansindex................................................ Skatter och statsbidrag ............................................................................. Den offentliga sektorns okonsoliderade tillgångar och skulder 2016 ... Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet .......................... Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till Bedömningar av finansiellt sparande ....................................................... Bedömningar av strukturellt/konjunkturjusterat sparande ................... Offentliga sektorns inkomster och utgifter. förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition ........... P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition ... Förändringar jämfört med års Investeringsplan för staten ...................................................................... Utfall statens investeringar 2012−2016 ................................................. Låneram för investeringar i anläggningstillgångar som används i Räntekontokreditram för rörelsekapital i statens verksamhet .............. Föreslagna övriga krediter i denna proposition ..................................... Ramar för statlig utlåning, förslag i denna proposition ......................... Garantiramar, förslag i denna proposition.............................................. Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden 759 P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Finansiellt sparande 2011–2020 ................................................................. Sysselsättningsgrad (15–och 20–) ............................................ Arbetslöshet (15–).............................................................................. Ungdomsarbetslöshet (15–) .............................................................. Påbörjade bostäder inklusive nettotillskott genom ombyggnad ............. Arbetskraftsdeltagande bland inrikes och utrikes födda (20–) ....... genomsnittspoäng i för respektive delområde, 2000– Andel elever som uppnått kunskapskraven i alla ämnen i årskurs 9 efter föräldrarnas högsta utbildningsnivå.................................................. Medel för klimat- och miljöpolitiken ........................................................ Nationella utsläpp och prognoser.............................................................. Offentlig konsumtion per capita och ålder 2014...................................... Andel unga och äldre .................................................................................. Genomsnittlig effekt på utökad inkomst i olika inkomstgrupper till följd av reformer i budgetpropositionen .................................... Andel i olika inkomstgrupper som får en förändrad utökad inkomst till följd av reformer i budgetpropositionen .............................. Effekt på individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män (20 år och äldre) till följd av reformer i budgetpropositionen ........ BNP-tillväxt i omvärlden (KIX-vägd) ..................................................... BNP och bidrag till BNP-tillväxten......................................................... Arbetsgivare som uppger brist på arbetskraft......................................... BNP-prognos med osäkerhetsintervall.................................................... Arbetslösheten enligt och inskrivna arbetslösa vid Utgiftstakets andel av potentiell BNP .................................................... Grundavdrag i kronor för personer enligt gällande regler, enligt förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag samt grundavdrag Procentuell förändring av ekonomisk standard till följd av förslaget om sänkt skatt för pensionärer, i olika inkomstgrupper för personer Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst till följd av förslaget om sänkt skatt för pensionärer för personer efter kön och åldersgrupp, 2018 ....................................................................... P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst och antal berörda till följd av förslaget om skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning, i olika inkomstgrupper (från låg till hög inkomst) 2018 .......................................................................................... Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst och antal berörda till följd av förslaget om skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning, kvinnor och män eller äldre, 2018......... Leveranser av fjärrkyla och nätlängd 1996–2015.................................... Arbetade timmar, timlön och lönesumma .............................................. Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete . Skatt på företagsvinster............................................................................ Hushållens konsumtion, investeringar och intäkterna från Utgifter för migration, antal asylsökande och genomsnittligt antal inskrivna i mottagningssystemet............................................................. Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel i statens budget för 20171 för vissa utgiftsområden.................... Den offentliga sektorns finansiella och strukturella sparande .............. Den offentliga sektorns inkomster och utgifter .................................... Inkomstindex och balansindex................................................................ Lönesumma och kommunala skatteinkomster ...................................... Kommunalt finansierad sysselsättning ................................................... Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar per 1 000 invånare ........................................................................................... Den offentliga sektorns nettoförmögenhet fördelad på sektorer......... Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet.......................... Den konsoliderade bruttoskulden .......................................................... De enskilda sektorernas bidrag till den konsoliderade offentliga Sammanställning av förslag till statens budget P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Sammanställning av förslag till statens budget Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 000 514 994 -8 479 386 P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 1 085 229 512 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -103 711 910 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto -44 317 082 P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 och svensk ekonomi är i en styrke- position. Underskott har vänts till stora över- skott. Det nya ekonomiska läget ska användas till att stärka den ekonomiska jämlikheten och att bekämpa arbetslösheten. Det gemensamma samhällsbygget ska framtidssäkras. Så skapas framtidstro, hopp och trygghet. Den otrygghet som skapas av terrorism och brottslighet måste mötas med kraftfulla åtgärder. Klimatförändringar måste mötas med effektiva regler och omfattande investeringar. De kvalitetsbrister och den ojämlikhet i sjukvård, omsorg och skola som skapats av långvariga underinvesteringar motverkas med kraftfulla välfärdssatsningar och ett stopp för vinstjakten. Det är dags att ekonomiska framgångar kommer alla till del, i hela landet. Det är tid för framtidsinvesteringar i samhällsbygget. De gångna tre åren har regeringen konsekvent satt investeringar i det hållbara samhällsbygget före ofinansierade och orättvisa skatte- sänkningar. Ansvar för statsfinanserna har präglat reformpolitiken och syns resultaten tydligt. Ett underskott på 2014 har vänts till ett stort överskott. Tillväxten är god. Sedan regeringen tillträdde har över 200 000 fler ett jobb att gå till. Ungdoms- arbetslösheten är den lägsta och långtidsarbetslösheten bland unga är den lägsta inom EU. Skolresultaten har förbättrats, även om en oacceptabel ojämlikhet i skolsystemet återstår att åtgärda. har den kommunalt finansierade sysselsättningen ökat med omkring 100 000 personer. Det innebär att fler undersköterskor, lärare och hemtjänst- personal förstärker välfärden. byggandet är på en historiskt hög nivå. Klimatpolitiken har förstärkts med ett av antaget klimatramverk. Med urstarka statsfinanser, och allt fler som arbetar, kan regeringen nu gå vidare med kraftfulla investeringar i jobb, skola och klimat. ska vara ett land i arbete och samman- hållning, i jämlikhet och hållbar utveckling. Med den svenska modellen som grund och modern- iseringen som verktyg bygger vi ett hållbart samhälle, där ingen lämnas efter, men ingen heller hålls tillbaka. ska hålla ihop. Arbetslösa och nyanlända ska komma i arbete eller utbildning. Arbetslivet ska vara hållbart. har valt väg. Vårt land ska konkurrera med kunskap och kompetens, inte låga löner. Fler ska få möjlighet till en trygg anställning. Välfärden ska framtidssäkras. När befolk- ningen växer, med fler barn och fler äldre, krävs gemensamt finansierade investeringar i sjuk- vården, äldreomsorgen, förskolan och skolan. ska vara ledande i klimatom- ställningen. Det är inte kommande generationers ansvar att hantera dagens miljöproblem. ska bli ett fossilfritt välfärdsland. Samhällsbygget ska vara rättvist. framgångar ska komma alla till del, i hela landet. Ojämlikheten ska bekämpas. När står starkt ska det märkas i vardagen också för pensionärer, barnfamiljer och studenter. behöver framtidsinvesteringar i samhällsbygget – inte skattesänkningar och nedskärningar. Investeringar och reformer som ger alla möjlighet att delta på arbetsmarknaden och minskar klyftorna ökar tilliten och stärker ekonomin. Den ekonomiska ojämlikheten ska P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Jämlikhet och utveckling förstärker varandra. ska vara tryggt. Tryggheten ska öka i bostadsområden, på sjukhus, tågstationer, på gator och torg. Terrorismen är avskyvärd och ska bekämpas med kraft och beslutsamhet. Poliserna ska bli fler och bättre rustade i kampen mot brott. Det brottsförebyggande arbetet och civilsamhället ska stärkas. totalförsvar ska vara starkt. Denna budgetproposition bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Styrkan i svensk ekonomi ska användas ansvarsfullt och rättvist Regeringen har sedan den tillträdde bedrivit en ansvarsfull finanspolitik, som angelägna satsningar har gjorts. Regeringens reformer har bidragit till stark tillväxt, snabbt stigande sysselsättning och fallande arbetslöshet och fortsätter att göra så 2018. beräknas arbetslösheten ligga . Det stora underskottet har vänts till betydande överskott. Statsskuldskvoten är på sin lägsta nivå . Regeringen bedömer att det finns utrymme att genomföra omfattande reformer och ändå nå överskottsmålet för de offentliga finanserna 2018. goda ekonomiska utveckling ska nu komma alla till del, i hela landet. Fler ska komma i jobb Målet om att ska ha den lägsta arbetslösheten i EU 2020 vägleder regeringens ekonomiska politik. Över 200 000 fler har ett arbete att gå till än innan regeringen tillträdde. Men fortfarande har alltför många svårt att få ett arbete, särskilt de som inte gått ut gymnasie- skolan eller är födda utanför . Vägarna till jobb måste bli fler och enklare. Flera anställningsstöd ersätts med ett enhetligt stöd för att underlätta för arbetsgivare att anställa. Särskilda insatser görs för att öka nyanlända och utrikes födda kvinnors möjligheter att lära sig svenska, få ett arbete eller driva företag. Så kan den arbetskraftsbrist som håller tillbaka svensk tillväxt avhjälpas och konkurrenskraft stärkas. I ska det gå att hitta en bostad när man får ett jobb eller en studieplats. För att hålla i den historiskt höga byggtakten ska arbetet med det bostadspolitiska paketet och 22-punktsprogram- Nya investeringar i infrastruktur ska tydligt kopplas till krav på bostadsbyggande. Plan- och byggprocessen ska effektiviseras. ska ha många framgångsrika och innovativa företag. Regeringens nyindustri- aliseringsstrategi har i praktiken genomförts. Det arbetet fortsätter nu på regional nivå. Kollektivtrafiken förbättras, liksom den statliga lokala servicen genom fler servicekontor och en ny serviceorganisation. Hela landet ska växa, med goda förutsättningar för att bo, arbeta och driva företag, oavsett var man verkar. För att underlätta för fler enmansföretag att ta steget att anställa utvidgas det s.k. växa-stödet. Även små, unga företags möjligheter att rekrytera och behålla nyckelpersoner förbättras genom att beskattningen av personaloptioner förändras. Förändringar av företagsbeskatt- ningen aviseras, som ska förbättra neutraliteten mellan finansiering med eget och lånat kapital samt motverka skatteplanering med ränteavdrag. Den svenska modellen förutsätter ordning och reda på arbetsmarknaden. Svenska löner och villkor ska gälla alla som arbetar i . Osund konkurrens ska motverkas. Arbetsmiljön ska förbättras så att det blir möjligt att arbeta heltid ett helt arbetsliv med god livskvalitet. ska ha en jämlik kunskapsskola För att elever ska lära sig mer måste ojämlik- heten i skolsystemet brytas. Alla ska ges goda möjligheter att rustas för vidareutbildning, arbetsmarknaden och samhällslivet. Alla skolor ska vara bra skolor. Regeringen har redan investerat mer än på en mer jämlik kunskaps- skola 2017 och sedan regeringen tillträdde har 20 000 fler anställts i skolväsendet. Satsningar har också gjorts för höjda lärarlöner, stärkt specialpedagogik och förbättrad elevhälsa. För att säkerställa att alla elever får stöd har medel avsatts för att genomföra en läsa-skriva- räkna-garanti. För att regeringens mål om en jämlik kun- skapsskola ska nås krävs dock mer. Regeringen föreslår utifrån förslag från ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Resurserna ska viktas med hänsyn till elevernas förutsättningar, för att stärka likvärdigheten och förbättra kunskaps- Det stärker likvärdigheten och ökar möjligheterna till en god kunskapsutveckling. Resurserna ska gå till just det de är avsedda för. Vidare föreslår regeringen bl.a. att Läslyftet förstärks och förlängs samt att skolplikten förlängs genom att förskoleklassen görs obliga- torisk. En översyn i syfte att öka nyanlända barns deltagande i förskola ska göras. Regeringen föreslår också ytterligare åtgärder för att få fler att utbilda sig till lärare och för att förbättra genomströmningen och kvaliteten i gymnasieskolan. ska bli ett fossilfritt välfärdsland Vår generation ska kunna lämna över ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Därför har regeringen genomfört de största satsningarna på miljö och klimat i svensk historia. Sats- ningarna kommer 2018 att ha mer än fördubblats sedan regeringen tillträdde. Ett klimatpolitiskt ramverk med en klimatlag har införts. Avståndet till att uppnå klimatmål med enbart inhemska åtgärder till 2020 har minskat. Klimat- och miljöarbetet förstärks ytterligare. Regeringen föreslår ett Industrikliv, dvs. stöd till innovativa projekt och ny teknik för att minska processindustrins utsläpp av växthusgaser, samt att Klimatklivet förstärks. För att minska utsläpp från transportsektorn föreslår regeringen att ett reduktionspliktssystem och ett bonus–malus- system införs. Användningen av elfordon och hållbara transporter ska stimuleras. En skatt på flygresor införs. Flyget beläggs , till skillnad från andra trafikslag, inte med bränsleskatt eller andra miljöskatter. Regeringens mål 2040 är förnybar elproduktion. I denna proposition avsätts ca ytterligare 2018–2020 för en fortsatt och utökad satsning på investeringsstöd för solceller. Medel avsätts även för satsningen Rent hav och för att skydda dricksvattnet. Syftet är att förebygga vattenbrist, minska mängden plast i hav och natur, minska förekomsten av miljögifter, minska övergödningen och stärka det områdesskyddet. Att välfärd av hög kvalitet finns tillgänglig för alla har en stark omfördelande effekt. Med denna budget har regeringen sammantaget tillfört vård, skola och omsorg . P R O P . 2 0 1 7 / 1 8 : 1 Satsningar som både jämnar ut livsvillkor och främjar den ekonomiska utvecklingen. Under den förra regeringen fick välfärden stå tillbaka för ofinansierade skattesänkningar för de som tjänar mest. Den demografiska utvecklingen ökar behoven av välfärdstjänster när vi lever allt längre och föder allt fler barn. Regeringen avsätter 2019 och ytterligare 2020 för att permanent höja statsbidragen till kommuner och landsting. Detta ger kommuner och landsting bättre förutsättningar att stärka skolan, vården och omsorgen och minskar behovet att höja kommunalskatterna. Vården ska vara trygg, behovsanpassad och jämlik i hela landet.